Lidt om denne søndag | Børn | Mangemor blog januar 2016 – Mangemor blog\nLidt om denne søndag\nSå er vi godt halvvejs gennem den her søndag. Og det har været en god en af slagsen. De yngste sov længe, efter vores fællesspisning hos mine forældre i går – dejligt selskab og mad, god vin, og trætte børn da vi kom hjem. Vi har handlet ind, gjort de obligatoriske “øvelser”, så mest muligt er klar til mandag ( det ved jeg efter en DEL års erfaring, er godt givet ud, og gør mandag bare lidt ( meget lidt) sjovere). Så har jeg fået gjort lidt rent, børnene har også fået mad flere gange i dag ( og her er tale om de to der ikke bare selv ordner det). Og sidst men ikke mindst, har vi leget med Snapchat!!…\nFredag har været fin – jeg har både nået DisneySjov, X-Factor og ser nu en eller anden små dårlig film i tv – nu helt for mig selv, kun afbrudt af Fridas snorken fra hjørnet af sofaen. Dagen har budt på gåtur, en lur på sofaen med Line. Vasketøj, indkøb og aftensmad – et dejligt glas rødvin – og en god kop kaffe i sofaen. Alt sammen med 4 ud af 5 børn, hvilket i min verden er en høj succesrate. De yngste sover nu – de store piger er kørt en tur. Og tilbage er sofaen, fjernbetjeningen og mig. Ikke nogen dårlig kombi. I morgen formiddag står den på en tur i vandet igen – det glæder jeg mig…\nTilbage i vandet og lidt om status på operation\nJo jo, jeg er ikke på dybt vand, men tilbage i bassinet, i gang med vandgymnastik, efter min operation. Og det er godt nok dejligt! Det er også en øjenåbner på, at formen hurtigt forsvinder, når man ikke er aktiv. Så det vil jeg forsøge at ændre bare en smule på. Her skal dog indskydes at jeg ikke er nogen helgen, men at min familie nok har oplevet en nedgang i mit humør, mens jeg har været immobil – jeg kan ihvertfald selv mærke, hvor godt det er for humøret, at jeg rent faktisk er bare en smule aktiv! Så for at undgå skilsmisse og sure miner, må jeg hellere komme i gang ! Jeg synes det er svært at…\nUge 4 – “nyt” hår og dagdrømme.\nSå er vi ved uge 4 i det her – fortsat – nye år. Det går dælme hurtigt! Denne uge er indtil videre arbejdsfri. Ja det kunne jeg nok godt vænne mig til. Havde fri i går – hentede og bragte børn det meste af dagen. I dag stort set det samme. Sidder nu med røven godt plantet i sædet hos frisøren, og venter på at det bliver godt det garn 🙂 Sådan et par dage, hvor teenagerne lige har været hjemme og vende – de yngste kom fra aflastning – jeg har været alene hjemme i weekenden og været sammen med ældste barnet og veninder. Det er nok meget typisk for hverdagen hos os. Det ene øjeblik stille og…\nOpskriften på en god mor (!)\nDen har jeg ikke. Men jeg gør mig i perioder en del tanker om det at være en god mor ( eller egentlig bare en okay en af slagsen) Eller ikke. For det er jeg bestemt ikke altid. Søndag var jeg virkelig træt! Jeg var til fødselsdag lørdag aften og nat, og var bare træt. Vejret var dejligt. Smukt med solskin, skide koldt, men friskt. Og ikke 5 minutter var vi udenfor! Dagen gik seriøst med ingenting – lige bortset fra at jage med de to teenagere der skulle pakke til deres kommende skiferie. Derudover gjorde vi “klar” til mandag morgen. Børnene fik også (dejlig) aftensmad. De fik masser af kram og varme på sofaen, hvor jeg lå det meste…\nFredag – endelig!\nJeg elsker simpelthen fredag. Måske det faktum at jeg har fri fredag, også gør noget for den stemning (?!) I dag står dagen på lidt andet end det plejer ( plejer er i den sammenhæng, at gøre rent, vaske tøj, gøre klar til weekenden mv) nemlig at indløse Lins julegave. Nemlig en tur i IKEA! Ja tænker du nok, det var dog tamt; men nej, det er på ingen måde tamt, for det var ØNSKET til jul, og dertil hører selvfølgelig en sum penge, der kan bruges til at indrette det værelse Line har planlagt i sit hoved. Så det bliver skide hyggeligt. Og min mor skal med, så det gør bestemt bare turen endnu hyggeligere. Ellers står weekenden i…\nOnsdags tanker – eller noget …\nHerhjemme har vi i noget tid, overvejet at vores to yngste skal i fritidshjem ( kaldet CFO når man går i specialskole). En meget svær beslutning, specielt hvad Benjamin angår, og vi er ærlig talt også stadig i tvivl. Egentlig ville vi allerhelst have ham i klub, men af forskellige årsager, lader det sig ikke gøre lige nu. Blandt andet praktiske grunde, som ville kræve et overskud, som ingen af os voksne har lige nu. Men det korte af det lange er, at både Benjamin og Frida starter i CFO på tirsdag. Det kommer til at betyde nogle omvæltninger i hverdagen – det kan blive godt for børnene med det sociale liv, men vi er også nervøse for om det…\nSå gik den weekend da vist lige! Og det i en ruf endda. Det har været en god en af slagsen og sådan en weekend tager jeg gerne igen. Vi har blandt andet fejret Nannas 20 års fødselsdag – stadig vildt at tænke på, men det var en dejlig dag. Og hele mit kuld var hjemme, og det gør mig bare glad. Fredag aften besøgte vi nogle virkelig søde mennesker. Fik god mad og lidt rigeligt af de våde varer, så lørdag morgen var ski lidt hård. Specielt med tanke på huset fuld af gæster til aften. Men så kan vi lappe snart lære det ( eller ikke) men hyggeligt har det været. Jeg har dog, i løbet af weekenden,…\nSå starter vi forfra – eller….\n2016. Der går som regel lidt tid, inden jeg husker at skrive det nye årstal. 😊 Så er januar i gang. Jeg har altid, da jeg var yngre, synes at januar var den værste måned at komme igennem – alt det “sjove” og hyggelige med julen og nytåret var ovre, og tilbage kom hverdagen med mørke morgener og eftermiddage. Sådan har jeg det ikke længere. Jeg synes januar er dejlig på sin egen måde. Vi starter forfra – eller det gør vi jo ikke, men der er chancen for at forme et nyt år, og det er ikke helt dårligt. Samtidigt kan vi stadig hygge os, selvom det er januar. Ja det er koldt, gråt og mørkt, men stearinlys gør…


Myter aflives, når skoleforskere fra hele verden mødes på DPU | Aarhus Universitet: Arts\n25.6.2019 12:17:42 CEST | Aarhus Universitet: Arts\nHvad betyder noget for, hvor meget eleverne lærer i skolen? Er det afgørende, hvor mange timers undervisning, der er i faget? Eller om der sidder 20 eller 25 elever i klassen? Nej, det er det faktisk ikke, når man kigger på resultaterne fra mange årtiers internationale, sammenlignende undersøgelser.\nAlligevel var ønsket om en længere og mere varieret skoledag et af omdrejningspunkterne i den seneste danske skolereform, ligesom spørgsmålet om klassekvotienter ofte fylder i skoledebatter. Og det er netop spørgsmålet om, hvilke forskelle der reelt gør en forskel, som skal vendes, når godt 200 uddannelsesforskere og –beslutningstagere samles i København fra 26. til 28. juni på DPU, Aarhus Universitet. Her vil de diskutere de seneste forskningsresultater lavet på baggrund af data fra IEA, der står bag store internationale sammenlignende undersøgelser af skoleelevers færdigheder inden for matematik og naturfag (TIMMS) læsefærdigheder (PIRLS), politisk dannelse (ICCS) og computer- og informationskompetencer (ICILS).\n”Det er nogle af de dygtigste forskere på feltet, der samles for at diskutere ud fra en fælles interesse i, hvordan skolen kan blive bedre for ungerne, hvordan man didaktisk kan arbejde forskelligt, og hvad man gør i forskellige landes skolepraksisser. Vi kan måske få øje på områder inden for vores eget skolesystem, hvor vi kan punktere nogle myter,” fortæller Christian Christrup Kjeldsen, der er lektor på DPU, Aarhus Universitet og leder af Nationalt Center for Skoleforskning, som står for de danske bidrag til IEA.\nChristian Christrup Kjeldsen peger blandt andet netop på at argumentet om, at længere og mere varierede skoledage eller lavere klassekvotienter giver dygtigere elever, ikke giver genklang i forskningen.\n”De internationale IEA- undersøgelser har gentagne gange vist, at der ikke en sammenhæng mellem, hvor dygtige eleverne er, og hvor mange timer de bruger i faget. Der er ikke den simple sammenhæng – det, der betyder noget, er, hvad der foregår i timerne. Havde man lyttet til det, havde skolereformen i vores egen lille andedam måske set anderledes ud,” siger han.\nDet samme gælder i forhold til diskussioner om klassestørrelsen.\n”Selvfølgelig kan man på et tidspunkt nå en rimelighedens grænse for, hvor mange elever der kan være i en klasse. Men det er ikke så enkelt, at små klasser lærer bedre end store. Derfor er der behov for at gå et spadestik dybere og undersøge, hvordan eleverne oplever undervisningen, og hvad det betyder for deres læring. Vi kan fx se, at det betyder noget, hvorvidt eleverne oplever engagerede lærere og undervisere. Hvad skal der så til? Det handler ikke kun om linjefagskompetencer, der er også andre steder, man skal have fat. Og det er nogle af de spørgsmål, vi fremadrettet skal se på i regi af IEA-studierne,” fortæller han.\nBygger på forskernes interesse\nSelv om mange måske forbinder undersøgelser af skoleelevers kompetencer med et moderne fokus på test, sammenligninger og konkurrenceevne, er det et redskab med mange år på bagen. IEA har siden 1958 sammenlignet elever fra forskellige lande og uddannelsessystemer på kryds og tværs.\n”Hovedformålet er ikke at lave rankings mellem lande, men at blive klogere på en skolepraksis, ” siger Christian Christrup Kjeldsen og peger også på et andet punkt, hvor IEA-studierne skiller sig ud:\n”Det særlige ved IEA er, at organisationens studier bygger på forskeres interesser og ikke økonomiske interesser fra Verdensbanken eller OECD. Samtidigt er der tale om et tæt samarbejde mellem skolens aktører. Det er også vigtigt for os, der laver IEA-studierne, at vi bliver i stand til at svare på nogle af de spørgsmål, den enkelte lærer finder relevant ude i den daglige praksis,” siger Christian Christrup Kjeldsen.\nI stedet for at fokusere på de statistisk signifikante forskelle skal forskerne på konferencen gennem en række forskellige foredrag og workshops fokusere på de forskelle, der har en substantiel betydning.\n”I år vil vi blandt andet have fokus på seneste offentliggjorte resultater af IEA’s ICCS-studie fra 2016, som undersøger elevernes kompetencer i politisk dannelse og medborgerskab. Det var en undersøgelse, hvor Danmark lå helt i top. Her skal vi diskutere, hvad det er, der kan forklare, at man i ét land blandt de unge mennesker har et bestemt syn på lige muligheder og rettigheder mellem kønnene, mens man i et andet land har et andet syn. Hvordan er fx sammenhængen mellem et åbent, diskuterende klasserumsmiljø og elevernes demokratiske dannelse?” siger Christian Christrup Kjeldsen.\nMere end 60 forskellige lande deltager i IEA’s studier, der, selv om de dækker en bred vifte af kompetencer inden for læsning, matematik, naturfag, it og demokratisk dannelse, har samme hovedformål: At blive klogere på hvordan man skaber en skolepraksis, som bedst muligt resulterer i, at eleverne lærer det intenderede curriculum. IEA’s studier gentages med 5 års mellemrum, så udviklingstendenser kan følges. Det er dog forskelligt, i hvilket omfang de forskellige lande har deltaget i undersøgelserne.\nNår hele vejen rundt\nChristian Christrup Kjeldsen er koordinator for den danske del af TIMMS-studiet, som undersøger elevernes kompetencer i matematik og naturfag. Her deltager Danmark med studier af eleverne på 4. klassetrin, mens vores nordiske naboer undersøger både 4. og 8. klassetrin og dermed har en bedre indsigt i en populations udvikling.\n”Det interessante med TIMMS og de andre IEA-studier er, at det er en test, som selvfølgelig tester for elevernes faglighed, men den er kombineret med baggrundsspørgeskemaer og inkluderer også forældrene, lærerne og skoleledelsen. Vi kommer med andre ord hele vejen rundt, og ofte er det ikke selve testen, men nogle af de andre resultater, der er det mest interessante,” forklarer Christian Christrup Kjeldsen.\nIEA er en international forskningsorganisation fra 1958 med medlemmer fra 60 lande. Mere end 100 forskellige uddannelsessystemer deltager i IEA’s studier.\nPIRLS (Progress in International Reading Literacy Study) er en international undersøgelse af læsekompetence i 4. klasse. Undersøgelsen har været gennemført i 2001, 2006, 2011 og 2016. Danmark har deltaget siden 2006.\nTIMMS (Trends in International Mathematics and Science Study) er en international undersøgelse af kompetencer i matematik og naturfag. Danmark har deltaget i 1995, 2007, 2011 og 2015 på 4. klassestrin.\nICCS (International Civic and Citizenship Education Study) er en international undersøgelse af skolens arbejde med de unges politiske dannelse. ICCS er blevet gennemført i 2009 og 2016 blandt elever på 8. klassetrin. Danmark har deltaget begge gange.\nICILS (International Computer and Information Literacy Study) er en undersøgelse af computer- og informationskompetencer hos skoleelever på 8. klassetrin. ICILS er gennemført i 2013 og 2018 og Danmark har deltaget begge gange.\nLæs mere om de enkelte IEA-undersøgelser


