Vejledning til tekniske forskrifter for gasser - PDF\nDownload "Vejledning til tekniske forskrifter for gasser"\n1 Vejledning til tekniske forskrifter for gasser Brandforebyggelse Vejledning nr. 15\n3 Vejledning til tekniske forskrifter for gasser Brandforebyggelse, vejledning nr. 15 Udgivet af: Beredskabsstyrelsen Center for Forebyggelse Datavej Birkerød Telefon: Fax: Udgivet: 23. december 2010 Sagsnr.: 2010/ December 2010\n5 Indholdsfortegnelse FORORD... 4 VÆSENTLIGE ÆNDRINGER GENERELLE BESTEMMELSER DEFINITIONER... 6 Brandfarlig gas (1.1.5)... 6 Brandnærende gas (1.1.7)... 6 Gasoplagsenhed, GOE (1.1.24)... 6 Oplag (1.1.37)... 6 Opløst gas (1.1.38) ANVENDELSESOMRÅDE... 7 Anvendelsesområde (1.2.1)... 7 Undtagelse af anlæg i køretøjer (1.2.6 a) GENERELLE BESTEMMELSER... 8 Fyldestationer og og virksomheder der fremstiller gas (1.3.5)... 8 Oplag med stablingshøjde over 6 meter (1.3.6)... 8 Særlige vilkår (1.3.7)... 8 Uodoriseret gas (1.3.17)... 8 Klassifikation af eksplosionsfarlige områder (1.3.20)... 9 Gennemføringer for installationer (1.3.22)... 9 Brandslukningsmateriel (1.3.26) ANMELDELSER, ANSØGNINGER OG TILLADELSER Ansøgning og tilladelse (1.4.1) Ansøgningsmateriale (1.4.1 og 1.4.2) Ændring eller tilbagekaldelse af tilladelse/godkendelser (1.4.4) OPLAG I BEHOLDERE OG TANKE SUPPLERENDE BEMÆRKNINGER TIL ENKELTE AF BESTEMMELSERNE Oplag af F-gas hos privatpersoner (2.1.2 a, c, a og a) Oplag i butikker (2.1.2 b, ii og b, iii) Dykkerflasker (2.1.2 d) Ét lagerafsnit (2.1.3) Adskillelse (2.3.5) Adskillelse (2.3.11) Brændbar emballage (2.3.17, , og ) Trykaflastning (2.3.20) Varmt arbejde på tag (2.4.1) Vegetation (2.4.5) Beskyttelse af ventiler (2.4.8) Hegn (2.4.17) Intern transport ( og ) Indbyrdes afstand ( og ) Flammeskærm ( og ) Hegn (2.4.26) Tagdækning ( ) Flammeskærm (2.7.7) Afstandskrav (2.7.9 b) Brandslukningsmateriel (2.8) December\n6 Sikring mod væltning (2.10.7)...19 Gastype ( )...20 Markering af oplag ( )...20 Større brandfarligt oplag ( ) ANLÆG MED LAGERAFSNIT I BYGNING SUPPLERENDE BEMÆRKNINGER TIL ENKELTE AF BESTEMMELSERNE...21 Undtagelser for anlæg med F-gas hos privatpersoner (3.1.2 a)...21 Undtagelse for undtagelsen for F-gasanlæg (3.1.2 b)...21 Transportable anlæg (3.1.2 d)...21 Indretning af anlæg med lagerafsnit i bygning (3.3)...21 Nødstop (3.4.11)...22 Advarselsmelding (3.4.12, 2. pkt.) ANLÆG MED LAGERAFSNIT I DET FRI SUPPLERENDE BEMÆRKNINGER TIL ENKELTE AF BESTEMMELSERNE...23 Vanskeligt tilgængelige arbejdssteder (4.1.2 c)...23 Undtagelser for anlæg med F-gas hos privatpersoner (4.1.2 a)...23 Anlæg på tag (4.2.6)...23 Jorddækkede tanke ( og 4.5)...23 Påfyldning af tanke (4.6)...25 Byggepladser (4.8)...25 Holdeplads (4.10.5)...25 Fordampere ( b)...25 Friareal ( ) RUMOPVARMNING OG VENTILATION SUPPLERENDE BEMÆRKNINGER TIL ENKELTE AF BESTEMMELSERNE...26 Rumopvarmning og ventilation (2.5 og 3.5)...26 Opvarmning af brandsektion, Oliefyrede og gasfyrede aggregater (2.5.1 og 3.5.1)...26 Ventilation (2.5.2 og 3.5.2)...26 Ventilationsanlæg (2.5.3, 2.5.4, og 3.5.4)...28 Placering af luftindtag i forhold til luftafkast (2.5.9 og 3.5.9) BRANDSEKTIONER BRANDSEKTIONSADSKILLELSE...31 Brandsektionsvæg ( )...31 Branddøre, porte og lemme ( )...31 Markering af brandsektionsadskillelser ( )...31 Facadesmitte ( )...32 Brandkam ( )...32 Brandkamserstatning ( )...33 Vinkelsmitte ( )...35 Høj-lav brandsmitte ( )...36 Lukning af transportåbninger ( ) FLUGTVEJE OG UDGANGE (2.6.3) KONSTRUKTIVE FORHOLD...39 Bærende bygningskonstruktioner (fra punkt )...39 Isoleringsmaterialer i tage og markering af brandsektionsadskillelser ( ) AFSTANDSFORHOLD December 2010\n7 7.1 OVERSIGT OVER AFSTANDSKRAV TIL NABOSKEL, VEJ OG STI (2.7, 3.6 OG 4.10) Nedsættelse af afstandskrav til naboskel samt vej- og stimidte (2.7.6 og ) Afstandsforhold for udleveringsstandere for F-gas (4.10.6) Holdepladser (4.10.5) INDBYRDES AFSTANDSFORHOLD (2.7.6, OG ) Bortfald af det indbyrdes afstandskrav (2.7.6, og ) BRANDSLUKNINGSMATERIEL SUPPLERENDE BEMÆRKNINGER TIL ENKELTE AF BESTEMMELSERNE Slangevinder i det fri (2.8.3 og ) Håndildslukker ved salgs- og forbrugsanlæg med F-gas (4.9.7) BRANDTEKNISKE INSTALLATIONER SUPPLERENDE BEMÆRKNINGER TIL ENKELTE AF BESTEMMELSERNE Overrislingsanlæg (2.7.7 og ) Betjeningssteder for overrislingsanlæg (2.9.3 og ) ORDENSREGLER SUPPLERENDE BEMÆRKNINGER TIL ENKELTE AF BESTEMMELSERNE Krav til motorkøretøjer, herunder trucks (2.10.1, og ) Kontrol, vedligeholdelse og inspektion af brandtekniske installationer ( , og ) BILAG A FLASKEAUTOMAT MED F-GAS INDEKS December\n8 Forord Med virkning fra den 23. december 2010 er nye regler om gasser (Beredskabsstyrelsens bekendtgørelse nr af 15. december 2010 om tekniske forskrifter for gasser) trådt i kraft. Det bemærkes, at de tekniske forskrifter for gasser nu er anført i bilag 1 til Beredskabsstyrelsens bekendtgørelse nr Forskrifterne er en revision og en sammenskrivning af Justitsministeriets (nu Forsvarsministeriets) bekendtgørelse nr. 160 af 26. april 1985 om F-gas (Flaskegas), de hidtil gældende tekniske forskrifter for F-gas af 15. juni 1985, med efterfølgende ændringsforskrifter udstedt af Statens Brandinspektion (nu Beredskabsstyrelsen) samt Justitsministeriets (nu Forsvarsministeriets) bekendtgørelse nr. 305 af 30. september 1944 om opbevaring af transportable beholdere med sammentrykkede, fordråbede eller under tryk opløste luftarter. Desuden omfatter forskrifterne visse sagsområder, som før skulle behandles efter beredskabslovens 34, stk. 2. Til forskel fra andre brændbare og brandfarlige produktionsafsnit og oplag, som f.eks. træbearbejdning og -oplag, er der for gasser nogle særlige egenskaber, der skal tages højde for ved sikring mod brand og brandspredning. F.eks. skal der som hovedregel for brandfarlige og brandnærende gasser tages højde for, at spredning af gassen kan medføre antændelse eller forøget antændelsesfare. Denne vejledning har til formål at uddybe og forklare visse bestemmelser i de tekniske forskrifter. Vejledningen er opbygget således, at vejledningen primært indeholder supplerende bemærkninger, herunder illustrationer, til udvalgte bestemmelser (punkter) i forskrifterne. Punkterne i forskrifterne, hvor der er udarbejdet supplerende bemærkninger til, er i vejledningen angivet i parentes. Endvidere kan vejledningens indeks anvendes til hurtig at få overblik over, om der er udarbejdet supplerende bemærkninger til én bestemt bestemmelse i forskrifterne, og hvor disse bemærkninger findes i vejledningen. Det bemærkes omkring illustrationer, at de ikke er udtømmende. Illustrationer skal kun vise det, der anført i den bestemmelse, de er tilknyttet til. Der vil derfor på flere illustrationer kunne forekomme, at der mangler påkørselssikring, hegn m.v. Væsentlige ændringer I forhold til de hidtil gældende tekniske forskrifter er der sket ændringer på en række punkter. Først og fremmest er reglerne for F-gas og reglerne for øvrige gasser forenklet, idet de tekniske bestemmelser er blevet samlet i én forskrift. Det indebærer også, at der nu er indført bestemmelser for alle gasser med samme detaljeringsgrad, som før kun fandtes for F-gas. 4 December 2010\n9 Som et led i forenklingen er begrebet gasoplagsenheder indført som en neutral mængdeenhed, der er uafhængig af gassernes tilstandsform. Det har endvidere været et udbredt brugerønske, at forskrifterne blev gjort mere letlæselige og overskuelige. Dette er forsøgt imødekommet ved en ny struktur af forskrifterne, hvor de relevante afsnit for oplag i beholdere og tanke, anlæg med lagerafsnit i bygning og anlæg med lagerafsnit i det fri er samlet i hhv. kapitlerne 2, 3 og 4. Med denne struktur er antallet af henvisninger afsnittene imellem forsøgt nedbragt, og brugeren kan derfor nøjes med at have fokus på ét kapitel ad gangen, når man først har sat sig ind i definitionerne, anvendelsesområdet og de generelle bestemmelser i kapitel 1. En anden væsentlig ændring er, at grænserne for, hvornår Beredskabsstyrelsen skal involveres i en sag om tilladelse til virksomhed eller oplag, er ændret. I de nye regler er der indført en grænse på gasoplagsenheder for oplag og anlæg med lagerafsnit. I vejledningens afsnit 1.4 findes en oversigt over, hvornår etableringen af et oplag eller en produktion kræver en tilladelse, og hvem der giver tilladelsen. I samme afsnit er det endvidere beskrevet, hvad ansøgningsmaterialet som minimum bør indeholde. December\n10 1 Generelle bestemmelser 1.1 Definitioner Der er i de tekniske forskrifter anvendt en række definitioner. Listen over definitioner er opstillet i forskrifternes afsnit 1.1. Visse definitioner kræver yderligere forklaring og er uddybet nedenfor. Brandfarlig gas (1.1.5) Ved en brandfarlig gas forstås en gas eller gasblanding, der er antændelig i atmosfærisk luft. Der kan ses bort fra ammoniaks brandfarlige egenskaber, hvis oplag heraf eller anlæg hermed er placeret på lokaliteter (såvel indendørs som udendørs) med god ventilation, da ammoniaks nedre antændelsesgrænse er relativ høj og antændelsesområdet i øvrigt er lille. Ved vurderingen af, om der er tale om god ventilation, kan der tages udgangspunkt i den naturlige ventilation, som er omkring et oplag i det fri, hvor der ikke er andre hindringer for, at luften kan strømme forbi. Såfremt der kan forekomme en eksplosiv atmosfære, der kræver zoneklassifikation, kan der ikke ses bort fra ammoniaks brandfarlige egenskaber. Brandnærende gas (1.1.7) Ved en brandnærende gas forstås en gas eller gasblanding med mere end 23 vol-% oxiderende gas. Dermed er trykluft ikke at opfatte som en brandnærende gas. Trykluft vil ud fra definitionen være en inaktiv gas. Gasoplagsenhed, GOE (1.1.24) For at kunne vurdere, hvilke krav der skal gælde for en virksomhed, hvor der anvendes eller oplagres forskellige gasser, anvender man begrebet gasoplagsenhed (GOE) som udgangspunkt for en klassificering. Begrebet er uafhængigt af gassernes tilstandsform og kan derfor bruges til at udtrykke den samlede oplagsmængde for både rene og blandede oplag. En GOE defineres som: 1 kg fordråbet gas (undtagen CO 2 ) 1 kg opløst gas (inkl. opløsningsmiddel) 10 liter komprimeret gas (vandvolumen) 10 liter CO 2 (vandvolumen) For fordråbede gasser og under tryk opløste gasser skal der tages udgangspunkt i den tilladelige fyldning og ikke den teoretiske mængde gas ved 100 % fyldning. Ved vandvolumen menes beholderens, flaskens eller tankens rumfang. Oplag (1.1.37) I definitionen af et oplag af gasser, indgår også midlertidig henstilling af gasser i bygninger og jævnlig midlertidig henstilling i det fri. Dette gælder for både aflæsset gods og gods på køretøj. Det beror på en konkret vurdering, hvornår der er tale om jævnlig midlertidig henstilling. 6 December 2010\n11 Herudover er et oplag defineret som henstilling i mere end 48 timer i sammenhæng af gasser under transport, dog mere end 60 timer i sammenhæng på en godsterminal eller rangerbanegård. Denne lempelse er kun gældende under transport og ikke gældende for oplag på slutdestinationen, når transporten er afsluttet. Vedrørende et oplags størrelse skal det bemærkes, at bidraget på 10 % fra tomme flasker er en gennemsnitsbetragtning, og 10 % derfor ikke kan bruges som grænse for, hvornår en flaske kan anses for at være tom. Opløst gas (1.1.38) Ved opløst gas forstås en gas, som ved emballering under tryk er opløst i et opløsningsmiddel i væskefase, f.eks. acetylen opløst i acetone. 1.2 Anvendelsesområde Anvendelsesområde (1.2.1) Bekendtgørelsen om tekniske forskrifter for gasser er en revision af de tidligere bekendtgørelser om F-gas med tilhørende tekniske forskrifter og om opbevaring af transportable beholdere med sammentrykkede, fordråbede eller under tryk opløste luftarter. Samtidig indeholder de nye tekniske forskrifter nye regler om gasser, der medfører, at anlæg med gasser i beholdere og tanke fremover er omfattet af tekniske forskrifter. For virksomheder, anlæg og oplag m.v., som ikke er omfattet af de tekniske forskrifter for gasser, vil kommunalbestyrelsen efter beredskabslovens 34, stk. 2, i særlige tilfælde kunne bestemme, at der ved indretning og benyttelse af bygninger og grundarealer skal træffes konkrete foranstaltninger, der kan formindske risikoen for brandfare og sikre forsvarlige rednings- og slukningsmuligheder. Det kan f.eks. være tilfældet, hvor indretningen eller benyttelsen af en virksomhed, som på grund af anlæggets eller oplagets størrelse ikke er omfattet af de tekniske forskrifter, udgør en særlig brandfare. Det kan også være tilfældet, hvis der er tale om hydrogentankstationer, anlæg med gasser i et lukket system (fx køleanlæg), gasfyrinstallationer, gasturbineinstallationer og gasmotorinstallationer eller salgs- og forbrugstankanlæg med andre gasser end F-gas, som er specifikt undtaget fra forskrifternes anvendelsesområde. Anvendelsesområdet dækker også kryogene væsker (ofte kaldet kryogene gasser eller kryogasser), selv om de kan transporteres ved tryk < 0,5 bar, idet der er tale om produkter, der potentielt kan udvikle et tryk større end 0,5 bar. Værdien skal måles som overtryk. Undtagelse af anlæg i køretøjer (1.2.6 a) Anlæg i flere køretøjer, der henstilles i en bygning er ikke omfattet af undtagelsen, dvs. anlæggene bliver omfattet af kapitel 3. Situationen kan f.eks. forekomme hos udbydere af vinterparkering for campingvogne. December\n12 1.3 Generelle bestemmelser Lagerafsnit med anlæg og oplag af gasser skal i henhold til beredskabsloven placeres, indrettes og benyttes på en sådan måde, at risikoen for, at brande opstår, at brande breder sig, at skade på personer, ejendom og miljø finder sted, at store værdier ødelægges, og at der i forbindelse med brand opstår anden skade, formindskes mest muligt, og at der herved sikres forsvarlige rednings- og slukningsmuligheder. I de tekniske forskrifters kapitel 1 er der angivet overordnede bestemmelser for såvel lagerafsnit med anlæg og oplag af gasser. I den forbindelse er der følgende bemærkninger til bestemmelserne: Fyldestationer og og virksomheder der fremstiller gas (1.3.5) Der kan kun stilles vilkår for brandnærende og brandfarlige gasser. Det er Beredskabsstyrelsens vurdering, at det i forhold til beredskabslovgivningen som hovedregel ikke er relevant at stille særlige krav til fyldestationer for giftige, ætsende og inaktive gasser, og virksomheder, der fremstiller sådanne gasser. Dette skal ses i sammenhæng med, at virksomhederne også er dækket af andre regler, herunder Arbejdstilsynets bestemmelser om trykbærende udstyr. Man skal dog være opmærksom på, at de generelle bestemmelser i punkterne og i forskrifterne finder anvendelse. I særlige tilfælde er der også mulighed for at fastsætte vilkår i henhold til forskrifternes punkt Oplag med stablingshøjde over 6 meter (1.3.6) For gasoplag med en stablingshøjde over 6 m fastsætter Beredskabsstyrelsen vilkårene for etablering af oplaget. En nærmere beskrivelse af vilkår for opførelse af højlagre findes i Beredskabsstyrelsens vejledning om højlagre. Vejledningen beskriver ikke alle forhold, som kan være relevante i relation til gasser, men giver et indblik i, hvilke generelle krav der kan forventes stillet. Oplag med en stablingshøjde over 6 meter vil kun være relevant for oplag af lightere, lighterrefill-beholdere og gaspatroner, jf. forskrifternes punkt Særlige vilkår (1.3.7) Dette er en ny bestemmelse om, at kommunalbestyrelsen med henblik på at forebygge eller formindske brandfaren og for at sikre forsvarlige rednings- og slukningsmuligheder i tilfælde af brand efter indhentet udtalelse fra Beredskabsstyrelsen kan fastsætte yderligere vilkår for virksomheder, oplag m.v., der er omfattet af de tekniske forskrifter, og hvor der er særlig brandfarlige forhold, eller hvor store værdier er udsat for ødelæggelse. Bestemmelsen tænkes alene anvendt i ganske særlige tilfælde, f.eks. i forbindelse med forhold, der ændres som følge af den teknologiske udvikling. Uodoriseret gas (1.3.17) Ved anvendelse af uodoriseret gas i anlæg og hvor der kan opstå en farlig situation i tilfælde af et udslip, skal der være truffet andre foranstaltninger, så det er muligt at erkende udslippet. Dette kunne f.eks. være i form af et gasdetekteringsanlæg. 