Spis mere fisk i hverdagen: Besøg en fiskerestaurant i København - Fiskeopskrifter med smag\nDet er ikke nogen hemmelighed, at det anbefales, at vi alle spiser fisk to gange om ugen. Og det er der flere gode grunde til.\nFor det første indeholder fisk en masse gode næringsstoffer og vitaminer, som det er sundt for os at indtage. For det andet er fisk gode for både muskler og led, hvorfor der blandt andet er mange, der også spiser fiskeolie på daglig basis. Men så er der også den sidste grund – og det er vel nok den vigtigste. For fisk smager nemlig også bare rigtig godt!\nVil du heller ikke gå glip af frisk fisk i hverdagen?\nOg det er netop derfor, at det er noget, som kun de færreste vil gå glip af i hverdagen. Der er nemlig ikke noget, der er så lækkert som en frisk rejecocktail som forret, en lækker tunbøf til aftensmåltidet, en laksemad til frokost, eller hvad med en fiskefilet, en krabbesalat eller…\nDer er rigtig mange gode muligheder, og derfor er der med sikkerhed en form for fisk, som du ikke kan stå for, hvad end det er i den blandede udgave, den rå eller måske den, som bare lige er blevet hurtigt vendt på grillen. Der findes desuden mange forskellige fisk og retter, og derfor er der et hav af muligheder med blot en enkelt fisk.\nBenyt dig af de mange gode fiskerestauranter i København\nDet er også derfor, at det i dag er muligt at finde en lang række fiskerestauranter rundt omkring i landet i dag. De tilbyder hver især lækre retter, der kan være med til at tilfredsstille alle smagsløg i form af både supper, bøffer og meget andet. Så kan du heller ikke stå for sushi? Synes du ikke, der er noget som en lækker laks fra grillen, og er der ikke noget, der er bedre end en god krabbesalat til på det friske rugbrød? Så bør du tage et kig på de mange gode muligheder for at få leveret frisk fisk lige til døren i dit område, når du bestiller hos Wolt.\nBrug en Wolt Promo Code og få leveret mad til døren billigt\nOg holder du til i nærheden af nogle af de større byer i landet, som for eksempel København så er du heldig. Her har du nemlig mulighed for at bestille mad direkte fra din favorit-restaurant og få den leveret lige til døren med Wolt. Eller du kan forsøge dig frem med et nyt madsted, for måske at kaste dig ud i andre spændende fiskeretter end dem, som du lige er vant til.\nUanset hvad så bør du tage et kig på mulighederne for at benytte dig af Wolt. På den måde skal du nemlig blot bestille din mad, og så vil den ganske billigt snart blive leveret til døren. Og lige nu kan du endda få det gjort endnu billigere, hvis blot du benytter dig af en Wolt Promo Code, som du kan finde online.


Korttidsudlejning af den ene lejlighed i et tofamiliehus | Crowe Statsautoriseret Revisionsinteressentskab v.m.b.a.\nLandsskatteretten har afsagt en kendelse, hvor den skattepligtige indkomst ved korttidsudlejning korttidsudlejning af den ene lejlighed i et tofamiliehus kunne opgøres med et bundfradrag på 24.000 kr.\nUdlejning af et tofamiliehus\nTofamiliehuse er ejendomme med to selvstændige lejligheder. Vurderingsmyndigheden skal for sådanne ejendomme fordele ejendomsværdien på hver af de to selvstændige lejligheder.\nEr begge lejligheder udlejet, behandles ejendommen som en udlejningsejendom.\nNår ejeren bebor den ene lejlighed i tofamiliehuset, medregnes lejeindtægten for den udlejede lejlighed i kapitalindkomsten, og ejeren betaler ejendomsværdiskat af den lejlighed, som han selv bebor.\nUdgifter til vedligeholdelse af selve ejendommen kan ikke fratrækkes. Dette gælder også andre løbende driftsudgifter, eksempelvis udgifter til forsikring af ejendommen, renovation, skorstensfejning mv. Efter praksis godkendes der dog fradrag for en forholdsmæssig andel af ejendomsskatterne.\nUdgifter i forbindelse med selve udlejningen er fradragsberettigede, eksempelvis honorar til en ejendomsformidler.\nEfter de såkaldte regler om værelsesudlejning mv. kan der opnås et standardfradrag i lejeindtægten på minimum 24.000 kr. om året. Dette gælder eksempelvis, når ejeren af et enfamiliehus lejer nogle værelser ud og selv bebor den øvrige del af ejendommen. Til gengæld skal der betales fuld ejendomsværdiskat af ejendommen. Dette standardfradrag kan efter praksis ikke anvendes ved udlejning af den ene lejlighed i et tofamiliehus, hvor ejeren selv bebor den anden lejlighed. Der er nemlig ikke tale om værelsesudlejning, men udlejning af en selvstændig bolig.\nEn ny kendelse fra Landsskatteretten har dog godkendt anvendelse af standardfradraget på 24.000 kr., hvor der var tale om korttidsudlejning af den ene lejlighed i et tofamiliehus.\nLandsskatteretten godkender standardfradrag ved korttidsudlejning\nSagen for Landsskatteretten omhandler et tofamiliehus, hvor ejeren boede i den ene lejlighed. Den anden lejlighed havde i 2017 været korttidsudlejet i alt 47 gange til forskellige lejere.\nVed opgørelsen af det skattepligtige resultat for den udlejede lejlighed havde ejeren reduceret lejeindtægten med standardfradraget på 24.000 kr. Dette godkendte Skattestyrelsen ikke, og indkomsten blev derfor forhøjet med 24.000 kr.\nDa lejligheden havde været korttidsudlejet, fandt Landsskatteretten, at betingelsen for at anvende bundfradragsreglen var opfyldt, og fradraget (en reduktion af den skattepligtige del af bruttolejeindtægten) på 24.000 blev dermed godkendt.


Tvillingesæsonen er her - Sådan påvirkes hvert stjernetegn - Underholdning\nTvillingesæsonen vil være en pust af frisk luft - Sådan påvirker det dit stjernetegn\nMed Gemini-sæsonen overhovedet, vores hjemmehørende astrolog Chani Nicholas tilbyder et horoskop til hvert stjernetegn.\nVi er officielt i Tvillingesæsonen , der varer fra 21. maj til 21. juni og altid bringer et frisk pust med sig. Tvillingerne er et luftskilt, der er kendt for deres evne til at handle information, inspiration og fange indhold som ingen andre. Tvillingesæsonen er vores invitation til at lufte os ud, møde nye mennesker, udveksle ideer og få klarhed over vores budskab.\nDe første tre uger af Gemini Season's himmel er astrologisk blød og rigelig med kosmisk hjælp. Men den sidste uge af sæsonen ... ikke så meget. Midt til slutningen af juni er himlen fyldt med udfordrende astrologiske opsætninger, der vil kræve vores beslutsomhed og bedste selvplejestrategier . At vide dette på forhånd kan gøre hele forskellen. Så du vil muligvis bruge den sidste del af maj og de første to uger i juni til at få projekter i gang og godt arbejde udført.\nI mellemtiden vil nymåne i Tvillingene den 3. juni minde os om, at vores ord har utrolig kraft. Denne nymåne er en invitation til at få klarhed over vores meddelelser og tilpasse vores handlinger til dem. Og fuldmånen i Skytten den 17. juni er en smuk, der vil fremhæve vores vækst og give os mange et indblik i generøsitetens rigelige kraft. Det vil dog blive flankeret af noget af sæsonens mere udfordrende astrologi. Oplysende magtkampe vil fuldmånen bede os om at rejse os over egodramaerne, der dominerer vores tidslinjer og menneskeliv alt for ofte.\nSådan påvirker Gemini Season hvert tegn:\nJunis nymåne i Gemini er din invitation til at opdatere dit engagement i din vækst. Hvad ville være den mest udfordrende og sjælfuldt mættende ting at prøve i år? Fuldmånen fremhæver kærligheden i dit liv og minder dig om at rose det hele. Pengeproblemer vil også opstå, hvor du påkalder dit mod og dine bedste strategier for at overvinde enhver følelse af uværdighed.\nGemini Season er en forløber for din egen. Gør ethvert og alt bag kulisserne det nødvendige arbejde omkring nymåne. Udgravning af gamle måder at arbejde er nøglen til, hvis der er behov for nye tankesystemer. Fuldmånen vil gøre dig opmærksom på et arbejdsprojekt. Den professionelle vækst, du har gjort i år, er enorm og fortjener et øjebliks anerkendelse. Personlige og / eller professionelle partnerskaber vil bevæge sig gennem vigtige spændingspunkter - og løse. Tricket er at forblive med løsningerne, da problemer kan være mange.\nRelateret historie 15 af de bedste astrologibøger til stjernetegn\nGemini Season vil have dig ud med venner, kolleger og sociale netværk af alle slags, hvilket hjælper dig med at udklække nye planer med drømmehold. Fuldmånen fejrer dit kreative arbejde og romantiske forhold, samtidig med at du opmuntrer dig til at fejre øjeblikket. Men gå ikke glip af det faktum, at der er masser af bag kulisserne, der kræver dig. Alligevel hjælper en lille udsættelse medicinen med at gå ned.\nGemini Season ønsker at se dig skinne i professionelle og offentlige roller. Lidt angst er normalt, når vi er så udsatte. Nymånen vil have dig til at forpligte dig til at udføre det arbejde i verden, der opfordrer dig mest. Og fuldmånen minder dig om det anker, du har brug for for at gøre det. Kommunikationsproblemer vil opstå i dine samfund. Vær tydelig og fast omkring dine grænser, så undgår du unødvendigt drama.\nGemini Season ser dig ud på mange nye eventyr. Nymåne beder dig om at forpligte dig til den sti, der er mest i tråd med dit liv i øjeblikket. Fuldmånen øger begivenhederne i din kalender; næg hvad der føles som overskud. Dit professionelle liv har brug for lidt ekstra TLC fra dig nu, så sørg for at du har tid til at give det.\nGemini Season sætter fokus på, hvad dine partnere har, og hvad de bringer dit liv. Fuldmånen afslører alt det gode, du har skabt i og gennem dit arbejde og økonomiske liv. Jo mere du deler af dit overskud, jo mere velhavende bliver du. Nogle forhindringer kan opstå for dig omkring fuldmånen, der beder dig om enten at tilpasse eller opgive en plan, der bare ikke fungerer. Bliv klar over, hvilket scenarie der er bedst for alle.\nRelateret historie 27 gaver, hvis du er besat af stjernetegn\nGemini Season handler om dine engagerede partnerskaber. Uanset om det er romantisk, professionelt eller platonisk, er fokus på dem, der er i det, for at vinde det. Forny dine løfter på nymåne. Den personlige vækst, du har skabt, fejres i ægte himmelsk stil på fuldmånen, så tag et øjeblik på at forstå, hvor langt du er kommet. Problemer opstår, når du glemmer at værdsætte din tid, energi og talent. Du kan ikke kontrollere, hvad andre tilbyder, men du kan altid demonstrere, hvordan gensidig overflod kan se ud.\nGemini Season ser dig arbejde hårdt og komme videre. Hvad du bringer til dit arbejde er unikt og nødvendigt; husk at når du begynder noget på nymåne. I mellemtiden beder fuldmånen dig om at tage et øjeblik til at genkende og værdsætte al den helbredelse, der er sket i løbet af 2019. Forholdsproblemer beder om din tålmodighed og vedholdenhed, og enhver indre fred, du kan benytte dig af, vil være et stort aktiv for at arbejde det hele ud.\nGemini Season vil have dig til at hygge dig. Nymåne minder dig om legens helbredende kraft uden at skulle producere. Fuldmånen belyser al den utrolige vækst, du har gjort i løbet af de sidste 6 måneder, i og gennem dine sociale kredse. Vær særlig forsigtig, når der opstår problemer på arbejdspladsen. Både din beslutsomhed og din pleje er nødvendige for at overvinde forhindringer.\nGemini Season fokuserer på hjemmet, familien og grundlaget for dit liv. Nymåne spørger dig, hvad du har brug for for at føle dig mere jordet og hjemme. Fuldmånen tydeliggør dit professionelle potentiale og den aktuelle styrke i dine offentlige roller. Kommunikationsproblemer er mange i denne sæson, så sørg for at du er så klar og konsekvent - eller i det mindste ærlig - som muligt.\nRelateret historie Hvordan astrologi hjalp mig med at helbrede fra hjertesorg\nTydelig kommunikation er nøglen. Junys nymåne giver mulighed for at tale dit sind og som du gør, genskab dit liv, som du har brug for. Junis fuldmåne bringer opnåelsen af et vigtigt mål eller en langsigtet plan, mens resten af måneden beder dig om at helbrede et problem fra fortiden, dit hjem eller familielivet. Giv dig selv den medfølelse, du har brug for for at gøre det.\nJunys nye måne vil hjælpe dig med at tjene penge på magi. At kommunikere det, du har brug for på arbejdspladsen, hjælper dette med meget større lethed. Hvis du ikke kan tale om penge, hvordan skal nogen så vide, hvad du har brug for - eller hvad du fortjener at tjene? Fuldmånen tydeliggør de mennesker, der ønsker og er villige til at hjælpe dig. Udfordringerne ligger i din evne til at arbejde igennem det med småt af dine kontrakter og nøglekorrespondancer.


