Lokalarkiverne i Langeland Kommune\nPå arkivet kan følgende bøger købes:\nØBOER, Historisk Årbog for Langeland og Strynø\nÅrgang 2013 - 2014 kr. 50,00\nÅrgang 2015 - 2016 - 2017 - 2018 - 2019 kr. 130,00\nLOHALS I 200 ÅR\nDorte Bennedbæk - Birte Eskelund - Tessa Clausen - Stig Munch kr. 150,00\nLohals i 200 år er en beskrivelse af hvorfor og hvordan byen opstod. Bogen er et resultat af det dokumentationsarbejde, som Lohalsgruppen under Nordlangelands lokalhistoriske Forening gennemførte i forbindelse med Lohals' jubilæum i 2008.\nGULDGRAVEREN - specialpris\nAf Jesper Bosse Jønsson og Michael Helt Knudsen\nDanskeren der fandt Kong Salomons miner. Der er stort set ingen der kender ham i dag, men hans livshistorie er fantastisk. Han var født på et lille boelsted i Østerhuse på Nordlangeland. Stak til søs i konfirmationsalderen, gik i land i San Fransisco i 1874 og gravede de følgende år efter guld og sølv i det vilde vesten. Han blev under den store guldfeber i Klondike en af de allerstørste minebesiddere.\nVED ØSTERSØENS BØLGER\nAf Ole Mortenssøn\nGAMLE POSTKORT FRA LANGELAND\nBIND I - II - III PR. STK.\nAf Erik Bonde Hansen\nDisse bøger kan købes i arkivets åbningstid, ved henvendelse via vores mail: nordlangeland.arkiv@gmail.com eller på tlf. 3029 2876\nVi sender gerne mod tillæg af porto.\nRegister over artikler i "Øboer".\nHer kan man se registre over artikler, samt en kort omtale af hver enkelt artikel, fra årbøgerne "Øboer" 2002 til 2019.\nBarndoms - og ungdomserindringer fra Langeland\nEt lille udsnit af forfatterens erindringer om ferieminder på Langeland hos Gerda og Godtfred Larsen, der boede først på Hou og senere i Fuglsbølle.\nRudkøbing Rådhus – en lang historie\nEn spændende historie om Rudkøbing Rådhus og dets omgivelser, der både handler om forandringer i byens ældgamle centrum, og om de mange skiftende krav og behov til et rådhus gennem tiden.\nLohalsfisker ved Bornholm 1945\nEn lille fiskerfamilies vilkår er beskrevet på baggrund af 6 små breve, en lommebog fra 1945 og et bådpas udstedt i 1943.\nEn lille gråpæres store rejse\nI 1885 forlod Augusta Mogensen som nygift Bregnebjerggård. Med sig tog hun en flaske med en pære i.\nI 1972 blev flasken tilbageleveret til gården sammen med en beskrivelse af familiens opholdssteder i tidens løb.\nSkibefester i Magleby og Bagenkop Sogne gennem tiderne\nConny og Henning Egmose\nKirkeskibet i Magleby Kirke menes at være ophængt i ca. år 1800,\nBagenkop skibet blev indviet i 1920.\nI 1928 blev begge skibe taget ned til restaurering og fra dette år er det hvert syvende år, at der afholdes skibefest.\nSenest her i 2019.\nStationen, der blev til trinbræt – og trinbrættet, der blev til en lille station\nLangelandsbanen, der kørte fra 1911 til 1962 anlagde fra starten 4 større stationsbygninger samt 9 mindre bygninger, (landstationer), og der blev så løbende opført større og mindre trinbrætter på strækningen.\nDet er nødvendigt at sejle – om Strynøs livline til resten af verden\nSejlads til og fra Strynø har fundet sted fra de første mennesker bosatte sig på øen.\nDet var nødvendigt at sejle, al transport af mennesker, gods, forsyninger skete af vandvejen, og det gør det stadig i dag.\n”Gilleleje Petersen” Bådebyggeren i Bagenkop\nPoul Bjerggaard Petersen var bådebygger i Bagenkop fra 1957 til 1962.\nDenne artikel er et glimt af ”Gilleleje Petersens” livshistorie med fokus på årene i Bagenkop Bådebyggeri.\nI 1962 etablerede Poul bådebyggeri i Rudkøbing.\n1958 – Den sommer jeg alligevel ikke blev mekanikerlærling\nI Ahlefeldtsgade, hvor der nu ligger en Fakta-butik, lå Langelands Automobilforretning, hvor Birger Nielsen gerne ville have en læreplads som automekaniker hos Jørgen Jensen.\nAftalen var at han skulle være ”arbejdsdreng” i et halvt år før der kunne skrives lærekontrakt, men det gik ikke som han havde håbet.\nEn anden fik hans plads.\nKøbenhavnerhusene i Hou Plantage, 100 år\nHenning Linding Jakobsen\nI 1919 rejste 5 københavnere i samlet flok til Hou, hvor de alle købte et af de nyopførte ens sommerhuse, som 3 brødre fra Rudkøbing havde bygget.\nI dag ejes de 89 huse i foreningens område af folk fra hele Danmark, det har været en tradition at københavnerhusene gik i arv, men den æra slutter snart.\nEn flygtning krydser mange spor\nEn beretning om en tysk families liv som flygtninge ved slutningen af 2. verdenskrig.\nHovedpersonen i denne beretning, Renate Bendig, er blevet en velintegreret langelænder.\nEn farverig person Kirsten Nistrup Vilhelmsen\nMalermester Hans Holm Hansen blev født i 1872 som ældste søn af skipper Rasmus Hansen og hustru Cathrine Elisabeth Holm. Familien voksede på 17 år til elleve børn.\nHan gik i lære og blev uddannet som dekorationsmaler, hvilket endte med at han overtog Søren Bendixens malerforretning i Østergade 8. I 1899 åbnede han således en malerforretning i Sidsel Bagers gade 2, hvor han fik rigtig mange kunder fra den bedste borgerstand.\nI 1903 købte han Ørstedsgade 7 og i 1909 blev han gift med Margrete Brandrup.\nI 1942 solgte Holm Hansen til Aksel Larsen.\nHans kone døde i 1960 og han selv døde i 1967 – 95 år gammel.\nKontrolassistent Sofus Larsen\nBirthe Hansen Som datter af kontrolassistent Sofus Larsen videregiver Birthe Hansen nogle oplevelser som hendes far har fortalt hende fra sin tid fra 1921 til 1940 på Langeland. Selv var hun jævnligt med på besøg på Møllegård og Bøgebjerg.\nTo Rudkøbing-arkitekter omkring 1914 Peter Dragsbo\nLige siden 1700-tallet havde grevskabet Langeland, dvs. Tranekær, hentet akademiske arkitekter udefra til forskellige\nI årene omkring 1910-14 havde Rudkøbing to arkitekter Christian P. Bowman og Ludvig Andersen.\nKamillas barndomserindringer fra Sydlangeland Carsten Hjelholt Da Kamilla Sørensen – født i 1903 - var 6 år døde hendes mor fra 7 børn. Faderen havde også mistet sin første kone, med hvem han havde 4 børn, han begyndte at drikke og kom på fattiggården, de 3 yngste piger blev fjernet fra hjemmet og kom i pleje. Da Kamilla fyldte 7 år, døde hendes far efter et fattigt og slidsomt liv. Kamillas eget liv blev heller ingen dans på roser.\nDa der var søfolk på Strynø Skjold Christensen\nStrynøs geografiske beliggenhed har fra tidlig tid givet øens befolkning mulighed for beskæftigelse på havet.\nSåledes gik det også for Christen A. Christensen – født i 1867 – da han efter konfirmationen blev sømand.\nHan førte en omfattende dagbog, mens han var påmønstret "Hydra".\nLærer i Snøde 1937-1951 Vagn Elmelund\nI Snøde har der været skole tilbage til 1700-tallet.\nForfatteren beskriver ifølge faderens (Hans Marius Elmelund) optegnelser hvordan livet som ung 2. lærer i Snøde var fra 1937-1951.\nSandhagen blev bygget på torskehoveder Knud Pedersen I 1953 fik Langelands Museum en henvendelse fra vognmand Albert Jensen, som mente han måske "havde fundet noget" nord for Bagenkop ved Ågabet. Denne henvendelse resulterede i en meget omfattende udgravning, som viste sig at være et fiskerleje, Sandhagen (1550-1615).\nLangelands Andels Slagteri Peder Dons Laursen Langelands Andels Svineslagteri var i et halvt århundrede (1932-1983) en stor og væsentlig virksomhed på Langeland med stor betydning for såvel den langelandske beskæftigelse som for de langelandske landmænd.\n"Sommerlejren" - Longelse Sønderskov Kirsten Nistrup Vilhelmsen\nSavværket i Bagenkop Conny Lindbjerg\nFirmaet går derefter " i arv" til søn og derefter barnebarn Hans Skov Nielsen, som dør i 1960 og hans enke sælger savværk og beboelse til H. F. Hansen.\nValdemar Jørgensen – arkitekten fra Strynø Skjold Christensen\nErindringer om livet på Tullebølle Mejeri Grethe Fink\nDengang de store navne kom til Rudkøbing Peder Dons Laursen I forbindelse med sommerfester og andre arrangementer i byen var der optræden af mange kendte og populære danske kunstnere. Et erindringsbillede fra 1959-1964.\nAndelsfrysehuse på Langeland og Strynø Kirsten Nistrup Vilhelmsen\nKærlighedsdramaet i Ennebølle Lise Wøhtz og Lone Grand\nFar er på arbejde – en flittig mand af sin tid Knud Erik Hansen Julius August Hansen blev født i Kinderballe i Tryggelev sogn den 25. juli 1897. Han blev gift med Marie Rasmussen fra Marstal og skribenten er det syvende barn i denne familie, hvor hele livet var præget af hårdt slid og fattigdom.\nOplevelser under 2. verdenskrig Conny Lindbjerg – Alfred Hansen\nHændelse under 2. verdenskrig Henning Egmose – Inge Hansen\nSkolen på Kohavebakken\nKnud Erik Hansen og Roar Hansen\nI november 1908 kunne mejeribestyrer Kr. Kristensen Tange byde det første hold elever velkommen på skolen, som han lod opføre på Kohavebakken.\nSkolen fungerede med undervisning i almene fag. Efter 13 år måtte skolen lukke, men genopstod i 1945 som landbrugs- og husholdningsskole, dog afbrudt af besættelsesmagten, som indlogerede soldater og flygtninge i bygningen fra april til september 1945.\nUndervisningen af unge landmænd stoppede i 1963 og husholdning i 1974.\nNye tider nåede Kohavebakken og en efterskole blev oprettet for unge, der kunne gennemføre 9. og 10. klassetrin her.\nHusker du vor skoletid…?\nI 1814 blev den første egentlige folkeskolelov indført.\nInstruksen for lærerne i almueskolen på landet var detaljeret, også hvad angår afstraffelse af børn. En forfærdelig hændelse i skolestuen på Strynø i 1909 trak lange spor.\nSavværker på Langeland Poul Thostrup\nTræ er et vigtigt materiale til møbler, bygningsmateriale og mange andre ting.\nDer er sket en stor udvikling med forarbejdelsen af træ fra man startede med håndkraft til man lod maskiner overtage det hårde arbejde.\nVi følger denne udvikling på Illebølle Savværk fra starten i 1903 og til konkursbegæringen i 2001.\nDer sluttes med en kort beskrivelse af de øvrige savværker, der har eksisteret på Langeland.\nEn jødisk familie i Rudkøbing Else Wolsgård I en henvendelse fra Det Jødiske Museum i København bad man Rudkøbing Byhistoriske Arkiv om at skrive historien om en jødisk familie i Rudkøbing. Det viste sig at være ret interessant at læse den generelle danske historie om jøderne og at følge familien Salomon.\nAviser på Langeland Mogens Christensen\nDer har på Langeland eksisteret en række lokale aviser, der blev trykt på øen.\nMogens Christensens baggrund for at følge avisens fremstilling til udgivelsen er dels hans fars ansættelse som typograf og faktor samt at han selv har tilbragt mange timer på Langelands Avis.\nSnøde Gæstgivergård og kro Lilli Holm\nDen 27. juli 1868 blev der tinglyst skøde på Snødevej 49 til bagermester Anthon Andersen. Bagerparret startede med at beværte kunderne i et lokale ved bageriet. Da man søgte og fik bevilling til at anlægge og drive krohold, blev kroen bygget ved foden af Snøde Kirke og forblev i familiens eje til 1906. Peder Jensen blev da den nye kromand efterfulgt af bl.a. Just Andersen, Victor Bøje Nielsen, Holger Andersen og til sidst Anna og Alfred Hansen.\nAlfred Hansen omkom på tragisk vis, da kroen brændte i 1974. Brandtomten blev ryddet og kroen blev aldrig genopført.\nEn landmands genvordigheder Hans Erik Vinggaard\nForfatterens forældre drev Holmegård først som forpagtere og fra 1938 som ejere.\nVi følger de mange udfordringer som det gav i årenes løb indtil hans far i 1945 afhændede gården til Proprietær Nielsen, Søgård.\nFra Jylland – soldat 1989/52 Niels Chr. Nørgaard\nSkribenten valgte selv at søge til Langeland for at aftjene sidste del af sin værnepligt og blev således indkvarteret på Broløkke, ikke så langt fra den ny radarstation, som han skulle være med til at tage i brug. Det foregik under ret frie forhold, så fritiden gik med at tjene lommepenge på nærliggende gårde.\nEn forelskelse i en pige i Bagenkop førte til et giftermål, der varede i 56 år.\nErindringer om barndom i Rudkøbing Poul Swanholm Rasmussen\nFortælleren blev født i Rudkøbing i 1936 som søn af Niels Rasmussen på Sydfynske.\nI mange af afsnittene forekommer navne og beskrivelse af personer, som vil virke bekendt for en hel del læsere.\nKristian og Mathilde Boye Pihl Andersen\nI Klavsebølle voksede to unge mænd op. Det var Kristian og Rasmus Kristiansen.