8 December 2010\n13 Klassifikation af eksplosionsfarlige områder (1.3.20) Der vil normalt forekomme områder med eksplosiv atmosfære på steder, hvor der anvendes eller opbevares brandfarlige gasser. Der henvises i øvrigt til Beredskabsstyrelsens vejledning og udsendte meddelelser om klassifikation af eksplosionsfarlige områder. Det bemærkes, at kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet) også skal godkende klassifikationsplaner for eksisterende produktion og oplag af gasser. Gennemføringer for installationer (1.3.22) Gennemføringer for installationer i brandadskillende bygningsdele skal lukkes tæt, så adskillelsens brandmæssige egenskaber ikke forringes. Dette anses normalt som opfyldt, hvis gennemføringerne udføres i overensstemmelse med Brandteknisk vejledning nr. 31 Brandtætninger, udsendt af Dansk Brand- og sikringsteknisk Institut. Det er en vigtig forudsætning, at lukningen af gennemføringen opfylder det brandkrav, som bygningsdelen angiver. Brandslukningsmateriel (1.3.26) Anbringelse af brandslukningsmateriel er kun relevant i det omfang, der er stillet krav herom i kapitlerne 2-4. December\n14 1.4 Anmeldelser, ansøgninger og tilladelser Ansøgning og tilladelse (1.4.1) Tabel 1 indeholder en oversigt over, hvornår der kræves en tilladelse, hvem der giver tilladelsen, og om Beredskabsstyrelsen også skal stille vilkår for kommunernes tilladelse. Der kræves ikke tilladelse Kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet) giver tilladelse Beredskabsstyrelsen angiver vilkår Oplag i beholdere og tanke Oplag i bygning 200 GOE X 1) X 2) Oplag i det fri 264 GOE X 1) X 2) 200 GOE < oplag i bygning GOE X 264 GOE < oplag i det fri GOE X Oplag > GOE X X Oplag med stablingshøjde på over 6 meter X X Anlæg med lagerafsnit i bygning Lagerkapacitet 200 GOE X 1) X 2) 200 GOE < lagerkapacitet GOE X Anlæg med lagerafsnit i det fri Lagerkapacitet 264 GOE X 1) X 2) 264 GOE < lagerkapacitet GOE X Lagerkapacitet > GOE X X Tabel 1: Oversigt over tilladelser mv. Note 1: Efter forskrifterne Note 2: På anden måde end beskrevet i forskrifterne Ansøgningsmateriale (1.4.1 og 1.4.2) Ansøgningsmateriale, som sendes til kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet), bør som minimum indeholde følgende: Beskrivelser/redegørelser: Oplysninger om gassernes eller gasblandingernes egenskaber (brandfarlig, brandnærende, giftige, ætsende og inaktiv), samt andre relevante fysisk-kemiske egenskaber for gasserne eller komponenterne i gasblandingerne, som f.eks. tilstandsform (komprimeret, fordråbet, kryogen eller opløst), øvre og nedre antændelsesgrænser, dampmassefylde, og hvorvidt gasserne er reaktive med andre gasser eller materialer. Oplysninger om oplagsmængder i gasoplagsenheder fordelt på de enkelte gastyper samt oplagringstemperatur. Oplysninger om bebyggelsens etageareal, bebyggelsens højde- og afstandsforhold og beliggenhed af eksisterende og projekterede bygninger og oplag. Oplysninger om materialer og konstruktioner, herunder konstruktive forhold. Oplagsmetode, f.eks. i bure eller stabling. Oplysninger om emballager og beholderes, tankes og anlægs rumindhold. 10 December 2010\n15 Oplysninger om hvilke materialer (metal eller plast) beholdere og tanke er udført af. Oplysning om evt. brandtekniske installationer og brandslukningsmateriel. Redegørelse for klassifikation af eksplosionsfarlige områder. Redegørelse for evt. eksplosionsaflastning. Tegningsmateriale (målfast): Situationsplan over virksomheden eller oplagsstedet med angivelse af afstande til nabo-, vej- og stiskel samt afstande til andre bygninger og oplag på egen grund. Tegning visende grundplan, opstalt af facader og snittegninger. Tegning(er) visende placering af: - Brandsektioner og brandceller, herunder placering af døre og porte og eventuelle automatiske branddørlukningsanlæg. - Områder med oplag, anlæg mv. - Flugt- og indtrængningsveje. - Brand- og redningsarealer, herunder brandveje. - Brandslukningsmateriel. Plan for klassifikation af eksplosionsfarlige områder. Projektet skal være beskrevet på dansk, og såfremt der vedlægges et egentlig projektdokumentation udfærdiget af udenlandske rådgivere, eller prøvningsresultater på sprog, der ikke sædvanligvis forstås af myndighederne, stilles der krav om, at der medfølger en dansk oversættelse af materialet, medmindre andet er aftalt. Ændring eller tilbagekaldelse af tilladelse/godkendelser (1.4.4) Hvis det er påkrævet af sikkerhedsmæssige årsager, kan kommunalbestyrelsen også ophæve eller ændre en afgørelse, som er truffet i medfør af beredskabslovens 34, stk. 2. Dette følger af de almindelige forvaltningsmæssige principper. Ophævelse eller ændring af en afgørelse kan i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet dog kun ske, hvis mindre indgribende foranstaltninger ikke er tilstrækkelige, og hvis ophævelse eller ændring af vilkår står i rimeligt forhold til formålet hermed. 34, stk. 2 kan tidligere have været brugt af kommunen til at stille vilkår i en række konkrete sager, idet anlæg med gasser, bortset fra F-gas, ikke tidligere har været omfattet af tekniske forskrifter. December\n16 2 Oplag i beholdere og tanke 2.1 Supplerende bemærkninger til enkelte af bestemmelserne Oplag af F-gas hos privatpersoner (2.1.2 a, c, a og a) I reglerne for gasser er der indføjet nogle undtagelser for visse oplag og anlæg, jf. anvendelsesområde i de enkelte kapitler. Det er muligt at kombinere de fleste af disse undtagelser. En række kombinationsmuligheder af undtagelserne for oplag og anlæg med F-gas, der kan forekomme ved en boligenhed, er illustreret nedenfor. Det er muligt at kombinere én af de viste situationer i bygning med én af de viste kombinationer i det fri. De viste illustrationer er ikke udtømmende for mulighederne i undtagelsesbestemmelserne. Figur 1: Illustration af nogle af de mulige kombinationer af undtagelsesbestemmelserne Altaner og terrasser skal anses for at være i det fri. Bemærk derfor at de viste kombinationsmuligheder med oplag på 40 kg i det fri ikke er gældende på altaner og terrasser ved etageejendomme, idet undtagelsen i forskrifternes punkt c ikke gælder disse steder. Undtagelserne i forskrifternes punkt a, nr. ii og iii, vedrørende anlæg i det fri gælder heller ikke på altaner og terrasser ved etageejendomme. Oplag i butikker (2.1.2 b, ii og b, iii) For oplag i butikker i 1-etages bygninger er det fastsat, at oplaget af gas skal placeres mindst 10 m fra mere end 100 oplagsenheder af brandfarlige væsker, jf. nærmere bestemmelsens ordlyd. Oplaget skal ligeledes være placeret mindst 10 meter fra brandnærende stoffer. Mellem oplag af brandfarlige gasser og brandnærende stoffer bør der ikke placeres letantændelige produkter. Såfremt der træffes særlige foranstaltninger, vil afstandskravet kunne frafaldes. Sådanne foranstaltninger kunne f.eks. være at placere de brandfarlige væ- 12 December 2010\n17 sker i brandskabe eller i rum, som brandmæssigt er adskilt fra butikken. Brandskabe, der er klassificeret som mindst type 30 i henhold til EN brandsikre opbevaringsskabe (del 1) eller brandskabe, der er klassificeret som minimum klasse II efter prøvningstesten beskrevet i SP 2369 (SP Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut), anses for at være en tilstrækkelig foranstaltning. Figur 2: Indbyrdes placering af gasser i forhold til brandfarlige væsker i butikker uden brug af brandskabe. Dykkerflasker (2.1.2 d) I forbindelse med oplag af inaktive gasser bemærkes, at f.eks. dykkerflasker/røgdykkerflasker tilsluttet maske/lungeautomat skal betragtes som et oplag, ikke som et anlæg. Ét lagerafsnit (2.1.3) To eller flere lagerafsnit på samme grund betragtes som ét lagerafsnit, medmindre de er adskilt i overensstemmelse med reglerne om brandsektionsadskillelse i forskriftens afsnit 2.6.2, er fritliggende i overensstemmelse med afstandsreglerne i forskrifternes punkt 2.7.6, 1. pkt., eller er adskilt med flammeskærme i overensstemmelse med forskrifternes punkt 2.7.7, 2. pkt. Som konsekvens af denne bestemmelse skal eksempelvis to nabolagerafsnit med hver GOE opdeles med brandsektionsadskillelse, medmindre de skal betragtes som ét oplag på GOE, uanset bestemmelserne i punkterne og (BS 60 væg og overflader) om adskillelse til andre lokaliteter. Adskillelse (2.3.5) For god ordens skyld gøres opmærksom på, at formuleringen "lagerafsnit med brandfarlige og brandnærende gasser" betyder, at der kan være tale om lagerafsnit kun med brandfarlige gasser, lagerafsnit med kun brandnærende gasser eller lagerafsnit med en blanding af de to gastyper. December\n18 I forbindelse med adskillelse mellem lagerafsnit og andre lokaliteter må der ikke være nogen åbninger af nogen art. Dette omfatter ikke rørgennemføringer for installationer, f.eks. ventilationskanaler. Tætningen omkring installationsgennemføringen skal naturligvis leve op til det brandkrav, der også er stillet til væggen. Adskillelse (2.3.11) For oplag på mellem 200 og 1000 GOE er der et lempeligere krav til vægge og overflader i forhold til adskillelse til andre lokaliteter. Hvis nabolokalitet er lagerafsnit med gas, gælder dog forskrifternes punkt Der henvises til vejledningens punkt Brændbar emballage (2.3.17, , og ) Eksempler på brændbar emballage er krympefolieindpakning og pap. Beredskabsstyrelsen vurderer, at den plast som indgår i konstruktionen af de kompositflasker, der p.t. er på det danske marked, ikke kan generere en energimængde, der kan være farlig for den tryksatte del af kompositflasken, og derfor ikke er at betragte som brændbar emballage i denne sammenhæng. Dette er illustreret i figur 3. Figur 3: Illustration af kompositflasker med plastkomponenter, der ikke er at opfatte som brændbar emballage. Trykaflastning (2.3.20) Tagkonstruktioner i brandsektioner med oplag af brandfarlige gasser skal være udført som en let konstruktion. Om en tagkonstruktion er udført som en let konstruktion skal vurderes i forhold til væggene. F.eks. kan en bestemt tagkonstruktion godt være let i forhold til betonvægge, men tung i forhold til gipsvægge. Alternativt skal brandsektionen være udført på anden måde, så der på kontrolleret måde kan ske aflastning af overtrykket fra en eventuel eksplosion til omgivelserne. Dette anses for opfyldt, hvis der er etableret trykaflastning i overensstemmelse med EN Varmt arbejde på tag (2.4.1) Oplag på tag må kun etableres i forbindelse med varmt arbejde på taget og må kun bestå af flasker. Oplag på op til 40 GOE er dog ikke omfattet af forskrifterne, jf. den generelle undtagelsesgrænse i forskrifternes punkt d. Anlæg med lagerafsnit kan anvendes efter be- 14 December 2010\n19 stemmelserne i forskrifternes punkt c og under henvisning til Beredskabsstyrelsens bekendtgørelse nr. 963 af 11. september 2009 om brug af åben ild og lys m.v. Lagerafsnit på tage kan aldrig blive større end 200 GOE jf. forskriftens punkt , og , der fastsætter, at lagerafsnit skal være beliggende i terræn eller på rampe med trappe til terræn. Vegetation (2.4.5) Letantændelig vegetation på tage kan f.eks. være trækroner, der rækker ind over taget, eller beplantninger på tagterrasser og tagparkeringsanlæg. Beskyttelse af ventiler (2.4.8) Beskyttelseshætter kan undlades, hvis ventilen på anden måde er beskyttet mod beskadigelse, som kan forårsage utilsigtet udslip af indholdet af flaskerne. Eksempler på denne beskyttelse kunne være: At flaskeventilen er beskyttet med en krave At flaskerne står i bure For flasker med F-gas kan beskyttelseshætten også udelades, hvis kravene til slagtest i EN (flasker med selvlukkende ventiler) eller EN (flasker med manuelt betjente ventiler) er opfyldt. Hegn (2.4.17) For oplag over 264 GOE og højst GOE kan hegn udelades, hvis lagerafsnittet er beliggende på lokaliteter, hvor uvedkommende ikke umiddelbart kan få adgang. Der skal lægges både en sikkerhedsmæssig vurdering, f.eks. tilbøjeligheden til henstilling af andet oplag, og en sikringsmæssig vurdering, f.eks. risikoen for hærværk, til grund for at undlade hegn. Figur 4: Eksempel i ikke bynært område hvor hegn kan udelades (tv.) og ikke udelades (th.) Hvis matriklen som helhed opfylder kravet om indhegning, kan indhegningen omkring selve oplaget udelades. Det forudsætter dog, at uvedkommende ikke umiddelbart kan få adgang til matriklen, heller ikke i arbejdstiden. December\n20 Intern transport ( og ) Påkørselssikring, som der er vist et eksempel på i figur 5, kan udelades, hvor der udelukkende foretages intern transport af beholdere. Ved intern transport på en virksomhed forstås f.eks. kørsel, der kun foregår på et indhegnet område mellem virksomhedens egne lagerafsnit med virksomhedens egne køretøjer. Figur 5: Illustration af påkørselssikring Indbyrdes afstand ( og ) Brandnærende og brandfarlige gasser skal være placeret med en indbyrdes afstand på mindst 4 m. Mellemrummet kan udnyttes til placering af inaktive gasser. min. 4 m. Brandnærende gas Inaktiv gas Brandfarlig gas Figur 6: Eksempel på udnyttelse af det min. 4 m mellemrum der skal være mellem brandnærende og brandfarlige gasser. I eksemplet vist i figur 6 vil området for de brandfarlige gasser ikke kunne udnyttes fuldt ud, da der skal være en afstand på mindst 4 meter mellem oplag af brandfarlige og brandnærende gasser. Der behøves ikke være adskillende vægge mellem de forskellige typer af oplag, så længe afstandskravet overholdes. Hvis de adskillende vægge i det viste eksempel udføres som flammeskærme jf. forskriftens punkt 2.7.7, 2. afsnit, kan området for de brandfarlige gasse udnyttes fuldt ud, da afstandskravet så bortfalder. 16 December 2010