Privatlivspolitik – Karlebo Frisbee-Golf Klub\nrevideret 28. maj 2018\nKarlebo Frisbee-Golf Klubs dataansvar\nKarlebo Frisbee-Golf Klubs er dataansvarlig, og vi sikrer, at dine personoplysninger behandles i overensstemmelse med lovgivningen.\nKontaktperson: Lars Lau Jensen\nAdresse: Kastaniens Kvarter 55\nRegistrerings- og kontaktoplysninger som navn, køn, adresse, indmeldelsesdato, telefonnummer, fødselsdato, e-mail\nKontaktoplysninger som adresse, telefonnummer og e-mail\nBankoplysninger (kun ifm. med udbetaling af løn, godtgørelse og udlæg)\nLønnede/ulønnede ledere og trænere:\nAf praktiske og administrative hensyn opbevarer vi dine almindelige personoplysninger i op til 3 år efter dit virke er ophørt\nBogføringsbilag, herunder f.eks. løn-, omkostningsgodtgørelses-/kørselsbilag, skal gemmes i 5 år fra udløbet af det regnskabsår, som bilaget drejer sig om\nDu kan gøre brug af dine rettigheder, herunder gøre indsigelse mod vores behandling, ved at henvende dig til os (se kontaktoplysninger side 1).\nForeningen er underlagt fortegnelsespligten og skal kunne dokumentere, hvordan personoplysninger behandles. Det betyder at foreningen skal have en intern fortegnelse over, hvilke personoplysninger, der behandles, hvorfor de behandles og hvem der har relevant adgang til de forskellige typer af oplysninger. Dette gælder både behandlingen af almindelige personoplysninger og af følsomme oplysninger.\nForeningen er forpligtiget til at indgå databehandler aftaler med samarbejdspartnere, som måtte behandle data fra foreningen.


Systemmoduler - Mobilhouse - moduler, pavilloner og vogne\nSystemmoduler er den smarte måde at bygge på. Du sparer tid og penge og ender ud med et produkt, der er på fuld højde med traditionelt byggeri – både når det gælder kvalitet, men især, når det gælder indeklima.\nGode grunde til at vælge 60’er serien\nDer er mange gode grunde til at vælge vores systemmoduler. Vi har brugt tid og omtanke, når de er blevet designet – det har gjort, at vi på nuvlærende tidspunkt har de mest moderne moduler på markedet. Vi har gjort mange tiltag for at få de mest optimale lys- og lydforhold, da vi har haft indeklima som en stor prioritet.\nLyse og rummelige moduler\nVores moduler er alle 40m2 og har 2,7 meters indvendig lofthøjde. Det giver store og lyse rum og et optimalt arbejdsmiljø.\nSelvom vi bygger mange moduler sammen, så vil du få en god akustik, der kan bære større kontorer, institutioner mv. og sikre et godt arbejdsklima og rum for alle.\nPermanent eller midlertidigt behov?\nLad os dække dit behov for plads. Alle vores moduler i 60’er serien er godkendt til BR18 Permanent. Det betyder, at du kan opsætte vores som en permanent bygning eller du kan vælge at sætte den op som midlertidig bygning.\n” Produktet lever fuldt op til forventningerne. Der er et behageligt arbejdsklima – lyse, venlige og højloftede moduler med god akustik.”\nAnnette Andersen, praktiserende læge hos Familielægerne i Espergærde\nVi finder løsninger\nMed den nye serie af systemmoduler er det muligt at sætte dem sammen på alle leder, hvilket sikrer den størst mulige fleksibilitet. Med 60’er serien kan der skabes forskellige typer bygninger og miljøer, så det passer ind i omgivelserne.\nModulbyggeri er typisk langt hurtige end almindeligt byggeri. Fordi vi producerer i indendørs produktionshal er vi ikke så afhængige af, om vejret er godt – derfor kan vi hurtigt bygge dine moduler, hvis vi ikke har dem på lager.\nHos Mobilhouse går vi ikke på kompromis med kvaliteten og derfor er der kræset for detaljerne i de nye moduler.\nReferenceprojekt – Lægeklinik i Espergærde\nFamilielægerne i Espergærde var de første kunder, der fik glæde af vores nye moderne systemmoduler i december 2017. De har været glade or processen og er i dag glade for deres klinik. Annette Andersen fra Familielægerne Espergærde udtaler:\n”Vi er en stor lægeklinik i Nordsjælland med ca. 6500 patienter og vi havde brug for midlertidige lokaler, som pga. vores størrelsesbehov ikke var tilgængelige i nærområdet.\nVi opstillede kriterier for vores ønsker, og prioriterede kvalitet samt mulighed for hurtig leverance på ca. 2,5 måned, og valgte derfor Mobilhouse, som var de eneste, der opfyldte alle kriterier.\nProduktet lever fuldt op til forventningerne. Der er et behageligt arbejdsklima – lyse, venlige og højloftede moduler med god akustik.\nSe vores andre referenceprojekter\nSystemmoduler i 60’er serien\nHer har du en oversigt over, hvilke moduler, der findes i 60’er serien – de kan sammensættes på kryds og tværs, så de passer til dine behov.\nSystemmodul – type 60\n5.200 DKK ekskl. moms (6.500 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 61\n4.325 DKK ekskl. moms (5.406 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 62\n4.100 DKK ekskl. moms (5.125 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 63\nSystemmodul – type 64\nSystemmodul – type 65\nSystemmodul – type 66\n4.900 DKK ekskl. moms (6.125 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 66-1\n6.323 DKK ekskl. moms (7.904 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 67\n5.600 DKK ekskl. moms (7.000 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 67-1\n4.600 DKK ekskl. moms (5.750 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 69\n5.700 DKK ekskl. moms (7.125 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 69-1\n5.900 DKK ekskl. moms (7.375 DKK inkl. moms)\nSystemmodul – type 69-2\n6.100 DKK ekskl. moms (7.625 DKK inkl. moms)\nDu kan selv designe din løsning\nVi ved, at der nogle gange skal specielle løsninger til. Med vores design løsning har du mulighed for at sammensætte lige den bygning du har behov for, med udgangspunkt i vores moduler.\nGå til Design selv


Red Barnet-psykolog råder misbrugte at anmelde overgreb | AVISEN\nRed Barnet-psykolog råder misbrugte at anmelde overgreb\n13:34 - 18. august 2015\nPædofilisagen fra Fredericia, hvor en 37-årig mand sidder varetægtsfængslet for at have haft anden kønslig omgang end samleje med en mindreårig dreng, har fået en del fredericianske familier til, at fortælle deres historie til Fredericia Avisen om mødet med den 37-årig mand, der foreløbig er blevet sigtet for et forhold. Et forhold, som den 37-årige mand har erkendt.\nMen fælles for alle familier er, at deres børn ikke har villet snakke om det overgreb, som de har været udsat for – hverken til deres forældre eller politiet. Det er der en naturlig forklaring i, hvis man spørger Red Barnets psykolog, Kuno Sørensen.\n– Mange af dem, der begår seksuelle overgreb mod børn, er vældig gode til at manipulere med børnene, og få dem til at give dem en skyldsfølelse af, at de selv har lagt op til det. Det er dem selv, der har villet overgrebet. Det forsøger den pædofille at overbevise børnene om. Det gør, at de udsatte børn bliver i tvivl om, at de måske selv har lagt op til overgrebet. De unge drenge har jo en nysgerrighed i deres seksualitet i den alder, og det kan krænkeren være rigtig gode til at udnytte. Vi ser også i nogle sager, at der er alvorlige trusler forbundet med overgrebene mod børn, hvor krænkeren kan truer med, at hævne sig på familien, hvis barnet står frem og fortæller om overgrebet, udtaler Kuno Sørensen til Fredericia Avisen\nI pædofilisagen fra Fredericia, har flere familier fortalt til Fredericia Avisen, at de både har været forfulgt og chikaneret – døgnet rundt – af den sigtede 37-årige mand, når de har forbudt deres barn, at kontakte ham.\n– Sådanne trusler mod familien, kan gøre det uoverskuelig for børnene at stå frem, da de er bange for at stå alene. Men når det står klart, at der er mange drenge, der har været udsat for det samme, er det vigtigt, at de står sammen i sagen og anmelder til politiet, hvad de har oplevet. Ved at drengene står sammen, er de meget stærkere end HAM, hvorved de kan få ham dømt.\n– Det er også meget vigtigt at få ham stoppet, så der ikke er andre drenge, der skal udsættes for de ubehaglige ting, som de har været. Der er intet tabt i mandlighed ved at stå frem. Fordi man har været udsat for overgreb fra en mand, betyder jo ikke, at man er homoseksuel. De har været udsat for en homoseksuel oplevelse, hvor de måske er bange for, at bliver hængt ud som bøsse. Men det med, at de er blevet manipuleret til, at udfører en homoseksuel handling, er ikke det samme som, at de er til mænd. Derfor har de også brug for at stå frem, så de kan få hjælp til, at få talt ud, så deres seksualitet ikke bliver ødelagt, slutter Red Barnets psykolog, Kuno Sørensen.\nPolitiet i Fredericia efterforsker stadig sagen mod den 37-årige mand.


Vestlige Anatolien Kurbade-ture (med priserne)\ncheck-heavy Vestlige Anatolien check-heavy Alle rejsemål\nVestlige Anatolien Kurbade-ture\nVis alle ture i Vestlige Anatolien\nDagstur til Pamukkale fra Bodrum\nBesøg de varme kilder ved Pamukkale og den gamle by i Hierapolis på en heldagstur fra Bodrum. Få tid til at bade i naturlige varme kilder, gå langs klippeformationer af frådsten ved Pamukkale og meget mere i løbet af denne tur, der inkluderer frokost og aftensmad samt og afhentning og afsætning ved dit hotel.\nBesøg et naturskønt UNESCOs verdensarvscenter på en hel dags tur til Pamukkale og Hierapolis fra Antalya. Sug i mineralrige varme kilder dannet af hvid travertin, så besøg de gamle steder i Hierapolis, som strækker sig fra Attalid-kongerne til det østlige romerske imperium. Denne fulddagsturné omfatter morgenmad, frokost, indgangsgebyrer og rundturstransport fra Antalya.\nSet ud på en episk tur til Pamukkale og Hierapolis fra Alanya på denne daglige guidede tur, herunder frokost og aftensmad. Oplev den unikke skønhed på UNESCO-listede Pamukkale, tag en dukkert i den legendariske Cleopatra-pool (valgfri), bade i de røde kilder og udforske den antikke romerske by Hierapolis.\nFå dit kamera klar, når du besøger et af Tyrkiets mest ikoniske naturlandskaber, de dramatiske hvide travertiner i Pamukkale på denne heltidstur på UNESCOs verdensarvssted fra Kemer. Udover at klatre i terrasserne, vil du også se den berømte Cleopatra-pool (valgfri) og tur de gamle ruiner af Hierapolis, den romerske spa-by, der ligger kun få minutter fra termalbasserne.\nUdforsk Pamukkales uvirkelige landskab, herunder en række slående terrasser med varme kilder. Nyd det termiske vand, mens du går langs klipperne med dine bare fødder. Du vil også besøge det nærliggende Hierapolis arkæologiske sted for at se romerske bade, Necropolis, Apollo-templet med mere. En buffet frokost og hotel afhentning tilføjer ekstra bekvemmelighed, og en lille gruppe tour størrelse betyder, at du får tid til mange spørgsmål.\nDe slående hvide terrasser i Pamukkale er et hotspot for turister, der besøger Tyrkiet. I stedet for at tage en overfyldt turbus og kigge på terrasserne fra det fjerne, kan du nyde en svømmetur i de varme pools på denne lavintensiv lille gruppe tur. Efter de termiske kilder, gå til den antikke by Hierapolis og udforske UNESCOs verdensarvssteds historiske græske ruiner.\nFlere aktiviteter i Vestlige Anatolien\nLuft-, helikopter- og ballontureKulturture og tematureHeldagsture og udflugterBørnevenligLuksus og særlige begivenhederFlerdagsture og længere tureUdendørsaktiviteterPrivate og individuelle tureKystudflugterShows, koncerter og sportSightseeingbilletter og adgangskortKurbade-tureKurbade og varme kilderTure og sightseeingTransfers og landtransport\nDe mest populære seværdigheder i Vestlige Anatolien\nAnbefalet til Vestlige Anatolien


Få en kvalificeret chef ved at bruge penge på professionel Executive Search\nUdgivet den 15. marts 2013 af Yvonne\nEn kompetent ledelse har en stor indvirkning på om din forretning oplever vækst. Dette er både aktuel i den daglige opgaveløsning og i svære tider. Dertil er stringent ledelse vigtig i forbindelse med en forandringsproces. Det er imidlertid ikke let at lokalisere præcist den ledelse, som er tvingende nødvendig for virksomheden i den aktuelle situation. Af den årsag kan forskellige slags ledelsesrekruttering som eksempelvis Interim management og/eller Executive Search være en klog investering.\nEr jeres virksomhed gået i stå midt i en situation, hvor der er behov for en dygtig mellemleder, som er i stand til at sørge for en korrekt forandring, udvikling samt implementering med det samme? I den situation findes der et hav af plusser ved at investere i Interim management. Aktiverne gælder hvad enten der er behov for en fælles midlertidig chef eller ledelse af for eksempel økonomifunktionen. Dit firma vil nemlig få en god leder, der kan træde til med det samme, såfremt I bruger penge på Interim management ifm rekrutteringen.\nØnsker dit firma at være med på råd i alle dele af rekrutteringen af en dygtig chef, bør I se nærmere på professionel Executive Search til udvælgelsen. Ved denne metode er sammenspillet med dit ansættelsesudvalg i fokus, samtidig med at der tages udgangspunkt i executive rekruttering på højt niveau. I er således med på sidelinjen lige fra udformningen af en personprofil, der er perfekt over interviews til ansættelsen af kandidaten, såfremt I får assistance i form af et Executive Search forløb. Ydermere følger headhuntingbureauet op flere gange om måneden før prøvetiden er omme.\nHar dit firma en påtrængende udfordring på ledelsesområdet, og overvejer I, om professionel ledelsesrekruttering som for eksempel Interim Management er en ideel løsning for jer? Så skynd jer, at sende en forespørgsel til en headhuntervirksomhed, der har ekspertisen til at hjælpe jer godt i mål med valget af en professionel ledelsesprofil. Med en partner, som har den rigtige ekspertise får I nemlig væsentlige plusser lige meget, om du overvejer at investere i assistance fra en headhunter til fx Interim management eller noget helt andet.