Sanger til fest i Martofte – Book en sanger her\nLeder du efter en sanger til din fest i Martofte? Så er du kommet til det rette sted. Vi har samlet adskillige sangere ét sted, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den helt rette sanger i Region Syddanmark som kan komme til din fest i 5390 Martofte. Vi har en række gode festsangere i Kerteminde Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nMartofte Sanger til fest\nEn lang række e-forretninger yder heldigvis en hel del forskellige leveringsmuligheder. En favorit iblandt mange er på nuværende tidspunkt afhentningssteder, og så afhenter du blot varerne når det passer dig. Fragtmuligheden er nemlig rigtig gnidningsløs, og ofte tilmed den billigste metode til levering.\nDu burde alternativt udse dig at få ordren sendt hjem til dig eller til når du er på job. Leveringstypen viser sig ofte lidt mere omkostningsfuld, men endda temmelig fleksibel. Den mest prisbevidste leveringsmetode af Sanger til fest i Martofte er utvivlsomt at du selv henter varerne, men det står og falder med at du befinder dig med kort afstand til Sanger til fest i Martofte online forhandlerens hjemsted.\nLeveringstiden er naturligvis ret så vigtig hvis man absolut skal bruge pakken om kort tid, så i det øjemed er det tydeligvis på sin plads at vi efterser den forventede leveringsdato for det pågældende produkt.\nTemmelig mange Sanger til fest i Martofte shops på nettet tilsiger levering på næste hverdag på deres primære varenumre, men vær på vagt da det påkræver at handlen gemmenføres forud for et aftalt tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få Sanger til fest i Martofte afsted forud for at de lageransatte drager hjemad.\nNogle netbutikker tilbyder levering uden omkostninger, men i de fleste tilfælde er det påkrævet at man indkøber for en bestemt pris. I øvrigt må man foretrække den mest betalelige form for levering, der tit – hvad end man bor tæt på Vejle, Frederikshavn eller Helsinge – er at få leveret din ordre til et udleveringssted.\nDet er vældig hensigtsmæssigt for internetbrugere at søge sig frem til priser på Sanger til fest i Martofte i blandt flere internet butikker i Danmark, og til gengæld har en hel del online forhandlere ikke kunne slippe for at formindske salgsværdien på deres varer – til babyer og børn, og samtidig til herrer og damer – markant, og endda nogle gange garantere gratis fragt.\nTrods dette kan det immervæk være lukrativt at efterprøve visse forretninger på nettet efter Sanger til fest i Martofte tilbud inden du gennemfører dit køb, så du ikke er i tvivl om at opnå den prisbilligste pris.\nMan bør alligevel ikke overse, at når en butik markedsfører Sanger til fest i Martofte til salg for en udsalgspris der kan ses som utrolig god, så kan det i nogle tilfælde være en indikation på en uoprigtig online webshop. Bestillinger med kort er ikke desto mindre omfattet af en retningslinje, hvilket skærmer folk imod fup internet handler.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du drage nytte af et afbetalingstilbud som eksempelvis ViaBill, såfremt du hellere vil betale betalingen af flere omgange.\nFør folk handler Sanger til fest i Martofte hos en internet forhandler bør man på en vis måde kigge på forhandlerens betingelser, men det er bare ikke særlig morsomt.\nEn nemmere løsning kan være at efterse hvorvidt internet webshoppen er e-mærket, eftersom det ofte er et bevis på at online shoppen imødekommer de opstillede regler, samt at e-forhandleren ofte kontrolleres af fagmænd som er meget fortrolige de gældende regulativer. Dette er en god genvej til en hjælpende hånd, når du møder udfordringer i processen med din ordre.\nDertil anbefales det at kunden er sat ind i de grundlæggende forhold der har betydning for bestillingen, for eksempel hvilken byttepolitik på Sanger til fest i Martofte e-butikken lover. Derfor er det på samme måde essesentielt, at man til enhver tid sikrer sin kvitteringsmail, således man til enhver tid kan bevise ordren, ligegyldigt om du efterspørger produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot bringer dig evigt sikre løsninger til at kontrollere forskellige øvrige kunders vurderinger og derfor går vi ind for, at du kigger nærmere på internet shoppens Sanger til fest i Martofte bedømmelser forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook indebærer for øvrigt ret ønskværdige metoder til at få kendskab til internet webshoppens popularitet. Foruden det ser vi en række internet outlets hvor du kan levere en vurdering af ordreforløbet, som tillige bør bruges til at danne dig et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores side finansieres af reklameindtægter. Vi har faste samarbejder med diverse internet virksomheder hvor vi præsenterer deres varer, og modtager honorar i tilfælde af at vores besøgende fuldfører en ordre.\nData angående Sanger til fest i Martofte og internet varehuse i Danmark værnes om jævnligt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod modifikationer der kan være iværksat siden vi nyligst opdaterede de viste oplysninger.


Cefuroxim "Nordic Prime" Nordic Prime ApS filmovertrukne tabletter 500 mg\nSe information om Cefuroxim "Nordic Prime" på medicin.dk – borger.\nSe information til sundhedsfaglige om Cefuroxim "Nordic Prime" på medicin.dk – professionel.\nCefuroxim Nordic Prime 500 mg, filmovertrukne tabletter\nDet skal du vide, før du begynder at tage Cefuroxim Nordic Prime\nSådan skal du tage Cefuroxim Nordic Prime\nCefuroxim Nordic Prime er et antibiotikum, der anvendes til voksne og børn (fra 3 måneder). Det virker ved at dræbe bakterier, som forårsager infektioner. Det tilhører en gruppe lægemidler, der kaldes cefalosporiner.\nCefuroxim Nordic Prime anvendes til at behandle infektioner i:\nCefuroxim Nordic Prime kan også anvendes til:\nbehandling af Lyme-sygdom (en infektion, der bliver spredt af flåter (en parasit)).\n2. Det skal du vide, før du begynder at tage Cefuroxim Nordic Prime\nTag ikke Cefuroxim Nordic Prime:\nhvis du er allergisk over for cefuroxim eller et af de øvrige indholdsstoffer i Cefuroxim Nordic Prime angivet i punkt 6).\nhvis du er allergisk over for antibiotika af typen cefalosporiner.\nhvis du har haft en alvorlig allergisk reaktion (overfølsomhedsreaktion/anafylaktisk reaktion) over for antibiotika af typen betalaktamer (penicilliner, monobaktamer og carbapenemer). Du må ikke tage Cefuroxim Nordic Prime, før du har talt med lægen, hvis du mener, at dette gælder for dig.\nKontakt lægen eller apotekspersonalet, før du tager Cefuroxim Nordic Prime.\nDu skal holde øje med visse symptomer, såsom overfølsomhedsreaktioner, svampeinfektioner (såsom candidiasis) og alvorlig diarré (pseudomembranøs colitis), mens du bruger Cefuroxim Nordic Prime. Dette vil nedsætte risikoen for eventuelle problemer. Se (’Tilstande, du skal holde øje med’) under punkt 4.\nVær opmærksom på, at nogle patienter kan få høj temperatur (feber), kuldegysninger, hovedpine, muskelsmerter og udslæt, mens de er i behandling med Cefuroxim Nordic Prime for Lyme-sygdom (se punkt 4). Tal med lægen.\nCefuroxim Nordic Prime kan påvirke analyseresultaterne for blodsukker eller en blodprøve, der kaldes Coombs’ test. Hvis du skal have taget en blodprøve. Fortæl den person, der tager prøven, at du tager Cefuroxim Nordic Prime.\nCefuroxim Nordic Prime anbefales ikke til børn under 3 måneder, da sikkerhed og virkning ikke kendes for denne aldersgruppe.\nBrug af anden medicin sammen med Cefuroxim Nordic Prime\nMedicin, der nedsætter mængden af mavesyre (f.eks. antacida, som bruges til behandling af halsbrand) kan påvirke virkningen af Cefuroxim Nordic Prime\nProbenecid (medicin til behandling af ledlidelser (arthritis) og urinsyregigt).\nTal med lægen eller apotekspersonalet, hvis du tager nogle af disse typer af medicin.\nCefuroxim Nordic Prime kan nedsætte virkningen af p-piller.\nHvis du tager p-piller, skal du også bruge prævention, der danner en barriere (såsom kondom), mens du tager Cefuroxim Nordic Prime. Spørg lægen til råds.\nBrug af Cefuroxim Nordic Prime sammen med mad og drikke\nCefuroxim Nordic Prime skal tages efter et måltid for at sikre optimal optagelse.\nDin læge vil kun give dig Cefuroxim Nordic Prime under graviditet efter at have overvejet fordele og risici.\nCefuroxim Nordic Prime kan gøre dig svimmel og give andre bivirkninger, som kan gøre dig mindre opmærksom. Kør ikke bil og betjen ikke maskiner, hvis du ikke føler dig godt tilpas.\nCefuroxim Nordic Prime indeholder natrium og risinusolie\nCefuroxim Nordic Prime indeholder risinusolie, som kan give mavebesvær og diarré.\nCefuroxim Nordic Prime indeholder 1,35 mmol (eller 30,96 mg) natrium pr. dosis. Hvis du er på natrium- eller saltfattig diæt, skal du tage hensyn hertil.\n3. Sådan skal du tage Cefuroxim Nordic Prime\nTag Cefuroxim Nordic Prime efter et måltid.\nDet vil gøre behandlingen mere effektiv.\nSlug Cefuroxim Nordic Prime tabletter hele med lidt vand.\nDen anbefalede dosis af Cefuroxim Nordic Prime er 250-500 mg 2 gange daglig, afhængigt af infektionens sværhedsgrad og type.\nDen anbefalede dosis af Cefuroxim Nordic Prime er 10 mg/kg (højst 125 mg) til 15 mg/kg (højst 250 mg) 2 gange daglig afhængigt af:\nHvis du har nyreproblemer, vil lægen måske ændre din dosis. Tal med lægen, hvis dette gælder for dig.\nHvis du har taget for mange Cefuroxim Nordic Prime\nKontakt lægen, skadestuen eller apoteket, hvis du har taget mere af Cefuroxim Nordic Prime, end der står i denne information, eller mere end lægen har foreskrevet (og du føler dig utilpas).\nHvis du har taget for meget Cefuroxim Nordic Prime, kan du få neurologiske forstyrrelser, du kan især have større sandsynlighed for at få kramper (krampeanfald).\nVent ikke. Kontakt straks lægen eller den nærmeste skadestue. Tag pakningen med.\nHvis du har glemt at tage Cefuroxim Nordic Prime\nHvis du holder op med at tage Cefuroxim Nordic Prime\nDu må ikke stoppe med at tage Cefuroxim Nordic Prime uden vejledning.\nDet er vigtigt, at du gennemfører hele behandlingen med Cefuroxim Nordic Prime.\nDu må ikke stoppe, medmindre lægen råder dig til at stoppe - heller ikke, selvom du har fået det bedre. Hvis du ikke gennemfører hele behandlingen, kan infektionen komme igen.\nEt lille antal af de personer, som tager Cefuroxim Nordic Prime, får en allergisk reaktion eller en hudreaktion, som kan blive alvorlig. Symptomer på disse reaktioner inkluderer:\nAndre tilstande, som du skal holde øje med, mens du tager Cefuroxim Nordic Prime, er:\nsvampeinfektioner. Medicin som Cefuroxim Nordic Prime kan medføre vækst af en gærsvamp (Candida) i kroppen, hvilket kan medføre svampeinfektioner (såsom trøske). Der er større risiko for denne bivirkning, hvis du tager Cefuroxim Nordic Prime i en længere periode\nalvorlig diarré (pseudomembranøs colitis). Medicin som Cefuroxim Nordic Prime kan give betændelse i tyktarmen, som medfører alvorlig diarré, oftest med blod og slim, mavesmerter og feber\nJarisch-Herxheimers reaktion. Nogle patienter kan få høj temperatur (feber), kuldegysninger, hovedpine, muskelsmerter og udslæt, mens de er i behandling med Cefuroxim Nordic Prime for Lyme-sygdom. Dette kaldes Jarisch- Herxheimers reaktion. Symptomerne varer normalt et par timer eller op til en dag.\nnedsat antal blodplader i blodet (celler, der får blodet til at størkne)\ntarmbetændelse, også kaldet colitis (eller antibiotika-relateret colitis), der giver svær, langvarig vandig eller blodig diarré med mavekramper og feber\nhøj temperatur (feber) (ofte i forbindelse med ledsmerter)\nnældefeber, kløe feber, udslæt i ansigt og på arme og ben\noverfølsomhedsreaktion i form af utilpashed, feber, kløe, udslæt og smerter\nhøj temperatur (feber), kuldegysninger, hovedpine, muskelsmerter og udslæt (Jarisch-Herxheimers reaktion)\nblæreformet udslæt og betændelse i huden, især på hænder og fødder samt i og omkring munden ledsaget af feber (Stevens-Johnssons syndrom). Kontakt læge eller skadestue\nCefuroxim Nordic Prime indeholder:\nAktivt stof: cefuroxim som cefuroximaxetil.\nHver tablet indeholder 500 mg cefuroxim.\nØvrige indholdsstoffer: Tabletkerne: Croscarmellosenatrium, crospovidon, natriumlaurylsulfat, udfældet silica, hydrogeneret ricinusolie, methylcellulose.\nFilmovertræk: Hypromellose, mikrokrystallinsk cellulose, macrogol 8 stearat, talcum, titandioxid (E171).\nCefuroxim Nordic Prime er hvide, aflange, filmovertrukne tabletter.\nCefuroxim Nordic Prime fås i en pakningsstørrelse á 14 filmovertrukne tabletter


Effektmåling af kommunernes kontrolindsats (Tema 3)\nKommunernes Digitaliseringsprogram 1. Borger, teknologi og lokaldemokratiet\nGennem de seneste år har der vist sig et øget behov for systematisk at kunne dokumentere kommunernes kontrolindsats. En systematisk dokumentation kan bl.a. bidrage til, at den enkelte kommune får et overblik over kommunens kontrolarbejde, men samtidig bliver kommunernes samlede indsats langt tydeligere ift. andre offentlige myndigheder.\nMålingerne viser en meget positiv udvikling i kontrolgruppernes arbejde. Målingerne viser også, at det er sager, der er opstået i egen kommune, der er den hyppigste kanal til en kontrolsag. Det er med andre ord lokalkendskabet i den enkelte kommune, der er den vigtigste kilde til at undgå fejludbetalinger og snyd med ydelser.\nEffektmålingsprojektet er videreført til delprogram 1.\nLæs mere om projektet og find de seneste effektmålingsrapporter her.\nDigitalisering og lokaldemokratiet (Tema 5) Digitaliseringsklar Opkrævning og Systemtilretning (DOS) (Tema 4) Det fælleskommunale selvbetjeningstjek (Tema 2)\nNyt Projektkatalog giver indblik i initiativer i kommunernes fælleskommunale indsats på det digitale område\nI 2021 begyndte arbejdet i de seks delprogrammer, der tilsammen sætter konkrete initiativer bag kommunernes vision på det digitale område i Kommunernes Digitaliseringsprogram. Nu lanceres det første projektkatalog, der dykker ned i de initiativer, der er blevet igangsat i årets første halvdel og giver et overblik over de projekter, der er i pipelinen. Find Projektkataloget’21 lige her.\nSidste chance for tilmelding til: Kommunernes Digitaliseringstræf ’21\nVær med når KL d. 22. juni samler kommunerne til videndeling og samtaler om, hvordan vi sammen løser fremtidens udfordringer ved hjælp af digitale løsninger. I år fejrer vi det netop lancerede ”Kommunernes Digitaliseringsprogram 2021 - 2025”.