\nKristian var ikke gift, men fik en ung pige, Mathilde på 17 år, til at passe husholdningen.\nKristian døde i 1961 (91 år) og året efter døde Mathilde (80 år) efter at have været ’midlertidig’ ansat som husbestyrerinde i 62 år.\nGruelund, en slægtsgård i forandring\nGruelund som hørte under Tranekær Gods blev udflyttet omkring 1798-1805 til stedet, hvor det ligger nu, og blev i samme families eje omkring 200 år.\nJorden er udstykket til sommerhusgrunde og gården er nu indrettet til ferielejlighed.\nMed Rudkøbing i hjertet Else Wolsgård Rudkøbing har i tidens løb fostret flere berømte og begavede mænd. Læs hvordan det kunne gå til, at en øjensynligt helt almindelig langelandsk dreng, Jens Christian Bay, fik en enestående position og som udlandsdansker blev tildelt en dansk orden. I Ørstedsparken blev der i 1955 opsat en buste af JCB.\nIlanddrevne kirkebøger Theo Schou Theo Schou fortæller, hvordan man under en oprydning i 2010 fandt to gamle kirkebøger, der viste sig at være fra en kirke i Altwarp. Theo Schous far fandt dem på stranden ved Kædeby Haver i maj 1945. Artiklen fortæller om arbejdet med at finde ud af, hvordan og hvorfor bøgerne er havnet i Danmark.\nMagleby Nor – inddæmning og afvanding Hans-Erik Vinggaard Magleby Nor har på flere måder geografisk sat sit præg igennem de sidste 700 år. Efter talrige stormfloder tog man initiativ til afvanding og inddæmning af noret i 1851 og arbejdet begyndte.\nSkolefortælling fra Bagenkop Tove Frandsen Anja Liza Frandsen fik i 1985 den opgave i en københavnsk skole, at eleverne skulle spørge deres bedsteforældre om de ville fortælle lidt om deres skolegang, hvilket Anjas farmor (født i 1923) fra Bagenkop gerne ville, og her er hendes erindringer.\nStrynø barres eller Strynø roen Skjold Christensen Rasmus Kold på Strynø var 14 år i 1896. Støttet af sin far interesserede han sig meget for planteavl og arbejdede især med forædling af roefrø. Med tiden fik han skabt en forædlet roe, der havde så gode egenskaber, så den blev meget efterspurgt i Danmark og senere også i adskillige europæiske lande.\nDampmotorvognen, Langelandsbanens smertensbarn Mogens Christensen Fortællingen om Langelandsbanens dampmotorvogn er også en fortælling omkring opstarten og de første års drift af jernbane på Langeland, banens anskaffelse af en dampmotorvogn, og de problemer denne vogn gav banen, som kørte i 51 år fra 1911 til 1962.\n”Den nye vej” Bogøvej Roar Hansen Ved aktiv indsats fra nærmeste naboer og flere andre beboere fik man anlagt et stykke vej i 1945-46, Vejen havde i lang tid været savnet af beboere i området ved Kædeby Haver. Anlæggelsen af den nye vej, en del af Bogøvejen blev beskrevet af Møller Nielsen i 1982 og artiklen nu udlånt af Møller Nielsens barnebarn Birgit Nielsen.\nDa Langeland blev vakt Jeanne Vedø Søegaard\nPå Langeland var der i 1837-1839 en religiøs vækkelse, så voldsom, at den gav genlyd i hele landet.\nVækkelsen opstod ikke af sig selv på Langeland. Der var allerede en del indre, men ikke åbenlys, modstand imod kirken og skolevæsenet.\nFeriekolonien Hjortebakken Tessa Clausen / Birte Eskelund\nI Ugeavisen Øboen kunne man i oktober 2014 se en overskrift der hed ”Spøgelseshus skal rives ned”, det var den gamle feriekoloni Hjortebakken i Lohals.\nDen gamle lejrskole er fra 1916, men blev droppet som koloni i 1970. Her får man et indblik i koloniens historie og nogle erindringer derfra.\nBisser og Børster\n- ”ikke opvokset ved chokolade og småkager” Else Wolsgård Bisser og Børster er betegnelsen for vandrende arbejdstagere, oftest fattige landarbejdere uden familie, men som fra barns ben var vant til at arbejde hårdt og derfor var kraftige og stærke mænd med et godt helbred. De overnattede helst i skure eller udendørs. Lønnen blev straks omsat til brændevin, hvilket gjorde at de var frygtet af de fastboende på grund af deres rå og udisciplinerede opførsel.\nTypisk børstearbejde var anlæggelse af jernbaner, havnearbejde, bygning af broer og dæmninger o.lign.\nBagenkop havn 1858-1958 Henning Egmose Der er løbet rigtig meget vand gennem åen, der var indløbet til Magleby Nor, som allerede fra 1500-tallet blev benyttet som havn indtil noret blev lukket i 1853.\nI 1858 besluttede gårdmændene i Søndenbro og beboerne i Bagenkop i fællesskab at bygge Bagenkop Havn, som så igennem årene er blevet udvidet og renoveret flere gange i takt med at behovet steg for brugen til fiskeri, udskibningshavn, færgefart og i senere tid også som lystbådehavn.\nDageløkke Mineralvandsfabrik Birte Eskelund og Tessa Clausen Efter at englænderen Joseph Priestley i 1772 fandt en metode til at opløse kuldioxid i vand, der gjorde det muligt at fremstille læskedrik med bobler i, startede der især i landdistrikterne en egenproduktion af denne drik.\nDet var ægteparret Ellen og Viggo Poulsen, som fik ideen til at starte egen sodavandsfabrik på Langeland, og i 1960 blev de første flasker tappet i Fæbæk tidligere skole, og salget af ”Dageløkke Mineralvand” gik i gang. Salget gik strygende og der blev hurtigt brug for udvidelser. I 1964 startes der yderligere produktion af æblemost.\nStigende konkurrence fra supermarkeder og tiltagende krav fra myndighederne gør at Ellen og Viggo i 1985 beslutter at nedlægge virksomheden godt 24 år efter at de startede deres livsværk.\nSonetter Knud Pedersen Knud Pedersen, der selv er forfatter fortæller her om sonetter.\nDer var især en sonet-digter, nemlig tidligere læge i Søndenbro Niels Peer Friis, som gjorde et stort indtryk på Knud Pedersen.\nFriis var en spændende personlighed og mange af hans sonetter handlede om Langelands smukke natur.\nFå dage efter at Friis døde i 1987 skrev Knud Pedersen en sonet til hans minde.\nHåndværker- og industribygning 1904 Poul Thostrup Foranlediget af den store restaurering som Ørstedspavillonen nu gennemgår, har Poul Thostrup fundet et omfattende materiale frem, som hans nu afdøde bror har samlet. Det var deres far tømrermester Georg Jørgensen, Illebølle, der i 1904 vandt licitationen og fik overdraget arbejdet med opførelsen af en hovedhal til en stor udstilling på arealet, hvor Ørstedspavillonen nu ligger.\nUdstillingen omfattede alle arter af håndværkets og industriens frembringelser.\nBagenbjerg mølle Tage Rasmussen Den mølle på Langeland hvorfra der sidst blev drevet mølleri, nemlig Bagenbjerg Mølle i Tullebølle, blev bygget i 1860 af Erik Rasmussen. Da han døde i 1903 overtog hans datter og svigersøn driften.\nEn levende beskrivelse af livet som møllefolk fører læseren frem til Langelands sidste rigtige møller, der vedblev at male korn i Bagenbjerg Mølle indtil 1981, nemlig Kaj Jørgensen.\n”Det er godt du har en seng i Danmark” – et krigsbarns erindringer Irja Keisalo Under krigen mellem Finland og Rusland (1939 -1945) blev ca. 4000 finnebørn evakueret til Danmark. Et af disse børn var Irja Keisalo, der fortæller om sit ophold hos en langelandsk familie, som hun stadig efter 70 år har et nært forhold til.\nHæng ikke med hovedet!\nOversat, redigeret og forkortet af Else Wolsgård\nDen 3. maj 1945 blev et tysk skib med mange flygtninge om bord bombet af engelske flyvere lige ud for Spodsbjerg. Om bord var den 17-årige Hildegard.\nHendes dagbog er formidlet til Byarkivet. Hun beretter om flugten, forliset og opholdet som flygtning på Langeland.\nJens Madsen og krigen 1864 Mona Kristensen I år er det 150 året for krigen i 1864, hvor mange danske mænd blev dræbt, andre blev såret og slap med livet i behold. En af disse var Jens Madsen fra Botofte, hvis erindringer stadig findes i noter fra en ellers forsvunden dagbog.\nEfter hjemkomsten til Langeland bliver Jens gift og ægteparret overtager omkring 1870 fæstet af Pølegaarden. Her bor de til deres død. Jens dør i 1915- 84 år gammel.\nKohavegård, Nørrebro 139 D, Rudkøbing Kirsten Nistrup Vilhelmsen\nEjendommen matr. nr. 24 a Rudkøbing Markjorder kaldtes "Kohavegård" allerede i de senere folketællinger fra 1800-tallet. Denne ejendom har været i slægten Jørgensens eje siden ca. 1830, hvor det sandsynligvis var bødker Hans Christian Jørgensen, der byggede hus i Kohaven i 1830. Hans søn Lars Jørgensen blev kalkbrænder og jordbruger på ejendommen, som blev udvidet og der blev tilkøbt marker. Hans hustru Jensine Hansen startede mejeridrift på gården.\nDeres søn Christen Jørgensen, kaldet avlsbrugeren opkøbte talrige jordstykker og gården voksede til ca. 52 tdl.\nI 1947 overtog sønnen Lars Nistrup Jørgensen Kohavegård. I forbindelse med Langelandsbroens bygning i 1962 blev en del af gårdens arealer dels eksproprieret og dels solgt til kommunen, og her findes i dag boligområdet "Kohaven" og industriområdet "Ryttermarken".\nLars Nistrup Jørgensen har nedskrevet og fortalt om gårdens drift gennem tiderne.\nEn umulig kærlighedsaffære:\nFrøken Mette Brochdorff von Steensen og tjener Johan Abraham Truschewsky\nMona Kristensen Truschewsky var født i 1772 i Estland og i denne beskrivelse følger vi hans vej, hvor han først bliver forelsket i Wilhelmine, som han på grund af sin ringe herkomst måtte afskrive, men i stedet udtænker han en plan med den meget ældre og lidt retarderede jomfru Mette Brochdorff Steensen, der har udsigt til en ikke ubetydelig arv efter forældrene. Han fik udfærdiget en ægteskabskontrakt den 14. november 1798, denne kontrakt kunne skaffe ham penge. Men Mette Brochdorff blev imidlertid sat i streng husarrest af Constance og Carl Frederik Steensen Leth, Egeløkke. Efter mange genvordigheder og skriverier er Truschewsky endelig klar til at rejse til Langeland den 12. juni 1801, men retter selv datoen i sit rejsepas, der nu er udløbet, hvorefter han bliver arresteret. Efter sin løsladelse manglede han igen penge. Pengemangel, krig og sygdom, samt hendes families modstand mod ægteskabet gjorde at årene gik og Mette, der efterhånden var blevet gammel og mere forvirret, kunne intet huske om giftermålet, så han måtte opgive dette forehavende. Mette Brochdorff døde 11. februar 1814 og Truschewsky døde 83 år gammel i 1855 i Odense.\nEn tur til Tyskland Claus Schou En historie om en tur til Tyskland, hvor Claus Schou og hans storebror Theo var til internationalt NSU-træf. Turen startede og sluttede med Langeland-Kiel færgen. Brødrene overnattede i telt på en sportsplads. Deres tyske værter arrangerede fællesspisning og aftenen sluttede med flot fyrværkeri.\nMit Holmegård Hans Erik Vinggaard\nHolmegård er en gammel hovedgård og dens historie er omtalt allerede i 1500-tallet, men i 1749 købte Frederik Ahlefeldt gården ind under sit private gods – Ahlefeldt Gods. I 1937 købte Marius Andersen gården efter at have forpagtet den i ni år. Sønnen Hans Erik Vinggaard, der blev født i 1930 skildrer her gårdens folk, haven og bygningerne, arbejdet på Holmegård, kobesætningen, der blev smittet af " mund- og klovesyge" og de gode relationer familien havde til borgerne i Magleby Kommune, især til Bagenkop.\nØkonomien efter sygdommen i kobesætningen gjorde, at gården blev solgt i februar 1945.\nFerdinand – en særlig mand Else Wolsgård\nEn mindesten ved indgangen til Fredskoven henleder opmærksomheden på en af Rudkøbings store iværksættere, nemlig Ferdinand Christensen. Hvem var så denne mand?\nDenne beretning beskriver hans korte liv, han blev født i 1840 og døde i 1892.\nHans far skipper Mads Christensen gik ned med skonnerten "Viggo" i 1847 og efterlod hustruen Bodil Catrine og tre små børn mellem 8 og 5 år. Familien boede i Ramsherred 57. Ferdinand var en meget driftig mand, der foruden skibsdrift overtog det lokale teglværk, drev kulhandel, og med sine 30 ansatte byggede han små huse på Kirkegårdsvej og Bellevue, samt sit eget hus på hjørnet af Kirkegårdsvej og Strandbakken.\nI 1876 blev Ferdinand indvalgt i byrådet. Han uddelte bl.a. kul til mindrebemidlede og var med i komiteen til "fattige børns bespisning". I 1886 fik han med 24 aktionærer oprettet den første telefoncentral i Nørregade 29 med 70 abonnenter. I 1876 besluttede købmand Ferdinand Christensen og fotograf Hansen at etablere et lystanlæg i Fredskoven, hvorefter en masse arrangementer blev afholdt i årenes løb. I 1892 finder man ham i et udhus, hvor han har hængt sig efter en rejse til København, hvor han tog ophold med mellemrum pga. sin depression. Trods forsøg på at skjule hans tragiske dødsårsag valgte hans enke at flytte til København med familien.