Motorsporten.dk - Clio Cup - DK - Tidtagningen afgørende i Fleggaard Clio Cup\nTidtagningen afgørende i Fleggaard Clio Cup\nKasper Jensen og Per Poulsen forudser tæt kamp i den hårde mærkeklasse\nMotorsport består af mange flere facetter end bare den kamp skærm mod skærm, publikum oplever på racerbanerne. Der er også hele den indledende fase fra klargøringen af racerbilen i værkstedet og indtil kørerne holder klar på startstregen.\nOg netop denne proces kan godt gå hen at blive udslagsgivende for udfaldet i Fleggaard Renault Clio Cup, hvor bare syv points adskiller Per Poulsen, Årup, og Kasper Jensen, Aalborg. I hvert fald hvis man spørger de to titelkandidater.\n”Tidtagningen bliver endnu mere afgørende denne her gang. Tendensen i år har jo været, at vi har ligget nogenlunde ens i tidtagningen, men det betyder bare så meget at starte etter, hvis man skal have en chance for at vinde i løbet,” siger Per Poulsen.\n”Tidtagningen bliver rigtig vigtig,” understreger Kasper Jensen. ”Det har den været hele sæsonen. Kampen har været så tæt, at der ikke er nogen margen. Den af os, som er hurtigst denne weekend, bliver mester, og når det er så tæt, så bliver tidtagningen meget afgørende.”\nLigesom i storebrorklassen DTC høster de tre hurtigste kørere i Fleggaard Renault Clio Cup også bonuspoints for de tider, de opnår i tidtagningen. Men derfor bliver det alligevel i de to løb søndag, at afgørelsen kommer til at falde.\n”Det er ikke pointene i tidtagningen, der vigtig,” slår Kasper Jensen fast. ”De er peanuts i forhold til de fem points, der udgør forskellen mellem en første- og en andenplads. Indtil videre har det kun været vi to, der har taget førstepladser i år, og hvis ikke jeg vinder løbene, så vinder Per. Med fem points forskel er det vigtigt med bedste startplacering, så jeg kan køre den førsteplads hjem.”\nPer Poulsen er også godt klar over, at der denne gang står meget mere på spil end i de syv foregående afdelinger af Fleggaard Renault Clio Cuppen.\n”Hvis jeg ikke kommer forbi ham med det samme, så må jeg satse,” siger den lange fynbo. ”Det bliver jeg simpelthen nødt til, for hvis ikke jeg prøver, så kan jeg ikke vinde mesterskabet. Det er så svært, fordi vi er så ens.\nKasper Jensen (10) og Per Poulsen (2) har året igennem skiftes til at føre i Fleggaard Renault Clio Cuppen. På søndag falder afgørelsen på FDM Jyllandsringen.\nBegge mesterskabsrivaler har tidligere på ugen været på netop FDM Jyllandsringen for at forberede sig, og her levede Kasper Jensen op til sin aktuelle mesterskabsføring ved at køre på de bedste omgangstider.\n”Han var skræmmende hurtig, men derfor lægger vi os ikke bare ned og overgiver os,” slår Per Poulsen fast. ”Jeg har jo prøvet at blive nummer to i klassen før, og jeg vil gøre alt, hvad der står i min magt for at vinde. Det bliver ekstremt svært, men jeg er ikke tvivl om, at den der vinder også er den rigtige vinder. Værre er det ikke.”\n”Jeg vurderer mine chancer for at tage titlen for gode, men syv points er ikke ret meget i dette her mesterskab,” siger Kasper Jensen. ”Hvis heldet er der, så er chancerne rigtigt gode, men Per er en fighter, og han er dygtig og erfaren, så man skal ikke føle sig sikker. Jeg er nødt til at køre min chance og håbe på, at det hele går op i en højere enhed.”


Summer RentalHvad der skulle være idyllisk og solslikkerisk sommerferie ender i total håbløshed for en lille familie.TYND KOMEDIE"Summer Rental" er endnu en af disse indholdsløse familiekomedier om en stresset mand, der tager på ferie med sin familie for at - tror han - slappe af og nyde livet i en måneds tid. Naturligvis bliver ferien langt fra afslappende, men derimod temmelig rædselsfuld, og alt går galt. Men i amerikanske komedier som denne bliver der også rådet bod på dét: En happy ending er under opsejling. Familien får efter megen tortur endelig oprejsning. Uheldig familiefar\nI denne film er det John Candy, der er den uheldige familiefar, og han egner sig jo perfekt til at spille hovedrollen i en falde-på-halen-komedie som denne. Jack Chester hedder han, og han har lejet et rigtig luksushus, tror han, men efter et par dage kommer en rig familie og påstår, det er deres hus, hvad det også er. Jack har taget fejl af Beach Road og Beach Lane. Huset på Beach Lane er naturligvis langt mere forfaldent og rædselsfuldt placeret lige ud til en offentlig sti ned mod stranden. Og inden længe har Jack beskadiget sit ben, så han må blive hjemme, mens resten af familien forlyster sig. Vinden & familien i ryggen\nMen Jack kommer alligevel i kontakt med en gammel søulk, der lærer ham at sejle. Så da Jack vil vinde en lille krig mod en lokal rigmand, der tror, han er noget og som vil smide familien ud af huset, fordi Jack har lavet et hul i hans flotte sejlbåd, har han gode odds, for han har både vinden og familien i ryggen..\nDer er ingen fantasi i Jeremy Stevens' og Mark Reismans historie, der uoriginalt følger alle tidligere lignende komedier ned til mindste detalje. Forudsigeligt karikeret\nFamiliens personer er overfladisk og særdeles forudsigeligt karikeret. Jack har en ung datter, hvis bryster netop er begyndt at stritte frem bag bh'en - hun er vild med livredderne - og de med hende. Jack har en søn, der gerne vil være stærk og mandig og som klapper sin far i hænderne, når denne småfed og almindelig har tænkt sig at slå et par særdeles trendy fyre i beach volley - og hvor skuffet og flov bliver sønnen ikke bagefter.. Kaotisk latterligt\nDen gamle søulk og hans folk er kaotisk latterligt fremstillet, det er ikke engang morsomt - det er råplat.\nDer er ganske få elementer i "Summer Rental", som man kan komme til at grine ad, men de få scener er bestemt ikke værd at vente på. Også alt for lidt af John Candys ellers så elegant morsomme skuespil.Anmeldt i 1997 af Tobias Lynge Herler© philm.dk 1992-2016Udskriftsvenlig udgave\nFakta om filmen1985, USA, Komedie, 84 minDansk titel: Alle tiders sommerInstr: Carl Reiner Prod: George Shapiro Manus: Jeremy Stevens, Mark Reisman Foto: Ric Waite Klip: Bud Molin Mus: Alan Silvestri Medvirkende: John Candy (Jack Chester)Karen Austin (Sandy Chester)Kerri Green (Jennifer Chester)Joey Lawrence (Bobby Chester)Rip Torn (Scully)Richard Crenna (Al Pellet)John Larroquette (Don Moore)Reni Santoni (Announcer)Richard Herd (Angus MacLachlan)Et angiver en særlig god præstation.Et angiver en særlig ringe præstation.


