Historiske spørgsmål og svar om midlertidige ændringer vedr. aktiv indsats som følge af corona-virus.\nHer er historiske spørgsmål og svar om midlertidige ændringer vedr. aktiv indsats som følge af corona-virus.\nKan der afholdes samtaler pr. telefon eller digitalt i suspensionsperioden, og er disse samtaler nulstillende?\nDet er muligt i suspensionsperioden at afholde digitale eller telefoniske samtaler med borgeren i tilfælde, hvor det vurderes at kunne understøtte borgerens tilknytning til arbejdsmarkedet, eller hvor det vurderes hensigtsmæssigt af særlige hensyn, fx ift. borgerens sociale/psykiske ve og vel. Det kan ikke få ydelsesmæssige konsekvenser for borgeren ikke at deltage i samtalen. Det er således frivilligt, om borgeren ønsker at deltage.\nLøbende kontakt med mentor\nSparring og vejledning vedr. jobsøgning i brancher/funktioner, hvor der er behov for arbejdskraft\nKontakt i forbindelse med udarbejdelse af den forberedende del til rehabiliteringsteamet\nKontakt til borgere, som sagsbehandleren af den ene eller anden årsag er bekymret for\nKontakt til udsatte borgere for at understøtte, at borgeren ikke bliver mere marginaliseret og kommer længere væk fra arbejdsmarkedet\nKontakt til borgere, hvor kommunen bistår borgeren med jobsøgning eller formidling af job\nGive tilbud om digitale vejlednings- og opkvalificeringsforløb.\nDe samtaler, der holdes i suspensionsperioden, vil ikke være nulstillende samtaler.\nSuspenderingen af den aktive indsats har naturligvis indflydelse på kommuner og a-kassers resultater og indsats og vil derfor også få betydning for den statslige opfølgning på indsatsen. Det vil der blive taget højde for efter suspensionsperioden, når den statslige opfølgning på kommunernes indsats genetableres.\nSkal telefoniske samtaler med borgerne i suspensionsperioden registreres som nulstillende samtaler?\nAlle digitale eller telefoniske samtaler i suspensionsperioden bør registreres som sådan (digitale/elektroniske). Jobsamtaler, der afholdes digitalt eller telefonisk, skal registreres som jobsamtaler med mødeform digital eller telefonisk. Der vil ikke blive talt nulstillende samtaler i suspensionsperioden.\nSuspenderingen af den aktive indsats har naturligvis indflydelse på kommuner og a-kassers resultater og indsats, herunder naturligvis også afholdelsen af samtaler, og vil derfor også få betydning for den statslige opfølgning på indsatsen. Det vil der blive taget højde for efter suspensionsperioden, når den statslige opfølgning på kommunernes og a-kassernes indsats genetableres.\nSkal der holdes fællessamtaler i suspensionsperioden?\nDer er ikke krav om, at der skal gennemføres fællessamtaler med deltagelse af både jobcenter og a-kasse for forsikrede ledige i suspensionsperioden. På samme måde som gælder for øvrige samtaler, kan der dog efter nærmere aftale med den ledige afholdes digitale fællessamtaler med dagpengemodtagere i suspensionsperioden. Det er vigtigt at understrege, at sådanne fællessamtaler – ligesom de øvrige samtaler i suspensionsperioden – er frivillige for den ledige, som ikke kan sanktioneres for ikke at (ville) deltage.\nDigitale eller telefoniske samtaler i suspensionsperioden, herunder fællessamtaler, bør registreres som sådan (digitale/elektroniske), men vil ikke blive talt som nulstillende samtaler.\nSuspenderingen af den aktive indsats har naturligvis indflydelse på kommuner og a-kassers resultater og indsats, herunder naturligvis også afholdelsen af fællessamtaler, og vil derfor også få betydning for den statslige opfølgning på indsatsen. Det vil der blive taget højde for efter suspensionsperioden, når den statslige opfølgning på kommunernes og a-kassernes indsats genetableres.