Siden kommunalreformen har Danmark mistet 325 folkeskoler. Foreninger samt en ekspert er stærkt bekymrede for udviklingen. Borgmestre ærgrer sig, men kalder det en nødvendig beslutning. I flere kommuner gives der nu håndslag på, at der ikke lukkes flere skoler.\nHaderslev Kommune har siden kommunalformen valgt at lave en række skolesammenlægninger. Ifølge kommunens plan skal 12-årige Pernille Bloch Sørensen til sommer derfor begynde på en skole 14 kilometer fra familiens hus. Pernilles forældre har nu besluttet at flytte hende til en skole i nabokommunen i stedet. Fold sammen\nFredag d. 03. november 2017, kl. 19.35\nEngang var der 27 folkeskoler i Haderslev Kommune.\nMen så kom kommunalreformen, der i 2007 medførte kommunesammenlægninger landet over, og straks blev fem mindre folkeskoler i den sønderjyske kommune lukket.\nEfterfølgende er de resterende skoler blevet lagt sammen, så i dag huser kommunen ti folkeskoler. 17 færre end for ti år siden.\nOg Haderslev er langt fra et enestående eksempel. På landsplan er der i dag 325 færre folkeskoler, end der var i 2006, inden kommunalreformen trådte i kraft, viser den nyeste opgørelse fra Undervisningsministeriet.\nI 2006 var der 1.601 folkeskoler i Danmark, mens der i år er 1.276, og det svarer til, at hver femte skole er forsvundet. Der er både tale om skolelukninger og -sammenlægninger.\nForskningschef ved VIA University College Andreas Rasch-Christensen, der har forsket i folkeskolen i mange år, er bekymret for udviklingen.\nFaldet i antallet af folkeskoler handler hovedsageligt om, at kommunerne ikke har økonomi til at drive dem, og at særligt ressourcestærke forældre i stigende omfang vælger privatskoler til deres børn, forklarer han.\n»Vi vil gerne have en folkeskole, som er folkets, og hvor flertallet af vores børn går, så det er meget problematisk, at så mange skoler forsvinder, og at folkeskolen vælges fra. Og så ved vi, at en skole er et vigtigt bindeled i et lokalområde. Når skolen forsvinder, bliver incitamentet til at bo der mindre. Så det kan få store konsekvenser for sammenhængskraften i Danmark,« siger Andreas Rasch-Christensen.\nI dag går 17 pct. af de danske skolebørn i en fri grundskole – i 2007 var det 13 pct. I samme periode er andelen af børn, der går i folkeskole, faldet fra 83 til 80 pct.\nDet er særligt i de jyske kommuner samt på øer som Lolland og Bornholm, at antallet af folkeskoler er faldet markant, mens der i mange sjællandske kommuner er status quo. Når skoler lukkes eller lægges sammen, får mange børn en lang skolevej, og det har ført til, at der i stigende omfang etableres fri- og privatskoler i lokalsamfundene.\n»Politikere ved slet ikke, hvor svært det er«\nLandsformand for Skole og Forældre Mette With Hagensen kalder udviklingen for en »kvalitetsforringelse« og mener ikke, at kommunerne »står ved deres pligt i yderområderne«.\n»Mange forældre er frustrerede. Deres barn har fået længere til skole, og som forældre får de dermed ikke et nært forhold til skolen eller barnets lærere. Grundtanken med folkeskolen er netop, at den foregår i samarbejde med forældrene, og nu er den tanke blevet udfordret,« siger hun.\nFormand for Skolelederforeningen Claus Hjortdal fortæller, at det medfører store udfordringer, når en skole skal lukkes eller flere mindre skoler lægges sammen.\n»Det er så svært at få til at lykkes, fordi der er modstand fra forældrene, eleverne, personalet og måske også fra nogle i selve ledelsen. Mange forskellige parametre skal gå op i en højere enhed, for at en fusion lykkes. Politikere ved slet ikke, hvor svært det er, og de forstår ikke, at en sammenlagt skole sjældent oplever merværdi før efter rigtig mange år,« siger han.\nMens antallet af folkeskoler er faldet, er der kommet flere privatskoler i Danmark. Siden kommunalreformen er 54 nye privat- og friskoler poppet op i landet.\nOg selv om formand for Danmarks Private Skoler Karsten Suhr kunne tænkes at glæde sig over den udvikling, ærgrer han sig.\n»Som privatskolemand synes jeg, det er ærgerligt, at den frie skole skal bruges til at holde liv i de små samfund. Det bør være samfundet, der sørger for, at der er skoler dér, hvor der er børn. Vi vil være alternativet til folkeskolen – ikke erstatningen,« siger Karsten Suhr.\nBorgmestre: Ikke flere skolelukninger\nBerlingske har talt med flere borgmestre fra de kommuner, hvor faldet i antallet af folkeskoler har været særligt stort. De peger alle på, at det er sket som følge af kommunalreformen, og at det ikke kunne hænge økonomisk sammen for dem at drive mange lokale skoler.\nMogens Gade (V) fra Jammerbugt Kommune er ærgerlig over, at det var nødvendigt at gå fra 21 til 12 folkeskoler i hans kommune. Det handlede om at spare penge, forklarer han:\n»Det er altid et problem for et lokalsamfund at lukke skoler. Men vi var spændt voldsomt for rent økonomisk, da vi grundlagde kommunen i 2007, og det betød, at mange af vores beslutninger blev truffet med armen vredet rundt.«\nØkonomien i den nordjyske kommune er blevet bedre, ligesom børnetallet er stigende, og derfor gav politikerne for nogle år siden hinanden et løfte om, at der ikke skulle lukkes flere skoler i denne valgperiode. Og i den aktuelle valgkamp tyder meget på, at den plan følges, fortæller Mogens Gade.\nI Haderslev Kommune har politikerne også givet hinanden en garanti om, at der ikke lukkes flere skoler – uanset hvem der vinder magten 21. november, fortæller borgmester H. P. Geil (V).\nArne Boelt (S) fra Hjørring forklarer, at skolelukningerne i hans kommune også hænger sammen med, at der er kommet færre børn i skolealderen.\nI Tønder Kommune er antallet af folkeskoler faldet fra 21 til 11. Borgmester Henrik Frandsen (V) kalder det »en tilpasning til virkeligheden«.\n»Det er aldrig sjovt at nedlægge skoler. Og man bliver heller ikke populær af det. Men med den økonomi, vi havde i Tønder Kommune, var det simpelthen en bunden opgave, og vi er desværre også meget hårdt ramt af den trend, at folk flytter til de større byer,« siger han.\nUndervisningsminister Merete Riisager (LA) understreger, at det er kommunalpolitikernes opgave at vurdere, om antallet af skoler hænger sammen med børnetallet og økonomien.\n»Men særligt i forbindelse med kommunalreformen har der nogle steder været en tendens til, at man har valgt færre og større skoler frem for at prioritere en lokal folkeskole. Og det er en prioritering, jeg sætter spørgsmålstegn ved. Her skal kommunalpolitikerne spørge sig selv, om det er den bedste vej for eleverne og deres forældre, som jo via skatten betaler for folkeskolen,« giver hun udtryk for i en skriftlig kommentar.


Gomez - Bring It On - 20th Anniversary Box CD → Køb CDen billigt her - Gucca.dk\nGomez - Bring It On - 20Th Anniversary Box - Cd\nTrackliste: CD 1 01: Get Miles (Remastered 2018) 02: Whippin' Piccadilly (Remastered 2018) 03: Make No Sound (Remastered 2018) 04: 78 Stone Wobble (Remastered 2018) 05: Tijuana Lady (Remastered 2018)... Læs mere.\n01: Get Miles (Remastered 2018)\n02: Whippin' Piccadilly (Remastered 2018)\n03: Make No Sound (Remastered 2018)\n04: 78 Stone Wobble (Remastered 2018)\n05: Tijuana Lady (Remastered 2018)\n06: Here Comes the Breeze (Remastered 2018)\n07: Love is Better Than a Warm Trombone (Remastered 2018)\n08: Get Myself Arrested (Remastered 2018)\n09: Free to Run (Remastered 2018)\n10: Bubble Gum Years (Remastered 2018)\n11: Rie's Wagon (Remastered 2018)\n12: The Comeback (Remastered 2018)\n01: Who's Gonna Go the Bar? (Remastered 2018)\n02: Steve Mccroski (Remastered 2018)\n03: Wham Bam (Remastered 2018)\n04: Flavors (Remastered 2018)\n05: Old School Shirt (Remastered 2018)\n06: The Cowboy Song (Remastered 2018)\n07: Pussyfootin' (Remastered 2018)\n08: Pick Up the Pieces (Remastered 2018)\n09: Whippin' Piccadilly (Turbo Version / Remastered 2018)\n10: Flats 1 & 2 (Southport Version)\n11: Collapse (Southport Version)\n12: Hit on the Head (Southport Version)\n13: Slot Machine (Southport Version)\n14: Sweetest Song (Southport Version)\n15: Buena Vista (Southport Version)\n16: 78 Stone Wobble (Southport Version)\n17: Sun Rim Dips (Southport Version)\n18: Walking Wounded (Southport Version)\n19: Bluest Heaven (Southport Version)\n20: Getting Rained on (Southport Version)\n01: 78 Stone Wobble (Record Label Demo Tape Version)\n02: Whippin' Piccadilly (Record Label Demo Tape Version)\n03: Get Miles (Record Label Demo Tape Version)\n04: Tijuana Lady (Record Label Demo Tape Version)\n05: Rie's Wagon (Record Label Demo Tape Version)\n06: Here Comes the Breeze (Record Label Demo Tape Version)\n07: Steve Mccroski (Record Label Demo Tape Version)\n08: Emma Freud (4 Track Demo Version)\n09: Touchin' Up (4 Track Demo Version)\n10: Bring It on (4 Track Demo Version)\n11: Free to Run (Sheffield Version)\n12: Unknown Legend (Sheffield Version)\n13: Get Miles (Sheffield Version)\n14: Mean Old World (Sheffield Version)\n01: Brother Lead (Bbc Radio One Session, 1998)\n02: 78 Stone Shuffle (Bbc Radio One Session, 1998)\n03: The Way You Do the Things You Do (Bbc Radio One Session, 1998)\n04: Here Comes the Breeze (Bbc Radio One Session, 1998)\n05: Stag O'lee (Bbc Radio One Session, 1998)\n06: Whippin' Piccadilly (Bbc Radio One Session, 1998)\n07: Get Miles (Live at Glastonbury, 1998)\n08: Get Myself Arrested (Live at Glastonbury, 1998)\n09: Love is Better Than a Warm Trombone (Live at Glastonbury, 1998)\n10: Rhythm & Blues Alibi (Live at Glastonbury, 1998)\n11: Here Comes the Breeze (Live at Glastonbury, 1998)\n12: Tijuana Lady (Live at Glastonbury, 1998)\n13: Buena Vista (Live at Glastonbury, 1998)\n14: Make No Sound (Live at Glastonbury, 1998)\n15: 78 Stone Wobble (Live at Glastonbury, 1998)\n16: Soul Kitchen (Live at Glastonbury, 1998)\n17: Whippin' Piccadilly (Live at Glastonbury, 1998)\nGucca har siden starten haft et ønske om, at nethandel skal være så sikkert, billigt og hurtigt for vores kunder som muligt.\nNår man handler online er sikkerhed enorm vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca prioriterer højt. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for Internetbetaling er selvfølgelig NETS godkendt. Derfor er køb og betaling online altid helt sikkert hos Gucca.\nVi tilbyder altid 30 dages fuld returret, helt uafhængig af hvilken vare du måtte have købt hos os. Med andre ord, hvis du fortryder dit køb, så returnerer du blot din vare, og dine penge bliver refunderet. Du er naturligvis velkommen til at tage kontakt til os, hvis du har spørgsmål, før du returnerer en vare.\nSom vores kunde, skal du selvfølgelig ikke vente for længe på din vare. Vi leverer hurtigt og sikkert. Hvis din vare er på lager, vil du som regel få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. På vores webshop kan man se lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid få svar på, om vi har det på lager. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, er du velkommen til at tage kontakt til os.\nNår du køber hos Gucca, er det muligt at vælge mellem flere forskellige muligheder for betaling. Den betalingsform der passer dig bedst, er naturligvis den du bør vælge. Uanset hvad du benytter, kan du føle dig tryg og sikker, når du køber hos Gucca.dk Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Benytter du betalingskort, har du den fordel, at pengene først bliver trukket fra din konto, den dag produktet sendes til dig.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du selvfølgelig altid velkommen til at skrive eller ringe til os. Vi er åben for henvendelser på hverdage imellem 10-15, og vi bestræber os altid på, ikke bare at yde dig den assistance du har brug for, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nHvis du køber hos Gucca.dk, har du mulighed for at følge ordren. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at logge ind på din egen personlige ordreside. På din ordreside har du mulighed for at se, hvornår din forsendelse er blevet sendt afsted. I samme øjeblik varen er på vej til dig, modtager du information herom via e-mail.\nBring It On, Cd\nDin anmeldelse af Gomez - Bring It On - 20Th Anniversary Box\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path__forside path__cd path__rock path__gomez path__gomezbringiton20thanniversarybox\n279,95 krGomez - Bring It On - Vinyl / LP