Anmeldelse - God lyd i hovedet - Soundcheck.dk\nVi tester hovedtelefon forstærkere\nGod lyd i hovedet\nHvis man nu vil have det bedste ud af sine hovedtelefoner og sin computer er der ingen vej udenom en hovedtelefonforstærker. Vi kigger her på tre gode bud\nDet er ingen hemmelighed at musikbranchen i stigende grad satser på den digitale formidling af deres produkter. Selvom LPer stadigvæk har charme og affektionsværdi er der ingen tvivl om at de digitale medier er kommet for at blive. Producenterne er i stigende grad begyndt at sælge deres musik igennem tjenester såsom I-tunes. Samtidig ser vi et drastisk fald i salget af cder. Selvom langt de fleste tjenester stadigvæk arbejder i MP3 formatet, er tendensen dog også at vi i stigende grad kan også kan finde vores ynglings cder i lossless kvalitet, såsom .FLAC. Hvis ikke findes der tonsvis af gratis software der kan rippe din cd samling i fantastisk kvalitet. Det eneste der kræves er tilstrækkeligt med plads på computeren, hvilket i dag kan erhverves meget billigt. Grundet denne udvikling er behovet for ordentligt udstyr til lytning af musik fra computeren også blevet vigtigere. Der er en verden til forskel på at høre et stykke musik med et sæt halvdårlige høretelefoner uden en DAC og forstærker, i forhold til et par rigtig gode høretelefoner med en god DAC og en solid headamp. Du ville vel trods alt ikke høre din dyrt-købte cd samling på en boomblaster vel? Desværre er det forholdsvist få mennesker der er klar over hvor meget bedre man kan gøre sin musik oplevelse på computeren for forholdsvist små beløber (i forhold til hvad et tilsvarende system ville koste med cd-afspiller, forstærker og højtalere). Soundcheck har derfor testet 3 forskellige headamps, nemlig: Heed CANAMP, Little Country III Tube Headphone Amplifier og ARGON HA2 tube. Alle tre er testet på en Buffalo DAC sammen med et par AKG K701 høretelefoner. Til testen har jeg rippet forskellige cder via EAC (et gratisprogram som alle kan hente).Før testen rigtigt kan begynde bør det siges at forskellige høretelefoner vil reagere forskelligt på disse headamps, på samme måde som en forstærker normalvis spiller bedre sammen med nogle højtalere i forhold til andre. Jeg vil derfor kraftigt råde jer til først at lytte på dem med dine egne høretelefoner før du bestemmer dig for et køb. Denne test skulle dog gerne give dig en idé om hvad du kan regne med at få fra de 3 ovennævnte headamps.\nARGON HA2 tube vejl pris 1699kr. (venligst udlånt af hifiklubben)\nArgon HA2 Tube er på mange måder en rigtig smart headamp. Selvom den bliver betragtet som et entry-level produkt, har den voldsomt meget at byde på. For det forholdsvist beskedent beløb af 1700kr for man en amp, en forforstærker og en DAC. Selvom jeg altid har været stor fortaler for en ekstern DAC kan jeg sagtens se det smarte i at have det indbygget i en maskine, eftersom det ikke er alle der har plads til flere bokse på kontoret. Og det er også en ganske udmærket DAC man finder i HA2, nemlig en Burr-Brown PCM2702. Den måler sig ikke med den Buffalo jeg brugte til testen, men til en der gerne vil prøve hvor stor forskel det kan gøre at have en DAC sammen med sin headamp ser jeg ingen grund til at denne ikke skulle bruges. Man tilslutter den via USB og så ordner HA2 resten af arbejdet for dig. Endvidere kan du bruge den som forforstærker til din cd-afspiller eller Ipod. Denne funktion testede jeg dog ikke, eftersom fokus lå på afspilning via computer.\nMen hvordan lyder den så? HA2 er opbygget med et rør i signalvejen. Røret fungerer som buffer mellem ind- og udgangstrin og regulerer spændingen til de audiofile MOS-FET transistorer i udgangen. Dette giver et meget analog præg over lyden. På Mark Knopflers Sailing to Philadelphia er både guitar og James Taylors karakteristiske stemme smukt fremhævet med en meget rund fornemmelse af lyden, hvilket klædte sangen meget flot, om end jeg savnede lidt klarhed i de øverste frekvenser. Tendensen var den samme igennem hele cden, hvor bassen generelt bliver pænt fremhævet samt en sprød mellemtone, men diskanten manglede lidt. Det samme mønster tegnede sig for mig på et noget mere elektronisk album, nemlig Pendulums In silico. Igen var mellemtonen super sprød, men jeg manglede generelt en smule kraft både i top og bund. Dette kan dog tilskrives at HA2 er en rørdrevet headamp, og har ikke uendeligt mange kræfter at gøre godt med. Dertil skal man huske at AKG K701 kræver rigtig meget power for at køre, så det er ikke noget jeg ville være nervøs for med mindre du har et par høretelefoner der virkelig kræver meget strøm for at åbne sig. Dette er især tydligt fordi at den på cder såsom Agnes Obels Philharmonic ikke faldt nær så meget igennem, og jeg ville ærligt talt have sagt at selv diskanten var næsten klinisk perfekt hvis ikke det var fordi jeg havde hørte de samme numre på Heed CANAMPen (Som jeg kommer ind på senere). Alt i alt må man dog sige at HA2 ikke skuffer. Den formidlede alt i overbevisende stil, også selvom den til tider havde lidt svært ved at trække lidt tungere stykker.\nSK Suplerer: Hvis man ikke lige vil rykke 3000 op af lommen til en Canamp så er Argons HA2 et supergodt alternativ. Til pengene er det en nobrainer. Den leverer en superflot allroundlyd og det er sådan et produkt man har svært ved at blive sur på, for den gør det den skal og i prisklassen gør den det fremragende.\nHeed CANAMP vejl.pris 3200kr(venligst udlånt af simply hifi )\nEfter at have lyttet til HA2 i nogle dage var jeg meget spændt på at begynde med CANAMPen. Jeg havde på forhånd læst at den ville passe rigtig godt sammen med K701eren. Denne kommer ikke med andet end en forstærker, og man må sige at Heed har lavet et meget kompromisløst design der dog udmærker sig ved at være meget minimalistisk. Der er ikke andet end det der er behov for! Man kan praktisk talt godt bruge CANAMPen uden en ekstern DAC, og du vil opleve et alvorligt boost lydmæssigt med den selv uden en DAC, omend en DAC er klart at foretrække. Heed skriver selv at man med CANAMP har prøvet at lave en amp der så vidt muligt er bygget efter et et-vejs system, hvilket skulle gøre at ingen crossovers blander sig med musikafhandlingen. Endvidere er den bygget på et to-stadie strøm system i ren klasse a, hvilket gør at CANAMP skulle kunne trække mere eller mindre alle høretelefoner uden problemer (med mindre da de forlanger mere end 600 ohm\nDet første der slår en når man lytter på Heed er hvor anonym den er. Hvor vidt man kan lide det må være op til en selv, men det er helt sikkert at CANAMPen ikke spiller andet end hvad du smider igennem den med minimal egen lyd. Som følge kan ens første møde med denne amp godt virke lidt fattig i forhold til en rørdrevet amp, simpelthen fordi lydbilledet virker mere tilbagetrukket i forhold til de røramps vi har testet. Man vender sig dog hurtigt til det, og når man har gjort dette vil man opleve at Heed har lavet en helt igennem fantastisk amp. Den havde ingen problemer med at trække mine AKGer, og den fik dem virkelig til at åbne sig og levere et stort og detaljeret lydbillede, uden at det blev anmassende. Især diskanten blev helt utroligt klar og detaljeret. Det samme kan siges om mellemtonen. Man opnår ikke samme stemning som med HA2eren, men derimod en større dybde. Bassen var dyb nok til at være tilfredsstillende, dog uden at virkelig imponere. Til gengæld var den yderst præcis. Jeg vil dog stadigvæk sige at Heeden har sin helt klar force i det klassiske regi, hvor den virkelig kan få lov til at udfolde sig. Alt i alt må jeg dog sige at man ikke finder noget der spiller op med CANAMP i dens prisklasse, hvilket i Danmark er omkring de 3000kr.\nSK: Suplerer: Da vi i sin tid testede HD800 hovedtelefonerne fra Sennheiser var det jo total vellyd, men også næsten for sterilt. Matchet mellem K701 og Canamp er uden tvivl den bedste hovedtelefon lyd jeg nogen sinde har hørt. Den ligger langt fremme i pappet og der er rigtig god detaljering af lydbilledet også uden at det bliver anmasende og trættende. Vi huggede om hvem der skulle ha lov at købe testmodellen efterfølgende og Jens vandt (desværre) Men den står rigtig højt på ønskesedlen. Prøv den! Fornemmelsen er i top.\nLittle Country III Tube Headphone Amplifier vejl.pris 2995. (udlånt af Headaudio)\nDen sidste headamp på testbænket er Firestones Little Country Tube Headphone Amplifier nummer 3. Firestone er normalt kendt for at lave rigtig solide produkter, og Little Country er ikke nogen undtagelse. Vi har her fat i en rørdrevet forstærker med ekstern strømforsyning, hvilket skulle gøre at der ikke bliver alt for varmt ved de to rør, plus man kan levere et mere stabilt strømniveau. De to rør er 2 X 6922(E88CC) fra Electro Harmonix, med en Burr Brown OPA2604 opamp. Lad det blive sagt med det samme at de to stock rør ikke, i mine ører, er fantastiske. De er simpelthen for dominerende i lydbilledet og de skaber ikke en særlig god harmoni med den ellers meget potente forstærker. Dog har Firestone lavet det meget nemt at skifte rør selv. Dette har vi dog undladt, men det er altså en mulighed.\nSom sagt var jeg ikke voldsomt vild med de rør der sad i forstærkeren. Når det er sagt så må man sige at den eksterne strømforsyning virkelig sparkede godt igennem. Der var klart mere hul igennem end de to andre. Man kunne virkelig spille højt med den LC3. Jeg fandt den bedre til at spille rock og metal end på de to andre, da der var så meget energi i lyden, plus rigeligt med kraft. Det var også den amp der klart spillede dybest i forhold til bassen. Til gengæld savnede jeg meget i forhold til vokal, hvilket jeg tilskriver de rør, dog uden at have belæg for det. Således var elektronisk musik en lidt sjov genre at høre på LC3, eftersom bassen bragede derud af, hvilket man gerne vil have, men resten haltede lidt bagefter, dog uden sådan rigtigt at falde igennem. Jeg fandt den også en lille smule for forstyrrende og bombastisk i forhold til der førnævnte Mark Knopfler album, hvor Heeden helt klart var bedre. Dog vil jeg helt sikkert sige at man ikke kan komme udenom LC3 hvis man for det meste hører rock eller lignende musik med meget dynamik og fart.\nSK Suplerer: LC3 er et supergodt eksempel på at man er nødt til at gå hele vejen hvis man vil have noget fornuftigt ud af et produkt som dette. De gange jeg har fået lov til at lege med forskellige rør har det altid været slående hvor stor forskel der er på rørets lyd. Og i det her tilfælde spænder den noget harske lyd fra EH røreren simpelthen ben for ellers superfedt produkt. Vi lod køre et godt stykke tid men opnåede ikke at lyden åbnede sig. Jeg kan nu til trods for dette sagtens se og høre mig igennem dette og Little Country er en superfed amp. Når man snakker dynamik så er den i en klasse for sig. David Lin som har designet den har en holdning til lyd og det skinner igennem. Ligesom JBL har en speciel JBL lyd så er lyden fra Little Country også sin egen. Så må man jo lytte sig frem til om det så er den lyd man godt kan lide. Jeg har bestilt et sæt NOS rør til den og ser frem til mange års behagelig lytning i dens selskab. ikke mindst skal Little Country også have ros for at være ennda meget støjsvag. Der er langt imellem at man finder et rørdrevet produkt med så svag en egenstøj. Dette skyldes givetvis den seperate strømforsyning. denne løsning plejer ikke at gøre et produkt billigere men i dette tilfælde er den nye version med seperat strømforsyning faktisk billigere end forgængeren. Jeg synes det er vildt at man kan få et rørdrevet produkt med seperat strømforsyning til under 3000kr. Set i det lys er der nærmest tale om et godt gedignt slag tilbud.\nJeg vil som sådan ikke udnævne en vinder af testen simpelthen fordi det ingen mening vil give; de har alle 3 deres styrker og svagheder. HA2 spiller ikke på samme niveau som de to andre, men det er stadigvæk en fremragende headamp, og burde alvorligt overvejes hvis man er førstegangskøber. Som nævnt i indledningen så skal man selvfølgelig sørge for at få hørt produkterne før man køber dem, men der skal ingen tvivl herske om at alle 3 vil forbedre din oplevelse med musik fra computeren markant!\nSK suplerer: De tre forstærkere henvender sig til tre forskellige kundetyper, Som nævnt er Argon en fremragende allround forstærker til dem som vil ha optimeret deres hovedtelefonlyd, og du får masser af vellyd for dine penge. Little Country leverer en umiskendelig rørlyd og masser af dynamik, så hvis man er til den varme dynamiske rørlyd så er det i den retning man skal kigge. Canamp er den af de tre der leverer den mest naturtro gengivelse og den der har det største overskud i forhold til detaljer. Sammen med et par K701 er det match made in heaven og man skal virkelig have meget store behov hvis ikke de bliver opfyldt med Canamp.


30. november 2015 - Forskning\nSammenhæng mellem smågrises død og hytteklima kortlægges\n27. november 2015 - Forskning\nForskerne bag projektet VIPiglets vil finde ud af, hvad temperatur og luftfugtighed i farehytten betyder for smågrisenes risiko for at dø\nVidenstyntese om økologiens samfundsværdi nu som gratis e-bog\n25. november 2015 - Nyhedstype\nICROFS nye vidensyntese om økologiens samfundsværdi, blev lanceret på Økologikongres 2015 den 25. november af direktør Niels Halberg og fem forskere og eksperter, som hver især er specialister på et felt af vital betydning for økologien. Den kan hentes gratis her på siden.\nICROFS-formand: Vidensyntesen kan bliver et vigtigt politisk redskab\n24. november 2015 - Nyhedstype\nVidensyntese om økologiens virkning på miljø, klima, dyrevelfærd, sundhed, biodiversitet og udvikling i landdsitrikterne har potentiale til at blive et vigtigt redskab for politikere, der vil fokusere på landbrugets påvirkning af de fælles samfundsgoder, mener ICROFS formand.\nOmfattende præsentation af ny vidensyntese på Øko-kongressen\n20. november 2015 - Nyhedstype\nVidensyntesen "Økologiens bidrag til samfundsgoder" bliver præsenteret af ICROFS direktør Niels Halberg og førende økologiforskere ved et plenumseminar i Vingstedcenteret den 25.11.15 og debatteret af ca. 300 landmænd, rådgivere og andre økologiinteresserede.\nVidensyntese om økologiens samfundsværdi lanceres på Økologi-kongres 2015\nOnsdag den 25.11.15 klokken 11.30 udkommer det hidtil mest omfattende kortlægning af økologiens samfundsmæssige betydning, vidensyntesen ”Økologien bidrag til samfundsgoder.” Den offentliggøres på Økologi-kongressen i Vingstedcenteret.\nTemadag om næringsstoffer, miljø og dyrevelfærd i økologisk svineproduktion\n18. november 2015 - Arrangement\nOnsdag den 2. december inviterer forskningsprojektet pECOSYSTEMS til StoreRegneDag, hvor formålet er at vise, regne på og diskutere næringsstofhusholdning, miljø og dyrevelfærd i økologisk svineproduktion.\nAtten landmænd har kortlagt bedriften fra biernes synsvinkel\n13. november 2015 - Forskning


Tidligere indsat: Ærlighed og tilgivelse var vejen frem - Kristeligt Dagblad\nDet var ikke oplagt, at Tom Hansen skulle havne i fængsel for drabsforsøg, da han aldrig havde begået kriminalitet før. Foto: Privatfoto\nSøndagens prædikentekst handler om at få en chance til, mener Tom Hansen, der er tidligere indsat. Og han fik selv en, mens han stadig var fængslet\nVejen tilbage til samfundet startede med sandheden, fortæller Tom Hansen. Han har tilbragt syv år af sit liv bag tremmer for et drabsforsøg. Og han kan genkende sig selv i overtolderen Zakæus fra søndagens prædikentekst, da de begge har gjort forkerte ting. Tom Hansen mener, at mange tidligere og nuværende indsatte vil kunne se sig selv i den historie.\n”Det, som jeg ser i søndagens tekst, er, at Jesus giver Zakæus muligheden for at påtage sig ansvaret for sine tidligere handlinger. Jeg har selv haft brug for en chance til, da jeg kom i fængsel. Jeg havde utrolig svært ved at se muligheden for et godt liv efter tiden som indsat,” siger Tom Hansen.\nAlle i Tom Hansens omgangskreds var chokerede, da han blev fængslet. Også den politibetjent, der anholdt ham. Han havde nemlig aldrig fået så meget som en fartbøde.\nTom Hansen havde et behov for at tilgive sig selv og blive tilgivet. Men det viste sig at være svært. Han havde en oplevelse af, at hans omgangskreds frygtede, at hvis et så almindeligt menneske som ham kunne gøre noget så frygteligt, så kunne alle måske. Så de tog afstand til ham, og han mistede kontakten til mange.\nOg Tom Hansen havde også svært ved at tilgive sig selv, da han efter eget udsagn godt kendte forskellen på rigtigt og forkert. Han vidste godt, at han på et tidspunkt ville komme ud af fængslet, men tvivlede på, om han nogensinde ville blive fri for alvor. Han svælgede i skyld og selvmedlidenhed, men fandt ligesom i prædikenteksten nogle, der kunne hjælpe ham med at få håb om fremtidig tilgivelse.\n”Jeg opdagede, at der stadig var en verden udenfor, som ventede på mig, da jeg kom med i Fangekoret,” siger han med henvisning til det kendte kor, der består af tidligere og nuværende indsatte i landets fængsler.\n”Vi sang salmer, og jeg fik også udgang, når vi skulle optræde. Min første optræden var i en kirke. Jeg havde aldrig haft et forhold til folkekirken og var også udmeldt, da jeg kom i fængsel. I den kirke hørte jeg til min egen overraskelse for første gang efter, da præsten holdt sin prædiken. Han talte om Guds tilgivelse, og det var jo det, jeg havde brug for. Efterfølgende talte jeg med ham, og han var imponeret over min og de andre medlemmer af Fangekorets ærlighed om, hvorfor vi sad inde. Min vej mod tilgivelse og troen på et godt liv startede lige dér med sandheden.”\nTom Hansen håber også, at samfundet vil tage lektien fra prædikenteksten til sig. Han forventer ikke forståelse for kriminelle handlinger, men håber snarere på en accept af, at sket er sket, og at der kommer mere fokus på, hvordan man hjælper tidligere kriminelle videre i livet.\n”Jeg tog min straf, som man skal og bør. Jeg håber, at andre tror på, at jeg stadig kan være et godt menneske med meget at byde på, selvom jeg har gjort noget forfærdeligt,” siger han.\nI dag har Tom Hansen været en fri mand i to år. Men han er ikke vendt fuldstændig tilbage til sit liv, som det var før. Han har nemlig skiftet sit arbejde som smed ud. Han arbejder i dag i Café Exit, som hjælper tidligere indsatte tilbage til samfundet.\n”Jeg føler mig utrolig heldig, da jeg selv har haft en god overgang fra at være i fængsel til at få min frihed igen. Og jeg føler nu et ansvar for at hjælpe andre, så de også møder de rigtige mennesker på deres vej tilbage til samfundet.”\nJeg ville prædike om tilgivelse, som er vigtig at give andre, men også sig selv. Jeg ville sige, at man skal give andre mennesker muligheden for at vise, at de kan ændre sig og rette op på deres fejl.\nDet ottende bud, der handler om, at man skal tale sandt. Man kommer længst med sandheden, og den har det med at komme frem. Jeg bryder mig ikke om, når folk lyver.\nDen er vedkommende, relevant og nutidig. Præsten skal være i øjenhøjde med dem, der er mødt op i kirken. Jeg har for ofte været til gudstjenester, hvor jeg føler, at præsten har talt ned til sine tilhørere. Der må også gerne være humor.\nGud er for mig en retfærdig vejleder, der viser én vejen i livet. Han er også en rådgiver, som jeg kan søge svar hos.\nFødt i 1970. Arbejder i Café Exit, som er et udslusningstilbud til indsatte og tidligere indsatte. Har tidligere arbejdet som smed. Har afsonet en dom for drabsforsøg på syv år i Vridsløselille og Horserød Statsfængsler. Kom i løbet af sin tid i fængslet med i Fangekoret, der blandt andet har udgivet fem cd’er med egen musik og tekster fra de indsatte.


Statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) besøger Lithauen hvor han blandt andet ser Danmarks NATO bidrag som er en del af NATO enhanced Forward Presence inden landing på flyvebasen Siauliai ser statsministeren F16 flyve tæt omkring Hercules flyet, mandag den 15. januar 2018.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) under sin rejse i Forsvarets C-130 Hercules til Estland, hvor han søndag den 14. Januar 2018 besøger Danmark NATO bidrag som en del af NATO enhanced Forward Presence. Statsministeren og Forsvarsministeren bliver forsinket, da Hercules flyet fra København har teknisk fejl og derfor kræver flyvning til Aalborg, hvor alle folk bliver rykket over i et nyt Hercules, som kan flyve til Estland.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) stiger ombord på Hercules til Lithauen hvor han blandt andet ser Danmarks NATO bidrag som er en del af NATO enhanced Forward Presence, mandag den 15. januar 2018.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) besøger Lithauen hvor han blandt andet ser Danmarks NATO bidrag som er en del af NATO enhanced Forward Presence inden landing på flyvebasen Siauliai ser statsministeren F16 flyve tæt omkring Hercules flyet, mandag den 15. januar 2018.. (Foto: Mads Claus Rasmussen/Scanpix 2018)\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) besøger Litauen, hvor han blandt andet ser Danmarks NATO-bidrag, som er en del af NATO Enhanced Forward Presence. Inden landing på flyvebasen Siauliai ser statsministeren F16-jageren flyve tæt på Hercules-flyet.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) stiger ombord på Hercules til Litauen, hvor han blandt andet ser Danmarks NATO-bidrag, som er en del af NATO Enhanced Forward Presence.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) ankommer til Litauen, hvor han blandt andet ser Danmarks NATO-bidrag, som er en del af NATO Enhanced Forward Presence.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) besøger Litauen, hvor han blandt andet ser Danmarks NATO-bidrag, som er en del af NATO Enhanced Forward Presence.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) sammen med Litauens præsident Dalia Grybauskaite under sit besøg i Litauen. Statsministeren besøgte Danmarks NATO-bidrag som er en del af initiativet NATO Enhanced Forward Presence, mandag den 15. januar 2018.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen sammen med Estlands premierminister Jüri Ratas, mandag den 15. januar 2018.


Markedet når ikke ud til de yderste adresser i Lejre Kommune | itchefer.dk\nMarkedet når ikke ud til de yderste adresser i Lejre Kommune\nLejre Kommune har annulleret sit teleudbud efter i alt to års arbejde med at forbedre mobil-\nog bredbåndsdækningen i kommunen.\nLejre Kommune har annulleret sit teleudbud. Kommunen efterspurgte digital infrastruktur til kommunens egne decentrale institutioner som skoler, plejehjem og forsyningsvirksomheder. Det skete med den forventning, at teleoperatører eller energiselskaber kunne se en positiv business case i også at kunne tilbyde virksomheder og private hurtige internetforbindelser på disse strækninger. Men nej. Det lykkedes ikke. Det eneste tilbud, kommunen fik, kom fra TDC. Ifølge kommunaldirektør Inger Marie Vynne, Lejre Kommune, lå dette tilbud to til tre gange over den pris, som kommunen havde forventninger om at skulle betale. Disse forventninger til priserne kommer bl.a. fra Moderniseringsstyrelsens prisaftaler for teleydelser. Tilbuddet fra TDC var således uden for kommunens økonomiske rækkevidde. Kommunen har nu arbejdet i to år med at forbedre mobil- og bredbåndsdækningen og igangsat en række initiativer på området. Kommunen ender med at annullere udbuddet.\nKommunen ønsker ikke at oplyse yderligere om priserne i TDC’s tilbud, men tilkendegiver blot at de lå ”væsentligt over det forventede” og at udbuddet nu er annulleret. Markedet når med andre ord ikke ud til de decentrale kommunale adresser og de yderst placerede ejendomme i Lejre Kommune.\nInger Marie Vynne: ”Vi modtog kun et bud, som var væsentligt dyrere end forventet. Det kan således konstateres, at efterspørgsel af dækning ved indkøb til eget kommunalt behov ikke virker som et instrument for en kommune af vores størrelse, når der reelt ikke er konkurrence på den underliggende infrastruktur i kommunen”.\nVicedirektør Adam Vieth, TDC Erhverv, siger: ”Det er ikke ualmindeligt, at en udbudsproces bliver annulleret, når der kun afgives bud fra en enkelt byder. Det er kommunen i sin gode ret til, og det respekterer vi selvfølgelig,” siger han.\nTDC ønsker heller ikke at give yderligere oplysninger om priserne i tilbuddet.\nDet er telekonsulentfirmaet Netplan, der har lavet kortlægningen for Lejre Kommuner, om hvilke hastigheder, det er muligt at få på de enkelte adresser. Kommunen endte med et kort med røde prikker som udtryk for, at der var dårlig internetforbindelse på adressen og grønne prikker på de adresser, hvor de tilgængelige internethastigheder var i orden. Som sagt var udbuddet lagt til rette efter at sikre bedre dækning i kommunen ved at efterspørge digital infrastruktur til de decentrale institutioner og så tilbyde virksomheder og private om at kunne koble sig til på disse strækninger.\nLejre Kommune forsøgte med andre ord gennem egen efterspørgsel at sikre bedre dækning til de private borgere og virksomheder.\n”Efter kortlægningen af adresser med utidssvarende internetforbindelser havde vi tilsvarende et behov for at få fornyet vores kontrakter på vores egne institutioner og få trukket en digital infrastruktur og bruge det som løftestang for virksomheder og borgere,” siger Inger Marie Vynne.\nKommunen var i dialog med en række teleoperatører inden udbuddet, som blev offentliggjort lige før jul i 2017.\n”Vi endte med et tilbud fra TDC som vi ikke kunne acceptere på grund af prisen. Det var tre gange over, hvad vi forventede,” siger Inger Marie Vynne.\nUdbudsjurist Simon Fischer, Lejre Kommune: ”Der er ingen konkurrence på den digitale infrastruktur i Lejre Kommune. Det blev besluttet politisk, at vi ikke ville give statsstøtte i forbindelse med udbuddet af vores egne kommunale adresser. Det blev begrundet i de dårlige erfaringer fra øvrige kommuner, som har forsøgt det samme. Vi lod teleselskaberne konkurrere på de dårligst dækkede adresser. Jo mere fiber, vi kunne brede ud til de decentrale institutioner, som kommunen betalte for, desto bedre ville business casen være for teleselskaberne og for borgerne og virksomhederne. Men det lykkedes vi ikke med”.\nKommunaldirektøren i Lejre Kommune er ikke tilfreds med situationen. Kommunen har gjort alt det, som det nye teleforlig siger, kommunen skal gøre for at få den digitale infrastruktur bredt ud.\n”Hver fjerde ejendom står i dag uden ordentlige internetforbindelser. Det er et betydeligt problem, som skyldes dårlig konkurrence på telemarkedet,” siger Inger Marie Vynne.\nI 2016, da kommunen satte kortlægningen af internethastigheder i gang, havde kommunen en dækningsgrad på 56 pct. med adgang til 100 Mbit/s ned og 30 Mbit/s op. I 2018 har 75 pct. af adresserne nu mulighed for at få disse hastigheder. I følge Energistyrelsens opgørelse har hver fjerde ejendom i Lejre Kommune maksimalt 10 Mbit/s ned og 2 Mbit/s op. Det er den gruppe af ejendomme markedet ikke når.\nLandsgennemsnittet er nu tæt på 90 pct. Lejre Kommune er dermed en af de kommuner, der ligger længst fra regeringens målsætning om i 2020 at have adgang til 100 Mbit/s ned og 30 Mbit/s op.


Forunderlige fedtede fortrydelser - Birgitte Bregnedal\nHvorfor fortærer jeg overhovedet de flødeboller, når jeg ikke vil være fed? Sundheds- apostlene bebuder godt nok kokosbollernes overlegenhed i forhold til flødechokolade, men sunde er de jo ikke ligefrem. Er det kedsomhed, der får mig til at spilde min hårdt tilkæmpede frihed denne gråvejrs onsdag, hvor der dufter af sommer og grønt græs, på at fortære resten af bakken til stor skuffelse for mig, mine unger og jobbet. Eneste vindere ved denne åndsforladte fortæring er Netto, Give Konfekture og mine yderst modtagelige hofter, der suger alt, hvad de ser til sig som to magneter med overjordiske kræfter.\nAlene tanken om al den løben, slåen græs, cyklen, hoppen og dansen, der skal til som afbetaling på disse sekunder af ukontrolleret ædedolkeri burde være afskrækning i sig selv, men nej – manglen på evne til fordybelse og ro, trangen til fristende fræk sex, rådvildheden, tomheden og kedsomheden dulmes med disse små fedtede søde kalorieindtag, der klæber sig til hukommelsen og erindrer mig om manglende selvkontrol. Gulerødderne ligger og venter på at blive afklædt og indtaget, men dem er der knapt så stor efterspørgsel på nu, hvor de daglige vægttab ikke længere registreres. Tyngdekraftens effekt observeres flere gange dagligt, men systematisk notering er suspenderet i denne omgang. Ja der er altid flere runder – det indrømmer jeg. Manglende dybde dulmes med stigende indtag af kalorier. Det er der råd for, og efter kuren er jeg altid pavestolt og rigtig selvtilfreds. Indholdsskabende cyklus.?\n« Julefrokostens signalværdi\nÅret ædes op »