\nGården med de tre mindestene Jørgen Jensen\nI Søndenbro er der rejst 3 sten ved Lindebjerggård. Den ene til minde om den forfærdelige naturkatastrofe i 1872, hvor det i 1853 inddæmmede Magleby Nor blev oversvømmet under stormfloden den 13. november.\nDen anden sten er rejst foran gårdspladsen på Lindebjerggård, Fogedgade 12, og er indviet i 1997 af 6. generation på gården.\nEn tredje sten fra seneste istid blev gravet fri i Magleby Nor, flækket i to dele, hvoraf den ene del blev rejst til minde om sammenlægningen af Lindebjerggård og Solmosegård i 2004 og den andel del blev brugt i 2006 til bordplade med inskription.\nSiø Kjeld Hansen Ifølge "Videnskabernes Selskabs kort" fra 1783 og den beskrivelse, som Carl Dalgas leverede i 1837 ved vi at Siø bestod af 2 øer indtil 1861, hvor de forenedes af dæmninger, hvorefter en vindmølle udpumpede vandet og arealet blev gjort til brugbart landbrugsjord. På daværende tidspunkt hørte øen under Nedergård Gods, som ejedes af Henrik Valentin Kaas (1857-1865), men var forpagtet af I. Hansen. I 1906 købte konsulent Andreas Christian Duborg øen på vegne af et konsortium, hvorefter øen i 1922 blev solgt til et nyt langelandsk familiekonsortium, der bestod af tre landmænd og en købmand. Det blev købmanden der overtog ejendommen og lagde grunden til det effektive landbrug, som senere gik i arv til sønnen Hans Christian og dernæst til sønnesønnen Jørgen, som i dag er gårdejer på Siøgård.\nDaglejerne Torben Jæger Uddrag af Torben Jægers erindringer, hvor han detaljeret beretter om daglejernes liv og arbejde på sydlangelandske gårde, hvor dagligdagen afhængig af årstiden vekslede mellem hårdt slid og arbejdsløshed. Samarbejde var dengang en nødvendighed for at klare dagen og vejen, så meget har forandret sig i tidens løb siden "de gode gamle dage".\nLangelands indsats for børn i nød Else Wolsgård\nEfter afslutningen af Danmarks besættelse 4. maj 1945 var der stadig mangel på næsten alt, men alligevel havde danskerne og herunder langelændere overskud til at hjælpe nødlidende og underernærede børn fra andre lande.\nI 1946 blev der således skaffet plads til 50 franske børn hos familier på Langeland, Siø og Strynø. Disse børn trivedes og fik hurtigt mere huld på kroppen. Flere af børnene er forældreløse og det bliver en tårevædet afsked. I 1947 ankom først 66 og senere yderligere 23 polske børn på "ferie" på Langeland, flere af dem kom fra børnehjem og for dem var det særlig svært at skulle sige farvel til deres kærlige plejemødre. Man kan så diskutere om et sådant kortvarigt ophold i "paradis" var\ndet rigtige for børnene. Senere blev nødhjælpen givet der, hvor børnene var.\nInvasionens anden bølge - et overset kapitel i Langelands historie Else Wolsgård\nLidt om Lindelse Nor Jørgen Jensen\nDa Langeland igen fik en biograf Tage Rasmussen\nDen sidste storsmugler Else Wolsgård\nEn rulleforretning Erik Bonde Hansen\nEt liv med gamle motorcykler Claus Schou Claus Schou´s store interesse for motorcykler starter for alvor, da han som 13-årig i 1970 får andel i en BSA. Siden da er det blevet til køb af adskillige andre modeller og lange begivenhedsrige ture til udlandet på disse køretøjer.\nDilettant Knud Pedersen\nMenneskets bedste ven Else Wolsgård\nLangelandsbanen 1911 - 1962 Gert Larsen\nBanen indviet 4. oktober 1911.\nBanens første driftsbestyrer var A. Bülow, ansat 1-6-1907.\nRudkøbing fik i 1928 sit eget meget karakteristiske 24-timers ur, konstrueret af urmager Gorm Wilhjelm. Uret hænger der endnu og det virker stadig.\nDen 2-9-1962 kørte det sidste tog sin afskedstur fra Rudkøbing Station kl. 21.45.\nDriften blev indstillet den 29-9-1962 og Langelandsbanen A/S trådte i likvidation den 1-10-1962.\nLangø og dæmningen Lisbeth Skov\nMarius Christensen og hans hustru Ane Marie købte Langø i 1894. øen har nu været i familiens eje i 117 år.\nØen blev landfast i 1911, idet Marius med hjælp af sønner og svigersøn byggede en dæmning på 334 m.\nAne Marie døde i 1930 og Marius blev boende på øen til sin død i 1934.\nBørnene rejste i 1934 en mindesten i bakken på Lindø over deres forældre.\nKollektiverne på Langeland i 1970erne Leo Jespersgaard\nForfatteren flyttede i 1970 til "Skrækkenborg", Dageløkkevej 12, hvor flere vidt forskellige mennesker for små midler med mere eller mindre held prøvede at starte et nyt liv ved at etablere et kollektiv.\nSenere i løbet af 1971-72 etableredes endnu et kollektiv på Prydsgården i Svalebølle, det eksisterede til 1979.\nForeningen "2. oktober" fik overdraget skødet på "Skrækkenborg", men fællesskabet blev opløst i 1980, husene blev solgt og overskuddet fra salget skulle indgå i en fælles nystiftet fond.\nForfatteren og hans familie flyttede i 1981 til Mozambique.\nLille Snøde vandværk Lilli Holm Efter at brøndene på gårdene i Lille Snøde var udtørret i sommeren 1980, besluttede ejerne af disse gårde at de ville have et fælles vandværk. Arbejdet blev påbegyndt i oktober 1911 og var færdigt i den 22. december samme år.\nFra stolthed til skrot –\nBagenkop/Kiel rutens storhed og fald\n1. maj 1965 blev Motorfærgen Langeland indsat på ruten Bagenkop-Kiel.\nFørste direktør blev Gustav Drøhse, senere ansattes Erik Kanstrup, Erik Weiss.\nI 1977 blev Langeland II søsat og 12 år senere i 1989 blev nybygningen Langeland III afleveret fra Svendborg Værft.\nI 1999 blev ruten overtaget af det tyske Förde-rederi og Langeland III blev solgt til Kroatien. Svigtende passagertal på grund af det toldfri salgs ophør var årsagen og efterfølgende forsøg på at opretholde ruten mislykkedes. 38 års eventyrsejlads til Kiel var forbi.\nDen rare heks Karl Hansen Den nu afdøde forfatter Karl Hansens erindringer om sine oplevelser i barndommen. Da hans far døde i 1918 og han med sin mor og søskende måtte flytte fra Kædeby Brogård fik han nye legekammerater.\nFor at afhjælpe den åndelige armod – foreningen for plejebørn af 1867 Else Wolsgaard\nDa Langelands Forening for Plejebørn af 1867 blev stiftet den 4. februar, var formålet "at skaffe forladte og forsømte børn på Langeland en bedre opdragelse og pleje". Allerede i april blev de første 16 børn anbragt og til 1917 (50 år efter stiftelsen) havde der været anbragt i alt 373 børn i 478 plejehjem.\nFinansieringen hvilede på foreningens medlemmer og i 1916 var der 1067 medlemmer.\nI 1981 bliver foreningen opløst og den tilbageværende kapital fordeles ligeligt mellem de tre langelandske kommuner til anvendelse til etablering eller forbedring af børneinstitutioner. Hver kommune modtog godt 95.000,- kr.\nHvem var Orla Lehmann Hansen Claus Schou\nSom udgangspunkt for denne artikel bruger forfatteren et billede af "den grundlovgivende rigsforsamling" malet af Constantin Hansen i 1860.\nDe politiske konstellationer for nogle af personerne på billedet bliver nærmere uddybet.\nHou Fyr Tessa Clausen\nDet Kongelige Danske Fyrvæsen blev oprettet den 8. juni 1560 under Kong Frederik II.\nI 1900 var der ca. 175 fyr i de danske farvande, heraf lå de tre på nordspidsen af Langeland, etableret imellem 1880 og 1895, det største og vigtigste var Hou Fyr.\nFørste fyrassistent (1893-1914) var Harald Valdemar Octavius Westermann, født 1851 i Svendborg. Han havde fra 1879 til 1893 drevet sin navigationsskole i Ramsherred 93 i Rudkøbing, men måtte lukke skolen da der ikke mere kunne opnås statsstøtte.\nHou Fyr blev automatiseret fra 1949-50, og blev herefter ændret til fyr uden stadig vagt.\n"Så vil vi nu sige hverandre farvel" – Den oversøiske udvandring fra Langeland 1843-1868 Henning Bender\nDen første langelandske og hermed danske permanente bosættelse i Amerika skete i sommeren 1848 i Brown County, Wisconsin, tæt på byen Green Bay under navnet "New Denmark".\nVed Havelundgård i Rifbjerg, Simmerbølle sogn, er der rejst en mindesten for Martha Rasmussen f. 1815, i anledning af en salme, som hun skrev ved afrejsen fra Langeland i maj 1843: "Så vil vi nu sige hverandre farvel". (Salmen fandtes i 2003-udgaven som nr. 393, men er nu fjernet, men den eksisterer stadig i amerikanske salmebøger). -\nMartha Rasmussen (1815-1846) fra Langeland og hendes mand Claus Lauritz Clausen (1820-1892) fra Ærø blev det første norske præste-ægtepar i Amerika.\nParret blev gift i Simmerbølle Kirke den 25. november 1842.\nI 1867 var befolkningstallet i "Det nye Danmark" vokset til 1200.\nI årene 1852-1868 udvandrede ca. 10.000 mormoner fra Danmark til USA med kurs mod Utah, heraf kan man med sikkerhed knytte 6 af de udvandrede, der nåede frem, til Langeland.\nEfter 1868 voksede udvandringen fra Danmark voldsomt og fortsatte med stor kraft frem til 1914.\nImmigranter i Tullebølle 1962 Ib Georg Jensen\nRejsen til Australien Rasmus Hansen Beretningen består af uddrag af de breve, Hans Rasmussen sendte hjem -hovedsagelig omhandlende selve rejsen til Australien, som han (som 27-årig) tillige med sin broder Christian begyndte fra deres hjem i Tryggelev den 12. marts 1857 og indtil han i 1875 rejser hjem til Danmark med sin familie.\nKirkegårdens metafysiske dimension Knud Pedersen\nMin mors lysbilleder Claus Schou\nVisit i Solkongens kolonihave Godtfred Leth Jensen Forfatteren beskriver den store oplevelse det var, da han den 9. juli 1928 foretog en flyrejse fra Kastrup til Paris, hvilket dengang ikke var en helt almindelig foreteelse. Efter at have besøgt mange af seværdighederne i Paris i 30-40 graders varme, gik turen atter tilbage til Danmark, denne gang ad søvejen Dunkerque-Esbjerg med damperen "Primula".\nBroløkke Helle Ravn\nVandcyklen Karl Hansen Karl Hansen, der er fyldt 101 år erindrer barndommens sommerleg ved Kædeby Bro, hvor det store trækplaster var "udspring fra broen - med cykel".\nBagenkops ældste skole og husene omkring den Henning Egmose\nGift med sin hobby –\nmanden bag Byarkivet,\nPeter Christian Kiilsgaard blev født i Hammel den 29. oktober 1889.\nHan etablerede sig i 1921 med en tandlægepraksis i Rudkøbing.\nHan var meget historisk interesseret og denne hobby førte til at han i anledning af Rudkøbings 650 års jubilæum som købstad mente at der i høj grad var behov for en opdatering af den seneste skriftlige historiske beretning om Rudkøbing, hvorefter han gennemgik de lokale aviser fra 1850 til 1937.\nTanken om at oprette et egentlig byarkiv tog form og 1943 blev året, hvor det blev officielt oprettet. Dette arkiv blev hans livsværk, og på 80-årsdagen i 1969 fik han den ære at få en vej opkaldt efter sig: Chr. Kiilsgaards Vej.\nSkolegang i Stoense gl. skole\nFortalt til Jonna Jespersen\nPeter Kristiansens forældre bosatte sig i 1930 i et lille husmandssted i Stoense mose, nu Skattebøllevej 10. Herfra begyndte Peter sin skoletid som 5-årig, først i pogeskole og senere i Stoense skole, hvorfra han husker mange episoder.\nI 1956 blev der bygget ny skole i Snøde og den gamle skole på bakken blev bibliotek.\nNu huser den Nordlangelands Lokalhistoriske Arkiv.\nFiletkone på Bagenkop filetfabrik i halvfjerdserne Kirsten Nielsen Da Kirsten Nielsen kunne tænke sig at komme ud på arbejdsmarkedet igen var den eneste mulighed i Bagenkop filetfabrikken, og her startede hun så i 1973 som "filetkone", et til tider barsk job, både arbejdsmæssigt og kollegialt.\n"De stjal min identitet"\nInterview med Nada Hajdarovic\naf Else Wolsgård\n20. oktober 1993 kom fortælleren og hendes familie til Center Holmegård fra det krigshærgede ex-Jugoslavien, hvor krigen med serberne begyndte i april 1992 og i marts med kroaterne.\nEfter ubeskrivelige rædsler og drab på familiemedlemmer lykkedes det familien at flygte den 19. oktober til Danmark.\nGustav Drøhse og Rudkøbings korte motorskibsæra Ole Mortensøn\nAt Rudkøbing i 1960-erne og 1970-erne havde en driftig søfartsperiode skyldes især skibsmægler Gustav Drøhse (f. 14. dec. 1923 i Rudkøbing). Han blev i 1956 beskikket som skibsmægler og familien havde bopæl på hjørnet af Bellevue og Strandbakken.\nDen første mæglerstilling i byen blev oprettet i 1866.