Anerkendelse er RARRT - i relationen så smart - PDF\nAnerkendelse er RARRT - i relationen så smart\nDownload "Anerkendelse er RARRT - i relationen så smart"\n1 Anerkendelse er RARRT - i relationen så smart Bachelor Udarbejdet af: Patricia Thomeline Villadsen Maria Møller Bøgestrand I Januar 2016 Anslag: Vejleder: Mette Najaraq Laursen Via University College, Horsens\n3 Abstrakt Vi er gået i dybden med relationer og med anerkendelse. Ligeledes har vi belyst den ressourceorienterede tilgang og vigtigheden af refleksion i praksis. Disse elementer er samlet behandlet i den relationspsykologiske tilgang RARRT. Heri ligger en anerkendelsesmodel anerkendelse med kant, hvis indhold af begreber må spille sammen, for at der kan finde anerkendelse sted. Dette giver anerkendelsen endnu et perspektiv. Tilgangen bærer i øvrigt også svaret på, hvordan vi som pædagoger, gennem en anerkendende forholdemåde kan kvalificere vores relationskompetence, samtidig med at vi støtter børnehavebarnet i at indgå i udviklingsstøttende relationer, som er afgørende i deres udvikling. 3\n4 Indhold Abstrakt Indledning (fælles) Emnebegrundelse (fælles) Emneafgrænsning (fælles) Problemstilling (fælles) Metodeafsnit (fælles) Relationer - Redegørelse og analyse (Patricia) Spejlneuronerne og affektiv afstemning Ser pædagogen subjektet? Kommunikationens magt (Patricia) Praksisfortælling 2 (Patricia) Den gensidige opmærksomhed (Patricia) Sammendrag (Fælles) Anerkendelse redegørelse og analyse (Maria) Perspektiver på anerkendelse (Maria) RARRT princippernes anerkendelsesmodel (Maria) Selvafgrænsning (Maria) Praksisfortælling 3 (Maria) Nærvær versus tankevandring (Maria) Oplevelsen af retten til at være sig selv (Maria) Tilkendegivelse af begge perspektiver (Maria) Anerkendelse på samfundsplan (Maria) Sammendrag (Fælles) Ressourcefokus frigiver potentiale redegørelse og analyse (Patricia) Fra fejlfinding til ressourcefokus (Patricia) Annas fortælling hvordan sættes der ord på Anna (Patricia) Appreciative Inquiry (Patricia) Vores model (Patricia) Inspiration til skabelse af et ressourceorienteret miljø (Patricia) Afrunding (Fælles) Refleksion redegørelse og analyse (Maria) Refleksionsniveauer og læringsniveauer (Maria)\n5 5.2 Praksisfortælling 4 (fortsættelse af praksisfortælling 3) (Maria) Den professionelle refleksion (Maria) Introspektion (Maria) Refleksioner rykker (Maria) Afrunding (Fælles) Fælles analyse (Fælles) 6.1 Praksisfortælling 5 (Fælles) Analyse (Fælles) Anerkendende faktorer (Fælles) Ressourcesynet (Fælles) Refleksion i praksis (Fælles) Afrunding (Fælles) Konklusion (Fælles) Perspektivering (Fælles) Litteratur Hyperlinks... Fejl! Bogmærke er ikke defineret. Bilag Spørgeskema omkring anerkendelse\n6 1. Indledning (fælles) Vi oplever begge i vores praksis, at der for nogle pædagoger er et højt fokus på mål længere fremme, frem for en dybere interesse i selve barnet og dét at kunne være i nuet sammen med barnet. Hvis relationerne skaber individet, kræver dette så ikke netop at man kan være i nuet sammen med barnet, og at vi giver børnene plads til at være i nuet med hinanden, og skabe relationer? Et tilbageblik på daginstitutionen som den var for 40 år siden, fortæller os, at børnehaven var et opholdssted for børnene mens far og mor var på arbejde, men en erkendelse af, at børnene opholder sig mere og mere i børnehaven og ligeledes i mange forskellige arenaer og kontekster, har gjort, at nye tiltag har været nødvendige, for, at barnet kunne blive klar til samfundet. I dag er det altså ikke kun skolen, der skal uddanne børnene, men allerede i børnehaven er der et stort fokus på uddannelse og kvalifikationer. Læreplanerne skulle i 2004 være startskuddet til et mere målrettet og ligeledes veldokumenteret arbejde med barnets dannelse og kompetencer. Vores bekymring går på om dette høje fokus på samfundskravene har flyttet fokus fra det, som vi vil kalde de bløde værdier i daginstitutionen. Er det ikke netop de bløde værdier, såsom skabelse af relationer og et større fokus på nærvær, som ruster børnene til at klare sig i det her kravsbetonede samfund? Og hvordan formår vi at give plads til disse værdier oveni de mange krav, der stilles til pædagogen og dermed til børnehavebarnet? I takt med disse krav om læreplaner, sproglig bevidsthed mm. synes normeringerne i nogle tilfælde at forandre sig, hvilket kan have betydning for de udviklingsstøttende relationer. Men disse faktorer er vilkår, og hvordan kan vi så agere som professionelle pædagoger indenfor disse? Kravet om inklusion giver også pædagoger en særlig udfordring i forhold til at se på praksis på nye måder. Flere børn med særlige behov skal inkluderes, og det kræver særlige kompetencer hos pædagogen, når hun skal tilgodese disse børn, men også en bevidsthed omkring ikke at glemme de andre børn. Der bliver ligeledes flere diagnosticerede børn, vi skal forholde os til, og endelig ser vi en del børn, som bliver omtalt som børn med rundsave på albuerne. Hvordan får vi så fjernet det prædikat, hvordan hjælper vi børnene og os selv til at se på disse børn på nye måder? Det må være her, hvor vi som pædagoger må forsøge os med et ressourcesyn på barnet, men ligeledes kigge ind i os selv? Er vi med til at opretholde nogle handlemønstre overfor barnet og dermed skabe et forkert 6\n7 billede af barnet, som kan være medvirkende til negative relationer, både mellem den voksne og barnet, men også børnene i mellem? Er vi som pædagoger bevidste om den store rolle og den indflydelse, vi har på barnets udvikling, her, nu og fremadrettet. 1.1 Emnebegrundelse (fælles) Vi er af den overbevisning, at vores rolle i samværet med børn i børnehaven har afgørende betydning for deres videre liv. Vi er optaget af fire principper som tager udgangspunkt i relationspsykologien. Principperne hedder samlet RARRT og dækker over relationer, anerkendelse, ressourcesyn og reflekteret teori. Principperne giver os anledning til at reflektere over vores egne professionelle kvalifikationer og disses betydning for dem, vi er sammen med. 1.2 Emneafgrænsning (fælles) Vi vælger at beskæftige os med voksen-barn relationen, selvom vi ved, at også barnets relationer til dets kammerater har afgørende betydning for dets udvikling. RARRT- Principperne er vi blevet bekendt med ret tilfældigt, da månedens bog i en bogklub ikke blev afbestilt. Bogen har dog alligevel inspireret os med sin relationelle tilgang og humanistiske menneskesyn. Dette bringer os hen til følgende problemstilling. 1.3 Problemstilling (fælles) Hvordan kan pædagogen med en anerkendende forholdemåde og med inspiration fra RARRT principperne, kvalificere sin egen relationskompetence og samtidig støtte børnehavebarnet i at indgå i udviklingstøttende relationer? 7\n8 1.4 Metodeafsnit (fælles) Vi er inspireret af RARRT principperne, som er præsenteret i bogen Relationspsykologi i praksis, fordi vi synes, de tager fat i det, vi ser, som det mest fundamentale, man skal have øje for som pædagog. At relationer skaber individet, at anerkendelse åbner for udvikling, at ressourcefokus frigiver potentiale og at refleksion udfordrer selvfølgeligheder. RARRT principperne er udviklet af Jørgen Rønsholdt, Anette Groot, Finn Godrim, og Else Marie Bech. De er alle tilknyttet Institut for Relationspsykologi, som er et landsdækkende og privatejet psykolog- og konsulentfællesskab (Institut for relationspsykologi). De arbejder ud fra en relationel tilgang til pædagogik, psykologi og ledelse. Jørgen Rønsholdt er specialist i klinisk psykologi og psykoterapi og er i øvrigt medstifter og senior partner i Institut for relationspsykologi. Annette Groot er uddannet specialist i psykoterapi og klinisk psykologi og seniorpartner i Institut for Relationspsykologi. Finn Godrim er uddannet lærer og psykolog og er godkendt som specialist og supervisor i børnepsykologi og klinisk psykologi. Han er også medstifter af og administrerende direktør for Institut for Relationspsykologi. Else Maria Bech er uddannet psykolog og er ansat på institut for relationspsykologi, hvor hun varetager instituttets kommunikationsopgaver. Vi gennemgår de fire RARRT principper og vi redegør løbende for den teori og de metoder, den repræsenterer og forholder os til dem, som vi finder mest relevante, og kan identificere os med. Samtidig inddrager vi yderligere materiale til underbyggelse af principperne. Relations-princippet beskæftiger vi os med, fordi det at indgå i relationer er grundlæggende for, at vi skabes som individer og udvikler os i fællesskab med andre (Møhl & Schack, 2003). Vi inddrager Daniel N. Stern, da han tager sit udgangspunkt i spædbarnspsykologien, som er der hvor relationsdannelsen starter. Vi forholder os også til Anne-Lise Løvlie Shibbye, som repræsenterer det dialektiske perspektiv og Lis Møller idet hun beskriver det relationelle samspil i praksis (Møller, 2008). Hendes teoretiske fundament baseres især på Anne-Lise Løvlie Schibbye. Anerkendelses-princippet er den forholdemåde der gør os i stand til at indgå i det gode relationelle samspil. I bogen har de udarbejdet en model, Anerkendelsens elementer, som redegør for hvilke 8\n9 faktorer, der har betydning for den anerkendende forholdemåde (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 c). Modellen præsenterer tre interpersonelle dimensioner: Selvafgrænsning, oplevelsen af retten til at være sig selv, og tilkendegivelsen af begge perspektiver. Denne model bygger på Berit Baes tænkning omkring barn-voksen relationen i forhold til barnets selvudvikling. Samfundsperspektivet på anerkendelse bliver sat i spil med Axel Honnets tre sfærer privatsfæren, den retslige sfære og den Solidariske sfære. Vi valgte at udarbejde en kvalitativ spørgeskemaundersøgelse omhandlende anerkendelse, da vi var nysgerrige på at høre andres syn og vinkler på hvad begrebet indeholder. Spørgeskemaet har vi uddelt til personaler og forældre, i de institutioner vi er ansat i. Vi har imidlertid ikke fået meget respons, hvorfor vi kun refererer meget lidt til dem. Ressourcefokus-princippet Hvis vi som pædagoger øver os i at fjerne det fejlfokuserede og pessimistiske perspektiv, vil dette være med til at skabe udvikling for barnet og ligeledes motivere det til at arbejde med sin videre udvikling. Vi er ligeledes overbeviste om, at et miljø, som er præget af en god balance mellem positivitet, tryghed og udfordringer, vil give gladere børn. Ved at vi også bliver mere bevidste om, hvordan vi definerer og italesætter de børn, for hvem vi ønsker en udvikling, vil vi blive klogere på os selv i praksis, men også klogere på hvilke styrker børnene indeholder, med en eventuel redefinering af barnets fortælling. Vi præsenterer metoden Appreciative Inquiry, som er en undersøgelsesmetode udviklet af David Cooperrider og Suresh Srivastva. Denne er relevant, fordi den netop gør op med det traditionelle problemløsende perspektiv, og tager sit udgangspunkt i den antagelse, at et positivt og anerkendende miljø er de bedste forudsætninger for, at mennesker udvikles. Refleksions-princippet redegør for hvorfor refleksion er en nødvendighed, for at indgå i udviklingsstøttende samspil og samtidig som en faktor for, at vi udvikler os både som mennesker og som professionelle pædagoger. Vi inddrager i dette afsnit den amerikanske professor og uddannelsesforsker, Donald Schöns tanker om refleksionsniveauer. Samtidig præsenterer vi den engelske antropolog Gregory Batesons tanker om 1.- og 2. ordens-læring, da disse kobles fint med 9\n10 refleksionsniveauerne. Ligeledes inddrager vi Erling Lars Dales praksistrekant, der formidler den professionelle refleksion for os som pædagoger. Refleksion over egen praksis er afgørende for, at vi løbende kan justere på vores handlinger og se på vores forudsætninger og de selvfølgeligheder, som nogen gange ligger til grund for disse. Vi vil slutte af med at tage udgangspunkt i en praksisfortælling og lave en fælles analyse ud fra RARRT-principperne, for at forsøge at forklare og belyse vigtigheden af, at alle principper bringes i spil i vores daglige arbejde som pædagoger. Vi forsøgte at få en fælles forståelse af praksis ved at lave fælles observationer i en børnehave. Vi syntes dog ikke at disse observationer gav et brugbart resultat. Vi har i stedet valgt at tage udgangspunkt i en praksisfortælling fra Patricias pædagogiske arbejde. Vi er opmærksomme på, at forfatterne bag RARRT-principperne har tilknytning til institut for relationspsykologi, hvilket betyder, at de kan have en speciel interesse i at udgive en bog, som ligger til grund for de kurser de udbyder en skjult dagsorden. Som pædagogstuderende, er vi gentagne gange blevet præsenteret for Vygotskys teori Zonen for nærmeste udvikling. Denne teori finder vi ikke henvisninger til i RARRT-principperne, hvilket undrer os, da de netop har fokus på den udviklingsstøttende relation. Her tænker vi, at barnets nærmeste zone for udvikling ville være relevant at nævne (Hansen, 1993). Vi kommer heller ikke selv nærmere ind på hans teori i denne opgave. 