\nDet grundlæggende formål med fællessamtalerne i kontaktforløbet for dagpengemodtagere er, at både jobcenter og a-kasse deltager i en samtale med borgeren. Samtalen kan bruges til sikre en fælles forståelse af, hvad der skal til for at understøtte borgerens vej tilbage i job. Det er derfor hensigten, at både jobcenter og a-kasse deltager i fællessamtalerne med borgeren, og jobcentrene bør ikke bruge ’fællessamtaler’ som et værktøj til at indkalde borgere til samtaler uden a-kassens deltagelse. Det er muligt at oprette telefoniske møder på Jobnet, som borgeren selv kan booke. Det kan dog ikke få ydelsesmæssig konsekvens for borgerne, hvis de vælger ikke at deltage i den telefoniske samtale, selvom de selv har booket den.\nHar borgere ret til en samtale?\nNej, i suspensionsperioden har borgeren ikke ret til en jobsamtale. Dog kan kommunen og a-kasser vælge at afholde samtaler digitalt eller telefonisk med borgere, som ønsker en samtale.\nStyrelsen opfordrer dog kommuner og a-kasser til at holde digital eller telefonisk kontakt med borgere, hvis det vurderes påkrævet af særlige hensyn, fx af borgerens sociale/psykiske ve og vel, eller hvor det vurderes at ville understøtte borgernes mulighed for at opnå eller bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet.\nHvordan skal frister for booking af samtaler håndteres?\nKommunerne skal fjerne de opsatte frister, der måtte fremgå i borgerens forløb, og som ikke er relevante under den midlertidige suspension af beskæftigelsesindsatsen. Hvis dette ikke gøres, vil borgere stadig blive informeret om aktive frister på Jobnet. Der sendes dog ikke længere sms- og mailpåmindelser om frister og møder. Det skal bemærkes, at det ikke kan få ydelsesmæssig konsekvens for borgeren, selvom de pågældende frister ikke fjernes.\nEr det muligt at tilbyde borgerne, at de kan selvbooke telefoniske samtaler med vores rådgivere, i fald borgerne selv ønsker det?\nJa, det er muligt at oprette telefoniske møder på Jobnet, som borgeren selv kan booke. Det skal dog bemærkes, at det ikke kan få ydelsesmæssig konsekvens for borgerne, hvis de vælger ikke at deltage i den telefoniske samtale, selvom de selv har booket den.\nAfmeldes dagpengemodtagere automatisk, hvis de ikke selvbooker inden for en tidligere fremsendt frist?\nNej. Da dele af beskæftigelsesindsatsen er midlertidig suspenderet, vil dagpengemodtagere ikke som hidtil, blive automatisk afmeldt, hvis de ikke booker deres samtale inden for den opsatte frist.\nBetyder suspensionen, at jobcentre og a-kasser ikke må holde telefoniske samtaler med borgerne?\nJobcentre og a-kasser må gerne holde telefoniske eller digitale samtaler – både jobsamtaler og andre samtaler - med borgerne. Det kan dog ikke få ydelsesmæssige konsekvenser for borgeren ikke at deltage i samtalen. Det er således frivilligt, om borgeren ønsker at deltage.\nSkal alle borgere vejledes igen i forbindelse med genåbningen, dvs. også borgere, der er vejledt før 11. marts 2020 – og hvor der ikke er gået 6 måneder siden sidste vejledning? (revideret)\nJa. Selvom der ikke er gået 6 måneder siden sidste vejledning, skal der på ny ske vejledning, idet personerne skal vejledes om, at rådighedsforpligtelsen genindføres, og dermed også om, hvad dette betyder for deres rettigheder og pligter efter loven. Som vanligt kan der ikke sanktioneres for manglende opfyldelse af rådighedsforpligtelsen, før vejledningen er givet. Styrelsen kan således vejledende oplyse, at for alle borgere i hele landet skal vejledningen gives ved førstkommende samtale efter genåbningen, således at personer, der modtager ydelser efter loven, vejledes om, at rådighedsforpligtelsen genindføres, og hvad de har pligt til at stå til rådighed for.\nAlle de kommuner i Region Syddanmark, Region Nordjylland, Region Midtjylland, der allerede har givet vejledning efter den første genåbningsbekendtgørelse (bekendtgørelse nr. 686 af 26. maj 2020) skal ikke give den samme vejledning igen efter den nye bekendtgørelse (bekendtgørelse nr. 867 af 12. juni 2020).