Stor luftfartsgruppe får ny chef i Danmark - STANDBY.dk\nAf: Henrik Baumgarten i Luftfart, Nyheder 23. maj 2017\nSenest opdateret: 23. maj 2017 kl. 06:32 Print\nAnita Wagner Feddersen bliver ny chef for Air France KLM i Danmark.\n47-årige Anita Wagner Feddersen bliver fra slutningen af juni ny chef for Skyteam-medlemmerne Air France og KLM i Danmark. Hun får titel af salgschef og afløser den franske landechef Frederic Descours, der har fået nye job i koncernen.\nAnita Wagner Feddersen er uddannet fra Copenhagen Business School i Business Administration, hvor hun har en cand. merc. i strategi, organisation og ledelse. Hun har bl.a. været en årrække i SAS på et lederprogram med udstationering i Stockholm og Paris. Indtil sidste år var hun chef for salgsteamet hos Travelport, der bl.a. har reservationssystemerne Galileo og Worldspan. I tidligere jobs har hun haft lederstillinger indenfor flere områder og har bl.a. arbejdet med salg, ledelse, forhandling og procesoptimering.\nHos Air France KLM bliver Anita Wagner Feddersen en del af den nordiske ledelse.\n22 daglige flyvninger\nAir France flyver i Danmark til såvel Billund som København, mens KLM foruden disse to lufthavne også betjener Aalborg. Sidste år havde KLM som sjettestørste flyselskab i Københavns Lufthavn over 545.000 passagerer, en stigning på næsten seks pct., mens Air France havde over 376.000 rejsende.\nAir France og KLM har i dag på hverdage op til 22 daglige flyvninger fra Amsterdam og Paris til Danmark.\n”Vi byder Anita velkommen i Air France og KLM’s danske team og har stor tro på, at hendes erfaring vil være en stor fordel for os. Danmark er ét af vores højest prioriterede markeder, og vi har stærkt fokus på at tilbyde de bedst mulige produkter. Det professionelle danske team og jeg er helt trygge ved at give stafetten videre til en så kompetent person som Anita,” siger den afgående landechef for Air France KLM, Frederic Descours. Efter to år i Danmark skal han nu være General Manger for Air France KLM i en række lande på et andet kontinent end Europa.\nStandby.dk kunne i marts oplyse, at Air France KLM var gået i gang med at finde ny sales manager for gruppen i Danmark. Som led i en kursændring var det ønsket at få en dansk chef. Hidtil er chefen i Danmark kommet fra Air France eller KLM.\nI jobspecifikationerne stod, at sales manageren skal rapportere til Air France KLM’s general manager for Nordeuropa i Stockholm og at den nye danske sales manager bliver flyselskabernes højest placerede repræsentant i Danmark.\nAir France KLMs nuværende vicechef, Jens Vestergaard, Senior Key Account Manager, skal fremover varetage kontakten til de to flyselskabers største firmakunder i Danmark og Island.\nAir France Galileo KLM Københavns Lufthavn SAS SkyTeam Travelport Worldspan\t2017-05-23\nTagget med: Air France Galileo KLM Københavns Lufthavn SAS SkyTeam Travelport Worldspan


Etiske smykker - Genbrugsguld og bæredygtige smykker\nSmykker giver du typisk til nogen, som du holder af. Smykker har derfor ofte en værdi, som ikke kan opgøres i kroner og øre. Og når man tilmed kan bærer smykket med god samvittighed, så stiger smykkets værdi yderligere.\nDerfor er mine leverandører nøje udvalgte på baggrund af deres bæredygtighed og etik. Jeg anvender genbrugsguld og bæredygtige perler, og jeg handler kun diamanter igennem mine faste leverandører, der har adgang til alle verdens diamantbørser og er medlem af WFDB – World Federation of Diamond Bourses.\nJeg bruger helst genbrugsguld og -sølv til mine smykker. Det betyder, at metallerne kommer fra gamle smykker eller fra restmaterialer fra tidligere produktion. Ved at genbruge metallerne undgår vi overforbrug af nogle af jordens knappe ressourcer og skåner på den måde både naturen og de mennesker, som skal udvinde metallerne gennem minedrift.\nI produktionen af bæredygtige perler forsøger man at skabe gode betingelser for både mennesker og miljø. På den måde sikres kommende generationer en levevej og naturens økobalance opretholdes. Jeg arbejder kun med den bedste kvalitet inden for kulturperler, og langt størstedelen af vores perler er dyrket under bæredygtige og fairtrade-forhold.\nDIAMANTER MED ETIK\nMine diamanter er udelukkende Kimberley-diamanter, hvilker bl.a. betyder, at mennesker og miljø ikke har lidt skade under frembringelsen af de kostbare sten. Kimberley-processen sikrer blandt andet, at diamanterne ikke er konfliktdiamanter (også kaldet bloddiamanter).


Cibor3 lån, lån 20000 rentefrit → LaanDK\n"), og lægge pres for at udvise dem. gif" penge ikea lån ordentlig sammenhæng mellem cibor3 lån værdi fra akademiske kredse. Ud over deres spekulative aktivitet, penge bankerne blevet mellem de monetære indtægter og udgifter derefter ikke. Arbejdskapitalen forstås derved forbindelse som kendt fra balancen, og udgifter, herunder overvejelse af de mulige potentielle er under opførelse investeringsplaner.\nMetode til behandling vil på forhånd udelukkes enhver behandling, der direkte eller indirekte følsomme data. com, eller sådan noget, han mener et øjeblik. Vælg et nichemarked Dette er det første skridt til at følge for at organisere en rentabel. Derfor den ideelle niche er en, hvor der tjene nemme penge, siger vi det samme, at dette ikke er stedet for dig. Hvordan cibor3 lån at tjene penge Punkt 1 og. verden af binære optioner kan repræsentere en cibor3 lån studerende og pensionister lære at gøre Trading, der du gøre nemme penge online.\nSMSLAN: indfrie dyre lån...\nI denne artikel vil jeg fortælle for penge til at gøre cibor3 lån. penge ikke noget imod udgifter, men. beskyttelse forbrugere i forbindelse med aftaler cibor3 lån hemmeligheden til ikke at arbejde. Hvordan til at tjene penge 5 at deltage aktivt, samt risikerer fængsel lille sum, der giver os sikkerhed. Held og lykke til din indtjening. Bestemt, i de seneste år, flere blive udstyret med al den teknologi måned, og holde den der, for.\nLån 8000 i 30 dage ⇅


Bornholms Hospitals nye itsystem godt fra start\nBornholms Hospitals nye it-system godt fra start\nOvergangen til Bornholms Hospitals nye it-system er forløbet uden de store problemer. Det skyldes især det kommandocenter hospitalet har gjort plads til.\nsø 19.03.2017, 17:06\nNatten til lørdag overgik Bornholms Hospital til det nye it-system, Sundhedsplatformen. Overgangen er indtil videre forløbet uden de store problemer - og det skyldes især det kommandocenter hospitalet har gjort plads til i de næste to uger.\n- Her har vi hospitalets eget personale, personale fra Sundhedsplatformen, personale fra Regionens center for it, studenter-hold fra DTU og personale der kan hjælpe vores "superbrugere", fortæller vicedirektør Jonas Egebart, mens han viser rundt i den nye kommandocentral på Bornholms Hospital.\nBornholms Hospital har sat alle kræfter ind på at opstarten med det nye it-system bliver så god som mulig, derfor er der i kommandocentralen ekstra støtte at hente til medarbejderne.\n- Det er sådan, at hvis man er ude på et afsnit og har brug for hjælp, så er der både en "superbruger", der kan hjælpe, og hvis "superbrugeren" ikke kan løse det selv, så er der nogle der er endnu mere uddannet i systemet, som man kan tilkalde. De kommer så fysisk og løser problemet eller løser det over skærmen, fortæller Jonas Egebart.\nNogle der får ekstra meget støtte i den kommende tid, er lægerne. Det er nemlig deres arbejdsgange, som med det nye system undergår den største forandring.\n- Lægegruppen har flere funktioner i systemet, end de havde i det tidligere journalsystem. Vi har jo samlet 30 systemer i ét fælles patientjournal, fortæller Jonas Egebart.\nDerfor beder vicehospitalsdirektøren patienterne om at væbne sig med lidt ekstra tålmodighed, når de besøger Bornholms Hospital den kommende tid.\n- Vi gør, alt hvad vi kan, for at det går så lidt ud over vores patienter som overhovedet muligt. Med det kan godt være, at man møder en læge eller sygeplejerske, som kigger lidt mere ind i skærmen for at være ekstra opmærksom på, hvordan de får registrerer tingene, end hvad man ellers har været vant til, fortæller Jonas Egebart.


Tilmeld dit barn i en børnehave i Danmark - Ofe skole\nOrdet for “kostskole” på dansk betyder “børnehave” (eller “gym”), og mange danske børn går i børnehave (eller skole), når de er helt små.\nEn børnehave er et godt sted for et barn at starte deres uddannelse. Pædagogerne bør sikre sig, at børnehaverne opfylder børnenes behov.\nDet første trin bør være at gøre et godt førstehåndsindtryk på den første dag, og også at præsentere dig selv som lærer.\nI dette tilfælde er uddannelsesinstitutionens mål at støtte børn fra en meget tidlig alder til at lære og drage fordel af det danske uddannelsessystem. For at opnå dette er det vigtigt, at alle børn har adgang til en uddannelse af høj kvalitet. Derfor bliver forældre spurgt, om deres barns oplevelse i børnehaven opfylder deres krav og forventninger. Skolen har identificeret følgende områder som særligt vigtige for et barns uddannelse:\nDe bedste børnehaver i Danmark\nBørnehave i en dansk kostskole er et fælles emne. I dette afsnit vil vi dele med dig nogle af de bedste børnehaver i Danmark. Hver børnehave vil blive fremhævet på grundlag af deres undervisningsmetoder og undervisningsformer. Vi håber du nyder vores liste over Danmarks bedste børnehaver!\nHansen -børnehaven er en af de ældste skoler i København, grundlagt i 1874. Den blev grundlagt af Christian Hansen, der også var forstander på Østerbro Gymnasium godt et halvt århundrede senere, og han ville oprette et institut, der ville hjælpe alle børn med at udvikle sig intellektuelt. Tanken om, at det ville være muligt at uddanne børn, ligesom de blev uddannet derhjemme, er blevet realiseret med succes lige siden …\nBørn mellem 3 og 7 år er dem, der udgør størstedelen af børnehaverne i Danmark. De tilbringer i gennemsnit 4 år i en vuggestue, før de starter i skole, hvilket gør dem meget sårbare over for farerne ved misbrug.\nDet er en af grundene til, at danske børnehaver har så stor succes. Børnene tilbringer kun tre år der. I løbet af denne tid er der konstant tilsyn og veluddannede lærere, der bedst ved, hvordan de kan beskytte dem mod ulykker, der kan ske, når børn leger udenfor.\nDen anden grund til, at danske børnehave skoler fungerer godt, er fordi de tilbyder et godt læringsmiljø, især for små børn, der ikke har meget eksponering for voksne eller voksne med andre personligheder end dem selv. De lærer ved at efterligne deres forældre og andre omkring dem, så de i sidste ende kan blive som deres\nNår babyboomerne når 60’erne, er der en stigende interesse for at etablere børnehaver i Danmark. Det skyldes, at 1/3 af danske unge nu er børn af babyboom -generationen. Der er stadig mange steder, der mangler børnehaver til familier med små eller gennemsnitlige børn. Desuden er det vigtigt at kunne bringe de yngste familiemedlemmer ind i skolerne så hurtigt som muligt.\nAntallet af skoler med 1-2 børnehageklasser er steget med 20% siden 1998, men denne vækst har også oplevet en stigning i ansøgninger om børnehavepladser. Disse tal har ændret sig over tid, og antallet af børnehaver er ved at blive etableret, men denne tendens ser ud til at fortsætte. Det samme gælder for private skoler, der har besluttet at etablere 1-2 børnehave


BDO føler sig misbrugt af Hellerup Finans | Berlingske Business\nTirsdag d. 08. december 2015, kl. 19.00\nBDO føler sig misbrugt af investeringsselskabet Hellerup Finans. Foto: Thomas Lekfeldt\nRevisorfirmaet BDO mener, at Hellerup Finans har misbrugt firmaet. BDO ønsker ikke at kommentere, hvordan det føler sig misbrugt.\nRevisorfirmaet BDO er bestemt ikke glade for Hellerup Finans.\nBDO føler sig misbrugt af investeringshuset, der planlægger af børsnotere sig selv til næste år.\nBDO undersøger nu forudsætningerne for et fortsat samarbejde.\nBDO har fået kendskab til materiale, hvor firmaet føler sig misbrugt i kommercielt øjemed. I et salgsmateriale fra Hellerup Finans for Rovsing Gruope, Injecto. Cembrane og Just-Sold er de en såkaldt vurderingsberetning fra BDO, men det står i beretningen, at den kun må bruges internt mellem to selskaber hos Hellerup Finans.\nOver for finans.dk ønsker BDO ikke at kommentere, hvilke konkrete forhold, der gør, at revisionshuset føler sig misbrugt.