\nDer var stor aktivitet i årenes løb på havnen indtil Langelandsbroen blev åbnet i 1962 og Svendborgsundbroen i 1966, hvad der måske var årsagen til at Drøhse gik ind i rederivirksomhed.\nEfter afvikling af færgeruten Vemmenæs -Rudkøbing i 1963 kæmpede Drøhse energisk for at genåbne den gamle færgerute Bagenkop - Kiel og det lykkedes med rederiet L.P. Weidemann og Sønner, så en ny færge M/F "Langeland" blev indsat på ruten 1. maj 1965 og blev en succes.\nEfter et meget aktivt liv fik tab og vanskeligheder Gustav Drøhse til at lukke i 1982, hvorefter han flyttede sin\nvirksomhed til Gråsten og et punktum var sat for Rudkøbings motorskibsæra.\nGustav Drøhse døde i 1994.\nFra Langeland til Long Island\nHans Just Rasmussen,\nOversat og bearbejdet af Else Wolsgård\nHans Rasmussen blev født i 1862 som søn af mølleren på Longelse Sønderskov Mølle. I 1872 udvandrede faderen til USA og året efter fulgte moderen, Hans og 4 søskende efter.\nHans erindringer er nedskrevet i 1937 og denne medrivende læsning er et uddrag deraf.\nEt godt liv som keramiker i Bagenkop Ulla Pedersen\nUlla-keramik er hele tre ting på én gang: en person, en virksomhed og en institution.\nEn indfødt langelænder, der med et lyst syn på tilværelsen har haft mange oplevelser efter i 1968 at have åbnet keramikværksted på Dæmningen i Bagenkop.\nSejlads på en træskostøvle Karl Hansen Karl Hansen, der nu er blevet 100 år, har ikke mistet glæden ved at fortælle om sine oplevelser, da han som ung i 1933-34 var på søen, hvor der dengang herskede ganske andre forhold end vi i dag kan forestille os, at nogen kan klare og tilmed overleve med primitive midler.\nRudkøbing – bevaring og udvikling Niels Lindberg\nDanmarks købstæder blev grundlagt i det snævre tidsrum mellem 1050 og 1225, Rudkøbing er en af disse købstæder, meget velbevaret trods dens historie rækker mere end 700 år tilbage i tiden, et bevaringsværdigt kulturmonument, som man skal værne om.\nVi følger en beskrivelse af byens udseende gennem tiderne.\nPå Langeland under besættelsen Preben Karlebjerg\nPreben Karlebjerg husker den 9. april 1940, hvor det gik op for ham at besættelsen også omfattede Danmark og at hverdagen på mange måder blev forandret, også her på Langeland.\nRationeringer blev indført, erstatningsvarer blev fremstillet, selv tobak, og i 1942 skulle man indkvartere og bespise nogle tyskere og russiske krigsfanger, der havde til opgave at nedgrave telefonkabler fra "fortet" ved Søndenbro til en observationspost på bakken bag Oldenbjerggård ved Tullebølle.\nOverflyvninger var der mange af, og det skete at nogle ramte fly vendte om og kastede lasten af bomber, hvoraf nogle af disse faldt over Langeland.\nEfter at have hørt i radioen om Hitlers død, stod fortælleren den 4. maj 1945 om formiddagen på toppen af Karlebjerg og så\nflydedokken med krigsfanger strande udfor Påøgård.\nEn fransk soldat blev begravet på Lindelse kirkegård og i 1993 fandtes graven stadig.\n”Ringen sluttet” Else Egenæs\nved Sten Jacobsen Else Søgaard blev født d. 6. maj 1910 i Rudkøbing, hvor hendes far H.P. Søgaard\nhavde etableret sig som manufakturhandler d. 7. april 1908 i Østergade 36-38.\nKøbmandsgården brændte i 1913 og Søgaards forretning blev totalskadet, men blev opført igen og i 1915 åbnedes den nye og større forretning.\nFamilien havde en stor bekendtskabs- og vennekreds blandt de andre forretningsdrivende, så livet i byen på den tid beskrives levende indtil familien i 1919 flytter til Korsør.\nBrødre fra Rudkøbing skabte\npionærbåden Bianca 27 Søren Stidsholt Nielsen\nHistorien om Bianca 27 er tæt forbundet med to brødre. Den ene er bådebygger Holger Leth Christensen – og den anden er\nkonstruktør Svend Aage Leth Christensen.\nBrødrene startede bådebyggeri på Stige Ø, men Rudkøbing Kommune købte remisen fra den nedlagte Langelandsbane, og her etablerede brødrene et yachtværft.\nHer blev den første dansktegnede og danskseriefremstillede lystbåd i glasfiber til i 1964-65, nemlig Bianca 27, som viste sig at være en af sin bådgenerations største salgssucceser.\n”Ængstelse og Uhygge lå som et knugende Tryk over Alt og Alle” Claus Schou Læge H. Nyborg skrev i marts 1919 om de første sygdomstilfælde på øen og i oktober blussede tilfældene af influenza voldsomt op. Epidemien begyndte i Rudkøbing og Bagenkop og bredte sig over hele øen.\nFhv. kredslæge H.H. Brock beskrev symptomerne som kulde, hovedpine, stærk udtalt træthed, smerter ved synkningen samt høj feber og senere i forløbet med lændesmerter, bronchitis, diarre og næseblod. Hvad var årsagen til sygdommen ”Den spanske Syge” og dens udbredelse?\nPigen i barnevognen Karl Hansen Da Karl Hansens far døde i 1918 af vattersot, forandrede det familiens liv totalt, da nu moderen skulle forsørge de 4 børn alene, hvilket hun klarede trods det at hun selv blev angrebet hårdt af ”den spanske syge”, hvoraf flere naboer og familiemedlemmer døde.\nTidssvarende møbler til Skovsgaard 1890 Kirsten Rykind-Eriksen Skovsgaard på Langeland fik fra 1887-1890 opført en ny hovedbygning i to etager med kælder og loft. Ejeren Hans Lauritzen Møller (1847-1923) og hustru Jeppa Hastrup (1847-1929) skulle nu have møbleret de 21 værelser, hvilket tog ca. 1 år.\nDet anerkendte københavnske møbeletablissement ”Severin & Andreas Jensen fik til opgave at indrette og levere møblementet, som Ellen Fuglede (1902-79) beholdt og som i dag står samlet på 2. etage og venter på istandsættelse.\nEn fremmed kommer til byen Niels Blichfeld Den 27. oktober 1975 flyttede Niels Blichfeld til Rudkøbing. Han var da blevet ansat som journalist på redaktionen på Langelands Avis på adr. Ørstedsgade 18, hvilket job bød på mange pudsige små og store oplevelser ved at følge livets gang på avisen og på øen.\nBarndommens land Skjold Christensen ”Barndommens land” - Strynø, som forfatteren (født i 1947) selv erindrer sin opvækst og senere sin skolegang i Strynø skole (bygget i 1905).\nNoget om dialekter og kulturforskelle på Langeland Christian Bødker Betragtninger af forskelle på Langelands befolknings væremåde, deres små særheder og sprog, især dialekterne, som stadig holdes mere eller mindre i hævd.\nChristian Bødker er født i 1929.\nErindringer fra mit liv Hans Peter Larsen Den 28. oktober 1901 blev Hans Peter Larsen født i huset på Emmerbøllevej 12 som nr. 8 i en børneflok på 13, hvoraf kun de 7 overlevede. Faderen var fra Longelse og moderen kom fra Sverige.\nDer var også der stor fattigdom i hjemmet, så det var en opvækst med hårdt arbejde og en streng barsk opdragelse.\nHan blev konfirmeret i Bøstrup Kirke den 3. oktober 1915, hvorefter han som 14-årig blev sendt ud at tjene, først på Rudkøbing Dampvaskeri, senere hos Aksel Larsen, Ennebølle og hos Anders Hansen, Kroghgaarden, hvor han blev behandlet utroligt usselt, og hvor han samtidig også blev ramt af den spanske syge. Efter at have fået ny plads på Dalmosegaard, rejste han som 18-årig med glæde til Kalundborg.\nEn ”græker” i Nørre Longelse Jan Zahle På Longelse kirkegård finder Jan Zahle et ældre gravmæle med indskriften:\nJuliane Marie v. Rosenørn - født v. Schack.\nHvorfor ligger denne adelsfrue begravet i Longelse under et gravmæle, hugget af en elev af Thorvaldsen?\nJa, læs selv og få oveni nøje beskrivelse af udsmykninger på mange andre spændende og smukke gravmæler.\nTil fodboldkamp i Snøde Henrik Jespersen Sporten fodbold blev først introduceret på Langeland efter Første Verdenskrig!\nLæs her hvorledes alle drenges yndlingssport herefter stærkt udviklede sig på Langeland, begyndende i 1918 med at Christian Petersen, Navnegården fik foræret en fodbold af sin far i fødselsdagsgave.\n"Hvad øjet ser…"\nLangelandsbanens sidste maskinlærling 1953-1957\nPoul Ullitz Jensen\nD. 1. april 1953 gik Poul Ullitz Jensen i lære som maskinlærling på Langelandsbanens Maskinværksted. Læretiden var 4 år.\nEn levende beskrivelse fører os igennem værkstedsforhold, arbejdsgange, lønforhold, fagforeningsorganisering, lærlingepligter.\nOplæringen var meget alsidig og foregik i alle de tilknyttede værksteder, samt på Teknisk Skole i Ahlefeldtsgade Vedligeholdelse af Rudkøbing Station (nu Byhistorisk Arkiv, hvor indretningen næsten er uforandret fra dengang *) og landstationerne hørte også med.\n*I stueetagen på Rudkøbing Station var der kontorer og en restaurant drevet af fru Jensen og i de øverste etager var der lejligheder og værelser.\nFolkekunst på Langeland Helle Ravn Ja, hvad er folkekunst egentlig? Forfatteren beskriver en masse eksempler herpå (fra ca. 1800 til i dag). Nogle af disse ting er egnsbestemte, ligesom folkekunsten jo også har forandret sig gennem tiderne.\nDa byplanlægningen kom til Rudkøbing Peter Dragsbo\nPeter Dragsbo gennemførte i 2007 forskningsprojektet: "Byplan, bebyggelse og kvarterdannelse i danske byer 1900-1970" for at skrive de danske provinsbyforstæders historie. Rudkøbing blev et af eksemplerne.\nForfatteren fører os på en spændende byvandring gennem Rudkøbings gader og beskriver gadernes udseende og navnebetegnelser fra 1800-tallet og op til nuværende status. Mange bygninger – huse, villaer, forretningsejendomme m.m. har ændret bybilledet totalt i tidens løb og medens nogle er fjernet helt, er andre blevet opført, og helt nye boligkvarterer er skudt op.\nSommerferie på Strynø Peter Friis Kristiansen\nDen fredelige og idylliske ø Strynø danner i forfatterens barndom rammen om hans og hans søskendes ferier hos bedsteforældrene, der boede Husmandsvejen 3.\nHans beskrivelse er så levende, at man fornemmer stemningen af sol og sommer, ja man har næsten selv været med.\nSøbadeanstalten Doris Rasmussen\nHistorien om søbadeanstalter og baderum i Rudkøbing går mindst 150 år tilbage i tiden, hvor de bliver omtalt i avisen med jævne mellemrum.\nFerdinand Christensen (1840-1892) overtog teglværket på Rue Mark i 1874.\nI 1881 fik han bygget et privat badeanlæg.\nPå et stykke jord ved teglværket anlagde han et lystanlæg med sommerrestaurant, badebroer og badehuse.\nI 1882 blev badning et tvungent skolefag på de danske drengeskoler, hvorfor man fik indrettet et passende badested til drenge på den søndre havnearm, og først i 1896 resulterede en henvendelse til byrådet i, at der blev åbnet et offentligt badehus til ubemidlede kvinder og pigebørn, placeret nedenfor teglværket, formentlig ved siden af Ferdinand Christensens anlæg.\nSøbadeanstalten af i dag blev bygget i 1926.\nFiskerdrengen der blev bager Preben Theodorsen\nLivet som barn i en fiskerfamilie i 1930-ernes Bagenkop var nøjsomt, men rigt på oplevelser for forfatteren og hans brødre Hans, Egon og Henry + en søster.\nPreben Theodorsen begyndte skolegangen i 1932 og blev udlært som bager i 1943 – midt i besættelsestiden.\nStrandhuset på Hou\nElsa Marie Kock Nielsen\nOg Henry Nielsen\nDer lå engang … på det allerøstligste af Hou, ude ved Østerstrand, et lille hus, der hed "Strandhuset", hvor vi følger stedets beboere, deres liv og familieforhold i 1800-tallet.\nDen forbrændte fyrbøder Karl Hansen\nForfatteren sejlede fra 1935 til 1937 med damperen "Dorthea" fra Marstal.\nEn sejlads i 1936 husker han tydeligt p.g.a. en ulykke ombord, hvor fyrbøderen i en brandert var faldet ned i kedeltoppen og var blevet svært forbrændt.\n"Dorthea forliste den 19.3.1937.\nLærling hos Uhrskov Jørgen Jensen\nForfatteren begyndte sin læretid d. 1. februar 1961 hos Astrid og Ejvind Uhrskov Petersen, som havde nedsat sig som radioforhandler i 1929 på Nørrebro og senere i Østergade 55.\nDe andre ansatte var Søren Skadborg, Bernt Christensen og Arne Navne.\nForretningen blev i 1969 overdraget til Søren Skadborg.\nEjvind Uhrskov døde i 1979 og hans kone Astrid i 1994.\nSømanden der forsvandt Karl-Johan Rubæk Anders Clausen Andersen blev født på Strynø i 1866 og døde 10. april 1904 ved en drukneulykke i San Franciscos havn, han var bror til forfatterens morfar og gennem breve, opbevaret på Kærvej 13 på Strynø, følger vi Anders Clausen Andersens skæbne i et bredere perspektiv.\nSkovfolk i Tranekær H. Staun\nH. Staun flyttede i 1951 til Åsøvej med sin kone og lille søn. Han var da blevet ansat som assistent og senere som skovrider i et stort skovbrug ejet af lensgreve K.B. Ahlefeldt-Laurvig og ledet af skovrider E. St. Fløytrup.