Ugeavisen.dk - Fjernede sider - Ebeltoft Folketidende - Nappedam Bådelaug indfører ny form for medlemskab\nDu er her: Fjernede sider - Ebeltoft Folketidende - Nappedam Bådelaug indfører ny form for medlemskab\nNappedam Bådelaug indfører ny form for medlemskab\nFor at komme ønsker til facliteter i møde har man indført en ny medlemsmulighed, der hedder begrænset medlemskab.\nRønde: Nappedam Bådelaug indfører ny form for medlemskab. Der er i løbet af de sidste år rejst ønske om at forbedre badeforholdene ved Nappedam med en eller flere ekstra badebroer og en sauna. I Bådelauget vil man gerne være åben over for nye ideer, men er samtidig lidt bekymret for, om der er et økonomisk grundlag for at etablere dette. For at komme ønskerne i møde har man indført en ny medlemsmulighed, der hedder begrænset medlemskab.\nDermed kan de nuværende vinterbadere, der ikke i forvejen er medlem af Bådelauget, melde sig ind og derved benytte Bådelaugets brusefaciliteter, samt eksempelvis drikke en kop kaffe i klubhuset efter badningen. I gruppen af vinterbadere med begrænset medlemskab findes der måske nogle ildsjæle, som kunne ønske at arbejde videre med at undersøge om etableringen af nye badebroer og en sauna vil være bæredygtig. Er den det, vil et forslag herom kunne behandles på en senere generalforsamling.\nEt begrænset medlemskab koster 450 kr. om året og giver som noget nyt mulighed for at benytte faciliteterne, f.eks. at nyde medbragte madvarer i klubhuset. Disse medlemmer vil også have mulighed for at købe en nøgle til havnens toiletter og baderum mm. Det skal for god ordens skyld nævnes, at alle har ret til at bade fra stranden og badebroen ved Nappedam Lystbådehavn, ligesom man frit kan benytte havnens toiletter. Toiletterne er dog aflåst det meste af vinterperioden.\nSe mere på www.nappedam.dk.


Endelig blevet ro i hytten | Kirkhoff\nEfter en længere periode hvor der har været masser af påstyr i huset, er der efterhånden blevet væsentligt mindre befolket. Der er kun et par enkelte håndværkere tilbage, der er ved at ligge de sidste hænder på vores nye vinduer, men ellers er alt tilbage til normalen. Det har godt nok også taget noget tid, men nu hvor det lakker mod enden, er det en ret god fornemmelse.\nNu hvor det ydre har fået en større overhaling, er vi kommet til at snakke om hvorvidt det indre også burde få en tur. Det er meget længe siden vi har købt nyt til boligen, hvilket primært skyldes at vores smag er ret snæver. Der er dog efterhånden kommet nogen gode nye spillere ind på det danske marked, hvor vi godt kunne se os selv købe noget nyt til boligen. Vi har blandt andet lige kigget kataloget for bloomingville igennem, hvilket har givet os en masse inspiration til hvordan vi kunne få lidt mere liv i boligen igen. De har virkelig et stort udvalg af produkter, så der er nok noget for de fleste. Vi fandt også en fin side hvor vi kunne søge noget boliginspiration, så det er ikke fordi vi mangler ideer. Vi fik bl.a. også købt en gang By Nord – som virkelig er blevet noget af et navn på forholdvis kort tid.\nDet varer ikke længe før vi nærmest har et helt nyt hjem! Der er ihvertfald sket en masse her på det sidste. Det er lige før vi ikke kan følge med! Vi håber på at få nogen billeder smidt op her snart, så i kan følge med i udviklingen!\n← Er jeg virkelig blevet så gammel?\nEnergirenoveringen skrider frem →


Gardinbussen Krårup - Bestil i dag og få et besøg af prof. gardinbus! | Gardinbusbesoeg.dk\nDu leder efter gardinbussen i Krårup som kommer til at give dig lidt inspiration. Så hvordan kan du få fantastisk flotte moderne gardiner lavet til at passe dine vinduer for blot et par dollars.\nNå det behøver ikke at bryde banken til at vende dine gardin ideer til virkelighed. Så hvad slags vindue behandlinger er jeg taler om, der er lavet til at måle og koster ikke en formue. Godt de kaldes gardinbussen i Krårup, fordi de hænge i læg, der folder ind i en bølgeform. Læs her for mere info.\nGardinbussen Krårup kommer hurtigt og billigt ud til dig\nGå ikke i panik, behøver du ikke at sy eller endda vide noget om gardinbussen i Krårup. Det er så simpelt alle kan gøre dette (selv en voksen mand som mig). Hvordan kan jeg vide, har jeg læst om det et eller andet sted og besluttede at dele den med dig.\nSå din spørger hvordan kan du gøre gardinbussen i Krårup som denne. Nå det første skridt er:\nDette indlæg blev udgivet i Sjælland og tagget Gardinbussen priser Krårup den februar 2, 2017 af admin4210xx.


Artikel: Virksomhed med overskud – Det betaler sig | CopenPsyk\nDu er her: Start1 / Viden2 / Artikler3 / Artikel: Virksomhed med overskud – Det betaler sig\nAf CopenPsyk – Lene Sheila Gjørup. Udgivet i BØRSEN- KarriereLink, 2016 Jan.\nVil I gerne skabe et bedre omdømme? Vil I gerne fortælle den gode historie om trivsel på jeres arbejdsplads? Og vil I forebyggelse, der kan ses på bindlinjen?\nDet kan på alle måder betale sig at have blikket rettet mod sundhed, forebyggelse og trivsel på arbejdspladsen, viser undersøgelser. For hver krone, din virksomhed investerer i sundhedsfremme, opnår I en besparelse på bundlinjen på op mod 12 kr.\nI hovedstaden døjer 173.000 mennesker med den mentalt stressede tilstand. Det koster rundt regnet samfundet 55 mia. kr., når psyken knækker. Kristian Kronborg er sundhedsøkonom og mener, at tidlig indsats og forebyggelse betaler sig:\n“Jeg har gennem 10 år arbejdet strategisk med trivsel og psykisk arbejdsmiljø og set, hvad mistrivsel gør ved medarbejdere og arbejdspladser. Det kan ruinere den økonomiske kapital fuldstændig i virksomheden, såfremt den negative sociale kapital tager fat og får overtag.\nJeg vil gerne slå fast, at stress i dag ikke er en sygdom, men en tilstand og et advarselssignal fra kroppen om, at der er noget helt galt – man kan se det metaforisk som en brandalarm. Overhører vi signaler fra kroppen, griber angst og/eller depression fast i mere end halvdelen af tilfældene, såfremt der ikke tages hånd om stresstilstanden. Jeg har i min praksis set store, stærke voksne mænd gå helt i sort og miste enhver form for overblik og sidde og være opløst af gråd uden at kunne overskue at tage sine sokker eller sko på. Så det er ikke for sjov, jeg tillader mig at råbe op om forebyggelse frem for brandslukning. WHO antager, at vi i 2020 vil se ca. 52 pct. stå af arbejdsmarkedet grundet stressrelaterede problemstillinger.\nTager vi et kig på tallene i dag fordelt på alder og køn, er 11,7 pct. af mændene mellem 25 og 34 år stressede, og for kvinderne er tallet 18,6 pct. Det koster dyrt at lade stå til og ikke tage action. En hyring og fyring koster nemt din virksomhed op imod 1 mio. kr., og for én chefstilling af betydning kan beløbet snildt løbe op i 3-4 mio. kr. \nMen dette indlæg skal ikke kun handle om tal og procenter. Det, der er interessant, er, hvordan vi strategisk forebygger, således at virksomheden kan overleve fremtidens udfordringer og rekruttere de bedste hoveder, og at den gode fortælling om jeres virksomhed spredes ud, og man får lyst til at handle og samarbejde med jer.\nMan kunne kalde det en omdømmekampagne – en fortælling vandrer, og det har den altid gjort, og nu endnu hurtigere med de sociale medier som hjælpemiddel. Det gælder desværre også de dårlige historier og omdømme, som vi på et splitsekund kan rulle som en lavine. Og i dag er der også firmaer, der ikke laver andet end at rate virksomheders omdømme inden for trivsel og psykisk arbejdsmiljø, bl.a. Jobberlife.com, og de har travlt.\nVi mennesker deler meget gerne den gode historie, og det er min erfaring, at den har en enorm effekt på resultater og image, internt som eksternt. Men for at fastholde den gode historie og omdømme skal der både handling og vilje til. Jeg vil her præsentere en 6-fasemodel til, hvordan en sådan proces skal gribes an, så der skabes en reel positiv forandring.\nDe seks faser i en strategisk trivsels- og forebyggelsesproces:\n1. Bliv den bedste til at spotte stress\nHR og ledelsen skal først og fremmest klædes på til at forstå og spotte signalerne ved stress – flere virksomheder har stor gavn af at lave interne forløb, så ledelsen begriber, hvad der er på spil, og hvordan en sådan samtale skal udføres med en stressramt, således at man bedst muligt også forstår symptomerne og kan forbygge. Herved får virksomhedens ledelse også en fælles forståelse i forhold til, hvad stress er for en størrelse, samt hvordan en langtidssygemelding kan holdes for døren.\n2. Skab overblik, og kortlæg\nSkab overblik over, hvordan det står til med trivslen på jeres arbejdsplads. Det drejer sig om at vælge en metode og en samarbejdspartner, der kan matche jeres behov og give jer den indsigt, I har brug for til at skabe forandring.\n3. Skab ambassadører for god trivsel\nSørg for helt konkret at nedsætte en trivselskomité, der kan være ambassadører for den gode trivsel, og som ledelsen er i tæt samarbejde med. Når komitéen skal dannes, er det min erfaring, at man skal have øje for tre egenskaber for hvert medlem:\n• Ildsjæl med handlingspotentiale\n• Menneskelig indlevelsesevne\n• Refleksiv og rummelig\n4. Tag processen ved hånden\nI beslutter jer for, hvad I gerne vil opnå, og finder frem til, hvilke aktiviteter og indsatsområder der kan virke for jer. Det kan eksempelvis være gennem oplysning, dialogmøder og/eller implementering af trivselspolitikker. Her er det min erfaring, at en vigtig del af fasen er at få de relevante nøglemedarbejdere og ledelsen til at deltage også i de nye initiativer og gøre dem til en aktiv del i hverdagen. Ellers bliver det endnu et halvamputeret forsøg på at gøre en forskel!\n5. Sig det højt, og tal om det\nVENT IKKE med at tale om det. Det er vigtigt, at I får fortalt den gode historie om, hvad I har gjort, og ikke mindst hvorfor. Fortæl, hvad en mental udluftning for jeres virksomhed har hjulpet på motivationen, arbejdsglæden og effektiviteten. Min erfaring er, at når virksomheder gør holdning til handling, smitter det af positivt.\nHer samler I op på, hvilken betydning indsatsen har haft. I ser på, om I har opnået det, som var formålet, og gør status og ikke mindst videndeler. I diskuterer det videre arbejde med at skabe trivsel på jeres arbejdsplads.\nFaserne fungerer som en guidet strategi. I kan have behov for undervejs at bevæge jer frem og tilbage mellem de forskellige faser. Herefter kan der med garanti aflæses en bedre status på bundlinjen, når du og din virksomhed gør holdning til handling.”\n Kilde Statens Institut for folkesundhed\nLæs mere om håndtering af stress og depression i erhvervslivet her.