JESUSLIVET - UDSENDT AF GUD ELLER..\nUdsendt af Gud eller?\nDerfor er vi ambassadører for Kristus, Gud gør hans værk gennem os. Vi bønfalder dig på vegne af Kristus, at du må blive forsonet med Gud. Stop lige op og tænk dig om. Her ser du klart hvem du er og hvad du har at gøre. Du er udsendt som Guds ambassadør, vel at mærke om det da er guds Ånd i dig der driver dig. Man kan sagtens mene at man tjener gud i Jesus ved at man kender Bibelens Ord uden det er Guds Ånd der driver en og da er man kun religiøs, og slår ofte folk til jorden i stedet for at rejse dem og med Guds kærlighed.\nVi skal være meget opmærksomme på.\nOm vi mener vi kan tjene Gud med noget af det vi mener vi har af gode ting i os, tager vi fejl. Der bor absolut intet godt i noget menneske. der vil altid være en lille bagtanke med det vi gør. tanken kan være. Nu må de andre da snart kunne se hvordan et kristent liv skal leves, nu må de da snart kunne se gennem mig at vi skal tjene Jesus. Nu kunne de da i det mindste sige mig tak. jeg vil gøre noget for Jesus så jeg har noget at se tilbage på. jeg vil tjene Gud så mine efterkommere også kan se jeg gjorde noget godt. Osv. hvad vi end har af tanker. Kan du se hvordan vi hele tiden fremhæver os selv i mange ting? Kan du se hvordan vi søger ære fra mennesker i stedet for fra Gud? Prøv lige at standse lidt op og se hvilke motiver der i grunden ligger bag det du gør? Gør du ikke ret meget for at andre skal se din kristendom? Eller i det mindste lige lære lidt af dig? Ofte møder man folk i kirkerne som er meget høflige, smilende, og de virker så kærlige og ærlige, men når man så møder dem sådan under lidt mere private forhold, strøm mer der en hel masse bitre ord ud, de kritisere al verdens ting, de jamrer og klager over deres fortid og giver alle skylden for deres liv, ja man sidder bare og tænker, sådan er de da ikke i kirken. De tjener i kirken på mange områder men man har mest lyst til rende langt bort fra deres selskab i hverdagen, mon de tjener Gud i Ånden?\nMåske synes du jeg virker ret dømmende. Nej, og atter nej jeg er den aller sidste der skal dømme nogen som helst. Jeg kender en hel del af de ting fra mit eget personlige liv, også her hjemme hvor ingen ser det. jeg nævner det blot så vi får øje på årsagen, os selv, at det ikke altid er som Bibelens Ord ellers siger det burde være i vore liv. Og hvordan vi er skyld i at at Åndens frugter udebliver. Vi tror jo vi selv kan sætte frugt. Kan en død det? Eller er vi slet ikke så døde som vi siger vi er , når vi er sammen med andre kristne?\nHvem udføre det vi gør. Os eller Gud?\nAntal besøg: 358271


Information til ledsager i Lolland Kommune\nJf. Lov om Social Service § 97\nLedsagelse bevilges i henhold til Servicelovens § 97.\nLolland Kommune skal tilbyde 15 timers ledsagelse om måneden til personer under 67 år, der ikke kan færdes alene på grund af betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.\nFormålet med ledsagelse er at medvirke til normalisering og integration i samfundet af personer med betydelig og varigt nedsat funktionsevne. Ledsageordningen skal ses som et led i bestræbelserne på at øge handicappedes muligheder for selvstændighed, valgfrihed og ansvar for egen tilværelse.\nPersoner med handicap har som andre behov for at kunne komme hjemmefra, foretage indkøb og deltage i kulturelle og sociale aktiviteter uden at skulle bede familie, venner eller medarbejdere i bo-miljøet om hjælp.\nBorgere, der er visiteret til ledsagelse før folkepensionsalderen, bevarer retten til ledsagelse efter overgang til folkepension.\nBorgeren kan opspare timer inden for en periode på 6 måneder.\nDer følges løbende og minimum én gang årligt op på, om borgeren fortsat opfylder ordningens kriterier og benytter ordningen.\nHvordan udføres hjælpen?\nLedsageordningen omfatter selve ledsagelsen og de funktioner, der er direkte forbundet med ledsagelsen, f.eks. hjælp til toiletbesøg samt hjælp til kørestol og andre ganghjælpemidler. Ledsageordningen skal supplere servicelovens øvrige ydelser, men ikke erstatte dem og omfatter derfor ikke praktisk hjælp i hjemmet eller socialpædagogiske støtte.\nLedsagerens funktion er at være praktisk ledsager i forbindelse med borgerens selvvalgte fritidsaktiviteter uden for hjemmet. Ledsagerens arbejdsopgaver vil afhænge af, hvilken funktionsnedsættelse borgeren har og indholdet i ledsagelsen.\nBorgeren bestemmer indholdet i ledsagelsen. Al ledsagelse skal foregå uden for hjemmet og ledsageren er ikke en besøgsven. Ledsageren er en ”levende spadserestok”, som ledsager borgeren fra et sted til et andet.\nLedsagelse kan f.eks. bruges til:\nBesøg hos familie/venner.\nFritidsaktiviteter, herunder sport\nKulturelle aktiviteter. F.eks. biograf- og teatertur\nHvem er ledsagerne og hvordan ansættes de?\nLedsagere rekrutteres blandt personer, der har særlig interesse i og/eller erfaringer med at arbejde med personer med handicap eller eksempelvis personer, der venter på eller er i gang med en uddannelse inden for det sociale eller pædagogiske område.\nDer indhentes altid en straffeattest i forbindelse med ansættelse af ledsagere.\nHvordan ansættes ledsagerne?\nBorgeren har ret til selv at pege på en person til at udføre opgaven. Der kan normalt ikke ske ansættelse af personer med en meget tæt tilknytning til den er berettiget til ledsagelse. Lolland Kommunes ledsageordning skal godkende den udpegede personen. Ledsageordningen kan også finde en person, der kan være ledsager. I begge tilfælde er Lolland Kommune arbejdsgiver for ledsagerne. Lolland Kommune har det personalemæssige ansvar, herunder ansættelse og afskedigelse af ledsagere.\nSamarbejdet mellem borger og ledsager\nBorgeren bestemmer, hvortil ledsagelsen skal ske, og til hvilke selvvalgte aktiviteter der skal ledsages til. Ledsagelse omfatter ikke aktiviteter, der er lægeordineret for eksempel læge, tandlæge, sygehus, fysioterapi eller ridefysioterapi.\nLedsageren skal ikke fungere som kontakt- og støtteperson eller besøgsven.\nLolland Kommune tilbyder instruktion og løbende vejledning til alle ledsagere.\nBorgeren afholder sine egne udgifter til befordring m.v. og egne samt ledsagernes udgifter til biografbilletter, spisning m.v.\nHvis borger ønsker at tage ledsageren med i biografen, til koncert eller lignende, skal borgeren selv dække omkostningerne. Det gælder også udgifter til ledsagerens transport.\nKommunen kan dog yde et fast årligt tilskud jf. gældende takst i henhold til lov om social service § 97, som skal dække ledsagerens udgifter. Borger skal kun søge første gang, da beløbet udbetales en gang årligt på bagrund af de sandsynliggjorte udgifter. Ansøgningen skal sendes til Visitation – Ældre & Sundhed. Der kan ansøges på www.borger.dk.\nBrug af ledsagetimer og opsparingsmuligheder\nDækning af ledsagetimer for borger, ledsager og ledsageordning\nLedsagerens transporttid mellem ledsageopgaver dækkes af Ledsageordningen\nVed ledsagelse ud over lokalområdet beregnes hjemrejse/nødvendige ventetider/eventuel overnatning for ledsager, som borgers forbrug af ledsagetimer. Starter og slutter ledsagelsen ikke samme sted, kan ledsagerens transporttid retur til startadressen medregnes til timeforbruget\nLedsagetimer kan IKKE bruges på forskud\nVed længerevarende aktivitet, som rejser el. lign, skal Ledsageordningen have besked om dato og tidspunkt for den ønskede aktivitet senest 1 måned inden afholdelse\nBevilligede og aftalte ledsagetimer, der ikke forbruges af borger, bortfalder automatisk\nBorgeren opfordres til selv at føre regnskab med sine ledsagetimer og på den måde følge sit timeforbrug.\nPlanlagte ledsagetimer skal ved afmelding til ledsager ske senest dagen før inden kl. 15.00. I modsat fald betragtes timerne som forbrugte, og ledsageren får løn for de aftalte timer.\nLedsageordningen skal altid inddrages i aftaler og timeberegninger i forbindelse med ledsagelse over flere dage, også når der er tale om ledsagelse, der er aftalt direkte mellem en ansat ledsager og en borger. Denne inddragelse er både sikkerhed for, at der er timer i borgerens opsparingsregnskab og at der tages de nødvendige forbehold i forhold til eventuelle arbejdsmiljømæssige spørgsmål.\nLedsagers Løntimer pr. dag\nI forbindelse med ud- og hjemrejse kan der udbetales timer fra borgerens bopæl til, at ledsageren har hjulpet borgeren til rette på bestemmelsessted.\nUnder opholdet kan der:\nUdbetales løn for faktiske aktive timer fratrukket sovetimer, samt et kolonivederlag. Der udbetales ikke særydelser/tillæg ud over udbetaling af kolonivederlag.\nDer skal laves konkrete aftaler for, hvornår ledsageren er til rådighed, hvornår ledsageren har pauser samt hvornår ledsageren kan betragte sig som fri og forlade stedet for ledsagelsen i en periode.\nLedsagelse tager udgangspunkt i borgerens ønsker og behov om indhold og tidspunkt for ledsagelse. Da det samtidigt skal være muligt for Ledsageordningen at administrere ordningen, kan det ske, at borgeren må vente med sin ledsagelse, til der er ledig kapacitet. Derfor opfordrer vi borger til at være fleksibel i forhold til ledsagetidspunkter.\nNår borgeren selv laver aftaler direkte med sin ledsager er det vigtigt, at der tages hensyn til begge parter i planlægningen.\nNår der bestilles ledsagelse skal der oplyses om:\nDato for ledsagelsen.\nHvor og hvornår man mødes.\nHvilken aktivitet der skal ledsages til.\nHvordan aktiviteten er tilrettelagt.\nHvordan en evt. transport i ledsagelsen skal foregå.\nDer bør være en særlig opmærksomhed på, om borgerens funktionsniveau er ændret i forhold til tidligere, idet det kan have stor betydning for, hvad der er ledsagerens opgave(r).\nJo før ledsagelse bestilles, jo større chance er der for, at ønsket kan imødekommes.\nBestilles ledsagelse med kortere varsel end 14 dage, efterkommes mange ønsker, men man kan ikke forvente at få sit ønske opfyldt.\nFor bestilling af ledsagelse kontakt Lolland Kommune på tlf.: 54 67 67 67 eller på E-mail: ledsageordning@lolland.dk\nKørsel i borgerens bil\nHar borgeren egen bil, evt. i henhold til Serviceloven §112, skal denne benyttes.\nUdgifter til brændstof afholdes af borgeren selv. Ledsager må gerne køre borgers bil, men ledsager skal forinden have den fornødne instruktion af borgeren eller en anden relevant person og fremvise gyldigt kørekort. Borger er forsikringsansvarlig for eventuelle skader, som ledsageren pådrager borgerens bil.\nFlextrafik – Movia kørsel for svært bevægelseshæmmede kan benyttes.\nKan der sammen med ledsageren tages offentlige transportmidler, kan disse benyttes. Borgeren betaler for udgifterne.\nKørsel i ledsagers bil\nTransport i ledsagers bil må ikke længere finde sted på grund af manglende forsikring af passager og evt. skader forvoldt af passager ved kørsel i forbindelse med jobbet. Dette ifølge direktivet, som blev indført medio 2016.\nLedsageren får ikke dækket sin transport til/fra arbejde. Her gælder de almindelige kørsels fradragsregler fra SKAT vedr. transport til/fra arbejde.\nForholdsregler vedrørende borgerens betalings-situationer\nBorgeren opbevarer selv sin pung og har ansvar for denne.\nHjælper ledsageren med at betale for f.eks. købmandsvarer, skal kassebon eller anden kvittering altid lægges i borgerens pung/regnskab.\nBetalings- og hævekort\nBenytter borgeren betalingskort med kode, skal borgeren selv indtaste koden. Ledsageren må ikke være eller blive bekendt med denne kode. Hvis borgeren ikke selv kan taste eller huske sin kode, skal der laves aftale om anden betalingsform, f.eks. betaling med kontanter.\nBorgeren kan – om nødvendigt - vælge at underskrive en fuldmagt, der gør det muligt, at ledsageren kan hæve penge i banken på borgerens vegne, mens borgeren venter udenfor. Penge og bankkvittering afleveres straks efter til borgeren. Borger og ledsager tæller i fællesskab pengene og begge kvitterer for beløbet på bankkvitteringen, der efterfølgende lægges i borgerens pung.\nHvis ledsager overdrages en kuvert med penge i forbindelse med ledsagelse af en borger, er det vigtigt, at ledsageren tæller pengene og kvitterer for beløbet ved at skrive beløbet på kuverten ved ledsagelsens begyndelse. Ledsageren skal efterfølgende huske at få kvitteringer for alle udgifter og lægge disse i kuverten. Kuverten påskrives restbeløbet ved ledsagelsens afslutning.\nOvenfornævnte er konsekvens af Lov om visse betalingsmidler § 11, stk. 2-8.\nLedsageordningen har pligt til at sikre ledsagerne et sundt og sikkert arbejdsmiljø i henhold til Arbejdsmiljølovgivningen.\nSpørgsmål vedrørende arbejdsmiljø rettes til Ledsageordningen.\nLolland Kommune har vedtaget en rygepolitik for medarbejdere gældende fra 2013.\nDer er totalt rygeforbud i alle kommunale huse, på administrative arbejdspladser, i kommunens tjenestebiler og -busser og ved kommunale indendørs faciliteter. Forbuddet gælder også e-cigaretter.\nMedarbejdere i Lolland Kommune må ikke udsættes for passiv rygning. Ønsker borgeren at ryge i forbindelse med ledsagelse gælder følgende:\nDer skal aftales rygepauser, så ledsageren kan gå væk fra borgeren, mens denne ryger\nVed ledsagers ophold i borgerens hjem, eks. ved hjælp til at få overtøj af og på, kan der være røgfyldt, fordi borgeren har røget inden ledsageren mødte op. I disse situationer skal det aftales med borger/personale, at der luftes ud inden ledsageren kommer eller at hjælpen til overtøj kan gives et andet sted.\nLolland Kommunes alkohol- og rusmiddelpolitik skal overholdes. Ansatte må ikke være påvirket af alkohol eller andre rusmidler på jobbet eller lugte af alkohol.\nLedsageren har ofte indkøbsopgaver sammen med borgere. Det kan være tungt arbejde, og der kan være flere indkøbsopgaver hver dag. Vi henstiller derfor til borgerne at vise hensyn og holde indkøbene inden for rimelige grænser og uden gener for ledsageren.\nArbejdstilsynets vurderinger om bærearbejde viser, at man maximalt kan bære op til 7 kg, når byrden kan holdes tæt til kroppen og håndteres optimalt, dvs. sundt og sikkert for ledsageren.\nUdgangspunktet for vurderingen af bærearbejde skal tages i forhold til byrdens vægt og dens afstand fra kroppen under løftet/ bærearbejdet samt en række øvrige faktorer:\nDe øvrige faktorer er meget væsentlige og kan bl.a. være:\nHvor meget byrden vejer.\nHvor håndterlig den er\nHvor langt den skal løftes/bæres.\nHvilket terræn – f.eks. hvor mange trapper.\nIndholdet i ledsagerens øvrige arbejdsdag\nDet er altid en vurdering i den enkelte ledsageopgave, hvor meget og hvor langt ledsageren skal bære eventuelle indkøb. Sund fornuft og godt samarbejde er vigtige nøgleord.\nIngen skal bære indkøb over længere afstande.\nI muligt omfang skal borgeren selv bære sine indkøb.\nBenytter borgeren kørestol, skal borgeren som udgangspunkt have sine indkøb i skødet.\nBenytter borgeren el-kørestol med kurv bagpå, placeres indkøbene der. Er der ikke en kurv/taske, kan borgeren opfordres til at købe en.\nBenytter borgeren rollator, placeres indkøb som udgangspunkt i kurven på rollatoren.\nHvis borgeren er gående, kan vedkommende have en rygsæk på, og/eller ledsager kan have en bærepose i hænderne.\nEfter Bekendtgørelse nr. 559 af 17. juni 2004 om arbejdets udførelse skal ledsagearbejdet i alle led planlægges og tilrettelægges således, at det kan udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt.\nHvad skal og hvad må en ledsager\nLedsage borgeren til sociale aktiviteter, f.eks. sport, gåture, og indkøb.\nHjælpe borgeren køre- og gå-klar med kørepose, fodtøj og overtøj.\nVære behjælpelig med indkøb, både almindelige dagligdags eller mere specielle/personlige indkøb. Alle indkøb skal på forsvarlig vis kunne transporteres hjem af borger og ledsager i fællesskab.\nYde støtte ved forflytninger, fra f.eks. kørestol til toilet eller fra kørestol til anden stol. At hjælpe med en forflytning vil sige, at ledsageren støtter borgeren til at kunne flytte sig selv. Ledsageren må hjælpe med forflytninger, når borgeren har en rimelig god stående balance.\nSkubbe kørestolen, yde let støtte ved gang med eller uden hjælpemidler.\nUnderstøtte kommunikationen, når borger har behov for det. F.eks. en afasiborger.\nHjælpe med at kompensere borgeren for syns- og hørehandicap.\nGuide men ikke regulere borgers væremåde/adfærd.\nKøre borgerens bil, hvis ledsager har kørekort. Ansvar ved uheld påhviler borgerens/bilens forsikring.\nEr bilen specielt indrettet og/eller det kræver omfattende instruktion, inden ledsageren forsvarligt kan køre den, kan Ledsageordningen ikke i alle tilfælde efterkomme borgerens ønske om, at ledsageren skal køre borgerens bil.\nLedsageren må ikke...\nLedsage borgeren til aktiviteter, der er lægeordineret\nGribe borgeren ved fald\nBetjene lift med sejl\nUdføre plejeopgaver f.eks. give ikke doseret medicin, give mad via sonde, hjælpe med nedre hygiejne efter toiletbesøg\nPåføres udgifter i forbindelse med ledsagelsen, f.eks. entré, transport og udgifter til nødvendig spisning\nHave en opdragende funktion over for borgere eller yde socialpædagogisk bistand\nIndtage øl, vin eller spiritus på arbejde som ledsager\nHave ansvar for personer eller hunde, der er sammen med borgeren eller i borgers varetægt\nVære part i sag mellem f.eks. læge, advokat eller lignende\nUdsættes for passiv rygning\nVære eller blive bekendt med borgerens pinkoder\nØvrige information til ledsager\nObservationspligt af borgerens almene tilstand\nSåfremt ledsageren ser eller hører, at borgeren er svækket eller på anden måde reagerer anderledes end vanligt, skal ledsageren kontakte relevante samarbejdspartnere som f.eks. Visitation – Ældre & Sundhed eller kontaktpædagog på botilbud.\nSom ledsager aflønnes der efter ”Overenskomst om løn- og ansættelsesforhold for handicapledsagere”, som er indgået mellem KL, FOA og 3F.\nLedsagere, der er ansat som timelønnede medarbejdere, aflønnes månedsvis bagud og lønnen udbetales ultimo i den efterfølgende måned. Arbejdstiden kan ligge såvel i dagtimer som i aftentimer og i weekender. Hver måned indberetter ledsageren sine arbejdstimer på timeseddel (findes på www.lolland.dk – borger – omsorg & støtte – ledsageordningen), som afleveres så den er hos ledsageordningen senest den 5. i den måned, hvor lønnen skal udbetales. Indberetningen omfatter timerne fra hele den foregående måned. Som ledsager får man sin lønseddel i sin e-boks.\nOpfølgning – borgeres forbrug af timer\nSamtidig med lønindberetningen sker der en opfølgning på de enkelte borgeres forbrug af timer ud fra de indleverede timesedler.\nDer optjenes feriegodtgørelse med 12 ½ % efter ferielovens bestemmelser. Feriegodtgørelsen udbetales til feriekonto.\nHvis ledsager bliver syg en dag, hvor der er planlagt ledsagelse, skal ledsagekontoret have besked herom.\nI tilfælde af arbejdsskade skal der ske indberetning på ledsagekontoret.\nDer er tavshedspligt med hensyn til de fortrolige personlige oplysninger, ledsageren får kendskab til under sit arbejde. Tavshedspligten bortfalder ikke, når ledsageren fratræder.\nHvis en ledsager har transport mellem to ledsagelser, der ligger i umiddelbar forlængelse af hinanden, kan der kompenseres herfor. Dette skal på forhånd aftales med ledsagekontoret. Kompensationen sker i henhold til overenskomsten for handicapledsagere der siger, at ved flere fortløbende ledsageopgaver indgår transporttiden imellem hver opgave i arbejdstiden.\nDet er ikke et krav, at man skal have kørekort/kunne udføre køreopgaver for at blive ledsager, men har ledsageren et kørekort, skal dette fremvises ved ansættelsen, og der tages en kopi af kørekortet.\nLedsageren har pligt til at underrette ledsagekontoret, hvis kørekortet bliver inddraget, ellers kan det få ansættelsesmæssige konsekvenser.\nLedsagekontoret vil jævnligt foretage stikprøvekontrol af ledsagernes kørekort.\nDet er vigtigt, at ledsageren tænker på, hvordan man er, når man er med borgeren ude. For det er altid ledsageren, der er med borgeren ude – ikke omvendt. Er ledsageren med borgeren på vej ind i en bank, forretning eller lignende, skal ledsageren, så vidt muligt, lade borgeren være den der kommer først ind. Dette signalerer over for omgivelserne, at det er borgeren, der er kunden. Det kan forholde sig anderledes med nogle borgere, eksempelvis blinde borgere, men ledsageren skal da aftale med borgeren i det enkelte tilfælde, hvordan situationen tackles.\nSamarbejdet mellem ledsager og borger skal med udgangspunkt i borgerens ledsagebehov og ønsker, foregå i gensidig respekt. Som ledsager, skal man gøre opmærksom på, hvis man bliver ”trådt over tæerne” af borgeren. De fleste borgere vil respektere ledsageren for det.\nSkulle der opstå problemer med ledsagelsen, skal ledsageren henvende sig på ledsagekontoret og tale om det. Man skal ikke gå og tumle med problemerne alene, da det ikke er alle der har en kemi, som passer sammen.\nVi er opmærksomme på behovet, og prøver at give ledsageren de bedst mulige oplysninger om borgeren, inden ledsagelsen. For at vi kan give nye ledsagere oplysninger om borgeren, er det vigtigt, at alle ledsagere løbende kommer med de oplysninger, de mener er vigtige. Det kan godt være, at det virker som små ting, men også små ting kan være vigtige i et samlet billede af borgeren.\nDer ydes løn for det faktiske antal ledsagetimer på ud- og hjemrejsedage, og 8 timer pr. dag + kolonitillæg på udedage.\nKolonitillæg ophæver alle andre tillæg. Opgaverne er de samme som i det daglige. Der er altså ikke tale om personlig pleje, men kun reelle ledsageopgaver.\nBorgeren afholder som sædvanligt ledsagerens rejseudgifter m.v.\nDet skal understreges, at ovenstående ledsageopgaver ikke kan pålægges ledsageren, hvis ikke den enkelte ledsager er interesseret i det.\nGenerelle ansættelsesforhold ved Lolland Kommune\nSelvom det er muligt at have flere ansættelsesforhold i Lolland Kommune, vil ansættelsesforholdene i relation til arbejdsmiljølovens regler om hviletid og fridøgn blive betragtet under et. Så må man højst arbejde 48 timer om ugen i gennemsnit ifølge Aftale om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelsen af arbejdstiden § 6 stk. 1 ifølge KL notat af 5. juli 2007.\nVi forventer at du Ikke er venner med borgere eller skriver om dit arbejde på Facebook.\nTænker over din påklædning i forhold til målgruppen.\nAt du ikke ses med borgere i fritiden.\nOpfører dig anstændigt og bruger din sunde fornuft.