\nPå Hou fungerede skovfoged R. Voergaard, i skovene vest for landevejen i Tranekær var ansat skovfoged Aksel Wognsen, og den anden skovfoged i Tranekærområdet hed Niels Peter Larsen, mens skovfoged H. J. Hansen virkede på Midt- og Sydlangeland.\nVi følger årstidernes skiftende og ofte hårde arbejdsopgaver i skovbruget.\nPosttyven - 15-årig hænger sig i arrest Doris Rasmussen Vi følger drengen Niels Jensen Madsen f. i 1837 i Fæbæk til han i april 1853 bliver arresteret, da han som brevbærer blev anklaget for at have læst og beholdt nogle breve, hvorefter han hængte sig i arresten.\nDe lyse nætters tid Bente Saxtorff\nForfatterens barndomserindringer fra 1930-erne i hjemmet i Snøde med 3 andre søskende.\nI 1938 fik de en "ekstra søster", nemlig pastor Olsens datter, idet pastoren med familie flyttede ind i præstegården ved siden af.\nFaderen Oluf var urmager og havde tidligere haft forretning på Torvet i Rudkøbing.\nDa vi byggede broen 1960-62 Elo Jørgensen Forfatteren - f. 1926 i Østergade - læste og bestod eksamen som civilingeniør i 1950 i København. Blev i 1952 ansat ved Monberg & Thorsen, og havnede, efter at have afsluttet adskillige broprojekter bl.a. i Sverige, atter på Langeland som "broingeniør", da Langelandsbroen skulle opføres. Broen stod færdig i 1962.\nFlydedokken ved Påø – Nous sommes… Else Wolsgård En førstehåndsberetning fra en fransk krigsfange om bord på flydedokken, der strandede ved Påø den 4. maj 1945, skrevet af Camille Badie. Efter umenneskelige og frygtelige begivenheder vendte han efter 6 år hjem til familien.\nEt blandet handelsgartneri Tessa Clausen\nLæseren følger 3 generationer af gartnere i Stoense fra 1890-erne til 1960-erne.\nVi starter hos gartner Hans Peter Johansen i 1891, hvor han bliver gift med Hedvig Hansen og sammen fik de 3 børn – Leonar, Thyra og Alvilda.\nSønnen Leonar overtager i 1918 ejendommen, bliver gift med Kala og får 2 børn, Thorkild og Ragnhild.\nDet gamle gartneri blev solgt og familien bygger i 1930-31 nyt hus på Klokkebanke 2 og etablerer ved tilkøb af yderligere jord her nyt gartneri.\nFra 1933 drev Kala desuden pensionat i et anneks.\nGartneriet blev i 1975 solgt til skoleinspektør Finn Bjerregaard Olsen og alle drivhuse blev nedrevet.\nHans søn Thorkild købte senere gartneriet på Tom Knudsensvej 33 i Lohals af Olsen, dette drev han i årene fra 1948 til 1959.\nMissionshusene i Snøde –\nHans i Krogen\nHans Hansen blev født i Snøde d. 29. sept. 1855, var den femte af en søskendeflok på 7 og døde 3. aug. 1945 som ungkarl.\nHan vendte hjem og overtog gården sammen med sine søstre da forældrene blev gamle efter at han som ung var draget sydpå som naver.\nI 1890-erne blev der afholdt missionsmøder på gården og senere byggede han for egne midler og søstres hjælp et missionshus, som blev indviet i 1900, og hvor der i de første mange år var møde hver søndag aften samt søndagsskole for børn.\nBlev ved det første menighedsrådsvalg i 1903 valgt som en af de første.\nHan blev i 1910 en af 13 lægmænd i bestyrelsen i "Dansk Kirkefond".\nDesuden var han medlem af sognerådet i flere perioder, valgt af venstre samt i mejeriets bestyrelse.\nI 1920 byggede han "Danmarks mindste missionshus" i Hesselbjerg, som mest blev brugt til søndagsskole for børn i omegnen der. Huset blev i 1966 afhændet og siden brugt som sommerhus, hvilket også skete med det første hus i 1988 efter at der i 1980 var blevet fejret 80-års jubilæum.\nEn lystsejlads til Kiel Nielsen Illebølle En tragikomisk fortælling af den langelandske lærer og skribent Nielsen Illebølle (1862-1949) om en lystsejlads til Kiel på en overfyldt damper, hvor kaptajnen håber at folk fortryder på grund af stormvejret, så han let tjener pengene på de solgte billetter. Han sejler ud med skibet og da folk er dygtigt søsyge og forlanger at han vender om, godter han sig, men de søstærke forlanger turen gennemført. Imens tager "afhopperne" på en fornøjelig visit på gæstgivergården inden turen atter går hjem til konerne, som så har "moret" sig under deres fravær.\n"Den virksomme Blom" –\nOm toldere og ulovligt brændevins-brænderi i årene 1818-1824\nAf toldvæsenets personale i Rudkøbing nævnes følgende navne:\ntold- og konsumtionsinspektør Bartholt Christian Hø, told- og konsumtionskasserer Peter Krohn, strandkontrollør Hans Mogensen. Følgende personer er benævnt med titlen told- og konsumtionsunderbetjente:\nCarl Gotfred Beyer, Ludvig Gotfred Bøgh, Anders Dam Egholm, Peter Lindegaard Hansen, Martin Hviid, Johannes Madsen, Oluf Meyer, Niels Chr. Mygind, Christian Theodor Müller, Morten Olsen, Hans Paulsen, Peer Paulsen, Frederik Petersen, Jørgen Saabye, Johan Jacob Schmalfeld, Peter Semberg, Henrik Spechmann, Lars Svane, Johan Peter Voigt, Jørgen Weidemann, " Hr. Thage", Hans Rasmussen\nDer beskrives flere eksempler på hvilke arbejdsopgaver disse personer kunne blive udsat for i deres tjeneste.\nFra min tid på motorfabrikken "Danmark" Regner Jørgensen\nMotorfabrikken "Danmark" blev startet i Ahlefeldtsgade i Rudkøbing i 1906.\nFabrikkens hovedaktionær var købmand, skibsreder og konsul Alfred Nielsen.\nForfatteren, hvis fader var lærer, er opvokset i Illebølle, kom i lære på motorfabrikken fra 1941 til 1945.\nVærkfører på fabrikken var A.C. Olsen, han overtog fabrikken i 1953 og var fortsat leder til sin død, hvorefter fabrikken lukkede som motorfabrik i 1959.\nA.C. Olsen ejede desuden en købmandsbutik på Jens Winthers Vej – "Røde Kro".\nAndre ansatte der nævnes er Valdemar Hansen og Peter Skov.\n"Så meget jeg gerne ville" Jørgen Feder\nRudkøbingenseren Frederik Madsens forfatterskab og forbindelse med Martin Andersen Nexø.\nFrederik Madsen blev født i Rudkøbing d. 3. maj 1897 og døde i sept. 1933 – 33 år gammel - efter at være plaget af sygdom siden barndommen.\nHan var søn af Hanne og malermester Carl Madsen og ud af en børneflok på 10.\n"Rudkøbing Asyl for smaabørn" Doris Rasmussen Asylets giver, Hans Carl Sager, blev født i Thisted d. 21/4 1808, blev i 1840 gift med Therese Wilhelmine Hvidt og fik i 1849 stilling som byfoged i Rudkøbing og herredsfoged over Langelands Nørre og Sønder Herreder. Både ham og hustruen havde stor interesse i fattige og forsømte børn, og da ægteparret var barnløst og gerne ville hjælpe, har det måske udmøntet i ideen om at oprette et asyl, hvilket skete i 1867. Hans vision var at få anlagt en park på jorden bag Asylet - nuværende adr. Ramsherred 66, Han købte ejendommen i 1857, parken blev en realitet i 1884 og en spadseresti "Sagers Alle" blev opkaldt efter ham. Asylet lukkede i 1974.\nFeberens tid Claus Schou\nMan mente at de første tegn på den værste koldfeberperiode i Danmark i 1800-tallet stammede fra Sydlangeland efter at sygdommen havde hærget i Tysklands og Hollands kystegne.\nI 1880 påvistes det at sygdommen var forårsaget af parasitter, overført ved stik af en bestemt slags myg.\nSygdommen bredte sig efterhånden til flere landsdele. På Lolland og Falster var man ligesom på Langeland dobbelt ramt, da stormfloden i 1872 gav store oversvømmelser tilligemed. Efter 1. verdenskrig var sygdommen stort set forsvundet i Danmark.\nTørv Karl Hansen\nFortællerens første erindring om tørv stammer fra 1918 fra hans barndomshjem.\nI 1941 fik han selv arbejde i Humble Rene og senere andre steder med at grave tørv og han beskriver denne arbejdsproces levende.\n15 år med Tickon Alfio Bonnano\nAlfio Bonnano kom til Langeland i 1971, købte hus i 1973 og flyttede hertil fra Rom.\nI 1990-erne var han ophavsmand til mange kunst- og kulturarrangementer, som de lokale bakkede interesseret op om, og da han i mange år havde haft en drøm om "kunst i naturen" gik den i 1990 i opfyldelse ved samarbejde med en masse andre kunstnere i form af "Tickon" i Tranekær Slotspark., som blev starten til en lang række kunstværker rundt omkring, som er kendt i vide kredse, både i Danmark og i udlandet.\nSpodsbjerg Strand Steffen Hartby Forfatteren beskriver udviklingen i Spodsbjerg by, færgehavn og stranden fra 1938, da han som 5-årig begyndte at komme til Spodsbjerg, hvor hans mor da købte et sommerhus og hvor han selv i 1964 købte et hus i Pederstrup, som han flyttede til som pensionist i 1993.\nÅrets gang på Gundersgården 1904-05 Else Wolsgård\nAnna Christensen, f. i 1880 i Thorøhuse ved Assens.\nBlev som nyforlovet ansat på Gundersgården i Lejbølle på Langeland, hvor man igennem brevene til hendes Christian i Jylland følger den daglige arbejdsgang samt forholdene på gården i det år hvor hun var der inden sit giftermål.\nEn driftig møller på Langeland Carsten Weeke\nEfter at forfatteren arvede et skab indeholdende breve efter sin farmor, der var født i Grønnegade 5, sammenfattes en familiehistorie på grundlag af møller Hans Christian Rafn´s (1771-1834) brevveksling med sin far Niels Rafn (1735-1812) og en dagbog ført fra 1805-1821.\nEfter sit giftermål køber og flytter H.C. Rafn til Snøde Mølle i 1880, som han ejer i 19 år.\nDer nævnes i historien kendte navne som Constance Henriette Fabritius de Tengnagel fra Vejlegaard, der i 1796 blev gift med major Carl Frederik Steensen de Leth til Egeløkke.\nI 1819 sælger H.C. Rafn Snøde Mølle og køber Tryggelevgaard.\nHans kone Sille dør i 1827, hvorefter han gifter sig med sin husholderske Karen Madsdatter i 1829.\nHan dør som blind i 1834.\nv/ Claus Schou\nArtiklen handler om Karl Hansens skolegang, arbejdsliv ved landbruget, som fisker, som sømand og i land igen og slutter efter besættelsen.\nKarl Hansen blev f. 28.5.1909.\nByggeskik på Langeland Helle Ravn I 2002 var temaet for Langelands Museums sommerudstilling "bondegård og landbohave" og i den forbindelse blev der udført en undersøgelse af den langelandske bygningsudvikling, hvilket i denne artikel bl.a. belyses ud fra seks gårdes historie. (1800-1900-tallet)\nHistorien om Anna Erik Nørgaard\nFortæller om pigen "Anna" født i Rudkøbing i 1884, hendes vej videre med anbringelse på et børnehjem på Falster, ophold på husholdningsskole, ansættelse som tjenestepige i København, hvor hun som prostitueret bliver indlagt med kønssygdom på Vestre Hospital, derefter bliver hun idømt fængsel og senere tvangsarbejde, hvor hun som 21-årig drømmer om et nyt liv i Amerika.\nOgså på Langeland florerede utugten, så her får vi lidt indsigt i disse pigers problematiske tilværelse.\nFra skoledreng til organisator og skribent Trille Raagaard\nFagbevægelse starter i Danmark sidst i 1800-tallet – først i 19oo-tallet.\n1 1907 stiftedes den første landarbejderforening på Langeland, det skete i Tryggelev, hvor den første formand hed Jens Baltzer (født d. 14.april 1884 i Fodslette) hvis liv vi følger til hans død 11. januar 1971.\nP. Munch og Langeland Walther Dalland\nPeter Munch blev født 25. juli 1870 på Mors.\nHan var opstillet til folketinget for Det radikale Venstre på Langeland fra 1906 til 1945. (Indenrigsminister 1909, Forsvarsminister 1913-1920 og Udenrigsminister 1929-1940)\nVi ser nærmere på hans forhold til vælgerne på Langeland 1905 og 1906.\nFra Kongens by Fredericia til det radikale Langeland Oluf Unnerup\nOluf Unnerups barndom, læretid og deltagelse i illegalt arbejde.\nBlev i 1943 arresteret af Gestapo og efterfølgende ført til tysk koncentrationslejr.\nVendte i 1947 tilbage til Langeland med sin kone Karen.\nTolder på Strynø Karl Rubæk\nBiografi i anledning af 100 året for oprettelse af toldkontrol på Strynø.\nFortællerens farfar Hans Rubæk Hansen (1872-1955) og hans kone Catrine (gift i 1898) levede et beskedent og stilfærdigt liv på Strynø, hvor HRH fik job som toldfunktionær i 1898.\nCatrine dør i 1960, 83 år gammel, parret fik i alt 8 børn.\nDels fortalte han meget om sit liv til sine efterkommere og dels efterlod han en del skriftligt materiale og en masse dokumenter og breve, der gør denne biografi mulig.\nHans Rubæk Hansens far Claus Rubæk Hansen har lavet treskibsmodeller, den ene "Strynø" hænger i Strynø Kirke.\nLangeland -Trankebar Viggo Knudsen\nHandelsstation Trankebar i Sydindien i 1620 – 1845.\nForeningen Trankebar. Stiftet i 2002.