2. Relationer - Redegørelse og analyse (Patricia) I det følgende vil vi starte med at gøre rede for relationens betydning fra når et barn bliver født. Barnet er nemlig født med evner og færdigheder (Hart, 2008). Derfor er de tidlige relationer barnet indgår i, så vigtige for de relationer, barnet vil indgå i senere. Vi vil gøre brug af relevante begreber, med særlig fokus på relationer i RARRT principperne. Senere vil vi anvende begreberne ud fra praksisfortælling 1 om Peter. Ligesom vi vil benytte os af andre små eksempler fra vores praksis. 10\n11 Allerede under graviditeten har moderen en relationel kontakt til barnet. Hun er omsorgsfuld overfor barnet inden det overhovedet er født. Rønsholdt taler om barnets tidlige sanselige erfaringer, moderens stemme, bevægelser, sindsstemninger med mere, som er med til, for barnet, allerede at skabe en tidlig relation til moderen indefra maven. Denne tidlige kontakt og erfaring vil barnet tage med sig når det for alvor præsenteres for verden (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 a). Moderen er den første samspilspartner som barnet vil spejle sig i, og derved begynde sin læring som menneske (Vedholdt 2000, i Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 a). Den relationelle forbindelse, der er mellem mor og barn, er særdeles vigtig for barnets udvikling. Umiddelbart efter barnets fødsel, vil barnet instinktivt søge efter relationelle signaler (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 a). den første omsorgsfulde og kærlige relation, spædbarnet indgår i, er forholdet til den primære omsorgsperson, som ud over tilfredstillelsen gennem mad og varme omfatter oplevelser, der skaber gensidige følelser som glæde og nysgerrighed (Hart, 2008, s ) Sammen med et antal spædbørnsforskere fandt Daniel Stern ud af, at børn og mødre havde synkroniserede adfærdsmønstre. Han fandt ud af, at udover at støtte spædbarnets adfærd, kommunikerede hun også med det på en måde, som hjalp barnet til at definere sig selv (Hart, 2008). Barnet er udrustet med mekanismer til at afkode andres adfærd og derigennem lære kulturelt bestemte variationer af det menneskelige univers at kende. Spædbarnet forstår mønstre i menneskers sociale adfærd og med sine bevægelser og kommunikation, viser omsorgspersonen barnet forskellige variationer af den menneskelige adfærd (ibid.). Vi vil i det følgende fortsætte vores redegørelse af begreber og samtidig belyse dem, ved at anvende eksempler fra praksisfortælling 1, som vi præsenterer som det første. 2.1 Fortælling 1 (Patricia) På blå stue er der et højt fagligt niveau blandt pædagogerne. Når de bliver bekendt med en ny faglig tilgang eller et spændende fagligt udtryk, griber de det, og er gode til at få det i spil. 11\n12 Når de bliver opmærksomme på en kompetence et barn mangler og som de ser som alderssvarende, at barnet skal kunne, er de hurtige til at sætte en aktivitet i gang, hvor der bliver øvet. Peter er 5 år. Han har én nær ven i børnehaven, som han leger en del med. De kan finde på at lave uhensigtsmæssige ting, som for eksempel at tisse i en spand, eller spytte på spejlet. Det opleves at Peter gentagne gange slår umotiveret ud efter de andre børn, særligt i situationer hvor han ikke er i en leg og måske keder sig. Det er tydeligt, at nogle børn er bange for ham. Hvis han føler sig uretfærdigt behandlet af et andet barn, reagerer han ofte med grove skældsord som f.eks din store idiot og slår ud efter vedkommende. Pædagogerne tolker dette som, at han har svært ved at regulere sig selv. På legepladsen når han har gjort noget uhensigtsmæssigt, sker det at han bliver sat på en bænk, for lige at tænke over hvad han har gjort. Andre gange får han en skoleopgave, som han kan sidde med eller noget fysisk arbejde, f.eks fejning. Nogle af pædagogerne oplevede engang, at Peters far gav en pædagogmedhjælper et kæmpe møgfald, og de har andre gange oplevet ham meget vred i hans kropssprog overfor personalet hvis for eksempel Peter havde tisset i bukserne. Det har fungeret godt, når den voksne har været alene med Peter om en aktivitet og ligeledes finder Peter ro i at få en skoleopgave. En studerende siger en dag til et møde, at hun har en oplevelse af, at der ofte bliver stillet for hårde konsekvenser op for ham, når han agerer uhensigtsmæssigt, og at han måske på den måde bliver fastholdt i et mønster. Kollegerne fortæller at de har prøvet meget forskelligt. I en periode har de for eksempel ikke skældt ham så meget ud, og har givet ham lang snor. Den ene pædagog siger: Der er ikke noget der virker på ham! 12\n13 2.2 Spejlneuronerne og affektiv afstemning (Patricia) Barnet lærer sig selv at kende ved at betragte verden omkring sig. Susan Hart taler om, at barnet spejler sig i omverdenen og på den måde udvikler sig i en løbende erkendelse af, at det er forskelligt i forhold til omverden. Daniel Stern er optaget af tilstedeværelsen af spejlneuroner, hvilket dokumenteres i forskning. Når barnet observerer andres handlinger og udfører de samme, aktiveres spejlneuronerne, som er nerveceller. På grund af spejlneuronerne kan vi mærke i os selv, hvordan den anden har det, fordi vi automatisk reagerer, som om vi selv var i samme situation (Bauer 2006, i Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 a, s. 54). Er barnet dermed, af sin primære omsorgsperson, blevet mødt med en tilpas afstemthed, kommunikation gennem handlinger og interaktion, vil barnet angiveligt selv løbende udvikle sine egne handlinger, kommunikation og interageren med omverdenen. Fortællingen fortæller ikke noget om Peters forhold til sin mor og far. Men dét, at han har svært ved at regulere sig selv, når han føler sig uretfærdig behandlet, kunne måske skyldes, at hans far måske har samme problem. Peter spejler sig måske i faderens måde at reagere på i visse situationer. Igennem spejlingen udvikler barnet ligeledes den empatiske evne, som netop betyder det at kunne sætte sig ind i andre menneskers følelser, uden nødvendigvis at være udsat for det samme i øjeblikket, altså et resultat af spejlneuronernes aktivering. Dette leder mig hen til Sterns begreb om affektiv afstemning som Rønsholdt taler om. Den affektive afstemning sker, når moderen og spædbarnet er opmærksomme på hinandens signaler. Moderen responderer på barnets lyde, mimik og kropssprog og svarer på den måde på barnets udspil (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 a): Forælderen læser( )følelsesudtrykket bag barnets handling, og besvarer det med en handling der udtrykker en lignende stemning (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 a, s. 68). Hvis barnet for eksempel falder og slår sig, kan forælderen respondere ved at sige av du faldt da lige, gjorde det ondt? Hvis forælderens afstemning har været ved siden af, altså hvis moderen for eksempel ikke har formået at aflæse barnets oplevelse eller følelse af situationen, kan barnet reagere med frustration over ikke at være blevet mødt. (Hart og Schwartz 2008, i Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 a). Sker det gentagne gange i barnets opvækst, at det ikke er blevet mødt, kan det have store konsekvenser for barnets selvbillede. 13\n14 Den måde Peter er blevet affektivt afstemt på som spædbarn, har stor betydning for Peters udvikling af det, at kunne relatere intersubjektivt, og kan dermed have indflydelse på de relationer som han indgår i senere i livet. Man kunne spørge sig selv: Er Peter mon, af sine forældre, blevet mødt med en tilpas afstemthed som spædbarn og i hans videre opvækst? Den affektive afstemning mellem barn og forældre har altså afgørende betydning for barnets senere evne til at kunne indgå i intersubjektiv kontakt. Dette leder os over til en redegørelse for, hvad det netop vil sige at indgå i den intersubjektive kontakt 2.3 Intersubjektiv kontakt (Patricia) RARRT principperne anvender Sterns begreb om intersubjektivitet. Daniel N. Stern er spædbarnsforsker og udviklingspsykolog. Det at have intersubjektiv kontakt er det, som opstår mellem to mennesker, når der sker en særlig mental form for kontakt mellem disse en subjektiv kontakt. (Stern, 2004) Jeg ved, at du ved, at jeg ved el. Jeg føler, at du føler, at jeg føler (Stern, 2004, s. 91). Det er dér, hvor vi er i stand til at aflæse andre menneskers hensigter og føle hvad de føler (ibid.) Når begge parter i en relation kan erkende hinandens følelsestilstande, og de begge uden brug af sprog- kan mærke, at der er sket en følelsesmæssig transaktion, indgår de sammen i følelsesmæssig intersubjektivitet (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 a, s. 72). Begrebet om intersubjektivitet vil vi bringe i spil i vores afsluttende analyse. Når Peter gør noget uhensigtsmæssigt som f.eks at slå ud efter andre børn, er Peter ofte blevet sat på en bænk for at tænke over hvad han har gjort. Lad os antage, at Peter er blevet forurettet efter sin gerning og er blevet sat på bænken uden yderligere samspil med den voksne, da tolker vi ud fra dette, at den voksne ikke har formået at sætte sig ind i hans følelser, og dermed ikke været i intersubjektiv kontakt med ham. Den voksne har dermed ikke formået at være anerkendende overfor ham, da dette fordrer, at man er i en intersubjektiv kontakt: Det intersubjektive møde indebærer gensidig anerkendelse (Møller, 2008, s. 71). Se eventuelt afsnittet om Anerkendelse. 14\n15 2.4 Ser pædagogen subjektet? (Patricia) Dette giver anledning til at se nærmere på Shibbys begreb om det at have enten et subjekt-objekt syn eller subjekt-subjekt syn. Hvis en pædagog har subjekt-objekt-synet på et barn, kan hun risikere at krænke barnet, ved at fratage barnets selvoplevelse. Hun ser måske barnet som noget der skal kontrolleres og tæmmes, og formes i overensstemmelse med socialt acceptable normer (Michell, 1988, i Shibby, 2010): Når den anden bliver et objekt for vores regulerings- eller forandringsproces, mister han sin ligeværdige status og dermed sin licens til at give noget betydningsfuldt tilbage (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013, s. 137). Det vil altså sige, at idet vi objektgør den anden, snyder vi os selv for barnets perspektiv, men også vores egen mulighed for selv at udvikles i relationen: Objektificeringen er ikke kun skadelig for barnet, men frarøver også os selv mødets udviklingsmuligheder (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 a, s. 136). Der kunne altså ske en udvikling i både Peter og den voksnes relation, hvis den voksne formåede at sætte sig i Peters sted og dermed forsøge at forstå baggrunden for hans handling. For med et subjekt-subjekt-syn, formår pædagogen at se barnet med egne isolerede oplevelser, dvs. egne synspunkter og oplevelser (Schibby, 2010). Hvis pædagogen forsøger at forstå Peters intentioner og de følelser der ligger bag hans handlinger, vil det angiveligt være nemmere for hende at guide Peter i den rigtige retning. Hvis Peter eksempelvis har svært ved at håndtere det frie rum, som legepladsen repræsenterer og hans handlinger i virkeligheden udspringer deraf, må det være vigtigt at blive undersøgende på dette. For at vi kan indtage subjekt-subjekt-synet, må vi kunne være emotionelt tilgængelige, det vil sige, at den voksne er sensitiv overfor barnets signaler, og har en evne til at strukturere samværet, så denne fastholder barnets engagement i samspillet. Man må altså kunne sætte sig ind barnets tilstand og respondere på dets udspil (Biringen 2004, i Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 a). Derved får barnet en følelse af at være et subjekt med egne egenskaber, hvilket bliver afgørende for barnets virkelighed barnets selvforståelse vokser, og kan ligeledes blive afgørende for barnets senere relationelle møder. At være emotionel tilgængelig vil altså sige, at man er til stede sammen med barnet, hvilket læner sig meget op af det at være nærværende, hvilket bliver belyst i afsnittet, Nærvær versus tankevandring. 