Gratis, anonym telefonrådgivning til forældre\nFamiliehuset tilbyder gratis, anonym rådgivning over telefonen til forældre med børn i alderen 0-18 år med bopæl i Hørsholm Kommune.\nKontakt os på telefon 24 94 74 08 eller via e-mail:\nAlle forældre oplever engang imellem, at det kan være svært at få hverdagen til at hænge sammen – særligt i disse tider, hvor børn og forældre oplever en hel anden hverdag, end alle er vant til.\nHørsholm Kommune har oprettet et gratis tilbud om rådgivning, hvor du kan være anonym. I den anonyme telefonrådgivning kan du som forældre drøfte store og små udfordringer - coronarelateret eller ej – med en professionel terapeut eller psykolog. Vi tilbyder fx sparring om:\nBalance mellem arbejde, familieliv og krav fra skolen.\nSamarbejde om dit barn.\nDit barns trivsel og udvikling.\nDu kan ringe, sms’e eller skrive til os for at aftale en tid til en samtale på alle hverdage mellem kl. 9:00 og 14:00. Du kan også ringe eller skrive udenfor dette tidsrum, og så kontakter vi dig hurtigst muligt.\nNår du har booket en samtale, vil en af vores medarbejdere ringe dig op på det aftalte tidspunkt. En telefonrådgivning kan vare op til en time – alt efter behov. Dit telefonnummer eller din e-mail bliver kun brugt til at lave aftaler med dig. De bliver ikke gemt.\nTelefonrådgivningen holder åbent i dagene op til påske. Vi glæder os til at høre fra dig.


Nyt fra dit værk - Tørring Kraftvarmeværk\nVi deler løbende nyheder, gode råd og vigtige informationer\nSpærrer du øjnene op, hver gang du får din varmeregning i hænderne? Ikke på grund af prisen. Men fordi fast afgift, målerleje og afkøling ikke giver nogen mening. Vi guider dig til at forstå begreberne på din varmeregning.\nHos Tørring Kraftvarmeværk kan vi desværre ikke forudsige prisen på det, vi varmer op med. Men vi kan holde prisen på varme så lav som muligt ved at veksle mellem forskellige varmekilder.\nHvad får en maskinchef fra et grønlandsk rederi til at søge mod en lokal fjernvarmeforsyning? Hvis man spørger Tørring Kraftvarmeværks nye driftsmester er svaret simpelt


Sovesæt: Et billede af stilfulde og smukke sæt møbler • Alt om reparationer. Professionelle tip\nSoveværelset har en særlig status – et værelse til hvile og søvn. Designere har i øjeblikket oprettet en bred vifte af projekter, så du kan vælge det rigtige sæt i overensstemmelse med dine ønsker. Hvordan man vælger et soveværelse sæt: fotos, beskrivelser og egenskaber ved møbelsæt – alle disse oplysninger er indeholdt i denne artikel.\nSoveværelse sæt: moderne stilarter, trends, forslag\nMøbler er et væsentligt element i hjemmet, da det spiller en særlig rolle i de menneskelige livsprocesser. De mest prætentiøse møbler er et soveværelsessæt, da det ikke kun bør medbringe æstetisk fornøjelse, være ergonomisk, men også give fysisk komfort. Sund søvn er grundlaget for normal livsaktivitet.\nModerne møbelindustrien repræsenteres ikke kun af store virksomheder, men også af små værksteder, hvor der ofte skabes eksklusive versioner og rigtige mesterværker. De fleste af produkterne er designet til masseforbrugeren med typiske lejligheder. Antallet af mennesker, der er villige til at bestille møbler på et enkelt projekt, stiger dog stadigt.\nDe mest populære stilarter, der bruges til at skabe soveværelsesmøbler, er:\nEco-stil. Karakteriseret af naturlige nuancer og naturlige materialer.\nHøjteknologi Det antager mod, kreativitet, funktionalitet af alle elementer, domineret af glatte overflader, diskrete nuancer.\nEthno. Møbeldesign i rustik stil.\nVintage. Det grundlæggende princip er brugen af "ældre" møbler overflader.\nModerne. Giver en kombination af naturlige og syntetiske materialer, giver nuancer, der er lyse til dristighed.\nClassic. Højt niveau i alt, ingen forfalskninger og efterligninger. Møblerne er massive, af høj kvalitet træ, finish – bronze, guld.\nBilleder af soveværelsesmøbler, der er offentliggjort på internettet, vil hjælpe med at vælge en stil, foreslå ideer og muligheder for deres beslutninger.\nDet er vigtigt! Soveværelset skal svare til den generelle retning af lejligheden eller huset.\nMålet for hver kunde er at købe et smukt soveværelsessæt. Denne vurdering er afledt på grundlag af personlige smag præferencer og æstetisk opfattelse. Der er dog en uafhængig indikator, der er lige så vigtigt at overveje, når man vælger møbler af enhver priskategori uanset design – det er miljøvenlighed. Denne egenskab er direkte afhængig af materialets kvalitet.\nVed fremstilling af soveværelsessæt anvendes følgende råmaterialer:\nSpånplade – spånplader. De fremstilles ved at blande flis og savsmuld med formaldehydharpikser, så blandes pressen. Højere kvalitet og dyre tallerkener er lavet af små chips.\nLDSP er en spånplade lavet på den forbedrede teknologi. Plader lamineres med polymerfilm, hvilket øger fugtmodstanden og styrken generelt. Lamineringslaget forhindrer formaldehydet i at afdampe.\nMDF – fibrøs plade med en gennemsnitlig densitet. I stedet for formaldehyd anvendes paraffin og lignin som bindemidler.\nFiberplade – fiberplade, består af presset træstøv. Brug dette materiale primært til fremstilling af bagsiden af skabe, skuffer, piedestaler.\nFiner finer. Et tyndt træplade (0,2 mm), der bevarer træets struktur, er dækket af plader. Kildematerialet er en efterligning af arrayet.\nMassivt træ – naturlige råvarer.\nGraden af miljømaterialer bestemmes af klassen. Baseret på formaldehydemissionen er der 3 klasser: E1, E2, E3. Jo lavere klassen er, jo højere er miljøvenlighed. Indtil for nylig blev den højeste klasse E1 overvejet, men selv renere materialer dukkede op, som betegner E0. Denne indikator er endnu ikke standardiseret, men det bruges ofte af fabrikanter som reklameoplysninger.\nGode råd! Når du køber møbler lavet af træmaterialer, skal du være opmærksom på delernes integritet. Chips og revner vil ikke kun absorbere fugt, men også blive en kilde til formaldehydinddampning.\nTræ er det bedste materiale til fremstilling af møbler. Forbedring af processen med træforarbejdning giver dig mulighed for at oprette headset, der vedrører forskellige stilarter og opfylder de højeste moderne krav:\nDet råmateriale, der oftest anvendes, er træ af fyr, ahorn, linden, kirsebær, eg. De dyreste, men samtidig holdbare og prestigefyldte produkter er lavet af eg og kirsebær. Mere overkommelige med hensyn til prisen på fyrretræ. Soveværelsessæt fra et array ser altid ud, hvis ikke omfangsrige, så grundige. Dette skal tages i betragtning ved valg af et komplet sæt, idet man tidligere har sammenlignet møblerne med dimensioner af soveværelset.\nOfte bruges der ved to soveværelsessæt to typer materialer: tæt træ anvendes til de vigtigste lastbærende elementer, og blødere træ anvendes til dekorelementerne. Populær var brugen af træplader – faste plader, der bevarer træets struktur og form. De er installeret som ryggen i sengens overflade, på tommelfladerne og påklædningsborde.\nEfter ønsket om at have moderigtige senge, er det nødvendigt at være opmærksom på soveværelset, hvor madrassen er placeret. Det er bedre, hvis lameller bruges til basen. Deres fordele er som følger:\nGabet mellem lamellerne giver madrassen mulighed for at trække vejret;\nlameller lidt fjedrende, hvilket forbedrer den anatomiske virkning;\nProduceret et tilstrækkeligt stort antal modeller af senge, hvor stivheden af lamellerne er reguleret.\nGode råd! Når du vælger en madras til en seng, er det nødvendigt at tage højde for følgende omstændigheder: Smalle lameller er velegnede til alle typer madrasser, brede – til forårsløse produkter eller til Bonnel-springblokke.\nDe fleste træ garderobeskabe til soveværelset har hængslede døre. Derfor skal det frie rum foran kabinettet være behagelig for at kunne være mindst 1 m. Der er træmodeller med skydedøre. De udføres ved at spleje tynde plader i et skjold.\nVedligeholdelse af træmøbler er ikke svært, men tolererer ikke brugen af kemikalier. Fingeraftryk kan fjernes med en opløsning af vand og ammoniak (i forholdet 2: 1), mere alvorlig forurening kan fjernes med en bomuldsklud dyppet i alkohol. Til daglig pleje skal du bruge specielle klud, uld eller flanelklude. Udskårne genstande skal rengøres fra støv med en blød nap pensel. Med passende omhu vil et træ soveværelset sæt holde æstetik og funktionalitet i lang tid, og gennem en dygtig restaurering vil kunne erhverve et nyt liv.\nEt værdifuldt alternativ til soveværelsesmøbler fra mættet – et sæt træmaterialer. De mest almindelige typer af råvarer er MDF og spånplade. Den første mulighed er miljøvenlig, men har en høj pris. Den anden type materiale kan frigive skadelige stoffer, men prisen er meget lavere. Det er værd at bemærke, at denne risiko minimeres med forbehold af reglerne for fremstillingsteknologi og behandling af ender. DSP dækket med et stort antal typer af film, der har en anden struktur og nuancer, den anvendes til forskellige maling, dækket af finer. Alle disse behandlingsmetoder udvider designmulighederne.\nMetoden til behandling af træmaterialer har nået et sådant niveau, at det er muligt at lave møbler af enhver æstetisk retning fra pladerne, endda et soveværelse i den klassiske stil. Strukturer imiteret under træ ved brug af finer er suppleret med træ detaljer: ben, armlæn, dekorative elementer i form af udskæring, ramme osv.\nPerspektiv skudt. Du skal projektere det til dit værelse.\nDet er nødvendigt at sammenligne opbygningen af lokalerne. Hvis indgangen til soveværelset er placeret på et helt andet sted, er det ikke altid muligt at arrangere møblerne på samme måde, som følge af hvilket indretningen kan miste sin appel.\nTilstedeværelse og størrelse af vinduer, lofthøjde. Disse vigtige detaljer fører nogle gange til, at de købte møbler tager et helt andet udseende.\nMuligheden for fri bevægelighed rundt i lokalet efter installationen af vending headsetet. Det er vigtigt at optimere rummets rum, så det er bekvemt at bruge alle indretningens elementer.\nMeget afbalanceret bør være relateret til excentriske møbler nyheder, da de hurtigt keder sig, og modetrends som regel ændrer sig.\nSoveværelse – et rum til personlig frihed og privatliv, derfor skal mindst det indre design være i overensstemmelse med de etablerede regler. Varianter af soveværelsesmøbler præsenteret på billedet, vil hjælpe med at arrangere værelset, så det var behageligt og hyggeligt.