\nDet er derfor alene de af landets kommuner, der ikke allerede har givet vejledning efter den første genåbningsbekendtgørelse samt alle kommuner i Region Sjælland og Region Hovedstaden, der nu skal give vejledning efter denne nye bekendtgørelse.\nSamtalen, hvor vejledningen finder sted, skal ikke nødvendigvis være en jobsamtale, idet det alene – jf. bekendtgørelsen § 8, stk. 5 – skal være ”førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden”.\nSvar 11-06-20 - ikke længere gældende:\nJa. Selvom der ikke er gået 6 måneder siden sidste vejledning, skal der på ny ske vejledning, idet personerne skal vejledes om, at rådighedsforpligtelsen genindføres, og dermed også om, hvad dette betyder for deres rettigheder og pligter efter loven. Som vanligt kan der ikke sanktioneres for manglende opfyldelse af rådighedsforpligtelsen, før vejledningen er givet. Styrelsen kan således vejledende oplyse, at for alle borgere i hele landet skal vejledningen gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden, således at personer, der modtager ydelser efter loven, vejledes om, at rådighedsforpligtelsen genindføres, og hvad de har pligt til at stå til rådighed for.\nGælder vejledningsforpligtelsen efter den nye genåbningsbekendtgørelse nr. 867 af 12. juni 2020 kun borgere, der henvender sig om hjælp fra og med ikrafttrædelsesdatoen for bekendtgørelsen? (revideret)\nNej. Når bekendtgørelsen træder i kraft, genindføres kommunernes vejledningsforpligtelse efter lov om aktiv socialpolitik i hele landet. Med bekendtgørelsen er reglerne for genåbning blevet ens i hele landet, således at de regler, der tidligere kun gjaldt i Vestdanmark, fremover gælder i hele landet.\nDette gælder altså både for de borgere, der var tilmeldt som ledige før suspensionsperioden, som blev tilmeldt under suspensionsperioden, som blev tilmeldt under den delvise genåbning og som tilmeldes efter den nye genåbningsfase pr. 15. juni 2020.\nNej. Når bekendtgørelsen træder i kraft, genindføres kommunens vejledningsforpligtelse efter lov om aktiv socialpolitik. Det gør sig gældende både for de grupper af borgere, der skal stå til rådighed for bl.a. fysisk fremmøde, og for de grupper af borgere, der har pligt til at stå til rådighed for den digitale beskæftigelsesindsats. Dette gælder altså både for de borgere, der var tilmeldt som ledige før suspensionsperioden, som blev tilmeldt under suspensionsperioden, og som tilmeldes efter genåbningen.\nHvornår skal vejledning gives, nu hvor der er genåbnet for fysisk fremmøde i hele landet? (revideret)\nMed bekendtgørelsen er reglerne for genåbning blevet ens i hele landet, således at de regler, der tidligere kun gjaldt i Vestdanmark, fremover gælder i hele landet.\nDet betyder, at for alle landets kommuner kan vejledning foretages enten ved fysisk fremmøde eller digitalt/telefonisk frem til den 1. oktober 2020.\nSom det fremgår af den nye genåbningsbekendtgørelse (bekendtgørelse nr. 867 af 12. juni 2020) skal kommunernes vejledning ske efter reglerne i § 35 i lov om aktiv socialpolitik.\nFor alle borgere i hele landet skal vejledningen gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden, således at personer, der modtager ydelser efter loven, vejledes om at rådighedsforpligtelsen genindføres, samt om hvilke aktiviteter de har pligt til at stå til rådighed for. Som vanligt kan der ikke sanktioneres for manglende opfyldelse af rådighedsforpligtelsen, før vejledningen er givet.\nSe desuden spørgsmålet: ”Genåbning: Skal alle borgere vejledes igen, dvs. også borgere, der er vejledt før 11. marts 2020 – og hvor der ikke er gået 6 måneder siden sidste vejledning?” for yderligere information om vejledning ved førstkommende samtale.