15\n16 Lis Møller taler om dialektikken, der ligger i relationen. I denne forståelse ligger, at man påvirker og påvirkes i relationen til den anden (Møller, 2008). Individet skaber gensidigt hinandens forudsætninger for trivsel, læring og udvikling. Derfor må vi som professionelle være ekstra bevidste om denne faktor i relationen til barnet. Det vil blandt andet sige at have en evne til et metaperspektiv, altså kunne se sig selv udefra, og kunne justere sig selv i forhold dertil. Senere vil vi komme nærmere ind på det at være i en reflekterende praksis. Dialektisk relationsteori har fokus på subjektive oplevelser, altså egne oplevelser i samspil med andres, og en forståelse af, at man er ligeværdig i relationen selvom man måske ikke er ligestillet, altså befinder sig i en asymmetrisk relation (ibid.). En vigtig faktor i det relationelle møde er også kommunikationen, både vores kropssprog, men også vores talemåder. Dette vil jeg komme ind på i det følgende. 2.5 Kommunikationens magt (Patricia) Kommunikationen og særligt kropssproget spiller en stor rolle i vores interaktion med barnet og vores stræben mod at understøtte de udviklingsstøttende relationer. Den verbale kommunikation spiller kun en birolle på mindre end 10 procent i påvirkningen af vores emotionelle tilstand, hvorimod de kropslige signaler har en indvirkning på mere end 90 procent (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 b). Hele tiden benytter vi os af kommunikationen i samspil med børnene, også når vi ikke tænker over det. Vores ageren, handlen og udtryk siger ofte mere end ord, derfor er det så vigtigt, at vi hele tiden er særligt opmærksomme på, hvad vi signalerer overfor barnet med vores kropssprog, da dette ofte er ubevidst for os. Der er lavet eksperimenter der viser, at vi spejler andres følelsesmæssige udtryk. Reaktionen er dog så kort, at det bliver ubevidst. Når forsøgspersoner har set billeder af smilende personer, ganske kortvarigt, har de imiteret smilet kort, men de har beholdt følelsen af glæde uden at vide hvorfra den kom (Dimberg, Thurnberg og Elmehed 2000, i Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 b). Det må derfor anses for at være særdeles vigtigt i interaktion og i særdeleshed i samspil med barnet, at man forsøger at se på sig selv udefra - hvordan er mit kropssprog, hvordan hænger det sammen med hvordan jeg har det indvendigt, hvordan kan det vi signalere med vores kropssprog, have en indvirkning på vores relation og interageren med barnet. 16\n17 Netop det at blive bevidst om det ubevidste er afgørende for kvaliteten af udviklingsmulighederne, og her er RARRT inspireret af Robert Rosenthal som opstiller tre følgende afgørende elementer som RARRT har udbygget: Gensidig opmærksomhed, fælles positive følelser og en koordineret verbal duet (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 b). Vi har valgt at gå i dybden med den gensige opmærksomhed, da vi synes den giver mest mening i forhold til at indgå i de udviklingsstøttende relationer. Vi vil lægge ud med en praksisfortælling: 2.6 Praksisfortælling 2 (Patricia) En studerende har i garderobesituationer lagt mærke til, at Anna ofte udviser modvilje i at tage sin flyverdragt på. Han har observeret, at det ofte er den samme medhjælper, der står med hende i garderoben. I dag ser han igen, at Anna kommer med udbrud, siger høje klynkende lyde, og vrider sig på gulvet. Han tænker ved sig selv, at han ikke synes at Anna agerer sådan når det er ham selv, der står med hende i garderoben. Medhjælperen står med et stramt ansigtsudtryk, armene over kors og ser afventende på Anna: Ta nu den flyverdragt på Anna, vi gider ikke det pjat. En dag hører han medhjælperen sige til pædagogen på stuen, at Anna altid skaber sig når hun skal tage sin flyverdragt på. 2.7 Den gensidige opmærksomhed (Patricia) I dette ligger der, at man må være opmærksom på sig selv og den anden og forsøge at se tingene fra den andens perspektiv, prøve at forestille sig, hvordan den anden mon fortolker sine omgivelser (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 b). I praksis eksemplet formår medhjælperen ikke at tage Annas perspektiv. For at kunne det, må han kunne se sig selv udefra, og reflektere over hvordan han tager sig ud fra Annas synspunkt. Dette kan vi selvfølgelig ikke se at han ikke gør, men vi antager det udfra hans handling. Hvis medhjælperen kunne skabe en bevidsthed omkring sine kropssignaler, ville han måske få øje på sin egen måde at stå afventende med armene over kors, og hvordan hans ansigtudtryk egentlig ser ud. Han ville måske reflektere over om netop de kropssignaler kunne være årsagen til Annas ageren. 17\n18 I RARRT taler de om det at være i et Reflekterende nærvær. Vores kropslige udtryk er med til at skabe forudsætningerne for det relationelle miljø (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 b). det vil sige hvis medhjælperen formåede at være i et reflekteret nærvær med Anna, ville han angiveligt have mulighed for at komme til en form for erkendelse af, at han på Anna, kan have en vis indflydelse på hendes reaktioner og ageren. Det virker ikke til at medhjælperen formår det i situationen, men dette kræver også, at han når til en bevidsthed omkring netop dette. Det kan være, at man igennem reflekteret nærvær opdager, at den anden altid bliver irritabel, når man kommer tæt på ham(...) Se eventuelt afsnittet om introspektion. Når professionelle altså ikke formår at være i et reflekteret nærvær, kan samværet komme til at afspejle den professionelles indre tilstand (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 b). Medhjælperen siger til en pædagog, at Anna altid skaber sig, når hun skal tage sin flyverdragt på. Her kommer den studerende ind i billedet, for han tænker på, at Anna ikke agerer sådan når han er sammen med hende. Måske formår han at sætte sig i børnehøjde, måske har han et andet børnesyn, og andre forventninger til ham, og formår måske at signalere dette med sit kropssprog. Han justere sig måske i relationen til Anna, da det er der, hvor det udviklingsstøttende samvær kan finde sted. Hvis ikke pædagogen formår at justere sig i forhold til barnets aktuelle ståsted, vil han ikke kunne udvide og udvikle barnets kompetencer (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 b). Her får vi lyst til at hive eksemplet ud med Peter i fortælling 1, for dette kunne også være relevant at blive nysgerrig på i forhold til Peters samværsformer, her tænker vi på de situationer, hvor han kan finde på at slå ud efter de andre børn: De børn der ikke kender samværdsformerne, er samtidig dem, der har mest brug for, at de professionelle justerer sig efter dem og lærer børnenes melodi (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 b, s. 87). 2.8 Sammendrag (Fælles) Vi har i det foregående været inde på vigtigheden af mor-barn relationen, som er den første relation som barnet indgår i, hvordan spejlneuronerne har deres indvirkning, når barnet spejler sig i sine omgivelser, og den affektive afstemning, når moderen bekræfter og spejler barnets udtryk og stemninger. Disse faktorer har stor indflydelse på barnets senere udvikling, og hvordan barnet vil se 18\n19 på verden og forstå sig selv i forhold dertil. Ligeledes vil de intersubjektive relationer, som barnet senere indgår i, være forudsætningen for om barnet befinder sig i anerkendende relationer. En anden faktor er, når den voksne formår at have et subjekt-subjekt syn på barnet, altså ser barnet med egne isolerede oplevelser. Vi har set på hvor vigtig en rolle kommunikationen spiller i relationen til barnet, hvordan man med kropssproget kan sende signaler, som har betydning for barnets selvbillede. Kropssproget er ofte ubevidst for den voksne, derfor er det særdeles vigtigt, at pædagogen formår at se sig selv udefra i interaktionen med barnet, at hun er reflekterende og på den måde bliver bevidst om hvilken indflydelse hendes kropssprog har på barnet. Sidst men ikke mindst må pædagogen være opmærksom på hvor vigtig den gensidige opmærksomhed er, for at barnet føler sine oplevelser legale og betydningsfulde. Pædagogens indstilling og viden om vigtigheden af det relationelle, har som belyst stor betydning for RARRT princippernes andet princip: Anerkendelsen. Holdningen til hvordan vi ser på relationsarbejdet er grundstenen til det at kunne forholde sig anerkendende. I det følgende vil vi beskæftige os med anerkendelse. 3 Anerkendelse redegørelse og analyse (Maria) I pædagogikken er begrebet anerkendelse blevet et slags modeord, som betegner den gode pædagogik. Det vil sige, at man som pædagog skal have en anerkendende tilgang for at være en god pædagog. Dette kan imidlertid være udfordrende, hvis vi som pædagoger ikke er enige om begrebets betydning. Når vi tager et emne op, som allerede er blevet præsenteret i så stort et omfang, er det, fordi anerkendelsen, som den praktiseres i mange sammenhænge, ikke synes at bidrage til etableringen af understøttende relationer og til den enkeltes oplevelse af tilstrækkelighed og selvudvikling (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013, c, s. 101) Det er lige præcis denne praktisering af anerkendelsen som hjælp til etablering af de understøttende relationer, som vi er optagede af, da den jo ganske rigtigt er af afgørende betydning for børnehavebarnets udvikling, læring og trivsel. 19\n20 Vi har begge mødt forskellige opfattelser af begrebet. Disse har vi forsøgt at belyse ved at uddele spørgeskemaer i vores institutioner omhandlende netop anerkendelse. (Se bilag 1) Vi spurgte blandt andet om, hvad anerkendelse er for dig? Følgende svar har vi fået: - At blive set og hørt som individ, at blive værdsat og føle sig værdifuld. At blive mødt med følelsesmæssig opmærksomhed. Accept af, at barnet er lige nøjagtig den han/hun er, - selvom dets handlinger er i uoverensstemmelse med ens egne eller normen. - Anerkendelse er at se mennesket, om det så er en voksen eller et barn. At anerkende er at bekræfte en person i at hans/hendes følelser er legitime. - Anerkendelse er at vise at man værdsætter + sætter pris på noget. Anerkendelse kan få en til at vokse/øge troen på sig selv. I de svar vi har fået ses ikke de forskellige opfattelser af begrebet, som vi ellers har mødt. Alle svarene er positivt ladede, hvilket måske bevidner, at anerkendelse er moderne og hvem ønsker egentlig også af fremstå som en underkendende pædagog? Vi tænker, at de der har svaret på spørgsmålet har godt fat i anerkendelsens betydning for børnehavebarnets udvikling rent teoretisk. Hvordan det ser ud i praksis siger svarene ikke så meget om. Selvom vi ikke har fået de forskellige svar, som vi gerne ville have set, giver vi forfatterne bag RARRT ret i, at anerkendelsesbegrebet mangler en fælles model for, hvad det helt præcis er, anerkendelse er og kan. Når vi har et fælles udgangspunkt, kan vi som profession netop drøfte begrebet i en pædagogisk og samfundsmæssig kontekst. 3.1 Perspektiver på anerkendelse (Maria) I Rønsholdt skriver de, at anerkendelsesbegrebet rent historisk kan føre os helt tilbage til de tidlige tyske filosoffer, der skabte fokus på fænomenologiske, relationelle og erkendelsesteoretiske aspekter (Rønsholdt 2013 c, s. 103). Det er i disse tyske kilder at den nyere skandinaviske variant finder sin inspiration. 