Grund til bekymring i telebranchen - PDF\nDownload "Grund til bekymring i telebranchen"\n1 A N A L Y S E A F T E L E B R A N C H E N S K R E V E T A F : M A D S B Ø D S T R U P Grund til bekymring i telebranchen BERLINGSKE RESEARCH - JANUAR 2014\n3 Analyse af den økonomiske situation i telebranchen I N D L E D N I N G INTRODUKTION Velkommen til Berlingske Research og Berlingske Business ugentlige brancheanalyse. Formålet med analysen er dels at skabe overblik over den økonomiske situation i branchen, dels at vise, hvordan udvalgte virksomheder klarer sig i forhold til hinanden. Brancheanalysen er en pakke bestående af denne pdf med en opsummering på analysen samt en særskilt regnskabsanalyse af de medtagne virksomheder i excel-format. På de følgende sider vil du blandt andet finde en sammenfattende tekstanalyse baseret på vores gennemgang og behandling af virksomhedernes regnskaber, en oversigt over hvordan virksomhederne klarer sig på afkastningsgrad og soliditet, en indtjeningsanalyse samt en vækstanalyse. God læselyst. METODE Målet med brancheanalyserne at give indsigt i samt skabe overblik over branchen, herunder beskrive hvilke særlige vilkår, der er afgørende for branchens aktører. Analyserne er i omfang begrænset til at omfatte ca. 30 selskaber, der som udgangspunkt udvælges på baggrund af Erhvervsstyrelsens branchekoder, evt. brancheforeningers medlemslister eller i samarbejde med organisationer eller fagfolk med særligt kendskab til branchen. Afhængig af branchens størrelse vil antallet af virksomheder i analysen i nogle tilfælde være dækkende for hele branchen og i andre tilfælde udgøre et udsnit af branchen. Virksomhederne udvælges som udgangspunkt ud fra deres aktivmasse, omsætning eller antal medarbejdere således at analysen repræsenterer de største virksomheder i branchen. Undtagelser hertil kan dog forekomme i tilfælde, hvor andre kriterier vurderes mere hensigtsmæssige til at sikre et retvisende billede af aktørerne i branchen. Der tages højde for, at der i enkelte brancher kan være virksomheder med en så dominerende position, at de væsentligt påvirker analysens samlede resultater og det overordnede billede af branchen. I disse tilfælde vil analysen typisk være opdelt. Analysen er udarbejdet ud fra virksomhedernes tre seneste regnskaber og omfatter ikke virksomheder uden offentligt tilgængelige regnskaber som f.eks. personligt ejede virksomheder. SÆRLIGE FORUDSÆTNINGER Analysen af teleindustrien omfatter 52 virksomheder. Udvælgelsen er foretaget med udgangspunkt i medlemslisten for brancheforeningen Telekommunikationsindustrien (TI), dansketeleselskaber.dk og telemarkedet.dk. Branchen er præget af opkøb og konsolideringer og dermed en kompleks ejerstruktur, hvor flere af selskaberne har andele af hinanden på tværs af branchen. Hvis et selskab ejer mere end 50% af af et andet selskab i branchen medtages kun moderselskabet. Undtagelserne herfra er dog TDCs datterselskaber Yousee, M1 og Telmore, hvis tal altså i princippet indgår både i et selvstændigt regnskab og i moderselskabets regnskab. Idet TDC udgør så stor en del af branchen analyseres også på tallene eksklusiv telegiganten, hvormed at disse tal altså ikke længere indgår både i sit eget regnskab og i TDCs. Dog skal det bemærkes, at Telmore stadig indgår i M1s regnskab. Det vurderes dog ikke, at dette har nogen nævneværdig betydning for de overordnede tal og konklusioner herpå. 3 / 14 På baggrund af regnskabstallene udarbejdes nøgletal for hver enkelt virksomhed og for branchen. Tal for omsætning bliver kun oplyst i få regnskaber og indgår derfor kun undtagelsesvist i analysen. Analysen er udarbejdet ud fra virksomhedernes tre seneste årsregnskaber og omfatter således ikke virksomheder uden offentliggjorte regnskaber som f.eks. personligt ejede og fondsejede virksomheder eller nye selskaber. DEM HAR VI TALT MED : Jakob Willer, direktør i Teleindustrien.\n4 O P S U M M E R I N G Telebranchen som helhed er kendetegnet ved, at mange af branchens aktører, ejer andele af hinanden på kryds og tværs, på grund af de mange opkøb og fusioner, branchen har oplevet de seneste årti. Især de tre største aktører TDC, Telenor og Telia har haft pengepungen oppe gentagne gange for at købe små nystartede selskaber som Telmore, Bibob, Fullrate osv. Telia som er et svensk selskab aflægger dog ikke regnskab for den danske del, hvorfor de er holdt ude af denne analyse. Telebranchen har de seneste år været præget af en masse opkøb og fusioner, hvor især nyetablerede selskaber spekulerede i hurtigt at kapre en masse kunder via priser, der lå væsentligt under hvad man hidtil havde været vant til, og derefter blive opkøbt af en af de store spillere. Ifølge direktør i Teleindustrien, Jakob Willer, er de mange opkøb ikke noget, der vil slutte foreløbigt: - Der har været en masse opkøb og fusioner, og det vil der fortsat være fremover. Det er der ingen tvivl om. Den enormt hårde konkurrence har gjort det nødvendigt at købe op, eller fusionere for at kunne tilbyde de lave priser som forbrugerne vil have. Konkurrencen i telebranchen blev skærpet op igennem 90'erne, og det var, ifølge en rapport fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen hovedårsagen til, at priserne på især bredbånd og mobilabonnementer er faldet så markant. I samme rapport fremgår det, at priserne på bredbånd er faldet med 90 procent siden år 2000, mens prisen på mobilabonnementer er faldet med 70 procent i samme periode. Til sammenligning er priserne på fastnettelefoni kun faldet med 20 procent over det seneste ti år. Det var især nye aktører på markedet som CBB, Telmore og Tele2 der pludselig satte nye standarder for priserne på mobiltelefoni og bredbånd, hvilket tvang de etablerede udbyder til at følge med ned i pris. De lave priser er, ikke overraskende, med til at sætte teleselskabernes marginer under pres. Selvom tendensen viser, at forbrugerne i stigende grad bruger internettet til at kommunikere, er teleselskabernes fortjeneste på datatrafik så lille, at det ikke kan modsvare det fald der er i det traditionelle fastnet- og mobilforbrug. Ifølge tal fra Erhvervsstyrelsen er omsætningen i telebranchen faldet med 5,6 procent på ét år. Årsagen hertil skal primært findes i to af teleselskabernes indtægtskilder. Den første årsag er fastnettelefonien, hvor omsætningen faldt med næsten 10 procent fra 2011 til Dermed fortsætter udviklingen fra året før, hvor faldet var på mere end 12 procent, og fastnettelefonien må efterhånden anses som værende et uddøende forretningsområde. Den anden årsag er omsætningen fra mobiltelefoni, der er faldet med halvanden mia. kroner, svarende til et fald på 10,1 procent i forhold til året før. Årsagen til det markante fald i mobiltelefoni kan, ifølge Erhvervsstyrelsens rapport, forklares af faldende indtægter fra samtaleafgifter, sms og mms. Det bliver mere og mere udbredt blandt teleselskaberne at tilbyde pakkeløsninger, hvor man betaler et fast beløb, og eksempelvis får 3 timers taletid, 3 GB data og ubegrænset sms og mms. Ligeledes er Apples imessage og andre internetbaserede løsninger såsom Skype og Viber, hvor man kommunikerer via internettet, med til at lægge en dæmper på mobilforbruget. Ifølge en rapport fra Erhvervsstyrelsen er den gennemsnitlige omsætning pr. mobilabonnent faldende, ligesom den har været de seneste år. I 2011 var omsætningen pr. mobilkunde kroner, mens det i 2012 var faldet til kroner. De danske teleselskaber kan misundeligt skæve til Frankrig, hvor den gennemsnitlige mobilkunde omsætter for hvad der svarer til kroner, hvilket er rekord i EU. Af positive ting kan det dog nævnes, at telebranchen i høj grad nyder godt af, at smartphones og tablets er blevet meget udbredte i løbet af de senere år. Således er mobilt bredbånd til mobiltelefoner, tablets og bærbare computere steget med 10 procent i forhold til året før. Det er dog en del mindre end året før, hvor stigningen var på 30 procent. Vores analyse af telebranchen viser, ligesom Erhvervsstyrelsens rapport, at omsætningen er faldet, mens årets resultat er steget med otte procent siden / 14\n5 TDC alene udgør 67% af brancheudsnittet målt på aktivmasse, hvorfor tallene i analysen i høj grad er påvirket heraf. På trods af en faldende omsætning, har branchen altså som helhed været i stand til at tjene penge på driften i alle tre analyseår, selvom 20 ud af de 52 selskaber havde underskud i Ligeledes ses det, at selskabernes soliditet er forbedret med 4,3 procentpoint, mens egenkapitalforrentningen er forværret med 3,7 procentpoint i løbet af de seneste tre år. Ses der bort fra TDC i analysen er omsætningen igen faldet en anelse, mens det ser helt anderledes ud med hensyn til årets resultat, som er faldet med 90 procent eller svarende til 305 mio. kroner i løbet af analyseperioden. Det understreger TDCs position som den største aktør, og de trækker i høj grad branchens samlede tal op. Men på trods af et stigende forbrug, er omsætningen faldende, så der er selvfølgelig også nogle udfordringer. Nogle aktører i branchen skiller sig en anelse ud fra de andre, idet de beskæftiger sig med drift og etablering af fibernet. Det drejer sig om Syd Energi Bredbånd, NRGi Fibernet, Energi Fyn og Thy-Mors Energi Fibernet. Heraf har de tre første dundrende underskud i 2012 på hhv. 70 mio., 57 mio. og 11 mio., og det er således kun Thy-Mors Energi Fibernet der kan præsentere et beskedent overskud på 0,7 mio. kroner. indtil nu været forudsigeligt og gennemsigtigt, hvad der er sket, så selskaberne har kunnet tage højde for indgrebene. Finanskrisen Finanskrisen fik ifølge Jakob Willer, ikke forbrugerne til at ændre deres forbrugsadfærd radikalt. Smartphones og tablets er efterhånden blevet allemandseje, hvorfor dataforbruget er steget ganske betragteligt, men det havde det formentlig også gjort selvom der ikke havde været nogen krise. Det mest iøjnefaldende var forbrugernes øgede prisbevidsthed: - Vi blev, ligesom mange andre brancher, også ramt af finanskrisen. Kundernes forbrugsadfærd ændrede sig ikke bemærkelsesværdigt, men der er ingen tvivl om, at forbrugerne er mere prisbevidste end før, og i højere grad går efter abonnementer med value for money. Det bidrager yderligere til teleselskabernes priskrig, som kan aflæses direkte på bundlinjen. Hvert år er der ca. én million kunder der skifter mobilabonnement, så det er virkelig blevet et konkurrenceparameter. Selvom tallene i vores analyse ikke ligefrem tegner et positivt billede af den danske telebranche, ser Jakob Willer med positive øjne på fremtiden, på trods af at der også er væsentlige udfordringer forbundet dermed: - Jeg synes fremtidsudsigterne overordnet tegner positivt. Forbruget af vores tjenester vokser markant. Men på trods af et stigende forbrug, er omsætningen faldende, så der er selvfølgelig også nogle udfordringer. Det skyldes den hårde konkurrence på især mobilmarkedet og de faldende priser. Endvidere kræver det meget høje investeringer både at følge med den teknologiske udvikling, og samtidig forbedre dækningen i de mere tyndt befolkede områder. Telebranchen som helhed brugte i 2012 ca. 17 procent af den totale omsætning på investeringer. EUs reguleringer Udover de lave priser, har det heller ikke været til teleselskabernes fordel, at EU i 2007 indførte en regulering af priserne på data, telefoni og sms i udlandet. Priserne er løbende blevet sænket, senest 1. juli 2013 hvor prisen på 1 MB data fra et andet EU-land, blev sænket til 4,20 kroner. Prisen skal ifølge EU's regulering falde til ca. to kroner frem mod Jakob Willer, lægger heller ikke skjul på, at EUs nye regler ikke ligefrem er noget der vækker glæde i telebranchen: Der har været en masse opkøb og fusioner, og det vil der fortsat være fremover. Det er der ingen tvivl om. - Vi bliver selvfølgelig hårdt ramt af EUs regulatoriske indgreb. Særligt på roaming (datatrafik fra udlandet), hvor der har været reguleret hårdt på slutbrugerpriserne. Men det har 5 / 14\n6 O V E R B L I K Perspektivering Udviklingen i branchen sammenholdes herunder med udviklingen i dansk økonomi og erhvervsliv. Som benchmark for resultaterne i branchen, er der i nedenstående tabel opstillet tre parametre, der viser udviklingen i branchen relativt til udviklingen i samfundet og det generelle erhvervsliv. 16% 3% 2%7% 5% 67% Sammenligningsgrundlaget er henholdsvis Danmarks BNP samt Berlingske Business Magasins GULD1000 analyse af de 1000 største virksomheder i Danmark (målt på nettoomsætning). Branchens performance kan ikke udelukkende udledes af nedenstående sammenligning, da der er faktorer, der gør, at nogle brancher har vilkår der gør, at deres indtjeningsevne er anderledes. TDC A/S HI3G Denmark ApS Globalconnect A/S Telenor A/S Syd Energi Bredbånd A/S Resten Graf: Oversigt over de 5 største virksomheder i analysen i forhold til resten, fordelt ud fra størrelsen af deres aktivmasse. Dansk BNP vækst Soliditetsgrad GULD1000 Soliditetsgrad analyse Afkastningsgrad GULD1000 Afkastningsgrad analyse Nøgletalsoverblik ,6% 1,1% -0,5% 40,8% 40,0% 40,9% 33,8% 37,6% 38,1% 7,4% 7,1% 6,3% 5,7% 5,8% 5,1% Branchekoncentration Ovenstående diagram illustrerer branchens koncentration målt på aktivmasse i forhold til resten af branchen. Såfremt de fem største aktører udgør en stor del af branchen, vidner det om en branche, der er forholdsvist domineret af enkeltaktører. Det har selvfølgelig betydning for konkurrencesituationen, stordriftsfordele mv. Det modsatte er tilfældet, såfremt de fem største ikke er dominerende. Nedenstående tabel viser udvalgte nøgletal samlet for hele analysen fordelt på år. Derudover viser tabellen udviklingen fra år til i år samt over hele perioden. Tabellen kan bruges til at få et overblik over den samlede branchesituation samt udviklingen heri. Ved sammenligning af nøgletallene med andre brancher, er det vigtigt at være opmærksom på, at der brancher imellem kan gælde særlige forhold, der påvirker indtjeningsgrundlaget. For et mere detaljeret indblik i udviklingen i branchens virksomheder samt baggrunden herfor henvises til regnskabsanalysen på virksomhedsniveau i de tilhørende excelark. Se afsnittet "Vækstanalyse" for en nærmere oversigt over udviklingen i branchen over hele perioden. Nøgletal for branchen (i mio. kr.) Bruttofortjeneste Driftsresultat Resultat før skat Årets resultat Aktiver Egenkapital Soliditet Afkastningsgrad Egenkapitalforrentning Udvikling % -5% -6% % -14% -11% % -46% -18% % -54% 0% % -5% -5% % -4% 7% 33,8% 37,6% 38,1% 3,8 % point 0,5 % point 4,3 % point 5,7% 5,8% 5,1% 0,1 % point -0,7 % point -0,6 % point 14,2% 20,3% 10,5% 6,0 % point -9,8 % point -3,7 % point Hvornår et nøgletal er "godt" er svært at sige. Det afhænger af de underliggende indtjeningsvilkår som eksempelvis kravet til kapitalinvesteringer som fabrikker mv. Negative nøgletal er dog altid dårligt. Når ovenstående tabel læses er det vigtigt at være opmærksom på, at jo større aktører der er i branchen, jo mere upræcis er tabellen, da de store aktører udgør en større vægt. Det er derfor vigtigt at se på rangeringstabellerne på henholdsvis side 8 og 10 for at få det fulde overblik. 6 / 14\n7 A F K A S T O G S O L I D I T E T Afkastningsgrad og soliditet er to meget benyttede nøgletal. Det kommer sig af, at de begge er gode til at illustrere hver sin effekt. Hvornår en afkastningsgrad eller soliditet er "god" varierer fra branche til branche. 40% En sammenholdning mellem afkastnings- og soliditetsgrad er med til at vise, hvordan sundhedstilstanden i en virksomhed er, da den sammenholder konkursrisiko med indtjening. Til perspektivering benyttes gennemsnittet fra Berlingskes GULD 1000-analyse over de 1000 største virksomheder i Danmark (målt på nettoomsætning). 35% 30% 25% 20% 34% 38% 38% Hvis en virksomhed har både høj afkastningsgrad og soliditet, har den et godt indtjeningspotentiale og god sikkerhed. Ved høj afkastningsgrad og lav soliditet tjener virksomheden penge, men der kan være behov for konsolidering. Hvis afkastningsgraden er lav, men soliditeten høj, er virksomheden sikker nok, men tjener ikke penge. Både lav afkastningsgrad og soliditet tjener virksomheden ingen penge, og der er risiko for konkurs. 15% Afkastningsgrad (seneste regnskab) Under 7 pct. Over 7. pct 10% 5% 0% 6% 6% 5% Afkastningsgrad Soliditet Soliditet (sen neste regnskab) Over 41. pct. Under 41 pct. 15,4 pct. 19,2 pct. 44,2 pct. 21,2 pct. Graf: Oversigt over analysens samlede afkastningsgrad og soliditet. Afkastningsgrad er et nøgletal, der viser virksomhedens evne til at tjene penge på den kapital, der er investeret i virksomheden. Jo højere en afkastningsgrad, jo bedre er virksomheden til at forvalte den indskudte kapital. Afkastningsgraden beregnes ud fra virksomhedens primære resultat, hvorfor der vil være poster som fx renter og skat, som beregningen ikke tager hensyn til. En virksomhed kan således have en positiv afkastningsgrad selvom de har underskud på bundlinjen. Nøgletallet er meget velegnet til at udtrykke, hvor god virksomheden er til at tjene penge på den primære drift, altså på virksomhedens kerneaktivitet(er). I ovenstående diagram er andelen af virksomheder i analysen med høj afkastningsgrad og soliditet angivet i den grønne boks. De to gule bokse angiver andelen, hvor afkastningsgrad og soliditet er hhv. høj og lav, mens den røde boks angiver andelen af virksomheder, hvor såvel afkastningsgrad som soliditet er lav. Som referenceværdier for de enkelte bokse er anvendt gennemsnitlige værdier fra GULD1000. Der bør tages forbehold for, at der brancher imellem kan gælde særlige forhold, der påvirker niveauet for afkastningsgrad og soliditet i den enkelte branche. Soliditet er et nøgletal, der kan bruges til at sige noget om, hvor godt rustet en virksomhed er til fx at modstå en økonomisk krise og er dermed en indikator for virksomhedens risiko for at gå konkurs. Derudover kan nøgletallet også sige noget om, hvor meget af virksomheden, der er selvfinansieret, og hvor meget der er finansieret via fx lån. Jo større soliditet, jo mindre har virksomheden lånt af penge. En høj soliditet er derfor godt, da virksomheden derved har lave omkostninger til renteudgifter. Omvendt kan virksomheder trække renteomkostninger fra i skat, hvorfor en soliditet på 100% ej heller er optimalt. Det optimale niveau varierer fra virksomhed til virksomhed, samt branche til branche. Jeg synes fremtidsudsigterne overordnet tegner positivt. Forbruget af vores tjenester vokser markant. 7 / 14\n8 A F K A S T - R A N G E R I N G Nr. Virksomhed Regnskabsafslutning 1 Maxtel.dk ApS 79,0% N/A -43,5% Uni-Tel A/S ,5% 118,0% 53,5% Danovation ApS 49,6% 96,2% 52,6% Bolignet A/S 40,8% 119,8% 45,0% Nettel ApS ,4% N/A -11,9% Cirque A/S ,0% 74,9% 42,8% I P Group A/S ,3% 60,4% 39,1% Facilicom International A/S 21,0% 31,8% 65,6% Fiberby 20,3% 90,9% 18,8% Protel ApS 19,8% 49,2% 40,4% Redspot ApS 15,0% 88,2% 27,0% Stofa A/S 13,8% 32,3% 34,7% Viptel ApS ,4% 49,4% 17,8% Comx Networks A/S 9,7% 13,8% 69,2% HI3G Denmark ApS 9,2% 17,6% 40,2% Dansk Beredskabskommunikation A/S 8,4% N/A -2,5% Tell ApS 8,1% N/A -45,9% TDC A/S ,9% 17,9% 33,8% IP Vision A/S ,8% 12,9% 43,0% Globalconnect A/S 5,3% 13,2% 33,0% Lebara ApS 5,2% 13,8% 53,0% Minitel A/S 5,1% 1,0% 53,1% Plus Tel ApS 4,7% 9,3% 46,7% Jay.net A/S 4,0% 9,2% 33,7% Colt Technology Services A/S 4,0% 1,8% 30,6% Telenor A/S 3,4% 21,8% 49,6% Nianet A/S 2,4% 1,8% 50,5% Syd Energi Bredbånd A/S 1,2% 1,0% 91,2% Thy-Mors Energi Fibernet A/S 1,0% 0,0% 81,2% ACN Danmark A/S 0,5% 1,4% 74,7% Telenordic Communication ApS 0,0% 3,9% 8,4% Ipinion ApS -1,6% -354,8% -0,5% Tellio ApS -1,6% N/A -213,7% Verdo Tele A/S -1,9% -49,8% 14,6% Energi Fyn Bredbånd A/S -3,2% -13,4% 28,8% NRGi Fibernet A/S -11,0% -35,2% 34,8% Trefor Bredbånd A/S -11,7% -133,5% 11,5% Sagitta.dk ApS -12,8% N/A -172,4% I/S Bredbånd Nord -15,7% -19,2% 89,1% Firstcom A/S -16,6% -34,2% 47,4% Waoo A/S -19,0% -83,7% 25,1% Datoselskabet af 28/ ApS (CoolTel) -20,4% N/A -14,9% Sydfyns Intranet A/S -21,3% -160,5% 7,7% Vestnet ApS -21,3% N/A -13,0% Comendo Telecom A/S -31,0% -48,0% 65,6% Síminn Danmark A/S -43,6% -68,1% 51,8% Altibox Danmark A/S -45,7% -1676,6% 1,6% Call2All ApS ,1% N/A -8,0% Mobile Value ApS -52,9% -309,7% -3,2% N/A N/A 50 Telogic Danmark A/S ,0% -1988,1% 21,3% Dansk Net A/S -57,3% N/A -53,0% Ice Danmark ApS -72,5% -506,2% 32,9% 51-1 Afkastningsgrad Egenkapitalforrentning Soliditet Rangering sidste år Udvikling Note: Nøgletal i tabellen er 2-årige gennemsnit. Tabellen er rangeret efter afkastningsgrad. 8 / 14\n9 I N D T J E N I N G S A N A L Y S E Indtjeningen i virksomhederne i denne analyse måles på egenkapitalforrentning samt bruttoresultat, driftsresultat og årsresultat. Egenkapitalforrentning Egenkapitalforrentningen illustreres bedst, såfremt den sættes over for afkastningsgraden. 25% 20% 15% 14% 20% Hvor afkastningsgraden viser virksomhedens evne til at tjene penge i forhold til den samlede kapital, der er investeret i virksomheden (herunder fremmedkapital), viser egenkapitalforrentningen virksomhedens evne til at tjene penge på den kapital, der er indskudt af ejerne. Det er relevant at være opmærksom på, at såfremt der i branchen er foretaget store investeringer i fabrikker eller lignende, kan dette medføre en lavere forrentning. Grafen til højre viser gennemsnittet for branchen. For en detailanalyse på virksomhedsniveau henvises til rangeringen på side 8 samt den tilhørende regnskabsanalyse. 10% 5% 0% 11% 6% 6% 5% Afkastningsgrad Egenkapitalforrentning Graf: Analysens samlede egenkapitalforrentning og afkastningsgrad. Resultat Bruttofortjeneste Driftsresultat Årets resultat GRAF: Oversigt over analysens samlede nettoomsætning, driftsresultat og årets resultat i millioner. Bruttofortjeneste, driftsresultat og årets resultat er udtryk for en nedbrydning af virksomhedens resultatposter i regnskabet. Med udgangspunkt i virksomhedens samlede omsætning fratrækkes i den nævnte rækkefølge en række poster. Jo lavere niveau fra omsætningen mod resultatet, jo flere poster er inkluderet. Positive resultater er selvsagt godt, men niveauet herfor og forholdet mellem de tre resultatposter kan variere fra branche til branche afhængig af vilkårene for at drive virksomhed i den pågældende branche. 9 / 14\n10 B R U T T O F O R T J E N E S T E - R A N G E R I N G Nr. Virksomhed Regnskabsafslutning 1 TDC A/S Telenor A/S HI3G Denmark ApS Stofa A/S Globalconnect A/S Syd Energi Bredbånd A/S Dansk Beredskabskommunikation A/S Nianet A/S Trefor Bredbånd A/S Comx Networks A/S Colt Technology Services A/S Cirque A/S Síminn Danmark A/S Sydfyns Intranet A/S IP Vision A/S Jay.net A/S Lebara ApS Waoo A/S Verdo Tele A/S Firstcom A/S Energi Fyn Bredbånd A/S Uni-Tel A/S I/S Bredbånd Nord Comendo Telecom A/S Fiberby Tellio ApS Bolignet A/S Danovation ApS Thy-Mors Energi Fibernet A/S Facilicom International A/S I P Group A/S Viptel ApS Ipinion ApS Altibox Danmark A/S Protel ApS Maxtel.dk ApS Dansk Net A/S Telenordic Communication ApS N/A N/A 39 Vestnet ApS Plus Tel ApS Tell ApS Datoselskabet af 28/ ApS (CoolTel) Redspot ApS ACN Danmark A/S Minitel A/S Nettel ApS Sagitta.dk ApS Mobile Value ApS Call2All ApS Ice Danmark ApS Telogic Danmark A/S NRGi Fibernet A/S Bruttofortjeneste Driftsresultat Resultat efter skat Rangering sidste år Udvikling Note: Rangeret efter nettoomsætning. Tallene er fra virksomhedernes seneste regnskab og angives i t.kr. 10 / 14\n11 V Æ K S T A N A L Y S E Vækstanalysen viser udviklingen i branchen de seneste tre år i både procent og absolutte talværdier. Sammenholdt med den nuværende situation i branchen kan udviklingen heri fx anvendes i en sammenligning på virksomhedsniveau og dermed give indtryk af, hvordan en virksomhed klarer sig i forhold til branchen generelt. Udviklingen kan ligeledes være nyttig i vurderingen af forventningerne til fremtiden. Nedenstående diagram viser, hvor mange virksomheder, der har haft overskud hhv. underskud i de enkelte år. Ligeledes vises også, hvor mange virksomheder, der har formået at have overskud eller underskud hvert år i den tre-årige analyseperiode. Regnskabstal Bruttofortjeneste Udvikling i procent i tusind kr. -5,9% kr Udviklingen i antallet af virksomheder med overskud og underskud er beskrivende for evnen til at drive virksomhed under branchens vilkår, der må antages at variere over tid. En stigning i antallet af virksomheder med overskud kan dermed indikere god tilpasningsevne og/eller forbedring af betingelserne for at drive virksomhed i branchen og vice versa. Endelig kan antallet af virksomheder med overskud eller underkud hvert år over hele perioden fortælle noget om stabiliteten i branchen. Primært resultat -11,3% Resultat før skat -17,8% Årets resultat 0,2% Aktivmasse -4,8% Egenkapitalmasse 7,3% kr kr kr kr kr Ovenstående tabel viser udviklingen fra starten af analyseperioden til slutningen af analyseperioden. I tabellen er mellemliggende år taget ud for at vise de langsigtede forandringer. En grøn farvemarkering indikerer vækst, rød en tilbagegang og gult, at der enten har været stilstand, eller at resultatet ikke findes Sammenholdning af tallene kan give værdifuld viden om branchen. En stigning i eksempelvis aktivmassen og egenkapitalen er som udgangspunkt positivt, men er aktivmassen fx steget med 20% og egenkapitalmassen med 5%, kan det være en indikation af, at branchen har optaget mere gæld til netop finansiering af investeringen i aktiverne. Dette vil alt andet lige medføre lavere soliditet og dermed større risici Tabellen kan dermed også være et stærkt værktøj i vurderingen af de fremtidige forventninger Alle tre år Overskud Underskud Graf: Antallet af virksomheder i hvert år med et resultat på over eller under nul samt antallet af virksomheder med overskud eller underskud hvert år over alle tre år. Hvert år er der ca. én million kunder der skifter mobilabonnement, så det er virkelig blevet et konkurrenceparameter. 11 / 14\n14 BERLI INGSKE RESE EARCH Berlingske Research har siden 1991 udført analyser, rundspørger og undersøgelser både for andre dele af Berlingske Media og for eksterne virksomheder og institutioner. Afdelingen har 5 fuldtidsansatte journalister, økonomer og analytikere samt cirka 20 studerende med en bred uddannelsesmæssig baggrund inden for de samfundsfaglige videnskaber. Vi modtager meget gerne kommentarer, ris og ros til vores brancheanalyser - ring gerne på eller skriv til På forhånd tak Berlingske Research Kontakt Berlingske Research Pilestræde København K Tlf.: / 14