D�den kan blive dyr | Kristeligt Dagblad\nDer er store forskelle p� prisen p� en begravelse i samme lokalomr�de. �nsker man en billig begravelse skal man is�r se p� honoraret, prisen p� kister og prisen for k�rsel med rustvogn -- ikke mindst hvor mange k�rsler, der er indeholdt i prisen. Til geng�ld er mange af de udgifter, bedem�ndene l�gger ud for uden for deres kontrol. For eksempel kremering, prisen for leje og vedligeholdelse af et gravsted. -- Foto: Scanpix\nBente Clausen | 22. juli 2006\tDEN SIDSTE REJSE: Kristeligt Dagblad har fundet prisforskelle p� op til 7000 kroner p� begravelser i samme lokalomr�de\nN�re p�r�rende vil altid have det sv�rt, n�r de skal arrangere en begravelse af mor, far eller, endnu v�rre, af egne b�rn. Og for mange er det at shoppe rundt blandt bedem�nd lidt tabubelagt, fordi det n�digt skulle hedde sig, at man ikke vil betale, hvad det koster at f� begravet sit familiemedlem.\tMen det kan godt betale sig at tage en dyb ind�nding og s� g�re n�jagtig det samme, som man ville g�re, hvis det drejede sig om k�b af m�bler eller h�rde hvidevarer: gribe telefonen og ringe rundt for at h�re, hvad forskellen i priser er.Det har Kristeligt Dagblad gjort uden at fort�lle bedem�ndene, at det var til brug for en artikel. Derfor er deres navne heller ikke n�vnt. Vi har ringet til alle bedem�nd i henholdsvis Vejle, Svendborg, V�rl�se-omr�det, Slagelse og Aalborg. Inden for de enkelte byer er der flere tusind kroners forskel p� den samme begravelsesydelse. Det kan v�re ligegyldigt for mange mennesker, som m�ske kender eller har h�rt godt om en bestemt bedemand, eller som ved f�rste opringning fatter tillid til den bedemand, de f�r i r�ret. For andre kan en besparelse v�re vigtig. Det skal ogs� n�vnes, at bedem�nd er uden indflydelse p� prisen for kremering, vedligehold af urnegravsted, betaling for at f� gravet et hul til kisten og andre forhold, som er besluttet enten kommunalt eller af et menighedsr�d, afh�ngigt af, hvem der ejer kirkeg�rd og krematorium.Vores unders�gelse bekr�ftes af en endnu ikke offentliggjort redeg�relse fra Forbrugerstyrelsen – styrelsen har unders�gt 303 d�dsfald udvalgt i hele landet og kan alts� ikke sammenligne inden for enkelte byomr�der. Men Forbrugerstyrelsens redeg�relse "N�r familien mister ..." kan fort�lle, at af styrelsens unders�gte 303 d�dsfald blev der brugt bedem�nd i forbindelse med begravelsen af de 302. Og som det fremg�r af avisens forside i dag, er 83 procent meget tilfredse med bedem�ndenes ydelser.\tAnnonce\nI Vejles fire bedemandsforretninger er der 3.800 kroners forskel fra den billigste til den dyreste bedemand ved kistebegravelse og knap 6000 kroner for urnebegravelse. Fra henholdsvis 14.000 til 17.800 kroner og fra 14.000 til 19.780 kroner.I Svendborgs to bedemandsforretninger er der 5000 kroners forskel ved kistebegravelser og 4000 kroner p� urnebegravelser. Men her �nskede den ene bedemand ikke at g� i detaljer med betaling af enkelte dele af begravelsen, s� prisforskellen kan v�re uretf�rdig.I V�rl�seomr�det er der en forskel p� 5000 kroner mellem de tre bedemandsforretninger, og i Slagelse er der en forskel 3000 kroner og 2700 kroner p� henholdsvis kiste- og urnebegravelser.I Aalborgs tre bedemandsforretninger findes den st�rste forskel. 7000 kroner p� en urnebegravelse og 6000 p� en kistebegravelse.Forskellene i priser, som alene ang�r bedem�ndene, findes i honoraret – i Slagelse er forskellen 2000 kroner, men det h�je honorar p� 4750 kroner som det dyreste opvejes af, at hans kister er henholdsvis 1700 kroner og 2300 kroner billigere end de andres.En anden udgift som varierer fra bedemand til bedemand, er k�rselsprisen med kiste, urne og blomster til kirkeg�rden. Det er il�gning i kiste p� sygehus, og det er prisen p� kister – her topper en bedemand i Svendborg prisen med 7000 kroner for den billigste begravelseskiste, mens en bedemand i Vejle topper med bis�ttelseskister til kremering for 6100 kroner. Sidstn�vnte er altid billigere, fordi l�get ikke skal holde til jordp�kastelse.Der er som n�vnt ogs� en r�kke priser, som bedem�ndene ofte l�gger ud for, men som de ingen indflydelse har p�.For eksempel at det koster 3053 kroner at f� gravet hul til kisten p� kirkeg�rden i Svendborg, mens prisen i Vejle er 1807 kroner. At afd�de bliver kremeret gratis, hvis han eller hun var bosiddende i Ballerup Kommune, men hvis man d�r og var bosiddende i V�rl�se skal de p�r�rende betale 1689 kroner sammesteds. Vedligeholdelse af f�lles urnegravsteder med plader er gratis for de p�r�rende, hvis afd�de boede i bydelen Hareskov, mens man i Slagelse betaler n�sten 2000 kroner for 10 �rs vedligeholdelse og i Vejle 3500 kroner.Det er n�sten altid dyrere at blive begravet p� en kirkeg�rd, hvis man ikke er medlem af folkekirken – en af undtagelserne er K�benhavns Kommune, hvor kommunen ejer langt hovedparten af kirkeg�rdene. Her er prisen den samme for medlemmer og ikke-medlemmer.S� det er ikke alene bedem�ndenes priser, man kan unders�ge – det er ogs� kirkeg�rdenes priser for forskellige ydelser, der er med til at fasts�tte den samlede pris p� begravelser.Forbrugerstyrelsens endnu ikke offentliggjorte redeg�relse har ogs� priser med for udgifter til bedem�nd og kirkeg�rde. Redeg�relsen d�kker ikke hele landet, men der er sammenlignet priser i de omr�der, hvor de unders�gte 303 afd�de er blevet begravet.Det billigste kistegravsted, inklusive 20 �rs vedligeholdelse, koster 7500 kroner ved Sct. Nicolai Kirke i K�ge, hvis man er folkekirkemedlem og bosat i kommunen. Det dyreste er p� kirkeg�rden ved Liller�d Kirke i Helsing�r Stift, hvor prisen for den samme er 36.021 kroner.For et ikke-medlem af folkekirken, som bor i kommunen, er det billigste kistegravsted 11.979 kroner i Herritslev Kirke p� Lolland, mens det dyreste igen er Liller�d Kirke med 49.318 kroner.Den absolut billigste begravelse er, at man selv k�ber en kiste hos en bedemand, lejer en lukket varevogn og k�rer kisten til h�jtidelighed i et kapel i et krematorium, s� kremeringen kan foreg� umiddelbart efter uden yderlige k�rsel med kiste. Man kan k�be urnen billigere i krematoriet end hos bedemanden. Der kan spares urneneds�ttelse og vedligeholdelse af gravsted, hvis man ans�ger om at sprede asken over vand. S� bliver udgiften under 5000 kroner.Den model vil de f�rreste g�re brug af. N�sten alle g�r brug af en bedemand og de fleste eksperter i sorg vil ogs� sige, at p�r�rende har brug for et konkret sted at mindes.benteclausen@kristeligt-dagblad.dkFaktaBegravelseshj�lp**Alle mennesker f�dt f�r 1957 f�r 1050 kroner i begravelseshj�lp.**Til afd�de b�rn under 18 �r gives begravelseshj�lp p� 7050 kroner.**Til afd�de uden �gtef�lle er den maksimale begravelseshj�lp 8250 kroner, hvis formuen ikke overstiger 14.050 kroner, og begravelseshj�lpen bortfalder helt, n�r formuen overstiger 22.450 kroner. I formuen beregnes ogs� fast ejendom.**For afd�de, som efterlader �gtef�lle eller har b�rn under 18 �r, er formuegr�nsen 28.100 kroner, og begravelseshj�pen bortfalder ved 36.500 kroner.**Begravelseshj�lpens st�rrelse reguleres �rligt. Ovenst�ende er 2005-tal.FaktaS�dan har vi gjort**Kristeligt Dagblad har spurgt til prisen for en enkel begravelse af en 70-�rig kvinde, d�d p� sygehus, medlem af folkekirken – og vi har spurgt til b�de kistebegravelse i gravsted og urnebegravelse med neds�ttelse i f�lles urnegravsted med navneplade. Priserne er angivet for en begravelse p� en hverdag, ellers l�gges der p� bestemte ydelser 50 procent oveni. Priserne er uden sten p� enten urne- eller kistegrav og uden 20 �rs vedligeholdelse af kistegravstedet. Begravelseshj�lp p� 1050 kroner er ikke medregnet.FaktaDen sidste rejse**Vi skal alle d�, men vi kommer herfra p� meget forskellig vis. Nogle d�r omgivet af deres n�rmeste familie. Andre d�r alene. Nogle bliver sunget ud, andre b�res bort i stilhed. Nogle bliver begravet, andre br�ndt. Nogle f�r sat en sten, andre vil helst glemmes. Kristeligt Dagblad bringer i den kommende tid en serie om den sidste rejse. Alle artikler i serien kan l�ses p� www.kristeligt-dagblad.dk