\nHvordan skal vejledning gives nu, hvor der er genåbnet for fysisk fremmøde i hele landet? (revideret)\nDet betyder, at for alle landets kommuner kan vejledning foretages enten ved fysisk fremmøde eller digitalt/telefonisk. Dette gælder frem til den 1. oktober 2020. Kommunen fastlægger selv, hvilken metode (fysisk, digital eller telefonisk), der vælges.\nSom det fremgår af genåbningsbekendtgørelsen (bekendtgørelse nr. 867 af 12. juni 2020), skal kommunernes vejledning ske efter reglerne i § 35 i lov om aktiv socialpolitik.\nEfter styrelsens opfattelse er der intet til hinder for, at kommunen medsender vejledningspjecerne, allerede når borgeren indkaldes til digital eller telefonisk samtale. Kommunen skal dog blot være opmærksom på, at lovens krav om fyldestgørende vejledning om rettigheder og pligter forud for sanktionering betyder, at pjecen ikke kan få virkning for borgeren, før borgeren er blevet mundtligt vejledt om pjecens indhold.\nI de tilfælde, hvor der er tale om en digital samtale (der kan gennemføres frem til 1. oktober 2020), er det efter styrelsens opfattelse ikke et krav, at vejledningen efterfølgende udleveres ved et fysisk møde, men hvis kommunen afholder en digital samtale, skal vejledningen stadig sendes til borgeren efterfølgende – ligesom det ville gælde normalt ved fysiske møder. Dette gælder også selvom kommunen i øvrigt måtte have valgt at sende vejledningen før mødet.\nDet er fortsat ikke tilstrækkeligt, at vejledning alene sker skriftligt uden en mundtlig gennemgang.\nSom det fremgår af genåbningsbekendtgørelsen skal kommunernes vejledning ske efter reglerne i § 35 i lov om aktiv socialpolitik, dog således at vejledningen alene foretages digitalt eller telefonisk i Region Hovedstaden og Region Sjælland.\nFor disse to regioner betyder det, at kommunen alene har pligt til at give vejledningen, når det er teknisk muligt for borgeren at deltage, f.eks. via telefon, Skype eller anden digital forbindelse, der muliggør dialog og tillader borgeren at stille spørgsmål undervejs. Vejledningen skal i umiddelbar tilknytning hertil sendes skriftligt til personen. Det er således ikke tilstrækkeligt, at vejledning alene sker skriftligt.\nFor landets øvrige regioner, hvor der er åbnet for fysisk fremmøde, kan vejledning foretages digitalt eller telefonisk frem til den 1. oktober 2020.\nFor alle borgere i hele landet skal vejledningen gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden, således at personer, der modtager ydelser efter loven, vejledes om, at rådighedsforpligtelsen genindføres, og hvad de har pligt til at stå til rådighed for. Som vanligt kan der ikke sanktioneres for manglende opfyldelse af rådighedsforpligtelsen, før vejledningen er givet.\nHvad betyder sidste sætning i § 3, stk. 3 i genåbningsbekendtgørelse nr. 867 af 12. juni 2020: ”dog har kommunen ikke pligt til at vejlede ansøgere eller modtagere af hjælp, når ansøgeren eller modtageren er omfattet af stk. 1 eller 2.”? (revideret)\nBekendtgørelsens § 3 skal (ligesom §§ 5 og 13 i den første genåbningsbekendtgørelse (nr. 686 af 26. maj 2020)) i sin helheds forstås som en genindførsel af reglerne om vejledning, rådighed og sanktioner i lov om aktiv socialpolitik, dog ikke for så vidt angår de rettigheder og pligter (samt vejledningen herom), der fortsat er suspenderet.\nDe dele af beskæftigelsesindsatsen, der fortsat er suspenderet, fremgår af bekendtgørelsens §§ 1 og 2 samt i § 1 i bekendtgørelse nr. 866 af 12. juni 2020 om delvis genåbning og fortsat delvis suspension af integrationsindsatsen som følge af COVID-19. Referencen til stk. 1 og stk. 2 i bekendtgørelsens § 3, stk. 3, skal således forstås som henvisende til de dele af beskæftigelsesindsatsen, der fortsat er suspenderet.