Den inderste kerne af Lotte Kaa Andersen | Boganmeldelse\nDen inderste kerne er nemlig intet mindre end en fantastisk bog.\nDen handler om videnskabskvinden og seismologen Inge Lehmann, der allerede som barn mærker, at hun er anderledes. Hun holder af at sidde ganske stille og betragte regnen mod ruden, mens hun forsøger at tælle hver eneste vanddråbe, der ufortrødent glider ned mod vindueskarmen. De andre børn leger i gården, men Inge tæller, for hun elsker tal.\nHun er dygtig og nysgerrig, men alligevel må hun vente med at starte i skole til lillesøsteren Harriet er klar. Ifølge moren er Inge sart, og derfor har hun brug for sin udadvendte og sprælske søster ved sin side.\nDe besnærende bånd Inge oplever i barndommen, kommer desværre til at følge hende langt ind i voksenlivet.\nJo ældre hun bliver, jo mere bliver det et problem, at hun ikke bare er menneskesky og tilsyneladende sart, men også kvinde. For Inge Lehmann får ikke samme behandling som de mænd, hun møder på sin vej – langt fra.\nKønsdiskrimination og kvindekamp\nDet var især beskrivelsen af studieforholdene på Cambridge, der fik irritationen frem hos undertegnede. Hvor er det bare uretfærdigt, at kvinder blev optaget på lige fod med mænd, men fik en langt ringere studiegang, fordi de ikke havde adgang til alle dele af undervisningen. Det, der tilsyneladende var verdens hårdeste uddannelse, blev dobbelt så hårdt for kvinder på grund af et mandsdomineret og gammeldags system.\nInge Lehmann bliver talt ned til, som om hun ikke kan klare forholdene, fordi hun er sart, men ingen ved eller har tænkt på, at hun studerer under umulige vilkår.\nDet samme gælder senere, hvor Inge må kæmpe for at få lov til at forske. Selvom hun ikke er ansat som sekretær, får hun alligevel lidt opgaver her og der, som er langt under hendes niveau, og hun må arbejde hårdt for at få tid til at udføre den forskning, som senere blev hendes gennembrud.\nFantastisk på den underspillede måde\nDen inderste kerne fangede mig lige fra starten med sine fine beskrivelser af den her lille pige, som allerede i barndommen var anderledes end gennemsnittet. Jeg følte virkelig med Inge hele vejen og levede mig fuldt ind i hendes udfordrende hverdag.\nBogen her er fantastisk på sådan en stille hverdagsmåde. Den er ikke fyldt med højt tempo og nervepirrende cliffhangere, men den er virkelig velskrevet og spændende.\nSelvom jeg ikke er interesseret i naturvidenskab som sådan, blev jeg alligevel grebet af den mere nørdede del af historien. Hvor vildt er det lige at have opdaget jordens kerne? Det er da mega sejt.\nJeg elsker, at Lotte Kaa Andersen har skrevet en historie om Inge Lehmann. Hun er en interessant kvinde, vanvittig intelligent og succesfuld trods næsten umulige vilkår.\nSådan opleves det i hvert fald i bogen her, men jeg gad godt vide, hvor meget der er sandt.\nJeg læste en kritisk artikel omkring bogens store fokus på kvindefrigørelse og savner lidt et efterskrift, hvor forfatteren kommenterer på, hvad der er fakta, og hvad der er fiktion.\nMen det er småting i det store billede. Fakta eller fiktion, så var bogen her virkelig skøn læsning, og jeg vil anbefale den til alle, der elsker en god historie med komplekse karakterer.\nJeg snuppede den i øvrigt som lydbog, hvilket også klart kan anbefales. Den er indlæst af Iben Hjejle, som har lavet et formidabelt stykke arbejde. Hun laver nogle skønne accenter på både svensk, britisk og amerikansk, og så tilfører hun en lidt brysk tone til Inges karakter ind i mellem, hvilket fungerer super godt.