\nLohals Krogen – en kanonbådshavn\nBemandingslister 1811 -1812.\nLohals Havn bygget 1862-63.\nEn gård i Kædeby Claus Schou\nFæstegårdsmænd i Kædeby i slutningen af 1700-tallet og i begyndelsen af 1800-tallet.\n- på Rudkøbing havn 1897 -1915\nBendix Hansen, Paaøgaard, f.1867\nLangelands Frøavlskompagni 1908.\nDampmøllen på Rue 1912.\nArbejdsmændenes Fagforening 1897, 1900 og 1909.\nSankt Bendts Kapel i Rudkøbing Walter Dalland\nRomersk-Katolsk Kirke, Brogade 14\nBygget i 1925.\nBygmester pastor Peter Schindler.\nDrageblod, kinin og bævergejl -\npå besøg i apotekets gemmer\nLille apoteksmuseum - åbnet i 1983.\nApoteket åbnet i 1705 af Gotfried Becker.\nH.C.Ørsted og Anders Sandøe blev født på Rudkøbing Apotek i 1777 og 1778 – sønner af apoteker Søren Ørsted.\nErindringer fra Rudkøbing Apotek\nv/ Henning Merrild\nDefektriceelev på Rudkøbing Apotek 1922-1927.\nApoteker Chr. Bauer, søn af A.F. Bauer gift med Marie Bay fra Strandgaarden.\nChr. Bauer gift med Mimi Andersen fra Søvertorp.\nfortalt til Mona Kristensen\nEn skildring af hverdag og andre begivenheder i Else Christensens liv. (f. 1903)\nStrynøs lille Ramsherred Jens Bech Stræde beboet i 1900-tallet af øens simpleste og fattigste – såkaldt "rabarberkvarter"\nEn dansk-amerikaner på besøg på Langeland 1935 Lilli Holm\nMarcus Lee Hansen – f. 8/12 1892.\nBesøgt Langeland (Snøde) i 1935 for at finde sine rødder.\nS/S Bagenkop Preben Theodorsen\nA/S Dampskibsselskabet Marstal af 1932. Ejer af S/S Bagenkop.\nSejlads med passagerer, fisk, ost, smør og kød til Tyskland 1932-34.\nHøjskolen i Magleby Jens Schrøder\nLangelands Folkehøjskole 1984 - 92.\nLangelands Kunsthøjskole.1992 – 2001.\nMagleby Efterskole - efterskole for normalt begavede læsesvage elever 2002.\nForliset julenat 1923 Otto Nielsen Skibet ”Verner” af Svendborg forlist.\nGæstgivergården i Lohals Tessa Clausen\nGården var beliggende hvor Lohals Plejehjem havde parkeringsplads.\nN.J. Flindt købte gården i 1895 efter brand.\nSenere Lohals Badehotel.\nBiograf i en fløj 1927-1935.\nEn vandring i Tranekær Slotspark Mona Kristensen Vandring i parken med ”Galgebakken”, og div. historier om henrettelser på Langeland.\nPrygleaffæren fra Tranekær 1915 Trille Raagaard Redaktør Carl Madsen, Social-demokraten tog affære ved uretfærdig behandling af fattige arbejdere.\nGodsejer-søfart Ole Mortensøn\nSkibsredere på Langeland.\nVaretransport og handel i ud- og indland i 1700-1800-tallet.\n”Fra mine Erindringers Skitsebog” Jens Mollerup Kunstneren Iver Tidemand Rohde, f. i Magleby Sogn d. 4. sept. 1871.\nEn Rudkøbingdreng og hans båd Henning Merrild Nielsen Jollen ”Lizzen”´s byggeri i 1939, samt ejerens ture og oplevelser i mange år.\nLindelse Præstegård Børge Sander Beskrivelse af præstegårdens udseende fra 1600 og op gennem tiderne, herunder brandskader m.m.\nKvinden i isolationscellen Claus Schou\nAne Schmidt f. i Marstal d. 30.april 1815 påsatte ild i isolationscellen i tugthuset. Retssag og straf. Beskrivelse af hendes liv i fattigdom og kriminalitet i hendes ægteskaber, hvor druk og opsætsighed mod andre i anstalten var hverdag, Flugten fra fællesarbejdsanstalten.\nDøde d. 31. oktober 1892, 78 år gammel, begravet på Humble Kirkegård.\nFiskerierhvervet i Bagenkop i 1900-tallet Preben Theodorsen\nBeskrivelse af opsætning af bundgarnspæle, fiskeri med garn og vedligeholdelse af disse.\nFiskeri med skovlvod og kroge.\nFiletfabrik bygges sidst i 40-erne.\nFiskemelsfabrik bygges i 1951 ved ”Klisebjerg”, solgtes igen i 1962.\nEkkolod på markedet ca. 1950 hvor også radiosendere blev taget i brug, samt nylonnet blev opfundet til trawl, garn, linegods, tov osv.\nI 1950-erne begyndtes laksefiskeriet med kroge ved Polen og Østersøen, ofte med for små både og deraf ulykker til følge.\nFællesmarkedet i 1972 med plagsomme kvoter.\nFremskridt i 70-erne med radar og andet udstyr.\nDe travle arbejdsløse på Strynø Oluf Unnerup Faglig arbejderbevægelse spirer på Strynø i året 1909, blev først en realitet efter første verdenskrig.


Lena og Frederik tager DM-guld til DM i Skills 2022 - HANSENBERG\nLena og Frederik tager DM-guld ved Skills 2022\nTjener og mediegrafiker vandt DM i Skills 2022\nLena og Frederik\nLena Hahn Atzen og Frederik Dahl Kehlet er Danmarks bedste elever inden for henholdsvis tjenerfaget og mediegrafikerfaget.\nTjenerelev Lena Hahn Atzen og mediegrafikerelev Frederik Dahl Kehlet er vindere af DM i Skills 2022 i Høng\nDe har været oppe mod landets bedste elever inden for netop deres fag, men lørdag eftermiddag løb to af erhvervsskolen HANSENBERGs hårdtarbejdende talenter med guldet ved DM i Skills 2022.\nDet var nemlig tjenerelev Lena Hahn Atzen og mediegrafikerelev Frederik Dahl Kehlet, som til stor jubel i festteltet i Høng blev kaldt op til scenen for at modtage de flotte DM-trofæer.\nOg det er to meget rørte elever, der nu prøver at sætte ord på, hvad en DM-titel betyder for dem:\n”Jeg er så glad. Målet var at nå i finalen. Så det er vildt at være oppe imod så mange dygtige tjenerelever – og så vinde. Jeg har lyst til at eksplodere som et konfettirør”, siger Lena Hahn Atzen, der er i lære på Molskroen i Ebeltoft.\n”Det er sindssygt. Ubeskriveligt. Jeg havde slet ikke regnet med det. Den her titel betyder alt. Der ligger flere års uddannelse og hårdt arbejde – samt et halvt års konstant træning mod netop DM i Skills – bag”, forklarer Frederik Dahl Kehlet.\nOpgaver på stribe\nHan er i lære ved Forsvaret på Ryes Kaserne i Fredericia, og i de seneste måneder har han trænet ved at kigge på tidligere års Skills-opgaver – og løst dem. Typisk får deltagerne en case – en virksomhed – som de skal løse en lang række opgaver for. Det kan være design af en plakat, emballage, en app eller en video.\nI år var temaet Tour de France – der kommer igennem Kalundborg Kommune – og mediegrafikerne skulle i løbet af tre dage løse seks separate opgaver. Deriblandt at designe en holdtrøje til et af holdene og lave en teaser til tv.\n”Det er gået over al forventning, selv om vi ikke har bevæget os ret meget ind i de områder, som jeg er stærk i. Det har været en super oplevelse, og jeg har hver dag glædet mig til at komme i gang – og været bombet bagefter på den gode måde”, fortæller Frederik Dahl Kehlet.\nVandt også en særpris\nTjenereleverne har været igennem en indledende runde, inden de fem bedste fra de indledende runder lørdag skulle i finalegear. Her stod menuen blandt andet på at lave to perfekte Irish Coffees, sørge for bordopdækning af to borde samt dekantering af rødvin.\n”For mig handler det om den læring, der følger med – at komme igennem nogle opgaver, som man ikke nødvendigvis bruger så meget i hverdagen. Forberedelserne startede i januar, og jeg sidder for eksempel om aftenen og prøver at remse cocktailopskrifter op. Jeg har svært ved at lære udenad – jeg er mere sådan til ”wing it as you go”. Men det kan man ikke til DM i Skills”, forklarer Lena Hahn Atzen.\nHun vandt i øvrigt også en særpris ved DM i Skills for ”Personlig fremtoning og serveringshygiejne”. Derudover er hun uddannet kok – også fra HANSENBERG – i 2021, hvor hun opnåede en guldmedalje ved svendeprøven.\nLæs mere om de 6 Skills-deltagere\nSe også historierne, billederne og små filmklip på skolens Facebook og Instagram.\nHerunder et lille stemningsgalleri fra DM i Skills


Shop - Billedhylde.dk\nBilledhylde.dk » Shop\nMærke: Alle Mærker HübschIb Laursen\nProdukttype: Alle Produkttyper BestikBillederammeBilledhyldeBilledophængGallerihyldeHyldeLerRammeRosetStempler\nStørrelse: Alle størrelser 30x40\nMateriale: Alle materialer EgetræTræ\nFarve: Alle farver HvidLillaSortSølv\nSkøn billederamme i træ med tekst.\nSuper fine danmarks billeder med hyggelige motiver fra vores skønne land. Alle motiver sælges i ramme med plexiglas. MålerÂ 30x40 cm\n0 2021 - Billederamme med Danmarks Motiv - sølv ramme - 30x40 cm - Badehuse\n0 2021 - Billederamme med Danmarks Motiv - sølv ramme - 30x40 cm - Skagen\n0 2021 - Billederamme med Danmarks Motiv - sølv ramme - 30x40 cm - Skagen tage\nRosetten gøres våd og derefter kan rosetten limes på emnet og skal herefter tørre til det sidder fast.\nPearhead Billederamme - Med Ler Aftryk - Espresso - Til Ophæng\nBørnebestik med prinsesse eventyr. Kan indgraveres med det navn du ønsker!Â Sødeste bestik til de små fra byhappyme. Bestikdelene har motiver af prinsesse eventyr, som gør det sjovt for børn....\nNavnegraveret, racer eventyr bestiksæt. Opgradér emballagen til den sødeste billederamme! Kvalitetsbestik fra byhappyme med motiver af biler, flyvemaskine og luftballon. Et navne graveret bestiksæt...\nElegant Bestik Med Navn, Rustfrit Stål Uden Motiv, Billederamme Inkluderet\nKvalitetsbestik fra Byhappyme med navn uden motiv i et elegant og tidsløst design. Bestiksættet er lavet i en sådan form og størrelse, at barnets små hænder kan holde ordentligt på det uden at miste...\nDisplayrammen er lavet af Indisk genbrugstræ, som stammer fra nedbrydningsmaterialer. Der vil være knaster, revner, sprækker og splinter I Træet, og træsorten vil variere. Hæng tegninger, fotos,...\nEkstra stort universal klæbeophæng fra 3M, som kan bruges til at hænge store billederammer op. Ophænget har en bæreevne på 3,6 kg og kan klare rammer op til 45 x 60 cm. Billedophænget er en smart...\nUniversal klæbeophæng fra 3M Command, som kan bruges til at hænge billederammer op, der har et takket ophængsbeslag på bagsiden. Ophænget har en bæreevne på op til 3,6 kg og kan klare rammer op...\nStrips fra Command til effektiv ophængning af billedramme med størrelse op til 60 x 90 cm og maks vægt på 7,2 kg. Stripsene gør det nemt at hænge størrere billedrammer op, uden at skulle bruge boremaskine...\n3M Commands mest populære strips til billedophæng kommer her i en sort udgave. De 4 sæt strips i denne pakke kan bære én ramme, der vejer op til 5,4 kg og måler op til 45 x 60 cm. Stripsene er lette...\nBilledophæng fra Command til ophæng af rammer med tråd ophæng på bagsiden. Pakken gør det muligt at hænge 3 billedrammer op. Billedophænget kan bruges på overfalder som f.eks. massive, hule og...\nStore strips fra 3M Command i farven sort til ophængning af større billedrammer i størrelser op til 60 x 90 cm. Stripsene har en bæreevne på op til 7,2 kg. Du er derfor dækket godt ind til de fleste...\nSpar penge med 3M Command valuepack! Med denne valuepack fra Command får du 8 sæt strips i størrelsen large og 4 sæt i størrelsen medium. Det giver dig mulighed for ophængning af 3 billedrammer uden...\nBESTSELLER! Med disse smarte monteringsstrips fra 3M Command har du mulighed for at hænge én billedramme op på væggen, der måler op til 45 x 60 cm. Stripsen kan bære op til 5,4 kg. Kræver ingen...\nDen bedste løsning til ophæng af små billedrammer! Hvide små strips fra 3M serien "Command" til dig, der ønsker ophæng af mindre billedrammer uden brug af boremaskine og skruer. Stripsene...\nMonteringsstrips fra Command specielt designet til smalle rammer, hvor der ikke er bredde til at bruge en af Commands andre billedophængs-strips. Stripsene kan anvendes med rammer, der måler op til 45...\nGummieret, selvklæbende lærredsoblat/klapøsken med ophæng i messing. Bæreevne ca. 300 g.\nGallerihylde, maxbelastning 4 kg. - Sort pulverlakeret metal\nGiftdecor Dobbelt Billederamme m. Klips\nBillederammen kan indeholde to billeder hvor den ene billede kan sættes fast ved hjælp af klipsen. Rammen måler 15 x 19 x 44 cm.\nPearhead Billederamme - Med Blæk Aftryk - Hvid\nDu ser her den super smarte Ester billedhylde i hvid med en længde på 60 cm. Billedhylden er kendt for at designe og udvikle møbler i en moderne skandinavisk stil. En billedhylde er en rigtig god...\nRGE Ester billedhylde - sort metal og træ\nDu ser her den super smarte Ester billedhylde i sort med en længde på 60 cm. Billedhylden er kendt for at designe og udvikle møbler i en moderne skandinavisk stil. En billedhylde er en rigtig god...\nDu ser her den super smarte Ester billedhylde i sort med en længde på 80 cm. Billedhylden er kendt for at designe og udvikle møbler i en moderne skandinavisk stil. En billedhylde er en rigtig god...