DU ER HER: FORSIDE > Info > Om AK Nygart > Medarbejdere > Kosmetolog Fabiola Cordeiros\nFabiola er uddannet kosmetolog og arbejder i vores kosmetiske team i henholdsvis København og Lyngby.\nFabiola er registreret af Sundhedsstyrelsen til behandlinger med IPL/laser til hår og kar.\nFabiola har mange års bred erfaring i det kosmetiske speciale. Hos AK Nygart arbejder hun med IPL-behandlinger i forhold til hårfjerning, eDermastamp og Dermaroller, karsprængninger, samt Coolsculpting. Derudover er Fabiola klinikkens ansvarlige til Coolsculpting behandlinger og undervisning af klinikkens behandlere på området.\nBestil tid hos Fabiola


Lancerer overblik over hormonforstyrrende stoffer\nAktueltBranchenyt08. 06. 2020 | Allan Malmberg\nAktueltBranchenyt08. 06. 2020 By Allan Malmberg\nReglerne omkring hormonforstyrrende stoffer skal strammes, men det kræver, at man kender til stofferne. På dansk initiativ er i regi af Miljøstyrelsenm lanceret en internationale hjemmeside, med lister over hormonforstyrrende stoffer i samarbejde med myndigheder i Belgien, Frankrig, Holland og Sverige.\nSelvom hormonforstyrrende stoffer er uønskede i vores omgivelser, har der hidtil ikke været et samlet overblik i EU, ligesom mange stoffer slet ikke officielt er identificeret som hormonforstyrrende. Den nye hjemmeside skal skabe gennemsigtighed og viden om stoffer, der er identificeret som hormonforstyrrende eller undersøges for at være det. Industrien kan f.eks. bruge siden til at finde de kendte hormonforstyrrende stoffer, så de kan udskiftes med sikrere alternativer.\n– Det går alt alt for langsomt med at få beskyttet mennesker og miljø mod hormonforstyrrende stoffer. Derfor lancerer vi nu vores egne lister over stofferne i samarbejde med lande, som deler vores frustration over EU’s langsommelighed. Jeg håber, at alle medlemslande og ikke mindst industrien vil bruge vores lister til at undgå de skadelige stoffer, indtil EU er klar med fælles regler, siger miljøminister Lea Wermelin.\nHormonforstyrrende stoffer kan bl.a. findes i kosmetik, rengøringsmidler, fødevarekontaktmaterialer og plastprodukter.\nDen nye hjemmeside indeholder tre lister:\n1. Stoffer, der er identificeret som hormonforstyrrende i EU.\n2. Stoffer, der undersøges for hormonforstyrrende effekter i EU.\n3. Stoffer, der anses for at være hormonforstyrrende i et eller flere af deltagerlandene.\nVed lanceringen er der hhv. 19, 84 og 9 stoffer på de tre lister.