20\n21 En persons bevidsthed bliver til i eller gennem den andens bevidsthed. Det at udvikle sin egen bevidsthed er at genkende sig selv i den anden og tage sig selv tilbage som forandret: en dialektisk proces som driver bevidsthedsudviklingen fremad (Schibby, 2010, s. 47). Den relationelle grundlagsforståelse, som Hegel her giver udtryk for, viser os, at gensidigheden er central. Hegel mener endvidere at vi i anerkendelsen er ( )afhængige af hinanden og for at give og modtage anerkendelse, må vi først godkende hinanden som ligeværdige partnere (Hegel, 2005 i Rønsholdt 2013 c, s.103). I den skandinaviske tænkning omkring anerkendelse er de stadig meget inspirerede af de tyske filosoffer. Schibbye skriver om Hegels anerkendelsesbegreb at der: i begrebet ligger ideen om at se igen, genkende, skelne, befæste, erkende og styrke. Anerkendelse betyder bl.a. at se noget på ny. (Schibbye, 2010, s.233). I denne tænkning beskæftiger anerkendelsen sig med indre følelser og fornemmelser og har ikke så stort et fokus på de faktiske handlinger. I denne forståelse af anerkendelse er gensidigheden meget central, hvilket blandt andet betyder, at vi har fokus på anerkendelsen som et element i relationen mellem to mennesker. (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 c) I denne form er anerkendelse ikke noget man kan pålægge eller gøre ved andre. Anerkendelsen kan kun etableres via en gensidig intersubjektiv relation, se eventuelt afsnittet intersubjektiv kontakt. Mødet mellem to perspektiver er i fokus, fordi dette møde er udviklingsskabende. De karakteriserer denne anerkendelsesform som en væremåde. Denne anerkendende variant kender vi inden for pædagogikken fra den norske forsker og professor Berit Bae, som netop har forsket i voksen/barn samspillet i førskolan den norske børnehave. Hendes grundlæggende holdning til anerkendelse hviler på ligeværd, det enkelte individs ret til egne oplevelser og respekten for det enkelte individ (Bae, Voksnes definitionsmagt og børns selvoplevelse, 1996) Bae s forståelse hviler igen på norske psykolog Anne Lise Løvlie Schibbye, som ser anerkendelsen forankret i et menneskesyn og en grundlæggende holdning. Schibbyes gennemgang af anerkendelsesbegrebet er knyttet til terapeut/klient forholdet, hvorimod Bae bringer begrebet ind i en pædagogisk kontekst. 21\n22 I pædagogisk praksis er det oftest barn-voksen forholdet der er i spil, hvilket gør, at vi i pædagogisk praksis er nødt at være vores definitionsmagt bevidst (Bae, 1996). Definitionsmagt betyder, at den voksne er i en overmægtig position i forhold til barnet, når det gælder barnets oplevelse af sig selv som individ (ibid.). Samtidig er det jo også et faktum, at den voksne har et opdragelsesansvar i forhold til barnet (Møller 2009). Den tyske filosof Axel Honneth bygger også videre på de gamle tyske filosoffer, når han beskæftiger sig med anerkendelsen i en samfundsmæssig sammenhæng. Han peger på, at mennesket har brug for anerkendelse på flere niveauer, for at anerkendelsen vil lykkes. Han opererer med tre sfærer, som vi vil komme ind på senere. Rønsholdt mener samtidig, at vores forståelse af anerkendelse også påvirkes af den amerikanske anerkendelsestradition, der har sin hovedvægt på det ressourcefokuserede og på ros i forhold til individers adfærd (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 c). Appreciative inquiry, som vi nævner senere, bygger på netop denne forståelse. Som vi har forsøgt at belyse, kan anerkendelsesbegrebet behandles ud fra mange forskellige perspektiver; filosofiske, psykologiske, pædagogiske og sociologiske. Holdningerne og forståelserne af anerkendelse er mangeartede. Bogens forfattere kommer dog frem til en model, som de mener, læner sig mest op ad den skandinaviske forståelse. Den vil vi redegøre for i næste afsnit, men først vil vi med deres egne ord præsentere deres intention med modellen. det handler om at se individet og samtidig være til stede som et andet individ, der fungerer som et levende identificerings- og sammenligningsgrundlag for, at begge parter hele tiden opdager mere om sig selv og om egne grænser. (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 c, s. 107) Anerkendelsen handler således om et møde mellem mennesker, hvor det enkelte menneske lærer at Sådan er jeg i forhold til andre. 22\n23 3.2 RARRT princippernes anerkendelsesmodel (Maria) I det følgende vil vi forsøge at forklare begrebet ud fra RARRT princippets tanker om anerkendelse. De mener at det anerkendende møde karakteriserer sig ved tilstedeværelsen af 3 interpersonelle dimensioner som illustreres i nedestående figur (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 c, s. 107). Denne anerkendelsesmodel finder vi, giver et rigtigt godt billede af hvad anerkendelse er for en størrelse. Man kan se hvorledes anerkendelsen først bringes i spil når alle tandhjulene falder i hak. I det følgende vil vi præsentere dimensionerne hver for sig Selvafgrænsning (Maria) Selvafgrænsning handler om at afgrænse sig selv. Det vil sige at det handler om evnen til at bevidstgøre sig om og tage ejerskab over sine egne tanker, holdninger og følelser. Det handler om at lære at adskille, hvad der er dit, og hvad der er mit (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 c). Et eksempel fra praksis: 23\n24 Praksisfortælling 3 (Maria) Mikkel er lige kommet ind fra legepladsen. Han har taget sit tøj af og sidder i ventekøen til toilettet. Pædagogen Bente opdager, at Mikkels flyverdragt hænger i elastikken, som skal være under foden. Hun beder, lidt surt, Mikkel om at komme hen til sit rum og hænge flyverdragten ordentligt op. Mikkel rejser sig modvilligt og uforstående fra køen, da han jo har hængt sin flyverdragt op. Bente er selv af den opfattelse, at en flyverdragt skal hænge i stroppen i nakken og overser derved helt Mikkels oplevelse af, hvad det vil sige at hænge en flyverdragt op. Både Mikkel og Bente forvirrer hinandens selvoplevelser, idet de begge udfordres i deres egne tanker, holdninger og følelser omkring det at hænge en flyverdragt op. Selvafgrænsningen vil ofte umiddelbart rette sig mod en følelse eller en reaktion. I selvafgrænsningsprocessen vil der ofte være et større arbejde med at bevidstgøre og forandre underliggende repræsentationer, der ligger som rødder til de pludselige negative følelser og reaktioner (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013 c, s. 111) Dette betyde, at pædagogen må være opmærksom på enhver negativ følelse, der måtte dukke op for at kunne tage ansvaret for egne reaktioner og repræsentationer. Bente kunne have spurgt sig selv om, hvorfor det betød så meget for hende med den flyverdragt, inden hun forvirrede Mikkels oplevelse af at hænge flyverdragten rigtigt på plads i garderoben. Rønsholdt hævder, at evnen til at være selvafgrænset er afgørende for, om man kan indgå i en anerkendende relation. De erkender, at det kan være hårdt arbejde at opøve evnen til selvafgrænsethed, men hævder at belønningen vil være flere positive relationer (Ibid.). I det følgende vil vi beskæftige os med begrebet nærvær, da Rønsholdt mener, at det er en af de vigtigste forudsætninger for at opøve evnen til netop selvafgrænsningen. 24\n25 Nærvær versus tankevandring (Maria) Uden nærvær i de professionelle relationer er det ikke muligt at tage ansvar for kvaliteten og udviklingsmulighederne i samspillet. Det kræver nærvær at se den anden og sig selv, at bevæge sig fleksibelt i relationen, at holde øje med sine egne og den andens reaktioner, at betragte sig selv udefra og regulere sig selv igen (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 c, s. 112) Vi synes, at Rønsholdt stiller et meget interessant paradoks op, når de redegør for en undersøgelse, hvor man målte på, hvor stor tendensen var til at man tænkte på noget andet, end det man rent faktisk var i gang med. Undersøgelsen viste at forsøgspersonerne havde vandrende tanker i 46,9 procent af tiden. Samtidig viste det sig, at der var en markant sammenhæng mellem nærvær og oplevelse af glæde og personlig tilfredshed. I de situationer, hvor forsøgspersonernes tanker var rettet mod den faktiske aktivitet, havde de en dybere følelse af glæde, hvorimod de i aktiviteter med vandrende tanker ikke følte betydelig glæde. Tankerne handlede en stor del af tiden om bekymringer og havde derfor en negativ effekt på oplevelsen af glæde (Killingsworth og Gilbert i Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 c, s. 112). Hvis vi som pædagoger også tankevandrer i 46,9 procent af vores tid i børnehaven, så skal vi være gode til at fange de situationer, hvor vi så virkelig er nærværende i vores relationer. Det er da virkelig noget, der giver stof til eftertanke. Rønsholdt runder af med at skrive, at en af de største trusler mod etableringen af udviklingsstøttende relationer er netop fraværet af nærvær. Derfor mener de, at hvis man vil udvikle sig både fagligt og personligt, er det her man bør sætte ind (Ibid.). Selvafgrænsning kommer således til at handle om, at pædagogen forholder sig aktivt til egne tanker, holdninger og følelser og at hun forsøger at være nærværende og samtidig bevidst om at kunne holde sig på egen banehalvdel. 25\n26 3.2.2 Oplevelsen af retten til at være sig selv (Maria) Denne dimension handler om, at individet er autoritet i forhold til sin egen oplevelse. Det er derfor den andens fænomenologiske oplevelse, der er i centrum, og denne kan man kun lære noget om ved at holde øje med den anden og ved at spørge ind til oplevelsen (Rønsholdt, Groot, Godrim, & Beck, 2013c, s. 113). Pædagogen skal altså tilstræbe at indgå i en subjekt-subjekt relation for at give plads til barnets fænomenologiske oplevelse. I den professionelle relation vil dette kunne blive udfordret, i det der typisk vil være et magtforhold, hvor det er pædagogen der i sidste ende bestemmer. Relationen er asymmetrisk, og pædagogen har definitionsmagten når den endelige beslutning skal tages. Hvis vi for en kort stund vender tilbage til Bente og Mikkel i garderoben, må vi erkende at Bente har meget lidt fokus på Mikkels fænomenologiske felt. Umiddelbart vil vi sige, at hun misbruger sin definitionsmagt. Hun kunne have givet Mikkel retten til sin egen oplevelse, at han havde hængt sin flyverdragt på plads, samtidig med at hun kunne have fastholdt sit eget perspektiv ved at spørge ind til måden, hvorpå Mikkel syntes den hang rigtigt, uden indirekte at sige, at hendes måde at gøre det på var den mest rigtige. I redegørelsen for denne dimension giver det mening at inddrage Berit Baes trange og rummelige mønstre. Berit Bae refererer til to typer af mønstre som pædagogen kan tilrettelægge sin relation i. Hun betegner dem henholdsvis de trange og de rummelige mønstre. De trange mønstre er karakteriseret ved at pædagogen er fjern, rigid i sin position over for barnet, vurderende og fastlåst i rollefordelingen. I de rummelig mønstre er pædagogen optaget af at være nærværende, fokuserer sin opmærksomhed, er lyttende, tolerant og forpligter sig på at holde barnets perspektiv. Pædagogen er reflekterende og kan hente sig selv ind igen, når hvis han/hun kommer til at indtage en dominerende position (Bae, 2003). I et anerkende perspektiv må vi konkluderer at de trange mønstre ikke bør fylde for meget i vores pædagogiske praksis, idet de netop ikke indeholder den afstemning, som jo netop er det vigtigste ved anerkendelsen og det at indgå i en intersubjektiv relation med andre. De rummelige mønstre er nødvendige rum at etablere, da det jo netop er her, at barnet gives mulighed for at åbne sig op og kvaliteterne ved de understøttende relationer bringes i spil. Det er her at barnet virkelig får oplevelsen af retten til at være sig selv. 26\n27 I garderobesituationen er der overhovedet ikke mulighed for, at Mikkel får lov til selv at ytre sig, hans perspektiv kommer slet ikke i spil og vi tænker at pædagogen i situationen er rigid i sin position over for Mikkel. I samspil med børn er det desuden meget vigtigt at være opmærksom på, at lige meget hvor uhensigtsmæssig en adfærd synes at være, er der altid en grund til, at barnet på sin egen hensigtsmæssige måde giver udtryk for, hvad det føler og tænker: ( ) tænk bare på en slap fod, når den voksne forsøger at give barnet gummistøvlen på! (Pedersen, 2009) Som pædagoger er det vigtigt at vi for at være udviklingsstøttende, må være nysgerrige på og undersøgende i forhold til vores egen fortolkning af barnets adfærd. Vi bør se barnet som et subjekt og ikke som et objekt. Se i øvrigt afsnittet: Ser pædagogen subjektet, om objektificering. I denne dimension udfordres vi endvidere som pædagoger af, at anerkendelse handler om at anerkende den enkelte som han er, samtidig med at samfundets pædagogiske kurs er underlagt en ret specificeret retning for børns udvikling. Her tænker vi for eksempel på lokale handleplaner inden for eksempelvis sprog, dagtilbudsloven, børnekonventionen med videre Tilkendegivelse af begge perspektiver (Maria) Den sidste interpersonelle dimension handler om, at man skal kunne balancere mellem at forstå den andens perspektiv og på samme tid repræsentere sit eget perspektiv. Forskelle i perspektiver vil øge oplevelsen af selvforståelse og afgrænsning, mens oplevelsen af fælles perspektiver vil øge identifikationen og fællesskabsfølelsen med den anden (Rønsholdt, Annette, Godrim, & Beck M, 2013 c, s. 122). I situationen med Bente og Mikkel repræsenterer de hver deres perspektiv. Bente er tro mod sine