\nBekendtgørelsens § 5 (og § 13) skal i sin helheds forstås som en genindførsel af reglerne om vejledning, rådighed og sanktioner i lov om aktiv socialpolitik, dog ikke for så vidt angår de rettigheder og pligter (samt vejledningen herom), der fortsat er suspenderet. De dele af beskæftigelsesindsatsen, der fortsat er suspenderet, fremgår af bekendtgørelsens §§ 2-4 samt i § 1 og § 4 i bekendtgørelse nr. 685 af 26. maj 2020 om delvis genåbning og fortsat delvis suspension af integrationsindsatsen som følge af COVID-19. Referencen til stk. 1 og stk. 2 i bekendtgørelsens § 5, stk. 4, skal således forstås som henvisende til de dele af beskæftigelsesindsatsen, der fortsat er suspenderet, jf. bekendtgørelsens §§ 2-4 samt § 1 og § 4 i bekendtgørelse nr. 685 af 26. maj 2020 om delvis genåbning og fortsat delvis suspension af integrationsindsatsen som følge af COVID-19.\nKan telefoniske og digitale samtaler medregnes til de obligatoriske samtaler? (revideret)\nEfter 1. august 2021 skal samtaler afholdes i overensstemmelse med de almindelige regler. Derfor tæller telefoniske og digitale samtaler kun med som obligatoriske samtaler i kontaktforløbet, såfremt de enten er indkaldt digitalt inden 23. juni 2021, eller kommunen er helt eller delvist nedlukket grundet COVID-19.\nBegge muligheder gælder som overgangsbestemmelser frem til 1. september 2021.\nDer er fortsat mulighed for at gøre brug af telefoniske og digitale samtaler, som dermed også tæller med i de obligatoriske samtaler i kontaktforløbet.\nSvar 22-12-20 - ikke længere gældende:\nSelvom beskæftigelsesindsatsen nu er åbnet for fysisk fremmøde i hele Danmark, så er der mulighed for – i en overgangsperiode til og med 28. februar 2021 – at gøre brug af digitale og telefoniske samtaler, som dermed også tæller med i de obligatoriske samtaler i kontaktforløbet.\nSvar 12-10-20 - ikke længere gældende:\nSelvom beskæftigelsesindsatsen nu er åbnet for fysisk fremmøde i hele Danmark, så er der mulighed for – i en overgangsperiode til og med 31. december 2020 – at gøre brug af digitale og telefoniske samtaler, som dermed også tæller med i de obligatoriske samtaler i kontaktforløbet.\nSvar 17-06-20 - ikke længere gældende:\nSelvom beskæftigelsesindsatsen nu er åbnet for fysisk fremmøde i hele Danmark, så er der mulighed for – i en overgangsperiode frem til 1. oktober 2020 – at gøre brug af digitale og telefoniske samtaler, som dermed også tæller med i de obligatoriske samtaler i kontaktforløbet.\nHvordan registreres digitale og telefoniske samtaler som nulstillende, hvis sagsbehandlingssystemet kun har denne funktion ved fysisk fremmøde? (revideret)\nDer gøres opmærksom på, at pr. 1. august 2021 skal alle samtaler og møder i jobcentre, kommuner og a-kasser igen holdes i overensstemmelse med de almindelige regler, dvs. som hovedregel med fysisk fremmøde. Digitale og telefoniske jobsamtaler vil alene blive talt med som obligatoriske jobsamtaler i kontaktforløbet såfremt:\nSamtalerne allerede er indkaldt digitalt før 23. juni 2021.\nKommunen er helt eller delvist nedlukket grundet COVID-19.\nJobsamtalerne skal registreres som vanligt og i overensstemmelse med den anvendte kontakttype for jobsamtalen. Digitale og telefoniske jobsamtaler skal derfor registreres som digitale hhv. telefoniske.\nDet kommunale fagsystem kan dog i nogle tilfælde sætte begrænsninger for optimal registrering heraf. Kommunen kan evt. kontakte sin it-leverandør for afklaring af de konkrete registreringsforhold i fagsystemet.\nJobsamtalerne skal registreres som vanligt og i overensstemmelse med den anvendte kontakttype for jobsamtalen. Digitale og telefoniske jobsamtaler skal derfor i registreres som digitale hhv. telefoniske. Digitale og telefoniske jobsamtaler vil indtil videre blive talt som nulstillende.