Trækkraft - Lind's hjemmeside - The Valley\nMed valget af epoke III er der ingen problemer med at blande damp og diesel - eller benzin. Damplokomotiverne fik forlænget deres liv efter krigen 1939-45, men allerede i tyverne var de første dieseldrevne lokomotiver kommet fra Frichs. Mindre teaktræsbeklædte motortogtog fra De Forenede Automobilfabrikker "Triangel" i Odense kørte med benzinmotor på sidebaner til op i tresserne. Under besættelsen var de røde lyntog af MS typen opklodset på lyntogsdepotet "Helgoland" ved Svanemøllen i Kbh. For slet ikke at tale om MO - de første fra 1935 med motorer fra B&W - en klassisk sidebanemotorvogn, som de fleste i min alder husker fra drengeårene.\nI september 2014 var det præcis 60 år siden, de første MY ankom til Helsingør fra NOHAB, Sverige, hvor de blev bygget på licens fra GM i USA, og modelfirmaerne har været flinke til at sende flotte eksemplarer på markedet. På min bane er det nok begrænset, hvad der er plads til, men lad os nu se, hvad tiden bringer.\nSom følge af ønsket om et kraftigere godstogslokomotiv end G-maskinen, udvikledes i slutningen af 1800-tallet Litra D. D-maskinen blev konstrueret af DSB's maskinchef Otto Busse, og de første blev leveret fra Henschel-fabrikkerne i 1902. Lokomotiverne gennemgik en lang række ombygninger og forbedringer bl.a. med overheder, større kedel og førerhus. Litra D kørte fra starten godstog i Jylland, og først i 1912 kom den over Storebælt. D 811 er oprindelig en Henschel-maskine fra 1905, blev ombygget i 1934 og var under besættelsen stationeret i Brande, hvor den kørte brunkul sammen med 15 andre D-maskiner. Den blev udrangeret i 1961. D 826 er en sjællænder, som oven i købet har været ved filmen - i 1945: "I går og i morgen", og ikke mindst i Matador!!\nModellen er Type (IV) fra Hobby Trade. Det er en meget smuk model med fine detaljer og god trækkraft - indbegrebet af et dansk godstogslokomotiv. Begge modeller med lyd.\nP-maskinen vakte ved sin fremkomst i 1907 stor opmærksomhed i fagkredse, skriver Jernbanens Hvem-Hvad-Hvor i 1959. Den er blevet kaldt "Den smukkeste Maskine", og den er da også særdeles velproportioneret. Men den kunne mere end blot se godt ud; den kunne også køre: Max hastigheden var forrygende 120 km/t - hvis stigningerne ikke var for store! Litra K kunne køre 100, men vejede så også kun ca. det halve. I trediverne var P-maskinen helt dominerende på Sjælland, Fyn og i det sydlige Jylland. Som et kuriosum kan nævnes, at litra P endvidere fik en plads i filmhistorien: Natekspressen P 903, en kriminalfilm fra 1942.\nP 915 blev bygget i 1908 hos HANOMAG og endte sine dage i 1959, hvor tenderen blev ombygget til sprøjtevogn. Den smukke model er fra HELJAN og har fået indlagt lyd, hvilket ikke gør helhedsindtrykket dårligere.\nDe første udgaver af de nye F-rangermaskiner fra Otto Busses hånd blev bygget i 1898. Maskinerne blev i første omgang leveret fra flere forskellige fabrikker, heriblandt 5 stk. fra Smith, Mygin og Hüttemeier's fabrikker på Nørrebro i København i 1901. Frichs i Århus tog produktionen op i 1913 og leverede i de næste ti år 46 maskiner til DSB. Produktionen blev genoptaget i 30erne, og så sent som i 1949 blev der leveret 15 maskiner fra Frichs med forskellige forbedringer, bl.a. større kulkasse ("høj rygsæk"), men grundlæggende efter de gamle tegninger. Alt i alt blev der bygget 120 eksemplarer af den lille fine maskine, som trofast rangerede rundt med vogne over hele landet helt frem til slutningen af 60erne.\nModellen med litraet 477 er fra HobbyTrade, eller F2010, som det rekonstruerede firma nu hedder, og med det nummer er det egentlig en fejl, at det har Frichs's skilt på siden; thi 476-480 blev bygget på Nørrebro hos Hüttemeier. Men mon ikke det går... Det er i hvert fald en særdeles smuk og velkørende model, som pynter svært på anlægget.\nI henved 50 år havde F-maskinerne været altdominerende som rangerlokomotiver over hele landet. Men tidens tand og alt det dér..., så fra 1960-65 leverede Frichs i Aarhus 120 dieselhydrauliske rangermaskiner med forbillede i de tre Henschel-maskiner, man havde købt et par år i forvejen. MH 390 er fra 1962 og arbejdede på Sjælland frem til 1996, hvor den blev udrangeret.\nModellen er fra Togmodelle med blink på taget og lys i kabinen ved rangering.\nI første halvdel af 50'erne byggedes hos Frichs 90 MO'ere. Det var type V af det populære motortog, som DSB havde taget i brug allerede i 1935. MO blev anvendt alle vegne - som strækningstog til Hamburg, "Nordpilen", og i stor udstrækning på sidebanerne - helt frem til firserne. MO 1848, fra 1954, blev udrangeret i 1983, men efter at Dansk Jernbane Klub havde overtaget toget, kom det i drift igen i Vestjylland frem til 1999. En del af succes'en skyldtes at man ved opkobling med styrevogn - f.eks. CPS eller CLS - kunne køre pendulfart på de små sidebaner uden at skulle foretage omkørsel.\nModellen er fra Heljan, som har genudsendt MO, blot i en tidligere version (IV) fra 1940, blandt dem MO 597. Lige præcis dette lok fik 15 gode år fra 1961-75 som MO 1997 bl.a. på Hareskovbanen, hvor Lind med sikkerhed er blevet befordret mangt en tidlig søndag som spejder! Modellernes køreegenskaber er upåklagelige.\n1954 var året, da den første MY kom til Danmark. Bygget af Nydqvist & Holm AB - Bofors-Nohab AB, Trollhättan, Sverige, på licens fra General Motors. DSB havde valgt at satse på diesel frem for el, og det var GM's type F7, der skulle løfte arven efter de trofaste dampheste. Fra 1960 indkøbte DSB desuden 64 MX'ere til brug på sidebanerne. MX var noget lettere end MY, og derfor ikke så stor en belastning på det ofte noget spinklere skinnenet. MY 1101 er stadig i drift som museumstog og er blevet omlakeret i forbindelse med 60-års jubilæet - uden frontnummer! Den har hjemme på Jernbanemuseet i Odense.\nModellen er fra Heljan og kører som en drøm. I anledning af 60-års jubilæet blev der endvidere optaget nye lydfiler til brug i modellerne. Min MY har fået indlagt denne lyd fra Danske Loksounds - det har ikke forringet kørslen!!\nMZ (Type I) blev anskaffet fra 1967 for at opfylde et stigende behov for et kraftigere lokomotiv til fremføring af de stadig større tog sidst i 1960´erne. MZ 1411 hører ganske vist til Type II, som kom til landet i 1970, men de to typer er ganske ens bortset fra placering af batterikasser. Som MY'erne blev MZ bygget i Trollhättan hos NOHAB på licens fra General Motors, og vognkasserne blev bygget af Frichs i Aarhus.\nModellen er fra Hobby Trade i den oprindelige bemaling. Den er udstyret med diesellyd (Loksound 3.5) og er særdeles velkørende.\nN 209 og N 202\nJernbanen.dk skriver bl.a. om N-maskinerne:\n"I 1951 købte DSB i alt 12 damplokomotiver, hvoraf 10 blev sat i drift i den jysk-fynske trafik. Disse lokomotiver var bygget i begyndelsen af 1940erne i det tyskbesatte Belgien på et tidspunkt, hvor der i Tyskland var stor mangel på lokomotiver. Mangel på lokomotiver havde DSB også lige efter afslutningen af krigen, og det var på den baggrund, at man indkøbte de lokomotiver, som i Danmark fik betegnelsen litra N. I to årtier var N-lokomotiverne en del af godstrafikken i Jylland og på Fyn, helt frem til dampdriftens ophør ved DSB i maj 1970."\nPudsigt nok nævnes hverken N- eller T-maskinerne i Politikens "Jernbanens Hvem Hvad Hvor". Årsagerne kan man kun gisne om.\nBR 50 var oprindeligt et kondensatorlokomotiv, og hvad det vil sige, kan man læse her.\nModellerne er Märklins velkørende udgave 37818 med lyd, som ikke svarer helt til Litra N efter ombygning. Nogle vil nok foretrække Rocos udgave, som her er med lyd, og som den så ud i 1953, uden røgskærme og "havebænk". Den kører naturligvis som en drøm!\nIntroduktionen af lyntog MS og anskaffelse af de svenske F-maskiner (som blev fordansket og omdøbt til litra E) gjorde i slutningen af trediverne en del P-maskiner ledige. Da DSB så i begyndelsen af fyrrerne stod og manglede lokomotiver, opstod tanken om at ombygge P-maskinerne og genindsætte dem især i Jylland på strækninger, som ellers blev betjent af gamle K-maskiner. Ombygningen skete bl.a. ved at forlænge kedlen med en litra R/H fyrkasse og tilføje et ekstra sæt drivhjul. Det bevirkede, at maskinen fik et lidt lavere akseltryk og dermed kunne anvendes i stedet for K-maskinerne på Den vestjyske Længdebane.\nSyv maskiner blev ombygget og kørte efter krigen både på Sjælland og Fyn med succes frem til starten af tresserne.\nModellen er fra HELJAN og føjer sig smukt ind i mellem P og E. Køreegenskaberne er ganske gode, dog har den en tendens til at blive vel rigelig varm.\nDer er udgivet en film om ombygningen. Læs mere hér.\nTypen startede sin lange og glorværdige karriere som P 8 i 1906. Det stærke og hurtige lokomotiv vakte nogen opsigt i resten af Tyskland, og der blev efterhånden bygget mange tusinde P 8’ere. Efter første verdenskrig havnede mange af maskinerne i tidligere besatte lande som krigsskadeerstatning. Maskinerne skiftede navn til BR 38.10 i tyverne og kom for manges vedkommende igen under tysk kommando i fyrrerne.\nEfter krigen var tre maskiner strandet i Danmark, og DSB købte dem billigt af de engelske myndigheder. I slutningen af fyrrerne var de blevet renoveret og omlitreret og kunne sendes i arbejde som litra T 297, 298 og 299. De kørte en halv snes år i Jylland, mens man stadig kunne se BR 38.10 i Tyskland helt frem til 1970.\nModellen er fra Märklin, T 299 med lyd. Den har naturligvis de gode køreegenskaber, som karakteriserer producentens modeller.\nDSB rangertraktor, “Klædeskab”.\nI 1930-31 anskaffede DSB 15 rangertraktorer hos det tyske firma Breuer-Werke AG i Frankfurt a. M. Det var ikke de første af de små benzindrevne traktorer, DSB havde købt. Få år før ankom en håndfuld af den foregående model - Type III - dog uden førerhus. De nye havde derimod førerhus og fik hurtigt tilnavnet “Klædeskabet”, pga de trange pladsforhold. Ikke desto mindre viste klædeskabene sig at være solide og driftsikre, og de udførte møjsommeligt deres slæbearbejde rundt i hele landet helt frem til slutningen af 60’erne. Under besættelsen blev flere udstyret med gengasgenerator, og i midten af 50’erne fik flere eksemplarer dieselmotor, uden at det lagde mærkbart flere hestekræfter til. De fleste klædeskabe endte deres dage på privatbaner eller hos private firmaer - som fx nr. 35, der kom til Novopan Træindustri, Pindstrup i 1974.\nModellen er fra Rivarossi, og årsagen til den lukkede godsvogn fra FAF, Fyens Andels-Foderstofforretning, er strømoptaget til AC-systemet, som via et tyndt kabel overføres til traktoren.