Kloden kalder -\nKloden kalder antal\nHvordan forestiller du dig det gode liv i lyset af klimaforandringerne?\n32 forskellige samtalekort om nogle af de spørgsmål, der kalder på os, når vi forholder os til en verden med klimaforandringer: Hvad giver dig håb? Hvor forpligtet er vi på hinanden? Hvad kunne du tænke dig at ændre? Hvad skal et demokratisk samfund kunne i en verden, der kræver hurtig handling?\nKortene lægger op til at udforske nogle af de spørgsmål, der trænger sig på, når man er borger i et samfund og i en verden, hvor vilkår og muligheder ændrer sig.\nI forbindelse med samtalekortene “Kloden kalder” er der udarbejdet et undervisningsmateriale i samarbejde med Alinea, Egmont Fonden. Undervisningsmaterialet er målrettet udskolingen, og har fokus på den gode samtale med klimaet som omdrejningspunkt. Materialet kan tilgås fra Alineas hjemmeside fra uge 17. Se mere om Kloden kalder her\nDanmark set indefra – Danmark set udefra\nDanmark set indefra - Danmark set udefra antal\nEr du sikker? antal\nEU – hvor skal vi hen?\nEU - hvor skal vi hen? antal


Hjemmeværnet har ikke nosser | Rotsne's danske blog\ndansk folkeparti, hjemmeværnet, indvandrere, integration, uniform\nHjemmeværnet har ikke nosser\nIn Uncategorized on juli 19, 2009 at 4:58 pm\nOK. Vi klager over at visse grupper af indvandrere hænger på gadehjørnerne. De overfalder motorcykelbander for at overtage et marked som politiet for længe siden skulle have taget livet af ved at gøre fuldstændig på samme måde som de gør idag, nemlig ved at sikre at de ikke kan føre sig frem som velhavende folk og negative rollemodeller, men politiets omstillingsparathed er en anden snak.\nSå er der pludselig en kvinde som vil gøre en indsats for det samfund hun bor i. Hun rejser sig fra sofaen som en mønsterbryder og taget hjemmeværnets grunduddannelse med udmærkelser på visse områder.\nAlle er tilfredse. Mod forventning ser man pludselig en arbejdsindsats og hjemmeværnet skriver endda om det i deres blad indtil ……\n…. at en vågen politiker fra Dansk Folkeparti ser hende på hjemmeværnets hjemmeside og træder i aktion. Kvinden har glemt at tage sit tørklæde af. Der er imod et uniformsreglement, som er lavet i en tid hvor at missionen var at beskytte Danmark imod de kommunister som havde gemt våben fra anden verdenskrig og hvor medlemmerne af hjemmeværnet var bedsteborgere med hang til motion ganske som vi så det i filmen: Det støver stadig med Dirch Passer og Jørgen Weel.\nMen det er ikke længere hjemmeværnets funktion at fungere som et alternativ til de skjulte kommunistiske grupperinger der som bekendt stod parat til et kup i påsken 1948 hvor at deres allierede skulle være gået i land på Sjælland hvis ikke velmenende allierede havde advaret os. De skjulte grupperinger sidder idag på plejehjem eller er gået bort i almindelig udsvævelse med alt for mange bajere og alt for meget rød kød.\nIdag skal det danske forsvar sættes ind over hele kloden styret af hvor at vores politikere mener at det giver mest goodwill i forhold til vores internationale samarbejdspartnere. Det har medført at de er kastet ud i forskellige missioner uden det rigtige udstyr og det har udpint vores mandskab. I dette nye politiske spil kommer hjemmeværnet ind som aflastning ved bevogtning af baser og andre vigtige ejendomme.\nSer vi på hvad et land som England har tilladt i deres Uniformsreglement når de har skullet have soldater i selv de fjerneste afkroge af verdenen står det klart at et simpelt tørklæde ikke gør den store forskel.\nMen hvor at vi var mange som troede at vores engagement var et spørgsmål om en kamp på terrorisme hvilket basalt set blot er en variant af bekæmpelse af kriminalitet, så er argumentet pludselig at vi udkæmper en værdikamp. Vi skal omvende andre folk så de fremstår i vores billede. Dermed gør DF-politikeren vores væbnede indsats til et kristent korstog.\nHjemmeværnet havde ikke modet til at stå imod denne kritik. Den politiske ledelse i form af den kommitterede som det så fint hedder meldte ud af et tørklæde ikke kan lade sig gøre. Dermed fik vi svaret på hvad den kommitterede egentlig får sin tid til at gå med. Det er ikke småpenge som han får.\nSå tørklæde er yt og bøllehat er in jvf. en artikel i Politiken. Dvs. sålænge at folk selv vil betale for at smide en vigtig del af deres beskyttelse og dermed stille sig ringere sikkerhedsmæssigt end eksperterne mener de bør være beskyttet.\nHjemmeværnet har travlt med at forklare at de ikke har givet efter overfor Dansk Folkeparti og at det ikke er fordi at det er udtryk for noget kvindeundetrykkende at bære tørklæde, men faktum er at det er et nederlag.\nMen hvad er faren ved at have en kvinde rendende rundt med tørklæde? Svaret blæser i vinden. Var det undergravende virksomhed hun var ude på, så havde hun vel taget uddannelsen uden.\nSagen sender et kraftigt signal til kvinder fra denne sub-kultur. I må blive hjemme ved kød-gryderne og bøje Jer for Jeres mænd, hvis I ikke fra starten af som teenager står frem og risikerer æresdrab. Det er en farlig kurs at gå ind på. Vi skal hive disse unge kvinder ind i vores fællesskab så de får nogle allierede til at bryde med de undertrykkende elementer i deres kultur. I perioder må vi gå på kompromis, vi må tage risiko. Præsident Lincoln sagde: Hold dine venner tæt til dig og dine venner tættere på.\nVi må ikke glemme at hjemmeværnet blev skabt til at tøjle elementer som ellers kunne finde på at gemme en AK-47 på loftet og opsøge en sub-kultur der ville omstyrte vores samfundsstruktur. Nu er hun og andre kvinder med samme kulturelle baggrund blevet fortalt at hun hellere må opsøge andre og mindre kontrollerede cirkler, hvis hun ønsker friluftsliv, struktur og omgang med våben.\nTo debatter kører i Danske aviser. Der er rige muligheder for at komme med input hvis man mener noget om det:\nTørklæder i hæren – OK for mig (BT debat)\nIndland: DF vil forbyde tørklæder i Hjemmeværnet\n▶ 2 kommentarer\nHjemmeværnet blev ikke skabt for at “tøjle elementer”. Hjemmeværnet blev skabt efter ordene “aldrig mere en 9. April”, forstået på den måde, at Danmark aldrig nogensinde mere skulle blive overrumplet så let som tyskerne gjorde da da “angreb” Danmark under 2. verdenskrig. Landet ville på den måde have mange tusinde folk under våben, som så kunne forsvare Danmark.\nJens Nielsen 20 juli 2009 at 6am\nHvis man skal stå hjemmeværnets egen hjemmeside til troende og det kan man godt være i tvivl om efter de sidste dages begivenheder, så blev hjemmeværnet for alvor fasttømret efter at invasionen i Påsken 1948 blev afværget 5 minutter i 12.\nrotsne 21 juli 2009 at 9am\n« Before En dansk Bernhard Goetz juli 9, 2009\nAfterDet er altså ikke racisme. august 12, 2009 »


Æseldriver vælger at kvitte | The Other Newspaper\nHome Non-categorized Æseldriver vælger at kvitte\nÆseldriver vælger at kvitte\nEn æseldriver i det sydlige Angola har valgt at sige stop, fremover står på den muldyr.\nDet er ret irriterende at Deres udsendte har måttet rejse helt til Angola, blot for at finde ud af dette. Jeg troede oprigtig talt at han var interessant, hvilket han var de første 10 minutter, men siden blev jeg ufattelig træt af at høre på ham og jeg aner ikke hvorfor.\nHan er bare trættende.\nHvordan er din fornærmelsesbalance? Sådan spørger han ind imellem de lange kedelige sætninger om muldyr og æsler. Han formår ikke at distancere sig fra sin situation og beskrive det belevent udefra for en dansker.\nPrevious articlePræst brænder sig på cigaret\nNext articleForskere finder forstenet moralteolog


Vin Santa Barbara Pathos: alle årgange hos Drinks&Co\nVine Santa Barbara Pathos\nSanta Barbara Stefano Antonucci (Marche)\nSanta Barbara Pathos , en %vine rød fra vingården Santa Barbara Stefano Antonucci med DO Marche med kaste fra syrah, merlot og cabernet sauvignon. Ifølge Drinks&Co brugere, er en fortjener den en validering på 4 5 poeng.\nHvilke meninger om andre årganger eller mængder af Santa Barbara Pathos?\nSanta Barbara Pathos 2017 - Marche\n“Jeg vil ikke anbefale at tage denne rød Santa Barbara Stefano Antonucci kød. Jeg drak det med en klient. Kirsebær, midterste lag. Ligner en rød frugtkompot. Nice, tæt, varm i munden.”\nSanta Barbara Pathos 2016 - Marche\n“Tone Red Bordeaux. Aromas ristede.Tættere end normalt. Jeg tog det med nogle pigge. Den foretrukne vin fra mine forældre.”\nSanta Barbara Pathos 2015 - Marche\nSanta Barbara Pathos 2014 - Marche\n“Jeg tvivler ikke på , jeg køber det i Uvinum. Én Syrah rød Bordeaux. Søde lugt af karamel. Vi bemærker, at sidst.”\n“Forbliver en fantastisk vin Køb jaat flere flasker til at modnes yderligere i min kælder”\nSanta Barbara Pathos 2012 - Marche\n“Kirsebær farve høj lag. Aroma af jordbær , hindbær og nogle røde bær.Vi bemærker hindbær smag. Vi startede med tapas og tage al den mad, vi. Jeg drak det med mine brødre.”


Foretag dig et klogt boligkøb - PengeUnivers.dk\n15. november 2018 Nikolaj Haugaard Bolig 0\nAt foretage et boligkøb er en stor beslutning, da det er denne beslutning, der bestemmer, hvor du skal bo de næste mange år. Det er derfor vigtigt, at du vælger med de kloge og smarte på briller på. Vi vil i denne artikel give dig nogle gode råd til, hvordan du sikrer dig, at du tager den bedste beslutning.\nVælg ud fra beliggenhed\nDet første og vigtigste tip vi vil give dig i denne artikel er, at du altid skal vælge din bolig ud fra beliggenhed. Når du først har købt din bolig, kan du ikke flytte den til anden placering, og derfor er det meget vigtigt, at du ikke går på kompromis med beliggenheden. Gå hellere på kompromis med boligens tilstand. Det kan godt være, at du træder ind i boligen, og bliver overrasket over, hvor dårlig istandsat den er. Men du skal huske på, at du altid kan renovere den, når du får luft i økonomien.\nHvis du har svært ved at finde den rette bolig, kan du med fordel henvende dig til en ejendomsmægler eller du kan oprette en blog, hvor du beskriver din situation, i håb om at du får nogle henvendelser. Det kræver bare, at du køber et webhotel på Hostingguiden.dk.\nHvis ikke du har en specifik beliggenhed, som du ønsker at bo i, kan det være en god ide at undersøge, hvor de opblomstrende boligkvarterer befinder sig henne. Hvis du køber en bolig et sted, hvor prisniveauet er en smule lavt, men at du ved, at der over de næste par år, vil være prisstigninger i området, vil din bolig blive mere værd, og du vil derfor kunne få mange flere penge for den, når du endeligt sælger den. Dette er dog lettere sagt end gjort, da man ikke altid ved, hvor de opblomstrende boligkvarterer er. Men en god tommelfingerregel er, at du skal kigge efter nybyggeriet i form af nye boliger, en ny station, nye indkøbsmuligheder ect. Det vil i hvert fald være et lille tegn på, at et boligområde er i vækst.\nDen rette rumfordeling\nNår du er ude og se på din fremtidige bolig, er det meget essentielt, at du sikrer, at der er en god rumfordeling i boligen. En rumfordeling er også en af de ting, der er svære at gøre noget ved, og det er derfor en af de ting, du helst ikke skal gå på kompromis med.\nGå efter en bolig som trænger til at blive renoveret, da disse boliger ofte er billigere og samtidig får du også mulighed for at renovere lejligheden, så den passer lige præcis til dine ønsker og behov. Hvis du lige har været ude i banken og låne penge, er sandsynligheden for, at du kan låne et yderligere beløb meget lille, og derfor er du nødt til at finde andre muligheder for at få penge til renovering. Det kan derfor i dette tilfælde være en fordel at låne penge udenom banken. Tag et billigt lån i gennem linket her.\nForhåbentligt kunne du bruge disse tips til at få noget inspiration til, hvordan du kan foretage dig et klogt boligkøb i fremtiden.\nSpar penge på transporten, når du starter på din nye uddannelse


Månedsrapport: Europe, Januar 2019\nEuropæiske aktier fulgte tendenserne på de globale aktiemarkeder og endte måneden i et markant plus på over 6%. Dette på trods af fortsatte bekymringer omkring Brexit samt en italiensk økonomi, der officielt befinder sig i en teknisk recession, da de seneste to kvartaler har vist negativ vækst.\nAfkastet for januar måned var i Falcon Europe Momentum et plus på 7,8%, mens sammenligningsindekset steg med 6,3%.\nI forbindelse med reallokeringen primo januar blev aktier indenfor finans, industri og forsyning øget med 1%-point hver. Aktier indenfor konsumentvarer blev reduceret med 2%-point.\nJævnfør vores faste reallokeringsintervaller vil reallokering af den næste delportefølje i Falcon Europe Momentum ske medio februar 2019.\nAker BP ASA 1,7% 33,1%\nAker ASA 1,6% 32,4%\nNEL ASA 1,0% 24,8%\nAltri SGPS SA 1,6% 24,7%\nTGS-NOPEC Geo. Company 1,4% 23,7%\nHargreaves Lansdown plc 1,4% -9,1%\nAstraZeneca plc 2,3% -2,6%\nColoplast A/S Class B 0,7% -1,6%\nSofina SA Finans Belgien 3,5%\nSalMar ASA Konsumentvarer Norge 3,5%\narGEN-X SE Sundhed Belgien 2,9%\nNaturgy Energy Group, S.A. Energi Spanien 2,8%\nDO & CO Aktiengesellschaft Finans Østrig 2,8%\nTelefonaktiebolaget LM Ericsson Class B Teknologi Sverige 2,6%


DF-politikere uden kontakt til virkeligheden - sn.dk - Debat Stevns\nArtiklen: DF-politikere uden kontakt til virkeligheden\nDF-politikere uden kontakt til virkeligheden\nOpdateret 27. august 2021 kl. 12:28\nDebat Stevns - 26. august 2021 kl. 15:11\nDen nye Rødvig Station vil stå færdig i tredje kvartal af 2022. Flytningen fra havnen koster Stevns Kommune 11,3 millioner kroner, halvdelen af de samlede udgifter. Udgiftens fordeling bygger på en juridisk bindende aftale fra 2020 mellem region, kommune og banen. Fornuftige politikere har vedtaget det sådan i deres budgetter.\nDet blev der orienteret om på det seneste møde i Plan, Miljø og Teknikudvalget for en uge siden, og det kan læses på kommunens hjemmeside.\n»O kan ikke godkende de store kommunale udgifter for at flytte Rødvig Station. Der bør være bustransport til Store Heddinge«, hedder det i referatet. O står for Dansk Folkeparti (DF).\nSå nu er borgerne i Rødvig og Store Heddinge klar på, hvad DF anser for den nødvendige, offentlige trafik mellem deres byer. Læs igen, hvis du ikke troede dine egne øjne!\nAtter kommer DF med en politisk udmelding, hvis udfald er givet på forhånd. Et tomt og intetsigende slag i luften fra et parti, som jo ikke engang kan fremvise et selvstændigt, kommunalt budget.\nSom borger i Rødvig vil jeg kraftigt pointere, at det ikke bliver med min stemme, at borgerne skal med bus for »at komme til staden« for slet ikke at tale om de studerende til uddannelsesstederne i Køge. Gode planer, med forbedringer i den offentlige trafik i vores kommune, er godt undervejs. De kan ikke stoppes af politikere uden forbindelse til virkeligheden.