\nJobsamtalerne skal registreres som vanligt og i overensstemmelse med den anvendte kontakttype for jobsamtalen. Digitale og telefoniske jobsamtaler skal derfor i registreres som digitale hhv. telefoniske. Digitale og telefoniske jobsamtaler vil blive talt som nulstillende i perioden fra d. 27. maj 2020 og til og med 28. februar 2021.\nJobsamtalerne skal registreres som vanligt og i overensstemmelse med den anvendte kontakttype for jobsamtalen. Digitale og telefoniske jobsamtaler skal derfor i registreres som digitale hhv. telefoniske. Digitale og telefoniske jobsamtaler vil blive talt som nulstillende i perioden fra d. 27. maj 2020 og til og med 31. december 2020.\nJobsamtalerne skal registreres som vanligt og i overensstemmelse med den anvendte kontakttype for jobsamtalen. Digitale og telefoniske jobsamtaler skal derfor i registreres som digitale hhv. telefoniske. Digitale og telefoniske jobsamtaler vil blive talt som nulstillende i perioden fra d. 27. maj 2020 og frem til den 1. oktober 2020.\nEr der krav til brug af bestemte programmer (f.eks. Skype), hvis fællessamtalen afholdes digitalt?\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering stiller ikke krav til, hvilke programmer kommunen anvender til afholdelse af digitale samtaler, herunder fællessamtaler med a-kassen. Kommunen er ansvarlig for at sikre, at digitale møder afholdes i overensstemmelse med datasikkerhedsreglerne mv.\nHvordan skal kommunerne vejlede efter genåbningsbekendtgørelserne?\nSvar 02-06-2021 - ikke længere gældende:\nGenåbningen af beskæftigelsesindsatsen i 2021 er foregået i flere etaper end tidligere genåbninger. Genåbningsbekendtgørelserne har været præget af delvis genåbning af virksomhedsrettede tilbud.\nGenåbningsbekendtgørelserne har derfor stillet krav til, hvornår det har været nødvendigt at vejlede borgerne yderligere om deres pligter, herunder hvilket indhold vejledningerne skulle have.\nKommunernes vejledningsforpligtelse efter §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik har været gældende under suspensionsperioden og genåbningsperioden. Sanktionering efter §§ 36-40 a, §§ 69 b-c, §§ 69 m-p og §§ 76-77 b forudsætter at kommunen vejleder ansøgeren eller modtageren af hjælp i overensstemmelse med §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik.\nGenåbningsbekendtgørelserne nr. 113 af 29. januar 2021 og nr. 282 af 26. februar 2021 gældende i perioden fra og med 1. februar 2021 til og med den 14. april 2021:\nMed bekendtgørelse nr. 113 af 29. januar 2021 og bekendtgørelse nr. 282 af 26. februar 2021 blev der med § 3, stk. 3, åbnet op for pligt til at stå til rådighed for virksomhedsrettede tilbud fra den 20. december 2020 og frem til og med den 28. februar 2021, jf. § 1 i bekendtgørelserne, såfremt personen havde givet informeret og uigenkaldeligt samtykke til, at vedkommende ønskede at deltage eller fortsætte i tilbuddet.\nEfter bekendtgørelsernes § 3, stk. 4, havde kommunen pligt til at give vejledning om alle rettigheder og pligter i forhold til rådighed og sanktioner forbundet med hjælpen efter §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik, dog ikke for tilbud som forsat var suspenderet, jf. § 3, stk. 1 og 2 i bekendtgørelserne.\nEfter § 12, stk. 3, skulle vejledningen gives ved førstkommende samtale, medmindre der allerede var givet vejledning om rettigheder og pligter efter de hidtil gældende covid-19 relaterede bekendtgørelser.\nKommunerne skulle - i de tilfælde, hvor en sådan vejledning ikke allerede var givet - vejlede personen om rettigheder og pligter som følge af bekendtgørelserne.\nKommunerne havde efter disse bekendtgørelser ikke pligt til at vejlede om rettigheder og pligter i forhold til tilbud, som forsat var suspenderet. Personer, der allerede havde fået vejledning, der omfattede de rettigheder og pligter, der ikke var suspenderet i medfør af bekendtgørelserne, skulle ikke vejledes på ny.