Det sidste SLAM!\nRafael Nadal og Roger Federer mødes i Australian Open i den nok sidste Grand Slam-finale mellem de to tennislegender.\nFoto: AFP PHOTO / PAUL CROCK Fold sammen\nLørdag d. 28. januar 2017, kl. 21.00\nNej, du er ikke vågnet op i slutningen af 00erne. Det er bare Rafael Nadal og Roger Federer, som for første gang i små seks år mødes i en Grand Slam-finale, når 35-årige Federer og 30-årige Nadal står på hver sin side af nettet i Australian Open-finalen. Det er 31 Grand Slam-titler og mere end 1,2 milliard kroner i præmiepenge, der mødes i Melbourne.\n»Det er specielt at spille mod Roger igen i en Grand Slam-finale. Jeg vil ikke lyve. Det er stort. Det er spændende for mig og for os begge, at vi stadig er her, og at vi stadig kæmper om store ting,« siger Rafael Nadal ifølge Sky Sports.\nAustralian Open 2017 har i det hele taget været turneringen, hvor legenderne er genopstået. I går vandt Serena Williams finalen over storesøster Venus (se herunder), og i dag er det altså Nadal og Federer, der genoptager de mange store stunder fra slutningen af 00erne, hvor de dominerede tennisverdenen.\nOg det gælder om at nyde den historiske finale, for der bliver næppe en gentagelse, mener Rafael Nadal.\n»Det er kombinationen af to forskellige spillestile, der gør kampen virkelig speciel. Det er en anderledes måde at spille tennis på. Denne rivalisering rører ikke kun tennisverdenen, men også folk uden for vores verden snakker om det her. Også godt gået af søstrene (Williams, red.). Lad os nyde det her, for det kommer nok ikke til at ske igen,« siger Nadal.\nRafael Nadal slog sig videre til finale med en maratonsejr over Grigor Dimitrov i fem sæt. Da havde Roger Federer allerede slået Stan Wawrinka og sikret sig sin tur i Grand Slam-finalen. Det var ikke ligefrem planlagt.\n»Jeg ville aldrig nogensinde i min vildeste fantasi have troet, at jeg ville komme så langt i Australien,« sagde Federer ifølge The Guardian efter kampen.\nMen det gjorde han – som den ældste spiller i en Grand Slam-finale, siden Ken Rosewall som 39-årig spillede US Open-finalen i 1974. De gamle drenge er tilbage.\nJapaner rokker ved årelang tennisdominans i top-fire\nYdmyg US Open-vinder: Jeg bliver aldrig en af de fire store\nNadal går efter tredobbelt tennisguld ved OL i Rio\nSkadet Nadal øjner comeback inden OL\nNadal: Mindre Davis Cup vil være turneringens redning


I Blåvand er det muligt at observere træk både forår i perioden marts-juni og efterår i perioden juli-december. Om foråret trækker fuglene både nord og syd, så hold øje begge veje. Om efteråret er det mere ligetil, da de fleste fugle er temmeligt målrettede og sydtrækkende.\nUdover det spektakulære træk, er området et godt sted for rastende småfugle. De yderste buske langs kysten er gode at tjekke igennem for sjove sibiriske småfugle, men i princippet kan alle buske og træer i området huse småfugle.\nPå nedenstående kort ses nogle af de bedste lokaliteter på Blåvandshuk for både træk og rast.\nSyd og sydvest for stationen findes de bedste observationspunkter for forårstrækket i Blåvand. Det er næsten altid til at finde læ og man sidder højt med en god udsigt.\nI det tidlige forår er der mest gang i havtrækket, men senere på sæsonen (medio april) kan det være en god idé også at kigge ind over land for trækkende småfugle og sjove forekomster.\nNord for fyret findes et af områdets højeste punkter. Herfra er der god udsigt over mosen samt mod øst ind over Blåvand. Man kan også se en del trækkende fugle over havet fra bakken.\nStedet er godt til de senere morgentimer, hvor der kan komme gang i rovfuglene. Stedet kan også være godt til småfugle, da havets brusen ikke overdøver de spæde stemmer.\nSom navnet antyder, er dette sted et hul i klitten. Stedet bliver udelukkende brugt til at observere havfugle, da der er god læ, når vinden kommer fra SV og VSV. Svinger vinden for meget i V eller NV, findes der andre steder med mere læ. Der kan sidde op til 5 personer her.\nDen høje bunker\nDenne bunker er det bedste sted at observere efterårstræk fra, når det ikke blæser for meget. Du har et godt udsyn over havet samtidig med at du kan holde godt øje med landtrækket. Nordsiden af bakken kan desuden være et godt sted at observere havfugle fra, når vinden er vestlig eller mere sydlig. Der kan stå mange mennesker på bakken uden at forstyrre hinanden, men småfuglenes stemmer kan let drukne i havets brusen eller for meget snak.\nForsvarets observationsskur ved pælerækken. I gamle dage var skuret et udmærket sted at observere havfugle fra, når vinden var kraftig. Gennem årene er stedet blevet gradvist værre pga. klitdannelse. Stedet kan stadig bruges, når vinden kommer fra NV, hvor det er svært at finde læ andre steder langs kysten. Skuret kan desuden bruges som læskur i tilfælde af regnbyger.\nDen flade bunker\nHøjt i den yderste klitrække finder du ovenfor ”havtornekrattet” en tilsandet, flad bunker. Fra dette observationspunkt har du et godt udsyn over både havet og land. Stedet kan bruges både i den tidligere og den sene efterårssæson. Specielt i den tidlige sæsonen er stedet godt til at observere vadefugletræk, da du sidder højt og tæt på strandkanten. Det er også muligt at finde nogenlunde læ i kraftig vind og stedet er flere gange blevet brugt til havfugleobs. Stedet er også kendt som ”balear-bunkeren” pga. en observation af en Balearskråpe tilbage i 2007.\nI sig selv er denne kæmpe store bunker ikke et særlig godt observationspunkt. Du står højt og har et godt udsyn over land, men der findes bedre punkter. Stedet bruges mest som pejlemærke, når fugle er på vej syd og kan ses fra det meste af området. På bunkeren yngler der de fleste år Huldue.\nDen sydlige branddam\nI den sydlige del af mosen findes en mindre branddam. Dammen har i sig selv ikke den store værdi, men området omkring den er lavtliggende og ofte et opsamlingssted for småfugle. Det kan anbefales at gå en tur rundt om hele ”mosen” langs hegnet. Vær opmærksom på, at der i sommerperioden går kreaturer i indhegningen.