På Stevns går de håndfast til værks | Berlingske Business\nPå Stevns går de håndfast til værks\nTirsdag d. 28. april 2015, kl. 17.00\nDet skal være slut med at negligere stresssymptomer. I stedet skal man tage vare på sine kolleger, hvis de begynder at vise tegn på stress, fortæller Trine Dokkedal, afdelingsleder i Stevns Kommune. Foto: Claus Bech\nEn to sider lang plan skal forebygge stress på jobcentret i Stevns Kommune. Det handler om at få skabt en kultur, hvor man taler om stress, og hvor det er i orden at blande sig, lyder det fra Stevns.\nLyt til hinanden og vær altid på vagt, hvis en af dine kolleger siger »pyt, det går nok«. Det kan være et tegn på, at der er noget galt og at vedkommende har problemer med trivslen.\nSådan lyder et af punkterne i en to sider lang stresspolitik, som findes i jobcentret i Stevns Kommune. Det er en handlingsplan, der skal forebygge stress og er lavet som tillæg til den generelle politik til kamp mod sygefravær, som findes i hele kommunen. Det skyldes, at sagsbehandlerne i jobcentrene generelt er en af de grupper, som oftest får ondt i arbejdslivet.\nTrine Dokkedal er afdelingsleder i kommunen med ti sagsbehandlere under sig og er en af de ansvarlige for handlingsplanen mod stress i afdelingen.\n»Vores medarbejdere arbejder med sager, hvor personer er sygemeldt på grund af stress. Det betyder, at de selv er i risikozonen. Derudover er medarbejderne meget påvirket af politiske reformer og nye måltal, som de skal leve op til. Derfor har vi lavet vores egen stresspolitik, som er tilpasset vores område ud over den generelle, der er for hele kommunen,« siger Trine Dokkedal.\nLÆS MERE : Derfor er cheferne sat skakmat i kampen mod stress\nPlanen er bygget op af både forebyggende elementer, og hvad der skal ske, hvis en medarbejder bliver sygemeldt med stress. Hvis sidstnævnte sker, er der en beskrivelse på otte punkter, som viser, hvad lederen og den enkelte medarbejder skal gøre i den situation.\nPå det forebyggende område drejer det sig blandt andet om, at alle, mens de er sunde og raske, skal udarbejde en aftale om, hvordan en tilbagevenden til jobbet skal foregå, hvis de bliver sygemeldt med ondt i arbejdslivet.\nDesuden er der sat nogle rammer for, hvornår medarbejderen skal tale med vedkommendes leder, og hvornår lederen skal tale med medarbejderen. Sidst men ikke mindst skal medarbejderne tale sammen og give hinanden feedback, så der bliver en bedre trivsel i hverdagen.\nTrine Dokkedal fremhæver, at det handler om at få skabt en kultur, hvor man taler om stress, og hvor det er i orden at blande sig.\n»Hvis der eksempelvis er en kollega, som hænger lidt med næbbet, kan man gå ind og sige det til chefen, uden at det bliver opfattet som sladder. Vi har i afdelingen givet håndslag på, at det er ok. Det er et tegn på, at vi passer på hinanden,« siger Trine Dokkedal, der påpeger, at hvis man i organisationen skaber en masse viden om stress, kan man undgå situationer, hvor det bliver opfattet som et svaghedsten for den enkelte.\nLÆS MERE : Offentligt ansatte akademikere er mest stressede\n»Det er klart, at for vores medarbejdere er stress ikke ukendt, fordi de arbejder med borgere, som er ramt af det. Det gør, at de er mere åbne for det, men sætningen med »stress rammer ikke mig«, kan man ikke helt undgå. Med vores handlingsplan er stress imidlertid ikke et tabu for hverken medarbejdere eller ledere. På den måde bliver det nemmere at håndtere, og vi kan sætte ind med hjælp – også før det bliver til sygelig stress,« siger Trine Dokkedal, der dog ikke har nogle konkrete mål for, hvad stresspolitikken skal give.\nAfdelingen holder sig til de generelle mål, som gælder for hele kommunen.\nFup og fakta om lederjobbet\nOffentligt ansatte akademikere er mest stressede\nSådan spotter du stressede medarbejdere\nPå job iført shorts og badesandaler\nPas på ikke at blive showstopper\nLedelse 18. jul.


Miss Minx\nForfatter Emne: Miss Minx (Læst 2546 gange)\n« Dato: Fredag 12 November 2021 10:16 »\nSå var det endeligt blevet lørdag dagen hvor slaven for første gang skulle knæle foran Miss Minx i hendes sm studie Dark Deluxe.\nMiss Minx og slaven havde skrevet lidt frem og tilbage om hvilken forventninger slaven havde til dagens oplevelse og Miss Minx havde sendt retningslinjer for hvordan hun ønskede at møde slaven.\nSlaven gå op af trappen ind af læderdøren tager sit tøj af,læggre penge i mellemgangen og knæler på krydset foran det sorte gardin og afventer at gardinet trækkes tilbage.\nSlaven ankom som aftalt præcis kl 16.slaven gik op af jerntrappen og ind af døren og gjorde sig klar til at møde Miss Minx.\nDer gik en stykke tid og derefter kunne slaven høre trin på gulvet,gardinet blev trukket fra og Miss Minx anden slave lukkede slaven ind.Slaven fik ordrer på at kigge ned i gulvet og kravlere hen foran Miss Minx,der sad i tronstolen.Domina gav slaven halsbånd på.\nNu fik slaven endelig lov til at kigge op og se Miss MINx,det var en fantatisk syn ,en smuk Domina i lædertøj og læderstøvler og en pisk i hånden,så er man som slave solgt.\nSlaven var ved en fejl kommet til at fornærmer Domina i en sms og det mente Domina skulle staffes med 4 nossespark.Slaven blev lænket til korset fik lidt opvarmning med pisken og derefter var tiden kommet til straffen,Domian kan virkelig spark igennem,det kunne mærkes....\nNu slaven var fastgjort ville domina afprøve et par piske og hvis slaven gættede forkert hvilken pisk der blev vil straffen være ekstra nossespark .Det udløste 2 ekstra spark.\nDerefter blev slaven sendt i fangecelle og blev lænket og bundet godt fast,Domian slukke lyset og forlod rummet og låste døren,efter en stykke tid blev døren åbnet igen.\nSlaven blev løsnet og trukket ind i sm rummet igen og skulle hen til tronstolet igen hvor Domina sad med en glas vin.Slaven fik en glas med Dominas urin,det smagte fantatisk.\nDerefter var det en tur i strømstolen,slaven blev bundet godt fast og Domian tændte for strømmen,det var en hård oplevelse da der blev skruet op for styrken.\nTil sidste en tur i strækbænken og slaven blev strukket godt ud og fik en gang hård pisk.\nVi sluttede af med en god snak og Domina fortalte jeg var hendes førsteslave som professionel.\nDet er en fantastisk sm univers Domina opholdt sig i og hun har en fantastisk kold og rå fangecelle,man føler virkelig indespærret i cellen.\nMiss Minx er super smuk og en fantastisk Domina som jeg virkelig gerne vil besøg igen\nMiss Minx - slank, smuk og lunefuld\nSv: Miss Minx\n« Svar #1 Dato: Lørdag 13 November 2021 13:04 »\nDet er godt at læse om din oplevelse hos mig. Jeg glæder mig til mange flere sessioner.\nDu har allerede en opgave til næste gang - og det ser ikke ud til det går særlig godt for dig....?\nSmæk fra Minx\n« Svar #2 Dato: Lørdag 13 November 2021 13:32 »\nDet må man se om ikke kan få en seance med Miss Minx i den nærmeste fremtid\n« Svar #3 Dato: Lørdag 13 November 2021 13:52 »\n« Svar #4 Dato: Søndag 14 November 2021 08:07 »\nSlaven er spændt på at snart at skulle knæl foran Miss Minx igen og besøge dit sm univers og fangecelle . Håber at få en fremtid som din slave og underkaste mig din vilje\n« Svar #5 Dato: Søndag 14 November 2021 08:25 »\nJeg vil nyde at have dig som slave.\nMen nu skal du jo ikke fylde den her tråd ud med dine egne kommentarer, det er et ret kraftigt minus hvad angår din opgave\n« Svar #6 Dato: Søndag 14 November 2021 16:17 »\nSlaven frygter sin straf ved næste besøg\n« Svar #7 Dato: Søndag 14 November 2021 17:34 »\nHej Slave 0\nTak for at du deler din oplevelse med os andre, det lyder virkelig til at du har haft en god oplevelse!\nVed denne anledning vil jeg også benytte lejligheden til at byde Miss Minx velkommen her på sitet.\n« Svar #8 Dato: Søndag 14 November 2021 18:16 »\nJa stort velommen til Minx\nog jeg kan godt forstå at hendes slave skriver flere gange, det sidder i en når man har haft en fed oplevelse\n« Svar #9 Dato: Søndag 14 November 2021 23:53 »\nCitat fra: Slave 0 efter Søndag 14 November 2021 16:17\nPas på at straffen ikke bliver at Misse Minx ikke vil se dig mere\n« Svar #10 Dato: Mandag 15 November 2021 05:35 »\nNemlig….og det er den ultimative værste straf af ALLE en Domina kan give sin slave.\n« Svar #11 Dato: Mandag 15 November 2021 09:16 »\nTak for en skønherlig beretning, der får mig til at mangle “like” knappen.\n« Svar #12 Dato: Mandag 15 November 2021 09:22 »\nOg ja der mangler en like knap\n« Svar #13 Dato: Mandag 22 November 2021 12:14 »\nHvor dejligt at høre om gode relationer og oplevelser , Jeg har nu startet min rejse for at komme i halsbånd ved Domina Minx . Jeg har lyttet til de skønne podcast , De beskriver på bedste vis de ting som slaverne oplever i Hendes skønne univers .\nJeg høre også at der bruges en hus slave og de tænder mig meget med de muligheder det giver for særlige oplevelser som slave .