Stort designmarked indtager Vejle Lystbådehavn\nI Byen Skrevet af Helge Rahbek | 17.08.18 | 11:51\n17.08.18 / 10:49\nFor andet år i streg er Upcomers Designmarked en del af Vild med Vand. Den 25. og 26. august kan du møde passionerede iværksættere og deres smukke håndværk - og der er naturligvis også sørget for en særdeles Instagram-venlig udsmykning af kanalen langs promenaden.\nSmykker, keramik, illustrationer, originaltegninger, børnetøj, porcelænsfigurer, lædertasker, økologiske kropsplejeprodukter og meget mere. Listen af spændende designs, som du kan få fingrene i, er lang, når Upcomers Designmarked indtager Vejle Lystbådehavn den 25. og 26. august. Selv hvis du ikke hiver pengepungen op af lommen, kan du godt bruge to dage bare på at blive inspireret, hvis du går med langsomme skridt forbi udstillernes telte.\nUpcomers Designmarked er efterhånden blevet en institution for entreprenante designere, og arrangørerne er glade for at vende hjem til Vejle igen. Siden det første marked i 2014 har indehaver Junette Bay sammen med sit team af engagerede frivillige udviklet markedet fra gang til gang flere steder i Vejle – og andre steder i landet.\nTidligere på året blev Upcomers Designmarked for anden gang afholdt hos IBC Innovationsfabrikken i Kolding. Den første weekend i oktober er de desuden medarrangører af et marked i Aalborg Kongres & Kultur Center.\nBillede fra sidste års designmarked.\nNår designmarkedet vender tilbage til Vejle i forbindelse med Vild med Vand vil hele området omkring lystbådehavnen summe af aktiviteter. Stueetagen i Fjordenhus, tegnet af den internationale anerkendte kunstner, Olafur Eliasson, er åben for alle, og det er gratis at komme ind. Til Floating Art kan du opleve fjorden som platform for nye tendenser i samtidskunsten, hvor både kunstens og arkitekturens egenskaber kommer i spil. Du kan læse mere om, hvad Vild med Vand byder på her.\nHar du behov for en pause fra de mange indtryk, kan du gå forbi kanalen langs promenaden, hvor Upcomers Designmarked har sørget for den perfekte udsmykning til et klassisk SoMe-billede, som egner sig særdeles godt til Instagram.\nDu kan besøge Upcomers Designmarked til Vild med Vand lørdag den 25. august fra klokken 11 til 18, og søndag den 26. august fra klokken 10 til 17.\nDu kan læse mere om Upcomers og finde en liste over udstillerne på www.upcomers.dk. Du kan også følge UpcomersDK på Facebook eller upcomers.dk på Instagram.


Siemens KI81RAF30 køleskab - Test af køleskabe\nSiemens har altid været en dominerende og afgørende faktor i udviklingen af køleskabe. Dette viser de endnu engang med nye grønne bølge af produkter, hvor solidt materiale og klimaansvarlig teknologi er kendetegnene. Et af de hidtidige resultater af denne bølge er modellen Siemens KI81RAF30, som er faldet i rigtig god jord hos kunderne. Vi ser nærmere på netop dette køleskab i det efterfølgende ved at kaste et blik på dets specifikationer og ikke mindst gode anmeldelser.\nMiljøvenlige Siemens KI81RAF30 er stor og stille\nSom skrevet i overstående er Siemens KI81RAF30 en del af Siemens grønne bølge, hvilket betyder, at dette køleskabe er lavet med et stort fokus på miljøvenlighed. Endvidere er det derfor heller ingen overraskelse, at det er placeret helt i top, når det kommer til energiklasser. Mere præcist vil det sige, at den er havnet i den næstbedste klasse overhovedet, hvilket er energiklassen A++. Dette betyder, at køleskabet kun har et årligt energiforbrug på 116 kWh, hvilket er rigtig lavt for et køleskab med en kapacitet på hele 319 liter. Desuden bliver køleskabet belyst af LED-pærer, som også er energisparende. Altså er denne maskine rigtig god for miljøet men også for dig, da du sparer en masse penge på at få et lavere elforbrug. Det er også værd at tage med, at Siemens KI81RAF30 har et sensationelt lavt lydniveau, som kun er på 37 dB. Dette er så lavt, at det er blandt de absolutte laveste lydniveauer på hele markedet. Endelig har du mulighed for at indstille temperaturen i køleskabet helt præcist med den elektroniske temperaturindstilling, som er rigtig nem at bruge.\nSiemens KI81RAF30 får fantastiske anmeldelser\nBaseret på hele 12 anmeldelser får Siemens KI81RAF30 4,8 stjerner ud 5 stjerner. Dette er et udsædvanligt højt snit, der i den grad vidner om kvalitet og ikke mindst kundetilfredshed. Derfor bekræfter disse altså blot, at vi her har at gøre med endnu et unikt kvalitetsprodukt fra Siemens, som det i den grad kan betale at investere i.\nBrugeren ChristianB er en af de mange anmeldere. Han har givet produktet 5 stjerner med denne kommentar til følge:\n“Selvom dette køleskab ligger i den “billige” ende i forhold til andre skabe med samme funktioner, er det et absolut top produkt. Har haft skabet i en lille måned nu og det holder temperaturen som det skal, det er noget nær lydløst uden for det skab det står i og det er lækkert og funktionelt design der føles som noget der holder.“


Entreprise – UlleHus\nLad UlleHus stå for det hele. Vi udfører totalentrepriser for virksomheder og offentlige institutioner. En totalentreprise kan bestå af nybyggeri af boligblokke, institutioner, helårshuse og feriehuse, men kan også være mindre opgaver som om- og tilbygning samt modernisering af badeværelser, køkkener o.lign.\nVi klarer alt fra tegning til byggeri i en totalentreprise\nVed en totalentreprise tager vi os af alt lige fra skitse til arkitekttegning og øvrige beskrivelser af byggeriet. Desuden indhenter vi byggetilladelser og anden nødvendig dokumentation. En af de vigtigste opgaver ved en totalentreprise er, at vi sørger for at indhente tilbud fra de øvrige fagentrepriser som blandt andet malere, elektrikere, murere og VVS-installatører samt arkitekter, ligesom vi sikrer alle leverancer til byggeriet.\nEn anden opgave, som er mindst lige så vigtig, er koordination imellem håndværkerne undervejs i byggeriet. Dermed er det vores ansvar at stå for den løbende kommunikation og ligeledes at takle de udfordringer, som opstår.\nUlleHus har ansvaret\nNår du benytter UlleHus til din enterprise, så er det vores ansvar, hvis der opstår problemer. Dermed er det også vores ansvar, at få løst problemet og tage dialogen med de implicerede parter. Vores værdier er med selvfølge at levere en service og et resultat, hvor du er sikker på kvalitet, økonomi og tidsramme.\nKontakt UlleHus på telefon +45 70 22 70 11 eller på rasmus@ullehus.dk og få et uforpligtende tilbud på en totalentreprise i forbindelse med et byggeri.


Lauenburg Lakes Nature Park; Beliggenhed og betydning\nFebruar 23, 2016 Elsebeth Lebesgue L 0 0\nDen Lauenburg Lakes Naturpark blev grundlagt i 1961 og ligger i distriktet Lauenburg i den sydøstlige del af den tyske delstat Slesvig-Holsten. Det er lige på grænsen til delstaten Mecklenburg-Vorpommern i Slesvig-Holsten Uplands, en ung Drift morænelandskab, der dannes under Weichsel istid af den sidste istid.\nBeliggenhed og betydning\nMed et areal på over 470 km naturparken er den tredje største i Schleswig-Holstein og indeholder omfattende strækninger af skov. Den Lauenburg Lakes Nature Park, er der 40 søer i alt, grænser direkte på Mecklenburg biosfære reserve af Schaalsee og sammen udgør de et stort naturreservat langs den tidligere indre tyske grænse.\nDe største søer i naturparken er Ratzeburger Se og Schaalsee, som er knyttet sammen af Schaalsee kanalen, der begynder i nærheden af Salem.\nInden for naturparken er distriktet byerne Ratzeburg og Mölln samt Hellbach dalen. Den gamle Salt Road fra Lüneburg til Lübeck løber gennem naturparken - flere steder, såsom Fredeburg, stadig som en middelalderlig rute - Alte Salzstraße. Naturparken er nogenlunde afgrænset mod vest mellem Berkenthin og Büchen ved Elben-Lübeck-kanalen. Den Naturparkweg natursti løber gennem parken og forbinder den til de andre fire naturparker i Slesvig-Holsten.\nVandskellet mellem Nordsøen og Østersøen også løber gennem naturparken.\nForrige artikel Harry Britt\nNæste artikel Franciszek Ksawery Drucki-Lubecki


Gæsteblogger: OceanMan Open Water i Alanya - Dansk i Tyrkiet\nAlanya, Alle indlæg, Gæsteblogger, Oplevelser\nGæsteblogger: OceanMan Open Water i Alanya\nPosted on november 5, 2019 november 5, 2019 AuthorDanskityrkiet.dk\nAlanya er mere end bare turisme. Her er noget for enhver smag. Byen byder hvert år på mange aktive events heriblandt OceanMan Open Water i Alanya.\nBloggen har endnu en gang fået besøg af en gæsteblogger. Denne gang danske Andreas, som da han rejste til Alanya i 2019, havde sine fordomme om Alanya.\nAndreas er langt fra den første, jeg har hørt der har haft sine fordomme om Alanya. For nogen får de bekræftet fordommene, men rigtig mange bliver positivt overrasket. For Alanya har så meget at byde, hvad enten man er til solbadning, kultur, madoplevelser, aktive oplevelser mm.\nEn lang svømmetur i Alanya\nI maj 2019 tog jeg ned og besøgte min kammerat Ronni, som er bosat i bydelen Tosmur i Alanya. Jeg har tidligere hørt, at byen er ekstremt turistet og uden charme, men jeg må sige at mine fordomme blev gjort til skamme.\nMin oplevelse i Alanya i dagene op til OceanMan\nCa. en halv times kørsel fra Alanya langs floden Dim Cay ligger restauranten Pinarbasi. Her spiste vi tyrkisk morgenmad med alt hvad dertil hører. Som man kan se på billedet, er der rigeligt med mad til 2 personer. Som meget andet i Tyrkiet, var prisen overkommelig. Vi spiste 2 mennesker for højst 100 kr. Kan stærkt anbefale dette sted.\nOm aftenen spiste vi på Restaurant Pasha, som ligger lige ned til vandet, også dette sted, var langt fra de danske priser, som jeg er vant til. Restauranten havde masser af lækker lokal mad og fisk.\nSvømmestævnet OceanMan Open Water i Alanya\nMin kammerat og jeg havde over en øl i 2018 aftalt, at vi skulle prøve kræfter med nogle lange distancer på svømmefronten. Jeg har selv tidligere deltaget i IronMan, men det er efterhånden 10 år siden, og min kammerat er tidligere elitesvømmer, men det er efterhånden også mange kilo og år siden. 🙂\nDen 12. maj oprandt dagen, hvor vi skulle ud på den store svømmeprøve i bugten i Alanya. Jeg havde valgt den mere magelige 1500 meter distance, mens min kammerat valgte 5000 meter distancen.\nVi startede ”opvarmningen” på En Vie Beach med lækker champagne brunch. Et super hyggeligt sted med god mad og fantastisk udsigt til havet.\nSelve svømmestævnet var super godt arrangeret med forplejning og god info inden løbet. Vores tider var vi også begge godt tilfredse med. 5000 meter svømmede Ronni på 1 time og 26 minutter og jeg selv klarede de 1500 meter på ca. 30 minutter. Hvis man kan lide at svømme lange distancer, så kan det klart anbefales at prøve løbet til næste år, når det igen er i Alanya.\nJeg fandt ud af at Alanya nok er turistet, men rummer meget mere end all inclusive hoteller og turister i hobevis. Strandene er lækre, maden er billig og i de fleste tilfælde god, folkene er gæstfrie og venlige, hvad mere kan man ønske sig? Efter min første oplevelse i Alanya, er jeg sikker på, at det ikke bliver den sidste.\nBlogindlægget er skrevet af Andreas fra https://interrailguide.dk/ Hos interrailguide kan de hjælpe dig med din næste togtur ned gennem Europa.\nPosted in Alanya, Alle indlæg, Gæsteblogger, Oplevelser\nSalda gölü – Tyrkiets dybeste sø\nFamiliebesøg og boligsøgning i Alanya