følelser når hun vil have flyverdragten til at hænge rigtigt. Det samme er Mikkel når han har en følelse af at han har hængt sin flyverdragt på plads. Både Bente og Mikkel kunne have udviklet sig i 27\n28 situationen, hvis de havde givet hinanden lov til at have deres egne tanker, holdninger og følelser, og samtidig havde spurgt ind til den hinandens perspektiver. Det er netop i denne tredje dimension, at perspektivmøder kan blive udviklingsstøttende, netop fordi man i mødet har mulighed for at forandre sig, identificere sig med et andet perspektiv, hvis dette giver mening for en. Ellers kan man i hvert fald blive styrket i sin egen selvforståelse og afgrænsning. Anerkendelsesmodellens inddeling i tre dimensioner giver for os rigtig god mening og vi finder det interessant, at anerkendelse som begreb først får liv, når alle dimensioner er i spil. 3.3 Anerkendelse på samfundsplan (Maria) Indtil videre har vi kun beskæftiget os med anerkendelsen i samspillet mellem mennesker. Ifølge den tyske filosof Axel Honneth har vi som mennesker endvidere brug for anerkendelse på flere niveauer, hvis en positiv selvudvikling skal fortsætte. Han opdeler niveauerne i tre sfærer; privatsfæren, den retslige sfære, og den solidariske sfære. I Privatsfæren finder vi den følelsesmæssige anerkendelse i de primære relationer. Dette er den afgørende anerkendelse, som er helt grundlæggende for at kunne indgå i relation med andre. Anerkendelse i denne sfære giver individet erfaring med at blive elsket og afholdt som den person han eller hun nu engang er. Den retslige sfære er her, hvor individet bliver samfundsborger, anerkendelsen ligger i, at vi som individer har nogle samfundsrettigheder. Vi har ytringsfrihed, retten til at stemme m.v. Der er altså tale om lovmæssige relationer, som er styret af fornuftsmæssige faktorer. Den solidariske sfære handler om den anerkendelse som individet får fra omverdenen i kraft af sin tilstedeværelse i fællesskabet i den samfundsmæssige deltagelse. Her findes blandt andet den politiske kamp for accept af det at være anderledes. Ikke at være som de andre (Ritchie & Munck, 2009). Forfatterne bag RARRT tydeliggør i deres gennemgang af sfærerne, at mødes individer af anerkendelse i de forskellige sfærer, udvikler de i privatsfæren selvtillid og oplevelsen af at være et 28\nRARRT. 1. kursusgang. Modul I Udvikling af egen relationskompetence. Introduktion til uddannelsen\nRARRT RELATION ANERKENDELSE RESSOURCER REFLEKSION TEORI Introduktion til uddannelsen 1. kursusgang Præsentation af uddannelsesforløbet Introduktion til ICDP/ RARRT RARRT principper Temaer for godt samspil\nRARRT Relationspsykologi i praksis\nRARRT Relationspsykologi i praksis RARRT er en pædagogisk / psykologisk teori, der beskriver, hvordan man gennem en relationel indsats kan styrke udvikling, læring og trivsel hos børn, unge, voksne og


6-12 år - hvad køber I for, pr. Stk. Tøj?\nAfstemning: 6-12 år - hvad køber i for pr. Stk. Tøj?\nJeg er lidt nysgerrige\nJeg giver gerne 4-500 kr for et par pæne bukser, men for en tshirt er grænsen 250 kr.\nOvertøj/sko ligger jeg på mellem 5-700 kr.\nMin søn er 12 år og meget bevidst om hvad han vil gå i, hvad der er sejt osv..\nSynes det er et tvetydigt spørgsmål.\nfor det afhænger helt af hvad for noget tøj det er tale om.\nvintertøj giver jeg gerne 6-800 kr for.\nbluser og bukser 100-200 kr\nJeg har stemt blankt. Der er MEGET forskel på, hvad jeg gav for tøj da mine børn var 6 år og hvad jeg giver for nu, hvor de næsten er 12 år og 13 1/2 år.\nI efteråret ville vores søn på 13 1/2 år gerne have en vinterjakke til 1500 kr. Der betalte vi 800 kr. og så måtte han selv betale resten.\nSom andre skriver, så er det meget forskelligt. Jeg har ikke et fast beløb pr. stykke tøj, da det afhænger af, hvilket tøj det er, og om jeg køber det i Danmark eller i udlandet.\nMin datter er glad for nogle af de dyrere mærker som Ralph Lauren, Tommy Hilfiger og Guess, men jeg giver kun 100-200 kr. for tøjet alligevel, da det altid købes i USA. Jeg er klar over, at skal jeg købe tøjet i Danmark, som jeg skullet under noget af corona-nedlukningen, så skal jeg give en højere pris pr. stykke tøj.\nSkal jeg give et nogenlunde bud, så vil det være 100-200 i USA/UK og 200-300 i DK, da jeg så køber nogle af de biligere mærker. Overtøj kan ligge fra 300-700 igen afhængig af, om det er i DK eller udlandet og sko kan ligge fra 200 til 700.\nJeg køber næsten intet af tøj og sko i Danmark, da det er så meget billigere i udlandet, og jeg rejser meget, så jeg har mulighed for at købe det ofte.\nBrexit gav lidt af et stop for min online indkøb, da jeg har købt meget hos Next, som er fra England, men nu har jeg til min glæde fundet ud af, at de har lavet deres distribution om, så nu sender de deres varer til EU fra Tyskland, så nu skal der shoppes igen :-)\nMin datter på 17 vil kun gå i genbrugstøj, så det er begrænset hvor høj prisen kan være.\nMin dreng på 13 går slet ikke op i tøj, det skal vsre vlre hoodie, cowboybukser, stort nok og behageligt. Så der finder jeg tilbud, går i HM osv - han har vokset 25 cm på knapt to år, så det skal ikke holde længe.\nMen men men jeg har en præteen på vej på 10 år som er vild med tøj - så han skal nok blive dyr. Men da ingen i familien går op i mærker, så regner jeg heller ikke med, at han kommer til det - det bliver mere den kan jeg lide og så kan den både koste 50 kroner og 500 kroner.\nHmm synes den er svært.\nKjoler Max 450 kr.\nAndet tøj Max 200kr pr stykke.\nOvertøj køber jeg bedst i test så alt mellem 500 kr til 1900kr\nSko er det havd der passer vores piger i butikken men oftest mellem 400kr til 899kr\nMen jeg elsker at købe genbrug. Som desværre er lukket for tiden\nEhm ALT imellem 0 og 1000 kr\nHar en MEGET bevidst 11 årig som går op i hvad hun har på.\nMen når det så er sagt så er hun ikke mærkedyr - hun går op i at det er behageligt og at det er sort, hvidt eller gråt ... og sejt\nHun har alt fra arvet, til genbrug til spritnyt ...\nDet sværeste at købe til hende er sko - fordi de SKAL sidde på en bestemt måde ... og ja - nogle gange er det dem fra føtex der har den facon, pasform og måde at sidde på ...\nmen ofte er det sko til + 5-800 kr ...


Asbjorn's Random Thoughts and Rants: June 2006\nPosted by Asbjørn Højmark at 16:00 No comments:\nPosted by Asbjørn Højmark at 15:00 No comments:\nLabels: Catalyst, Cisco, Netværk, switch, WiFi\nLabels: Catalyst, Cisco, datacenter, HP, Netværk, switch\nJeg var nede at flyve i mandags, og det var en af de mest fantastiske svæveflyveoplevelser, jeg har fået i meget lang tid.\nOm søndagen havde vejret været rigtig godt, og Poul Kim havde skrevet en opgave ud, der passede helt perfekt til vejret, så der blev gået til stålet og fløjet med rigtig flotte hastigheder. Jeg havde ikke selv lejlighed til at flyve, bl.a. fordi jeg afholdt elevmøde sammen med Søren. Sur røv.\nMen om mandagen så vejret ud til at blive næsten lige så godt. Der var godt nok nogle forbehold i DMIs svæveflyveudsigt om, at der kunne komme banker af AC (mellemhøje skyer) og på temp'en kunne der måske ses en tendens til overudvikling. Det overordnede billede var dog flot, og der blev skrevet nogle optimistiske opgaver ud.\nDet skulle vise sig, at vejret ikke rigtig ville som spået. Allerede før de første starter tårnede de første CB'er sig op mod syd med fin ambolt og det hele, og det så ud til, at vi skulle ud at flyve i regn og måske hagl. Der viste sig da også at være ret voldsom tendens til overudvikling resten af dagen.\nFørste vendepunkt var nok lagt lidt langt til syd, så der stod store byger på vejen derned eller lige over punktet. Jeg kunne også høre, at mange måtte bide i græsset på vejen til eller fra første vendepunkt, så jeg besluttede mig for at gå lidt i 'holding' i forventning til at vejret ville stabilisere sig lidt i løbet af dagen.\nI ventetiden fløj jeg rundt i den nordlige del af Vestsjælland, hvor vejret var mere stabilt, og der var rigtig god termik nogle steder. Samtidig var skybasen atypisk varierende, så man kunne stige under én sky, og flyve rundt på siden af en anden, der havde lavere base. Der var tendens til skygader med denne varierende base, og det betød, at man kunne ræse rundt om, under og mellem skyerne.\nPå et tidspunkt konstaterede jeg lidt nord for Åmosen, at vinden sprang omkring 90 grader fra næsten stik vest til næsten stik nord. Om det var fremkaldt af vindspringet ved jeg ikke, men der stod også en svag bølge, der gjorde at man kunne komme op over skybase til (på det tidspunkt) ca. 1200 m. Det er meget sjældent, at man oplever den slags bølger i Danmark, og det er en helt speciel oplevelse.\nLidt senere dannedes en ret markant skygade, som jeg også havde lejlighed til at prøve af. Termikken var ekstremt kraftig, og jeg lå bl.a. på et tidspunkt og fløj ca. 200 km/t med variometrene helt i bund og blev suget op mod basen. Jeg måtte faktisk dreje af, ud af gaden, for at holde mig fri af skyerne. Det er noget af det vildeste termik jeg har oplevet, kun overgået af en tur i en Pegase under en CB ved Slagelse for snart mange år siden. Troels havde et meget rammende udtryk for det: "Det var næsten som om, skyen hev flyet op i halen".\nTroels landede i øvrigt nede mellem Slagelse og Skelskør, og da vejret ikke så ud til at blive til at flyve den udskrevne opgave, besluttede jeg mig for at lande og køre ned og hente ham. Jeg landede, skubbede KW ind til siden og tøjrede den, 'stjal' Poul Kims Xantia og kørte ned og hentede ham. På vejen hjem var det meget svært at køre uden om Mc D, som vi kom lige forbi. Så ku' vi sidde der i solen med en kold pilsner, jeg havde medbragt, og nyde 'the cornerstone of any nutritious meal', som Troels siger.\nDet blev til en tur på godt og vel tre timer, og som sagt en af de mest fantastiske oplevelser i lang tid. Det er den slags dage, man mindes om, hvorfor svæveflyvning er det bedste man kan lave med tøjet på.\nPosted by Asbjørn Højmark at 23:59 No comments:


Palleløfter Jungheinrich AM 22 med hurtigløft, special-gaffelafstand 680 mm, korte gafler | Jungheinrich PROFISHOP\nPalleløfter Jungheinrich AM 22 med hurtigløft, special-gaffelafstand 680 mm, korte gafler\nPremium-produkt – spar tid og kraft med hurtigløft ved optag af specialpaller\nPalleløfter Jungheinrich AM 22 med hurtigløft, special-gaffelafstand 680 mm, gaffellængde 950 mm, nylon\nListepris 4.729,- / Stk\n4.492,- / Stk\nDu sparer 236,- på grund af en produktlinjerabat .\nMest solgte om Palleløftere med firevejs-styring\nPalleløfter Jungheinrich AM 22, special-gaffelafstand 680 mm, gaffellængde 1150 mm\nHøj manøvreringsevne med kort udbygningslængde\n105° hjul udslag til en god manøvreringsevne\nDisplay med flere områder til veje-palleløfter Ameise® PTM 2.0 PRO/PRO+/Touch\nfra 10.998,- fra 12.220,-\nfra 13.635,- fra 15.150,-\nNy om Lave palleløftere\nLavgulvs-palleløfter Jungheinrich AM 15l, special-gaffelafstand 680 mm, korte gafler\nPalleløfteren AM 22 med en løfteevne på 2200 kg imponerer med den velkendte Jungheinrich premium-kvalitet. I versionen med en special-gaffelafstand på 680 mm er den ideelt egnet til optag af brede specialpaller og optag af euro-paller på tværs. Hurtigløftet (op til 120 kg) sikrer, at tid og kræfter spares. Takket være den korte gaffellængde er palleløfteren også nem at manøvrere under trange pladsforhold.\nHurtigløft (op til 120 kg) til forbedrede omlæsningstider 105° hjul udslag til en god manøvreringsevne Høj smidighed takket være kort udbygningslængde Ergonomisk håndtag, kan betjenes med begge hænder Langtidsholdbar takket være robuste materialer og stabil forarbejdning Vedligeholdelsesfri på grund af permanent smurte komponenter\nDet sikrer en mærkbar arbejdslettelse, der viser sig for hver ny last, der optages.\nDe korte gafler, den lave udbygningslængde og hjul udslaget på 105° i begge sider gør palleløfteren særligt smidig. Dermed kan du også anvende AM 22 under de trangeste pladsforhold, f.eks. på lastbiler eller i snævre lagergange, komfortabelt og sikkert.\nDe beskyttede indløbsruller og de afrundede gaffelspidser gør det særligt let og komfortabelt at køre ind og ud på pallen. Alt efter gulvbelægning og anvendelsesområdet kan du vælge mellem forskellige varianter af hjul. Derudover fås gaffelhjulene i enkelt- og tandem udførelse.\nBestil palleløfteren Jungheinrich AM 22 med hurtigløft, special-gaffelafstand og korte gafler i den hjulvariant, du ønsker, her i webshoppen.