Hvilken frisør i Aalborg skal du booke din næste tid ved? - mode-tips.dk\nHvilken frisør i Aalborg skal du booke din næste tid ved?\nFor langt de fleste mennesker ligger der utrolig meget identitet i håret. Derfor kan det også være ekstra vigtigt at komme i de helt rette hænder, hvad end der er tale om en almindelig klipning, en hårfarvning, håropsætning eller andet. Valget af frisør vil nemlig være afgørende for, om du går fra salonen med en ekstra rank ryg.\nLad os derfor også hjælpe dig, som skal finde en ny frisør i Aalborg.\nSådan havner du ved din næste frisør i Aalborg\nVælg forskellige frisørsaloner du vil kigge mere på\nTil en start kan du udvælge en håndfuld frisørsaloner, som du vil kigge mere på. For det kan være til din fordel, hvis du bruger tid på at undersøge dine muligheder. Noget af det du kan holde øje med, kommer vi ind på herunder.\nGå på jagt efter billeder af frisørens arbejde\nDet er nærmest et must, at du kigger på billeder af frisørens tidligere arbejde. Frisører er nemlig blevet utrolig gode til at bruge sociale medier til at dele deres arbejde. Og det er selvfølgelig et stort plus for dig, da du kan se, hvor dygtig vedkommende er til sit håndværk.\nEr der noget frisøren er ekstra dygtig til?\nEn tredje ting du kan undersøge er, om der er noget, som din kommende frisør i Aalborg er ekstra dygtig til. For hvem har som kunde ikke lyst til at havne ved en, som andre i branchen også kigger ekstra meget efter. Du kan derfor læse mere på frisørens hjemmeside for at se, om du kan finde frem til det, du leder efter.\nHvordan er frisørens prisniveau?\nEn sidste og mere lavpraktisk ting er, hvordan frisørens prisniveau er. For der kan være meget forskel på, hvad forskellige frisører i Aalborg tager for deres ydelser. Kast derfor også gerne et blik på prislisten, der helt sikkert er at finde på hjemmesiden.\nHer kan du få effektiv behandling af rynker i København\nFå den hud du drømmer om med hjælp fra en skønhedsklinik\nHvad en skrædder kan gøre for dig\nTo gode råd til sikker onlineshopping


Vores renhedskrav sikrer lang levetid - Hydraflex A/S\nHar du spørgsmål? Så ring på tlf. 8727 6440\nHydraulikfejl og renhedskrav\nCertificering og sporbarhed\nVores kvalitetsstyring sikrer en veldefineret renhed og effektiv filtrering. Vi vil levere fejlfrie leverancer.\nEsben Kristensen, QA\nRenhedskrav sikrer lang levetid\nDer er en klar sammenhæng mellem driftssikkerhed og mængden af forureninger i et hydraulisk system. Ca. 80% af alle fejl i hydraulikanlæg skyldes olieproblemer, og heraf ca. 60% at olien er mere forurenet end komponenterne kan tåle. Det betyder med andre ord, at jo renere et system er, desto længere levetid kan der forventes af olien og komponenterne.\nKvalitetscylindre med en høj olierenhed er med til at holde vedligeholdelsesudgifterne nede samtidig med, at risikoen for produktionsstop på grund af snavs i olien mindskes betragteligt.\nVores kvalitetsstyring sikrer en veldefineret renhed og effektiv filtrering. Det minimerer unormal slitage, der ellers kunne give driftsproblemer eller havari, og giver os det optimale udgangspunkt for at levere produkter, der skaber merværdi for dig.\n80% skyldes olieproblemer, heraf 60% alene at olien er forurenet\nStørre driftssikkerhed – lang levetid\nØget effektivitet – bedre økonomi\nNedsat olieforbrug – bedre miljø\nBesparelser på indkøb af reservedele\nVi leverer cylindre med dokumenteret renhed i.h.t. NAS 1638 / ISO 4406\nOptimal beskyttelse mod korrosion\nOptimal sikring mod korrosion afhænger af både brugssituation og det miljø, cylinderen skal placeres i. Det rigtige valg af materiale og en passende korrosionsværdi på overfladebehandlingen har derfor altafgørende betydning for cylinderens levetid.\nVi tilbyder en bred vifte af lak- og malingstyper og overfladebehandler både serie- og specialprodukter til ethvert formål. Fra dele til Offshore industri til emner, der blot skal kunne tåle at stå udendørs.\nStempelstænger kan leveres med en lang række af overflader, bl.a. 20 μm, 40 μm chromlag, induktionshærdet og i flere rustfri varianter.\nEfter ønske leverer vi certifikater, der dokumenterer både materialer, lakering og lagtykkelse.\nGalvanisering, epoxy lakering\nvådlakering C1 til C5\nAtracitgrå RAL 7016\nVi ved, at kvalitetssikring betyder alt for kundernes tillid til vores produkter.\nAlle processer er beskrevet og certificeret i henhold til ISO9001-2015, og vi kan derfor tilbyde dokumenteret ensartethed og kvalitet samt fuld sporbarhed på data og anvendte materialer i fuld overensstemmelse med ønskede standarder.\nKvalitet og renhed\nReparation af cylinder\n© Copyright - Hydraflex A/S - Privatlivs- og cookiepolitik


Ærlig skønhed ekstrem længde Mascara Plus Lash Primer, 0.27 Fluid Ounce | Beautyshop.ie\nHjem / Brand New / Ærlig skønhed ekstrem længde Mascara Plus Lash Primer, 0.27 Fluid Ounce\nTing vi elsker: multitasking-makeup og frodige, løftede vipper gjorde det lettere. De langvarige formler af vores 2-in-1 dobbelt-endede mascara og piskegrund fungerer sammen for at øge vippelængden, volumen og definition. Brug først vippebåndet til at skabe en jævn base og forbedre mascaras vippeforlængende ydelse, og følg derefter med ...\nTing vi elsker: multitasking-makeup og frodige, løftede vipper gjorde det lettere. De langvarige formler af vores 2-in-1 dobbelt-endede mascara og piskegrund fungerer sammen for at øge vippelængden, volumen og definition. Brug først vippeprinten til at skabe en jævn base og forbedre mascaras vippeforlængende ydelse, og følg derefter med et lag med rig og glat mascara for at bygge ekstrem længde og skyhøj lift.\nDe specielt støbte børstehår fra mascara-staven samler op og adskiller hver sidste piskeslag for dramatisk definition uden at klumpe sig sammen. Tip: Lad vippeprimeren tørre i 30 sekunder, før du påfører mascara for at sikre maksimal vippevæv og volumen. For at få en mere fyldig effekt skal du koncentrere et andet lag mascara på centervipperne. For at få et mere dramatisk look skal du spille de ydre vipper med en anden frakke.\n2-i-1 grunning og mascara fungerer sammen til frodig længde, volumen og definition\nEn genial grunder belægger vipper for at skabe en jævn base og intensivere farve\nRig mascara lægger sig glat ned for dramatisk længde og skyhøj lift\nSpecielt støbt børstehår samler hver piskeslag til ekspertdefinition\nUDGJORT UDEN: Parabener, paraffins, siliconer, natriumlaurylsulfater, Petrolatum, mineralolie eller syntetiske dufte


Rejs med ind i en magisk verden befolket af yndefulde isprinsesser, der elegant danser smukke mønstre og piruett er - altsammen dekoreret af isblomster, snefnug og krystaller. I den frostklare morgen finder eventyret sted.\nAllerede før jeg åbnede øjnene den morgen, kunne jeg fornemme, at noget var anderledes. Frosten havde dækket min rude med fantasifulde mønstre, og det var, som om tusind fine stemmer kaldte på mig. Jeg skyndte mig ud i den vinterkolde morgen og løb hurtigt ned til søen med min lille hund Mika.\nMalebog Feernes rige\nAlle kender til årstidernes skiften. Men der er ikke mange, der kender til de hemmeligheder, som årstiderne gemmer på. Ingen ved, at hvert forår vågner de sarte, lysegrønne feer, som har sovet gennem alle de andre årstider, mens de længselsfuldt har drømt om forårssolen. Heller ingen kender til de feer, som regerer om sommeren, eller til efteråret\nI kongeriget Byriana har den forheksede prins ikke sagt et ord i adskillige år, og onde rygter fortæller, at han har mistet forstanden. Dragepigen Seraphine og elverprinsessen Elinor er de eneste, der han hjælpe med at hæve forbandelsen over prinsen, men kan lyset mon nogensinde for alvor vende tilbage til Byriana?