Sakura, Tallahassee - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Tallahassee Restauranter i nærheden af Sakura\nAlle aktiviteter i Tallahassee Aktiviteter i nærheden af Sakura\nSøg USA›Florida (FL)›Florida Panhandle›Tallahassee›Restauranter i Tallahassee›Sakura\nNr. 44 af 626 Restauranter i Tallahassee Udmærkelsescertifikatet $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 1318 N Monroe St, Tallahassee, FL 32303-5597 +1 850-222-9991\n1318 N Monroe St, Tallahassee, FL 32303-5597 Placering:\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Sakura Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 104 anmeldelser Lake Ella & Fred Drake Park\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 187 anmeldelser Midtown Caboose\n260 anmeldelser Bella Bella\n56 anmeldelser Dave's Pizza Garage


Bearded Slave; Historie; Beskrivelse og stil\nJanuar 4, 2017 Ellen Wallick B 0 33\nThe Bearded Slave er en marmor skulptur af Michelangelo dateres til omkring 1525-1530 og holdes i Galleria dell'Accademia i Firenze. Det er en del af serien af "ufærdige" Prigioni beregnet til grav pave Julius II.\nDet ser ud til, at der fra det første design af Tomb of pave Julius II, en række "Prigioni" var planlagt til det nederste niveau af mausoleet, en række statuer større end livet størrelse lænket figurer i forskellige rejser, hælder på pilastre som ville ramme nicher indeholder bevingede Sejre og overvindes af Hermer. Med et par på hver side af hver niche, skal der initailly have været seksten eller tyve sådanne statuer planlagt. Dette antal blev reduceret i successive designs, til tolv, otte og til sidst måske kun fire, inden de blev slået ud af projektet helt i den endelige version af 1542.\nDe første medlemmer af serien, som er nævnt i Michelangelos breve er de to Prigioni i Paris, kaldt "Slaver" i det nittende århundrede: den døende Slave og den oprørske slave. De blev skåret i Rom omkring 1513.\nDen florentinske Prigioni var sandsynligvis skåret i stedet i anden halvdel af 1520'erne, mens Michelangelo var ansat på San Lorenzo i Firenze. Det er kendt, at de var i kunstnerens lager på via Mozza i 1544, da hans nevø Leonardo Buonarroti bedt om tilladelse til at sælge dem. Tilladelsen blev nægtet, og kun i 1564 blev de doneret, sammen med Genius of Victory, at storhertugen Cosimo I, der placerede dem ved de fire hjørner af grotte Buontalenti i 1591. De blev fjernet derfra i 1908, med henblik på at blive genforenet med andre værker af Michelangelo i den florentinske galleriet.\nMed hensyn til den nøjagtige dato, Justi foreslå 1519, på grundlag af en skrivelse af 13. februar, hvor Jacopo Salviati lovede kardinal Aginesis, Julius II arving, at billedhuggeren ville have de fire tal for graven klar i sommeren samme år; Wilde foreslår 1523, der peger på en opgørelse af kardinal Giulio de 'Medici, som havde set dem før han drog til Rom i det pågældende år; endelig de Tolnay daterer dem til 1530-1534 på grundlag af deres stil, hyppige henvisninger til ufuldstændige skulpturer til pavens grav i breve af 1531-2 og Vasari erklæring om, at de blev skabt, mens kunstneren forberedte tegnefilmen af sidste dom.\nThe Bearded Slave er den mest færdig af den florentinske Prigioni og får sit navn fra hans tykke, krøllede skæg. Den måde, hans muskuløse torso drejninger indikerer en dyb viden om anatomi, typisk for de bedste værker af Michelangelo; hans ben, let bøjet og adskilt, er dækket af et bånd af stof. Hans højre arm er hævet til holde sin bøjede hoved, mens hans venstre hånd er stadig ufærdige, men synes at holde bandet af stof.\nHele overfladen bevarer mange spor af de forskellige mejsler og skrabere, der anvendes på skulpturen. Langs hans hofter er et repareret fraktur, hvis årsag er ukendt.\nDens ufærdige tilstand skaber en ekstraordinær energi, med tallet fanget i en slags ur-handling frigøre sig fra buret af rå sten, en episk kamp med kræfter kaos. Den ikonografiske betydning af tallene var sandsynligvis forbundet med motiv af captivi i romersk kunst, og faktisk Vasari identificeret Prigioni som personifikationer i provinserne, der kontrolleres af Julius II. For Condivi, men de symboliserede de Arts, lavet "fanger" ved død pontif. Andre forskere har fremsat forslag i en filosofisk / symbolsk karakter eller forbundet til kunstnerens personlige liv og hans "pinsler".\nForrige artikel Dallas Roberts\nNæste artikel Konservatisme i Australien


Prøv at se fem år frem. Hvad ser du? Jeg ser meget lidt - FINANS\nPrøv at se fem år frem. Hvad ser du? Jeg ser meget lidt\nDu skal lægge en fem-årig strategi for din virksomhed. Hvad ser du i år fem? Kom frisk\n27.08.2019 kl. 05:50\nVi befinder os i 2014 op ad formiddagen. Stedet er Holmens Kanal 2. Nærmere bestemt - Danske Banks bestyrelseslokale. Her er femårs-strategien ved at blive lagt frem.\n»Ok«, siger bestyrelsesformand Ole Andersen, »jeg ridser lige nogle vigtige punkter bag strategien op: Den estiske filial har sendt os i gulvet, aktiekursen har krydset 100 på vej sydover, vi tjener ingen penge på indlån, jeg er fyret, Thomas Borgen er fyret, og banken bruger en del af sin tid på at sige undskyld. Det er sådan, at vi ser banken udvikle sig frem mod 2019.«\nMon Ole Andersen sagde sådan i 2014, da han satte langt lys på? Næppe.\nMuligvis sagde han noget om kundefokus og digital omstilling og forretningsplatforme. Så har man sjældent sagt for meget, når man bliver bedt om at sætte kikkerten for øjnene og beskrive, hvad man ser i horisonten. Langt ude i horisonten. Så langt ude, at den mørke silhuet på fjorden både kan være en and, en plasticdunk og hovedet af en dykker.\nVed en tilfældighed har jeg med et par dages mellemrum talt med to ledere, der er med til at lægge femårs-strategier for deres virksomheder i denne tid. De er i gang med kikkerten. De er i vidt forskellige brancher, men der er et klart fællestræk i, hvad de ser og ikke ser. Fællestrækket er, at konturerne står rimeligt skarpt i 2020 og 2021, og så falder billedkvaliteten. Længst væk er der rent ud sagt mørkt. Der kan skimtes noget derude, men om det er plasticdunke eller ænder, kan ikke afgøres.\nHvad skal man så med femårs-strategier? Her kunne det være fristende at lege den lille dreng i Kejserens nye klæder – fristende, men også ufint. Flerårige strategier er vist indarbejdet i alle større virksomheder, og man skal aldrig underkende praksis. Derudover sælger denne praksis strategibøger. Jeg har selv en ordentlig kleppert af en strategibog stående på hylden, og her er det både overbevisende og klogt beskrevet, hvorfor succesfulde virksomheder har en langsigtet strategi.\nMen drengen er alligevel ikke helt overbevist. For fem år - det er dælme længe. Verden udvikler sig skamløst uforudsigeligt på fem år. Hvis en eksportvirksomhed i 2014 havde fremskrevet Islamisk Stats lynerobringer i Syrien med fem år, ville store dele af Mellemøsten i 2019 være kontrolleret af en yderligtgående islamisk terrororganisation. Islamisk Stat er næppe er den nemmeste kunde at sælge dansk tørmælk og mejeriudstyr til.\nPå fem år kan etablerede giganter være sendt ud i kviksand af udviklingen. Og opkomlinge kan have erobret markeder, der knap eksisterede fem år tidligere.\nHvis A.P. Møller-Mærsk havde sat det lange lys på i 2014 – det rigtige lys – skulle koncernen have forudset at blive overhalet af DSV som landets mest værdifulde transportvirksomhed fem år senere. Hvis og hvis. På fem år kan etablerede giganter være sendt ud i kviksand af udviklingen. Og opkomlinge kan have erobret markeder, der knap eksisterede fem år tidligere.\nDet kan de to ledere, jeg talte med i sidste uge, ikke bruge til et hak. De skal være med til at se fem år frem, for sådan er den opgave, som deres bestyrelser har pålagt dem og sig selv. Heldigvis er der en fælles forståelse af, at ledelsen får karakteren bestået ved at byde ind med noget brugbart og konkret for de første to, måske tre år, af femårsperioden.\nBestyrelsen kan stadig skyde løs med idéer og forslag for de sidste år. Men med måde. I en verden, hvor man den ene uge skal forberede sig på besøg af verdens mægtigste mand, og den næste uge skal sige nej til at sælge Grønland, må der være en vis mængde elastik til det uforudsete. Løsningen er vist nok, som jeg har forstået det, at skrive sig ud af kikkertens begrænsninger. Man formulerer ’sigtepunkter’ og forudser fortsatte digitale forandringer af markedet. Egen udslettelse sidst i perioden indgår vist sjældent som et stærkt belyst scenarie.\nIngen tvivl om at femårs-strategien har værdi som et samlende punkt for virksomhedens ambitioner og forventninger til fremtiden. Stor værdi. På det punkt har den lille dreng fra Kejserens nye klæder al mulig grund til at opføre sig respektfuldt og holde sin mund. Respekten fordamper først, når nogen påstår, at de gennem en sløret kikkert på en aftenmørk fjord langt bort kan se forskel på en and, en dunk og hovedet af en dykker.