Anmeldelser – By jschristensen\n"Havde igår min første træning med Jacob i Ringsted. Mit primære ønske var at blive presset mere end jeg selv gør normalt, samt se om der var lidt tips hist og her, til at forbedre min teknik (som jeg ellers var riiiimelig selvsikker på) Presset, det blev jeg. Mere end jeg havde forventet.! Og rent teknisk var der langt flere gode råd end jeg havde turde håbe på. Så alt i alt, selvom jeg havde store forventninger til Jacob og hans kunnen, så blev jeg positivt overrasket. MEGET. Jeg endte med at tage enormt meget brugbar viden med hjem, som jeg ved jeg får stor gavn af fremadrettet. Idag sidder jeg tilbage med en god følelse i maven, ømme skuldre og bryst, og glæder mig til mit forløb starter hos ham inden længe. De varmeste anbefalinger herfra "\n"Jeg startede et 24 ugers forløb hos Jacob i sommers, og det har været guld værd. Jacob er dedikeret til sit fag, og har været engageret fra start til slut. De personlige coaching samtaler via skype har givet en helt anden dybde i samarbejdet, som ikke kunne have været opnået kun gennem mails eller telefonsamtaler. Desuden har samarbejdet hjulpet mig til meget bedre at forstå og spise hvad min krop har brug for, og hjælp til at fortsat bygge mere muskelmasse. Der er kun positive ting at sige, og Jacob har helt klart mine varmeste anbefalinger!"\n"Jeg har lige afsluttet et 24 ugers forløb hos Jacob, hvor jeg har udviklet mig fysisk men i den grad også psykisk gennem hans yderst kompetente og personlige vejledning. Jeg er fuldt ud tilfreds med det, han har hjulpet mig med at opnå i løbet af forløbet, og jeg føler mig udrustet til at fortsætte på egen hånd. Han er klart den coach, jeg vil gå til, hvis jeg igen har brug for vejledning til at forbedre mig yderligere. Tak for denne gang!"\n"Jeg havde æren af et 12-ugers online kost- og trænings forløb hos Jacob, og har ikke et sekund fortrudt. Jacob er den mest dedikeret person indenfor sit fag, jeg nogensinde har mødt. Det er helt tydeligt at mærke helt fra start, at han ved præcis hvad han laver. Jeg har kun positive ting at sige om Jacob, både som person, og træner! Han har min varmeste anbefaling."\nAnja Hvedgaard Petersen


DFU om universiteterne: Ryd ud i de ‘fritidsstudier’, der har uddannet store dele af landet unge akademikere til arbejdsløshed « RÆSON\nDFU om universiteterne: Ryd ud i de ‘fritidsstudier’, der har uddannet store dele af landet unge akademikere til arbejdsløshed\naf Anders Vistisen, formand for DFU og nyvalgt MEP (af 25. maj)\nDer vil være cirka samme antal, men forhåbentlig har vi fået ryddet ud i de irrelevante og ligegyldige fritidsstudier, der har uddannet store dele af landets unge akademikere til arbejdsløshed. Hvad der dog er langt mere vigtigt er, at vi får genrejst de tekniske og faglærte uddannelser. Vi skal have respekten tilbage om håndens arbejde og vi skal sikre, at de med en teknisk baggrund, der ønsker at læse videre indenfor deres felt, får langt nemmere adgang til det! Det er en langt vigtigere prioritet end om der kommer få procent flere eller færre ind på landets universiteter!\n09. Vil DR fortsat modtage 3.5 mia. i licens?\nDet kommer så sandelig an på, hvilken udvikling DR tager. DR skal ikke lave journalistik ud fra kommercielle målsætninger, men derimod public service til danskerne. Derfor skal man i DR kraftigt til at overveje den Thomas Blachman inspirerede X-factor-kultur, som ledelsen åbenbart har stirret sig blind på. Jeg medvirker ikke til at tvangsopkræve licensmidler til det formål. DR har en berettigelse som debatskabende, samfundsorienterende, nyhedsformidlende licenskanal, der har særligt fokus på områder som forbrugerbeskyttelse, aktualitet, kirke, etik og kultur m.m.. Men hvis de ikke kan finde ud af at prioritere det, bør public service-midlerne gå i fonde, som alle medier kan søge til ovennævnte formål.\n08. Vil DSB stadig være alene om at køre tog mellem de største danske byer?\nFor mig er det ikke afgørende, hvem der kører togene i Danmark, det skal være dem, der kan gøre det bedst og billigst til prisen. Her er faktorer som driftssikkerhed, punktlighed, passagerkomfort og pris afgørende parametre. Det jeg dog vil vende mig imod, er salg af den infrastruktur, der er bundet op på, hvem der ejer skinnenettet. Her mener jeg, at det er afgørende vigtigt, at den danske stat beholder kontrollen over den danske infrastruktur – herunder også vores skinnenet!\n07. Vil nybyggede moskéer være en del af gadebilledet i de større danske byer?\nJeg håber det ikke, men udviklingen på dette område har fået mig til at leve efter det gamle ord om, at håbe på det bedste – men frygte det værste. Jeg bakker helt op om, at der skal være moskeer og religionsfrihed i Danmark. Men stormoskeer, der ofte er finansieret af religiøse galninge fra mellemøsten, har vist sig i andre lande at udvikle sig til centre for religiøs sindelagskontrol, øge radikaliseringen blandt lokale muslimer og være rekrutteringssteder for jihadister og terrorister. Derfor håber jeg, at danske politikere stopper deres blåøjede tilgang til området og at de mange fredselskende og velintegrerede muslimer i Danmark siger fra overfor dette fænomen, men om det sker før skaden er sket.\n06. Vil Danmark – via Rigsfællesskabet – være markant mere engageret i Arktis, militært, økonomisk og politisk?\nHvis Grønland forbliver medlem af Rigsfællesskabet vil vi sammen skulle spille en langt større rolle ved Arktis. Der er store mineral- og naturforekomster, som vi sammen med grønlænderne skal tage stilling til, hvad der skal ske med. En isfri nordpol vil også gøre det til et af de mest besejlede områder i verden, der alene vil kræve et langt større beredskab end i dag. Derfor vil vores territoriale krav i Arktis have enorm indflydelse på dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik. Det kan vi lige så godt berede os på nu.\n05. Er danske soldater i krig? Hvor? Hvorfor?\nDet er umuligt at svare på. Jeg mener, at vi skal fortsætte et tæt parløb med vores NATO-allierede – særligt Storbritannien og USA, når det kommer til sikkerhedspolitikken. Derfor er det meget muligt, at der også om 10 år fra tid til anden vil være danske soldater på mission ude i verden.\n04. Vil man i 2024 kunne kalde Danmark førende inden for vedvarende energi?\nMåske, det afgørende er, at vi får resten af verden med på den grønne omstilling. Vi kan være hele verdens klimaduks, men en ren dansk indsats er for verdens samlede klima ligegyldig.\n03. Vil der være flere børn på privatskoler end i dag?\nHvis ikke vi får rettet op på fagligheden samt omdømmet og respekten omkring lærerne og folkeskolen. Jeg tror altid, forældre vil vælge den uddannelse, de tror på er bedst for deres børn. Derfor handler det om at udvikle en folkeskole som forældrene tilvælger.\n02. Er Dansk Folkeparti et af Danmarks tre største partier?\nDet må vælgerne afgøre, jeg vil kæmpe for, at vi fastholder og udbygger den position vi har i dag, men det er svært at spå – særligt om fremtiden.\n01. Vil uligheden (målt ved: gini-koefficienten) være blevet større?\nDet håber jeg ikke. Men det er op til den politik, vi fører i folketinget.\nILLUSTRATION: Aarhus Universitet [Arkivfoto]


Lobotka: Jeg føler mig allerede hjemme - FC Nordsjælland\nLobotka: Jeg føler mig allerede hjemme\nDen kun 20-årige Stanislav Lobotka ser skiftet fra de slovakiske mestre til FC Nordsjælland som at skridt opad i karrieren.\nStanislav Lobotka kom til som den sidste i dette transfervindue, men han har allerede spillet fuld tid i FC Nordsjællands seneste to kampe og vist sin værdi for holdet. Og den kun 20-årige slovak er lynhurtigt faldet til i sine nye omgivelser:\n– Det hele var nyt for mig, da jeg kom til Farum Park, men alle prøvede at hjælpe mig bedst muligt. Her smiler alle. Det er dejligt, og efter en uge følte jeg mig allerede hjemme, som om jeg havde været her et par måneder.\n– Jeg er er glad for, at vi vandt i Viborg og er nogenlunde tilfreds med min indsats i de første par kampe. Men jeg kan gøre det bedre, når jeg lærer holdet og stilen bedre at kende. Jeg nyder, at FCN gerne vil have bolden og spille den frem.\n– Den boldbesiddende spillestil passer perfekt og udvikler mig. Jeg vil gerne spille fremad og lave assist eller score, men i min position, skal jeg også lære balancen mellem at tage chancer og spille sikkert. Jeg mistede bolden et par gange på farlige steder mod Viborg. Det skal jeg lære at undgå, siger Stanislav Lobotka.\nHan spillede for de slovakiske mestre AC Trencin, men ser sit skifte til FC Nordsjælland som et step opad:\n– Jeg føler, at spillet i den danske Superliga går lidt hurtigere end i den slovakiske liga, og så er der mange flere tilskuere til kampene og bedre stadions at spille på end i Slovakiet. Min vurdering er, at en klub som FCN ville være et af topholdene i Slovakiet.\n– Jeg har jo prøvet at spille i Jong Ajax og havde mærket, hvad der kræves i udenlandske ligaer, og derfor var jeg ikke i tvivl om, at jeg skulle udenlands for at udvikle mig bedre. Og FC Nordsjælland var det rigtige valg for mig, fordi der er så mange unge spillere, der får masser af kamptid, og fordi spillestilen passer mig rigtig godt, siger Stanislav Lobotka.\nHan glæder sig til søndagens kamp i Herning, hvor modstanderen er de danske mestre fra FC Midtjylland:\n– Jeg synes, jeg har kunnet mærke på træningen i denne uge, at alle giver sig 100% for at være med mod mestrene. Alle virker ekstra motiverede og klar til at yde optimalt. Det bliver også nødvendigt.\n– Lige nu tænker jeg ikke så meget på, hvem vi skal møde. Jeg går på banen for at gøre det bedst muligt for holdet, men det bliver da svært på søndag. Vi skal holde godt fast i bolden og spille hurtigt. Ellers vil vi blive presset hårdt, vurderer Stanislav Lobotka.\nHan er fast mand på Slovakiets U/21 landshold, og på sigt er det naturligvis også et mål at komme på sit lands A-landshold:\n– Det er ikke noget, jeg tænker på lige nu, for Slovakiet har et stærkt A-landshold, der er tæt på at kvalificere sig til EM. Men jeg skiftede til FCN for at udvikle mig, og selvfølgelig håber jeg da, at det en dag kan føre til A-landsholdet. Men lige nu koncentrerer jeg mig om klubkampene her og kampene på Slovakiets U/21 landshold, siger Stanislav Lobotka.


Ledige job - Lukashuset | Jobindex\nProjektkoordinator med organisatorisk forståelse og praktisk sans\nDiakonissehuset Sankt Lukas Stiftelsen, Hellerup\nVi søger en projektkoordinator med organisatorisk forståelse og praktisk sans til vores nye Lukas Fællesskab. Stillingen er en 2-årig projektansættelse på 25 timer om ugen. Som projektkoordinator vil du skulle arbejde selvstændigt med en række forskellige opgaver inden for kommunikation og koordinering af stort set alle de opgaver, der opstår, når et stort bofællesskab etableres.\nDu skal forestå (hus-)møder mellem medlemmerne af Fællesskabet og være kontaktperson for medlemmerne samt varetage kontakten til og fra Stiftelsen. Som kontaktperson skal du være indstillet på at varetage både helt konkrete, praktiske opgaver og mere overordnede, koordinerende opgaver. Du skal være indstillet på, at en del af arbejdet vil foregå om aftenen og i weekender, hvor Fællesskabets medlemmer er hjemme.