INDKØRING – Alvas Have\nSikken en spændende tid I nu står over for. Jeres barn skal begynde i dagpleje og en hel ny hverdag venter. En tid med masser af oplevelser, med nye udfordringer, og med nye sociale relationer for jeres barn.\nDet kan dog også være svært at skulle til at aflevere sit lille barn for første gang og dermed i andres varetægt. For nogen er det måske endda første gang, barnet skal opleve adskillelsen fra forældrene, og man oplever, at man som forælder pludselig ikke længere kender til hele barnets hverdag. Det kræver ofte både øvelse og tilvænning at kunne aflevere sit barn om morgenen med tillid til, at barnet nok skal kunne magte adskillelsen og have en god dag.\nDen følgende vejledning er meget generel, hvorfor det er vigtigt at have opmærksomhed på, at børn er meget forskellige og har individuelle behov, ligesom de kan være mere eller mindre udadvendte i forskellige perioder af deres udvikling.\nJeg vil også invitere dig til at se denne skønne lille video der omtaler selvsamme emne: http://kanal-1.dk/doula-71-den-blideste-aflevering-i-daginstitution/\nIndkøring og tilknytnings fasen\nHer kan du læse en beskrivelse af den nemme indkøring af Bertil på 9 måneder:\n“Vores søn Bertil startede i dagpleje i Alvas have, da han var 9 mdr. Som førstegangsforældre var det usikkert terræn at skulle aflevere vores lille dreng i pasning, men med Drudes ro, hjælpsomhed og gode intuition, forløb indkøringen heldigvis uden problemer.\nDe første dage kom vi på besøg i en times tid, så Bertil kunne få lov at lære Drude og børnene lidt at kende, mens vi også var der. Da han var klar, fik han lige så stille lov til at prøve at være der uden os, og her var Drude rigtig god til at ringe, lige så snart han virkede ”mæt” og skulle hentes. Første gang gik der 30 min, næste gang 45 min, og så videre. Selve afleveringen var en uvant situation for Bertil og os som forældre, så det var skønt at opdage at Drude altid tager sig tid til at modtage det enkelte barn og hjælpe med at sige ordentligt farvel. Efter en uges tid var Bertil klar til at sove lur i Alvas have for første gang, og her var Drude rigtig god til at mærke, hvornår han havde brug for at blive lagt. Vi fik besked, så snart han vågnede igen, og ved afhentning var der altid tid til en lille hyggelig snak, om hvordan dagen var gået.\nVi oplevede altså indkøringen som en tryg process, hvor der hele vejen igennem blev draget omsorg for vores lille dreng og samtidig taget hånd om de spørgsmål og usikkerheder, som vi måtte have som forældre.\nLærke og Emil, mor og far til Bertil “\nDen samlede indkøring og tilknytnings fase af et nyt barn forløber over et par uger, hvor den første uge kræver, at en af forældrene har fri, og den anden at barnet ikke har alt for lange dage. Tilknytningen begynder i det helt små, hvor mor/far er med for langsomt at optrappes til, at barnet selv kan klare en kort dag sidst i den første uge. Dette forløb er selvfølgelig også individuelt under hensyntagen til barnets behov.\nGenerelt gælder det dog, at efter kun et par ugers indkøring, vil børnene stadig herefter have godt af nogle forholdsvis korte dage i den efterfølgende periodet til de er helt trygge og føler sig tilknyttet mig som omsorgsperson og mit hjem.\nIndkøringsforløbet aftales individuelt, men et typisk forløb ser nogenlunde ud som følgende:\nFor barnet der sover 1 gang:\nDen første uge møder barnet kl. 9.30. I de første dage skal barnet forholde sig til alt det nye. Den første dag, er af 1 times varighed, og mor/far er med hele tiden.\nNæste dag prøver mor/far at gå, ligeledes 1 time, og hvis det går godt, bliver barnet til efter frokost på tredje dagen (hentes kl. 11).\nPå den fjerde dag kan barnet prøve at blive og sove til middag (hentes når barnet vågner), og dette gentages den femte dag.\nDen anden uge møder barnet fra 9:30 til 14:30. Når barnet er tryg og føler en tilknytning til mig, er der fri aflevering og afhentning i tidsrummet 8-16.\nFor barnet der sover 2 gange:\nDe første 2 dage møder barnet kl. 11. (Det vil sige, barnet tager sin morgenlur hjemme).\nI de første dage skal barnet forholde sig til alt det nye. Den første dag, er af 1 times varighed, og mor/far er med hele tiden.\nNæste dag prøver mor/far at gå, ligeledes 1 time, og hvis det går godt, kommer barnet til frokost kl. 10:30 på tredje dagen (hentes kl. 12:30).\nPå den fjerde dag kan barnet prøve at komme og sove morgenlur kl. 8 (hentes kl. 13), og dette gentages den femte dag.\nDen anden uge møder barnet fra 8 til 13. Når barnet er tryg og føler en tilknytning til mig, er der fri aflevering og afhentning i tidsrummet 8-16.\nDet vil i sagens natur ofte være svært for små børn at skulle sige farvel til mor eller far. Denne ”sorg” må vi, som de voksne kunne rumme, så barnet ikke yderligere skal føle sig ansvarlig for mors eller fars humør. Man kan ikke forvente, at barnet giver én et smil med på vejen.\nBarnet skal kunne mærke på jer forældre, at det er jeres beslutning, at aflevere barnet her. I skal signalere, at I har det ok med situationen, at I synes, her er rart at være, og at I har tillid til, at barnet nok skal klare det. Det er ok, at barnet bliver ked af det, og viser sine følelser, og I skal som forældre ikke bagatellisere ”sorgen”. Får barnet lov til at mærke sine følelser og møde forståelse og rummelighed, vil det bedre kunne bearbejde ”sorgen” og derefter få en bedre dag.\nKorte afleveringer anbefales, da erfaringen er, at det er det bedste for barnet. Børn lærer meget hurtigt, at her skal de være selv, mens mor og far er på arbejde, og de ved dermed at afskeden kommer. Mange børn kan have svært ved rigtig at komme i gang med noget, før afskeden er overstået, og hvis man prøver at trække afskeden, til man synes, barnet er godt i gang med noget (oftest i selskab med forælderen), bliver det endnu sværere at sige farvel, når man nu lige havde det så hyggeligt.\nFind gerne en fast rutine, som fungerer godt for dig og dit barn. Børn finder tryghed i de kendte vaner. Sig altid tydeligt farvel til dit barn, så du ikke pludselig er væk. Gå når du har sagt farvel. Vær rolig og afslappet og vis barnet, at du mener din beslutning om at skulle af sted og med, at barnet skal blive. Sådan giver du dit barn de bedste forudsætninger, for at kunne få en god dag.\nAlle børn er forskellige. De har forskellige behov, og de har forskellige reaktioner. Alligevel kan man grundlæggende sige at der findes fire mønstre for barnets adskillelse fra forældrene.\nNedenstående er eksempler på fire typisk forløb:\nBarnet er her første dag med mor/far. Trygheden er til stede, og barnet vil ofte søge ud og lege, og være tilfreds.\nAnden dag når barnet er alene. Siger farvel til mor/far, opfatter barnet egentlig ikke ”farvellet”, og leger et stykke tid. Opdager pludselig at mor/far er væk og bliver ked af det. Barnet kan afledes med leg eller barnet er ked af det i hele perioden mor/far er væk.\nBarnet kan være ked af det i 2, 3, 4 uger, når mor/far siger farvel, og vil måske også være ked af det i løbet af dagen. Det aftager gradvist, og en dag vil barnet sige farvel uden gråd, og lege glad hele dagen. Så er koden knækket.\nBarnet vil være glad og tilfreds den første uge, måske to uger, både ved aflevering og i løbet af dagen. Så kommer reaktionen, når barnet ”opdager”, at situationen er ”alvor”.\n”Hey, jeg skal ikke bare lige være på ”ferie” og hygge-passes her. Mine forældre har rent faktisk tænkt sig at jeg skal være her hver dag, uden dem”.\nBarnet vil herefter være ked af det 1-4 uger ved aflevering, og måske også i løbet af dagen, men vil vende tilbage til udgangspunktet, når det opdager at protesten ikke nytter.\nBarnet vil muligvis også reagere når det bliver hentet, enten ved at græde eller ved at ignorere.\nBarnet er glad og tilfreds fra dag et. Opfører sig som om ”her har jeg altid været”. Bliver afleveret uden gråd, og leger fint hele dagen.\nDet virkelig sjældne:\nBarnet er ulykkeligt fra dag et. Græder ved aflevering og det meste af dagen. Kan stå på i flere måneder, men vil på et tidspunkt trods alt knække koden.


Lille spejl på væggen der: Derfor skal du bruge spejle i din indretning! | &ARTICLE\nLille spejl på væggen der: Derfor skal du bruge spejle i din indretning! – &ARTICLE\nBrug for at holde kulden væk? Få varmen med stil\nLille spejl på væggen der: Derfor skal du bruge spejle i din indretning!\nLille spejl på væggen der.. Vi kender alle sætningen, og der er da også god grund til at bruge spejle i indretningen – udover du kan se på dig selv. Her er vores fire bedste bud på, hvorfor (og hvordan) du skal bruge spejle i dit hjem:\n1. Skab en illusion om mere plads\nSpejle får helt automatisk rummet til at synes større end det faktisk er. Det få rummet til at reflektere sig selv, og derved ser det ud til at være større end det du ser med det blotte øje. Specielt i smalle gange og små badeværelser er spejle et must have, hvis du ikke vil fremprovokere klaustrofobiske fornemmelser hos dig selv og dine gæster.\n2. Spejle reflekterer lys\nLys, lys, lys. Desto mere desto bedre. Ligesom spejle reflekterer vores smukke ansigter og ligeledes skønhedsfejl, så reflekterer de også lyset. Udover illussionen om mere plads, skaber du altså også mere lys, hvilket får rummet til at se endnu større ud. Dobbelt op på optur! Derudover vil reflekterende lys også gøre, at du i mindre grad skal bruge lys fra lamper. Om du bliver millionær af at spare på strømmen på denne måde, kan vi ikke garantere, men lidt gør også godt.\n3. Gem væggenes hemmeligheder væk\nHar du et gammelt hul i væggen fra et ophæng, eller har du fået ridset tapetet? Du kan naturligvis få det lappet, men du kan også gemme skaderne væk ved at hænge spejle henover. Det er en god midlertidig løsning til at rette op på skønhedsfejlene.\n4. Spejle er kunst i sig selv\nEt spejl behøver ikke være kvadratisk og kedeligt uden nogle detaljer. Et stort rektangulært spejl eller spejle med flere kanter kan give rummet helt nye dimensioner og er pludselig lige så meget en kunstgenstand og et møbel i sig selv, som det er et redskab.\nHerunder kan du se nogle af vores favoritter – både til væggen og til bordet (find links under billedet). Hvilket er din favorit?\n1. Normann Copenhagen // 2. Hugau Larsson // 3. Gubi // 4. Hübsch // 5. Normann Copenhagen // 6. Bahne\nVidunderlige spejle med individuelle udtryk...\nVi skal have ny sofa\nDette indlæg indeholder annoncelinks. Læs mere om brug af annoncelinks på &ARTICLE her. Om blot 2 dage danser vi om juletræet, glæder hinanden med gaver, smil, hygge …