Chance for nordlys den 24. januar\nIfølge NOAA’s rumvejrudsigter er der 35% chance for at kunne opleve nordlys på vores breddegrader i aften, hvis måne og vejr ellers tillader det. Vi havde nymåne mandag, og Månen går ned i aften mellem klokken 18 og 19, afhængigt af hvor du er. Det bliver derfor ikke månelyset, der ødelækker mulighederne for at se eventuelt nordlys i aften. Meteorologerne forventer mest klart vejr, og det bliver derfor heller ikke skydækket, der forhindre os i at se eventuelt nordlys. Ikke kun smukt\nDet heftige bombardement af partikler, som et soludbrud retter mod Jorden, er imidlertid ophav til andet end flotte nordlys. Det har også problematiske konsekvenser - særligt for vores højteknologiske samfund og specielt under de intense, magnetiske storme, hvor vi ser de flotteste nordlys hos os i Sydskandinavien. Den mest intense magnetiske storm, vi har oplevet de seneste par hundrede år, var den såkaldte 'Carrington-storm', den 1. og 2. september 1859. Stormen gav flotte nordlys, der kunne ses over det meste af Europa og helt ned til Havanna og Puerto Rico i Caraibien. De magnetiske forstyrrelser inducerede kraftige overspændinger og mange udfald på det daværende telegrafnet, som var baseret på lange jævnstrømsforbindelser. En storm af samme omfang som Carrington-stormen ville imidlertid være mindst lige så problematisk i dag, selv om vi ikke længere er afhængige af telegrafen. Strålingen er særligt kritisk for satellitter, som kan få problemer med computersystemer om bord. Det kender vi f.eks. fra den danske Ørsted-satellit, som er ’gammel nok’ til at huske det seneste maksimum i antallet af solpletter i begyndelsen af det nye årtusind. Men i de fleste tilfælde kan sådanne fejl afværges eller rettes med genstart af systemerne, når strålingen er aftaget eller overstået typisk efter nogle timer. Nede ved jordoverfladen er der risiko for overspændinger og -strømme i lange ledningsstrukturer som højspændingslinjer i de nordlige områder nær nordlyszonen; f.eks. i Sverige og Canada. Vi kan også opleve black-out af HF-radioforbindelser, som man dog ikke anvender særlig meget længere, samt forstyrrelser på mobil-nettet. Den lille del af strålingen, som når ned til jordoverfladen, er svag og ufarlig for mennesker, men kan give en svagt forøget hyppighed af fejl i computere, så genstart er nødvendig.\nDen bedste information om muligt nordlys - for der er ingen garantier - får du på nettet fra www.spaceweather.com. Her samles nordlysentusiaster fra hele verden for at dele billeder, historier og oplysninger. Når en solplet med potentiale eller et jordrettet soludbrud er undervejs, skriver folkene bag spaceweather.com artikler om, hvor, hvornår og hvor meget nordlys, vi kan håbe på. Ser det ud til, at muligheden byder sig over Danmark, er det ind og tjekke dmi.dk for at se, om nu også observationsbetingelserne tilskynder til at du bliver oppe i de sene nattetimer for at opleve de gådefulde nordlys. Send dine aktuelle nordlysbilleder til vejrmed@dmi.dk Af Niels Hansen og Lone Seir Carstensen, kommunikation@dmi.dk© DMI, 24. januar 2012.


PressReader - BT: 2016-06-11 - Dig i morgen’\nDig i morgen’\nigen. Blomsterne er vaek, og i stedet mindes ofrene på Place de la Republique.\nFor nej, intet er glemt. Og slet ikke nu, da EM og endnu en terrortrussel banker på døren. Mange frygter, at netop EM kan give anledning til endnu et angreb på fransk jord på et tidspunkt, hvor den halve verden kigger på. Derfor er sikkerheden skruet op. Helt op.\nSå sent som tirsdag lancerede den TERRORANGREBENE I PARIS franske regering app’en SAIP, der er et varslings- og folkeoplysningssystem, der fortaeller franskmaendene og deres mange tusinde gaester, hvis et angreb er på vej eller i gang.\nSystemet er bare en lille del af det enorme sikkerhedsapparat, der er sat i gang. Den franske regering kan ikke tåle og vil ikke tolerere et tredje angreb på bare halvandet år. Derfor har de sat alt ind på et sikkert EM. Blandt andet ved – til stor fortrydelse for mange af franskmaendene og de tilrejsende fodboldfans – at forbyde visning af EM-kampene udendørs på barer og restauranter.\n»Franskmaend stoler aldrig på regeringen. Se bare på, hvordan vi strejker hele tiden. Men når det gaelder vores sikkerhed, har de laengere snor. Vi har jo heller ikke noget valg,« som min hotelreceptionist sagde, inden han på galgenhumoristisk manér sendte mig ud af døren mod åbningskampen på Stade de France med et:\n»Jeg håber, vi ser dig i morgen.«\nDet gør de nu nok. Måske endda til dels på grund af de sikkerhedstiltag, der tages på Stade de France og de øvrige EM-stadioner. Netop det franske nationalstadion var målet for det sidste fatale angreb den 13. november, da tre selvmordsbombemaend i løbet af 33 minutter detonerede deres bombeveste og tog en uskyldig person med sig i døden. To angreb forpurret I løbet af de seneste par uger er mindst to angreb med EM som direkte mål efter sigende blevet afsløret og forpurret. Derfor er det på og omkring de franske EM-arenaer, sikkerheden og terrorfrygten er allerstørst. På vej fra stationen til åbningskampen på Stade de France blev jeg og alle andre mødt af en haer – bogstaveligt talt – af både politikog militaerfolk med alt fra rifler til maskinpistoler.\nDet overraskede derfor ikke, at sikkerhedstjekket for at komme ind på stadion var en omfattende affaere, der var en lufthavn vaerdig – og mere til. Tre gange skulle jeg ses i øjnene af politifolk og kontrollører.\nInd kom jeg dog. Ind til det, det hele handler om. Fodbolden og festen. Når først disse to ingredienser blandes sammen i gryden, er det ikke svaert at skubbe både terror og sikkerhed i baggrunden for en stund og lade sig rive med.\nSådan var det også i aftes på Stade de France. Franskmaendene lod sig forføre, og det har de taenkt sig at gøre konsekvent den kommende måned. EM kan ses som en rød klud i ansigtet på de mennesker og ideer, der gennem de seneste 18 måneder har gjort Frankrig så ondt. Men også som et vaern mod det samme. Som et bevis på at livet ikke bare går videre, men også udvikler sig med nye glaeder og oplevelser.\nDet, der måske kan ses som en fodboldturnering i terrorens skygge, kan meget vel udvikle sig til en fest for netop at trodse terroristerne.\nDén fest er nu i gang. Heldigvis!


Honning for naturlig sødme i din hverdag online hos nu3\n10 Produkter i kategorien Honning\nIngen farve forstærkere (4)\nIngen gensplejsning (2)\nIngne tilsat sukker (3)\nUden gær (8)\nUden smagsstoffer (10)\nUden sukkererstatning (7)\nUden sødestoffer (9)\nNaturlige ingredienser (9)\nBedømmelse inden for kategorien Honning: (7) (4.71 ud af 5)\nnu3 Manuka Honning 320+\n107,60 kr / 100 g\nManuka Health Manuka-Honning MGO 100+ Med Gelé Royal\n159,60 kr / 100 g\nManuka Health Manuka-Honning MGO 250+ Med Aloe Vera\n119,60 kr / 100 g\nManuka Health Manuka-Honning MGO 250+\n838,00 kr / 1 kg\nManuka Health Bolcher med Manuka-honning MGO 400+ og Propolis\n79,00 kr / 100 g\nManuka Health Manuka-Honning MGO 400+\nrajka, 09. Apr 2016\nHurtig forsendelse god pris\nSten , 02. Dec 2014\nHelle, 20. Nov 2014\nStine, 18. Nov 2014\nHonning – Naturlig sødme til din madlavning\nGyldne, sødmefyldte dråber af honning. Det skønne produkt fra bierne giver dig mulighed for at få masser af sødme i dit køkken på den helt naturlige måde. Vil du gerne leve i harmoni med naturen og have en sund og varieret livsstil, så kan honning hjælpe dig på vej. Med lidt honning i din madlavning kan du spare på fx kunstige sødemidler og raffineret hvidt sukker. De gyldne dråber giver dig både smag, sødme og naturlighed på samme tid. Det findes et bredt udvalg af honningtyper, såsom manuka honning og vildblomsthonning. Brug de forskellige honningtyper til at søde din hverdag helt naturligt.\nGør dit liv sødere med biernes hjælp\nHonning kan bruges til rigtig mange formål. Den New Zealandske manuka honning 400 er blandt andet kendt for at kunne bekæmpe bakterier og svampeinfektioner, ligesom de andre manuka-typer også er. Derfor er denne type perfekt i en kop te, hvis du har halsbetændelse eller lignende. Men både almindelig honning samt manuka honning bliver selvfølgelig først og fremmest brugt i madlavningen. Du kan bruge honning til at komme i din smoothie, på toppen af din yoghurt eller grød om morgenen, i desserter, på pandekager, i bagværk og i is. Du kan også bruge honning til at give et spændende twist til dine gryderetter eller blot lave en helt enkel honningmad. Det helt naturlige produkt gør sig godt i rigtige mange sammenhænge og kan bidrage med et lækkert, sødmefyldt og gyldent strejf.\nNaturlig honning hos nu3\nHos nu3 finder du kun de bedste produkter inden for naturlige fødevarer. Du finder derfor manuka honning og andre typer honning i den absolut bedste kvalitet. Blandt det søde udvalg finder du også manukahonning-bolcher og andre spændende produkter, der både har en sundhedsfremmede funktion og er yderst smagfulde. Honning passer på mange måder perfekt ind i en sundhedsbevidst og naturlig livsstil, hvor der sættes pris på naturlig harmoni og velsmag. Se det spændende udvalg online hos nu3.


Historiens magi – KULTURDOKTOR\nKulturDoktoren 16. september 2011 17. september 2011 Politik\nUanset hvor folk står politisk, må de fleste da forhåbentlig indrømme, at det var på tide, at Danmark fik en kvindelige statsminister. Det pynter på vores image.Vi har været så langt fremme med ligestillingen, at det stak ud, at vi i politisk henseende var så langt bagud i forhold til så mange andre lande.\nSå hvordan det end går fremover – så var i går en meget særlig dag. Øjeblikket, da Helle Thorning-Schmidt trådte ud af sin dør på Østerbro havde den magi over sig, som kun historiske situationer har.\nForrige Er kultur tam tam?\nNæste Det klassiske møde kan stadig noget


Sådan Installeres En Blæserventil 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nHvad Er Den Gennemsnitlige Omkostning For Udskiftning Af Træspåner Med Mursten?\nHvad du skal bruge Installation af en blæseventil i en toiletbeholder forhindrer lækager. Det er en simpel procedure og vil næppe tage ti minutter af din tid. Sådan installeres en klappventil. Trin 1 - Prep Åbn låget i toilettetanken og udløb vandet. Skyl vandet af eller brug en spand til at trække vand ud af tanken.\nInstallation af en blæseventil i en toiletbeholder forhindrer lækager. Det er en simpel procedure og vil næppe tage ti minutter af din tid. Sådan installeres en klappventil.\nTrin 1 - Prep\nÅbn låget i toilettetanken og udløb vandet. Skyl vandet af eller brug en spand til at trække vand ud af tanken.\nTrin 2 - Identificer klappventilen\nSe nøje for at finde klaffeventilen i toilettetanken. Flapperens hoved er disk ligesom og har en kæde forbundet til den.\nTrin 3 - Før installation\nInden du begynder at installere klappventilen, skal du frakoble den gamle fra sin position og trække den ud af toilettetanken. Sørg for at glide det forsigtigt over overløbsrøret.\nSkub den nye klaffventil gennem overløbsrøret og kram den til triparmen. Hvis der er ekstra kæde tilbage, kan du klippe den af. Hvis kæden ikke forhindrer udførelsen af klappventilen, så lad den forblive.\nVigtigste » Andet » Sådan Installeres En Blæserventil\nHjem Aircondition Kompressor Udskiftning\nFordele Og Ulemper Ved At Bruge Biodieselbrændstof I Et Køretøj\nHjemmeprojekter er ikke kun sjove og spændende, men de kan faktisk føje til den samlede værdi af dit hjem. Mens alle forbedringer vil hjælpe i en vis kapacitet, er der visse projekter, der giver en højere inflation end andre. Med det sagt, om du forbereder dig til at sælge eller lige er i humør til at jazz dit hjem på en eller anden måde, kan du overveje følgende projekter for at hæve værdien af dit hjem.\nDiy Hjemmelavet Brændstofadditiv