Who Is Eating - We are!\nHvis der er én ting, der kan skabe den helt rigtige julestemning, så må det næsten være at være omgivet af julepynt. For der er noget særligt over de symboler og dufte, vi bruger, når julen igen nærmer sig. Derfor er det helt sikker også i denne form for tradition, at du skal finde julestemningen frem. Hvis du har brug for lidt inspiration til, hvordan du pynter op, så du kan komme endnu mere i julestemning, så læs med her.\nKlassisk julepynt er altid et hit\nJulen er for de fleste præget af mange traditioner. Vi spiser den samme mad, synger de samme sange og ser de samme film i fjernsynet. Derfor giver det altså også rigtigt god mening, at du pynter op med traditionel og klassisk julepynt.\nDer findes mange forskellige former for julepynt, men hvis det skal være klassisk dansk, så er det blandt andet:\nPynt også i haven\nJulen finder godt nok sted på et af årets koldeste tidspunkter. Derfor holder du dig sikkert også helst inden døre det meste af tiden. Alligevel kan det være, at du også skulle pynte med julepynt udendørs.\nVed at pynte op i haven, vil du altid have noget pænt at se på, når du kigger ud ad vinduerne. Derudover kan det også glæde resten af nabolaget.\nEndelig skal du også huske, at julen er lysenes fest. I denne mørke tid er det derfor også oplagt at pynte op med lys. Det kan du gøre på mange måder, men uanset hvordan du gør det, kan du være helt sikker på, at det gør denne mørke tid bare lidt hyggeligere.\nDu kan blandt andet lyse op ved hjælp af:\nDet vil altså også sige, at du sagtens kan skabe mere lys både indenfor og i haven.\nEffektiv træningsform der kan lindre smerter – læs mere om el terapi\nHvis du holder af at dyrke sport på højt plan som enten professionel eller amatør, kender du helt alt til din krops begrænsninger. I alle sportsgrene er det din krop, som afgør dine muligheder for succes, og derfor handler det naturligvis om at give kroppen de bedste betingelser, så du kan forbedre dine resultater på fodboldbanen, på løbestien, i svømmehallen eller et helt andet sted.\nDet kan du bl.a. gøre med el terapi, som er et værktøj, der vil hjælpe til at optimere din træning. El terapi kan bl.a. hjælpe dig til at øge din udholdenhed under dine fysiske udfoldelser, hvorfor el terapi er noget, som hurtigt kan mærkes, så snart du er gået i gang.\nFå udstyr til el terapi derhjemme og læs mere om, hvordan el terapi kan gavne dig og din træning i det daglige.\nBedre restitution med el terapi\nEl terapi omfatter bl.a. muskelstimulatorer, som giver dig mulighed for at træne dine muskler, mens du sidder i sofaen. Du kan endda kombinere flere muskelstimulatorer, så du kan træne flere muskelgrupper på én gang. Derfor er en muskelstimulator en af de ting i el terapi, som kan hjælpe dig til at opnå en bedre udholdenhed.\nDertil er el terapi et rigtig godt redskab i forbindelse med restitution. Her kan selvsamme muskelstimulatorer gøre mirakler for restitution af dine muskler efter hårde præstationer, mens el terapi også byder på andre redskaber til at hjælpe med den vigtige restitution.\nDet kan eksempelvis være massageguns, som masserer dine muskler på et centreret område, hvor du peger din massagegun. Massageguns kan desuden også bruges til opvarmning af dine muskler inden store præstationer.\nEl terapi indeholder også mange andre elementer, som vil hjælpe dig til at blive en bedre sportsudøver gennem muskelopbygning, bedre restitution og en solid opvarmning inden eksempelvis et løb.\nDe findes efterhånden i alle former og afskygninger. Måltidskasser er mere populære end nogensinde, og det er med god grund. En måltidskasse er perfekt for den travle børnefamilie eller dem, der bare ikke orker at bruge så meget energi og kræfter på madplaner, shopping af madvarer, og tilberedning af aftensmaden. Med den store popularitet følger selvfølgelig også et enormt udbud af måltidskasse af forskellige udgaver. Om du ønsker vegetariske, økologiske, massere af kød eller noget helt andet, så kan du med garanti finde en måltidskasse, der passer perfekt til dig og dine behov. Det er dog bare ikke lige altid så nemt at finde den rigtige og til den bedste pris. Derfor kan du blive hjulpet godt på vej på siden her.\nOplev nye og inspirerende madplaner\nMed en måltidskasse slipper du for planlægning af madplaner og det ofte store besvær med at finde på nye og spændende retter til dig og din familie. Om du ønsker færdiglavede retter eller bare spændende og friske råvarer klar til, at du selv kan kaste dig over tilberedningen, så findes den perfekte måltidskasse til dig. Så ønsker du, at bringe nye madplaner og måske endda nye madkulturer ind i dit hverdagskøkken, så burde du prøve en måltidskasse.\nDet er ikke nogen hemmelighed, at der er mange af os, der til tider kan komme ud i en hård situation, når det kommer til vores i forvejen meget trængte økonomi. Og når der blot bliver ved med at vælte regninger ind, kan det til tider komme til at føles som en så stor byrde, at man helt mister overblikket over ens eget budget. Når man når til det punkt, er det vigtigt igen at få styr på sine indtægter og udgifter, således man ikke kommer til at føle sig yderligere hæmmet eller begrænset i sin hverdag.\nDen bedste løsning med en trængt økonomi\nOg det er netop i en sådan situation, hvor alt ser helt håbløst ud med ens økonomi, at det kan være en fordel at tage et kig på de mange muligheder, som der byder sig med et online lån. For selvom det kan synes som værende en dårlig ide, så er der flere fordele for dig. Med lånet kan du nemlig komme af med de regninger, der er med til at tynge dig lige nu og her, og det betyder, at du kan få frigivet et pusterum, noget energi og noget motivation, som du kan bruge til at udtænke en holdbar løsning for din økonomi i fremtiden.\nDet er en god ide at lave en sammenligning\nDerfor bør du tage et kig online. Her finder du nemlig en lang række forskellige muligheder for at tage et online lån – både hurtigt, nemt og billigt. For at sikre et overblik over de mange lån, så du giver dig selv de bedste forudsætninger for at tage det bedste valg, bør du bruge en sammenligningstjeneste til at finde frem til det lån, der stemmer bedst overnes med din økonomiske situation, hvad end den har med lånebeløb, rentetilskrivning eller tilbagebetaling at gøre. Lyder det fornuftigt? Så lav en sammenligning her.\nVælg det lån der stemmer bedst overens med din økonomiske situation\nEn af de bedste sider vil være laanpenge-nu.dk, der giver dig nogle gode muligheder for at opnå overensstemmelse med dine krav og behov. Og så er det også lån, der er både hurtige, nemme og billige at tage, hvilket betyder, at du kan have de penge til rådighed på din konto, som du har behov for ganske kort tid efter, at du har ansøgt om den. Du kan læse mere om laanpenge-nu her og på den måde få styr på din økonomi – en gang for alle.


°HOTEL THE ESSEX RESORT AND SPA ESSEX, VT 4* (United States) - fra DKK 1521 | iBOOKED\n70 Essex Way, Essex, United States, 05452 vis kort\nThe Essex Resort And Spa ligger i Essex, og tilbyder gæsterne et skiopbevaringsrum og snowboarding. Denne stilfulde bygning blev totalrenoveret i 2012 og blander nu kolonial arkitektur med moderne teknologi.\nDette hotel er 10 km væk fra Royall Tyler Theater. Beliggende inden for 30 minutter gåafstand fra centrum af Essex.\nThe Essex Resort And Spa er placeret inden for 15 minutters kørsel til Burlington International lufthavn.\nThe Essex Resort And Spa giver gæsteværelser, som er indrettede med en minibar, trådløst internet, et minikøleskab, et påklædningsområde og eget toilet. Alle individuelle værelser tilbyder senge med topmadras, skumpuder og dunpuder.\nDen prisvindende restaurant restaurant serverer retter af sæsonbetonet køkken. Lokalet ligger ved siden af en togstation og kun 250 meter fra Amuse og Chef's Table at the Essex Culinary Resort & Spa med et bredt udvalg af retter.\nGæsterne på The Essex Resort And Spa kan benytte en værdiboks, en gavebutik og en aviskiosk og gøre brug af døgnåben reception, tøjvask og bryllupsservices.\nThe Tavern (mad: Amerikansk)\nThe Essex Resort And Spa Beliggenhed\nAdresse: Essex Way\nAdresse: 70 Essex Way\nAdresse: 21 Essex Way\nPrisklasse: 321 DKK - 637 DKK\nHoteller i Waterbury - 32 km\nHoteller i Burlington - 11 km\nHoteller i Williston - 7 km\nHoteller i Colchester - 7 km\nHoteller i Smugglers' Notch - 23 km\nHoteller i South Burlington - 8 km\nHoteller i Shelburne - 19 km\nHoteller i Stowe - 30 km\nHoteller i Fairfax - 19 km\nHoteller i Essex Junction - 1 km\nThe Essex Resort And Spa Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på The Essex Resort And Spa


PayPal tester mobilbetaling hos McDonalds | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / PayPal tester mobilbetaling hos McDonalds\nPayPal tester mobilbetaling hos McDonalds\nMobilsiden, Mobilsiden.dk 21. aug 2012 kl. 09:10\nDe mobile betalinger spås en stor fremtid, og PayPal har nu startet en stor test i Frankrig hos 30 McDonalds restauranter.\nPayPal tester lige nu mobile betalinger på 30 McDonalds restauranter i Frankrig, skriver Reuters.\nKunden skal så kunne afgive bestillingen med en smartphone eller computer og betale via PayPal, og efterfølgende kan varerne afhentes ved en særlig indrettet kasse.\nTidligere i år fremviste McDonalds en mobil betalingsløsning med en tilhørende applikation på en franchise-konference i Florida. Og der er store forventninger til de mobile betalinger. Derfor er der også pres på PayPal, da konkurrenten Square netop har indgået en aftale med kaffe-kæden Starbucks.\n-”McDonalds ville helt bestemt være en gigant. Hvis McDonalds kunder kan stå i kø og bestille med deres telefon og betale med PayPal, så betyder det, at selskabet kan øge rækkevidden meget betydeligt,” siger analytikeren Gil Luria.\nBliver det en succes for PayPal i Frankrig forventes det, at forsøget udvides til flere andre europæiske lande. Det skriver Comon.dk.\nIfølge New York Times, så har aftalen med Starbucks gjort Square til den førende inden for mobile betalinger.


Crowdlending/funding - RegnskabDanmark\nFÅ 1 : 1 SPARRING AF ANDREAS HELGASON REX\nAndreas er medstifter og marketingdirektør i crowdlendingvirksomheden Lendino, som formidler erhvervslån til danske investorer. Andreas har tidligere haft en bestyrelsespost i Dansk Crowdfunding Forening, hvor han tog aktivt del i politikudvikling på området. Dertil sidder han i DIs fintechudvalg. Derudover har han blogget om Fintech, bl.a. på Finanswatch, samt holdt et utal af oplæg om crowdfunding i hele landet.\nJeg har lavet en kort forklaring af hvad crowdlending er og hvad bogholderne får ud af det her:\nDu kender sikkert det med at en af dine kunder ikke kan få den finansiering, de skal bruge. Hvis banken er tung at danse med, findes der faktisk et reelt alternativ, dvs. nogen der låner ud på rimelige vilkår.\nI Lendino tilbyder vi konkurrencedygtige faste renter. Det er nemt at ansøge online og vi svarer indenfor fire dage. Vi holder omkostningerne nede ved ikke at have et filalnetværk og udnytte teknologi mest muligt. På den måde kan vi tilbyde rente fra 4% p.a. Hvis man har lidt på kistebunden, kan man bruge Lendino til at investere i virksomhedslån. Vi hjælper både investorer og virksomheder gennem crowdlending.\nRådgiverhjørnet er åbent fra kl. 10.00 – 12.00 og kl. 13.00 – 16.00. Du kan booke din tid allerede nu eller ved informationsstanden på messen.\nOnsdag, 7. november 2018, Brøndby\nTorsdag, 8. november 2018, Brøndby\nVælg ønsket sparring\nGenerationsskifte og køb/salg af virksomhed\nTILBAGE TIL BUSINESS DATING\nVil du tilbage til forsiden af Business Dating? Så er det denne vej.\nCOUNTDOWN TIL FREDERICIA


Carina's beauty pick - Christina Dueholm\nSeptember 11, 2013 at 9:07\nHvilket objektiv bruger du? :-)\n50mm 1:1.8 :)\nGOSH laver også en rigtig god beige pen, vil jeg lige tippe om, og jeg køber den altid i Matas :)\nTak for tippet! Det vil jeg sige videre til Carina :D\nIh det er også mit bedste beauty-tip! Den fra isadora(i magasin) er helt vildt god! ellers laver rimmel også en, som desværre ikke kan købes i Danmark, men kan findes på asos og feelunique.com :)\nFedt! Godt tip med Isadora i Magasin! Tak for info :)\nJeg bruger en fra bodyshop som også fungerer rigtig godt og overhovedet ikke er dyr! den holder i lang tid og er super lækker :)\nUh, tak for godt tip :)