\nVejledningen skulle gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden. Det er ikke et krav, at samtalen, hvor evt. vejledning finder sted, skulle være en jobsamtale, idet det alene, jf. formuleringen i § 12, stk. 3, skal være ”førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden”.\nBekendtgørelserne medførte ikke pligt til vejlede om rettigheder og pligter for tilbud, som forsat var suspenderet. På samme måde var der heller ikke pligt til at vejlede om de rettigheder og pligter, som ikke var suspenderet på tidspunktet for bekendtgørelsernes ikrafttræden, fx pligten til at opdatere cv-oplysninger, registrere jobsøgningsaktiviteter og pligten til at deltage i jobsamtaler, såfremt der allerede var vejledt herom. Hvis tidspunktet for den tilbagevendende vejledningspligt var indtrådt, havde kommunen pligt til at give fuld vejledning efter §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik.\nDer henvises til orienteringsbrevet af 28. januar 2021 om ny bekendtgørelse om forlængelse af covid-19-restriktionerne for tilbud m.v. til 28. februar og om visse øvrige ændringer, samt til orienteringen af 26. februar 2021 om forlængelse af covid-19-restriktionerne for beskæftigelsesindsatsen.\nGenåbningsbekendtgørelse nr. 646 af 13. april 2021 gældende i perioden fra og med den 15. april 2021 til og med 15. maj 2021\nMed bekendtgørelse nr. 646 af 13. april 2021 blev der med § 1, stk. 1, nr. 3, åbnet op for, at modtagere af hjælp kunne komme i virksomhedspraktik og løntilskud med fysisk fremmøde. Kravet om samtykke for deltagelse i tilbud med fysisk fremmøde blev ophævet. Der blev endvidere åbnet op for, at tilbud om nytteindsats efter kapitel 13 kunne bevilges og påbegyndes, hvis borgeren efter en konkret og individuel vurdering var i særlig risiko for at miste tilknytningen til arbejdsmarkedet. Desuden kunne nytteindsatsforløb, der blev afbrudt som følge af restriktionernes indførelse den 20. december 2020, fra og med den 15. april 2021, genbevilges hos den arbejdsgiver, hvor borgeren var i samme nytteindsatsforløb umiddelbart før restriktionernes indførelse, jf. § 1, stk. 2, i bekendtgørelsen.\nEfter bekendtgørelsens § 3, stk. 3 havde kommunen pligt til at vejlede om alle rettigheder og pligter i forhold til rådighed og sanktioner forbundet med hjælpen, dog ikke for tilbud som forsat var suspenderet, jf. § 3, stk. 1 og 2, i bekendtgørelsen. Efter § 19, stk. 4, skulle vejledningen gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden.\nPligten til vejledning gjaldt, uanset om kommunen allerede havde givet vejledning om rettigheder og pligter i forhold til rådighed og sanktioner efter de hidtil gældende covid-19 relaterede bekendtgørelser, idet rådighedspligten og dermed vejledningen som følge af den delvise genåbning af beskæftigelsesindsatsen efter bekendtgørelsen nu skulle have et nyt indhold.\nDet er styrelsens opfattelse, at kommunen - i de tilfælde, hvor en sådan vejledning ikke allerede var givet - skulle vejlede personen om rettigheder og pligter som følge af bekendtgørelsen. Kommunen havde pligt til at vejlede personer, der ikke tidligere havde modtaget vejledning om de rettigheder og pligter, der blev genindført med bekendtgørelsen, hvorefter de som led i den delvise genåbning af beskæftigelsesindsatsen nu havde pligt til at tage imod virksomhedspraktik og løntilskud med fysisk fremmøde, tilbud om nytteindsats, såfremt personen var i særlig risiko for at miste arbejdsmarkedstilknytningen, samt tilbud om øvrig vejledning og opkvalificering, såfremt personen var i særlig risiko for at miste arbejdsmarkedstilknytningen, eller der forelå en arbejdsgivererklæring om ansættelse.\nDet er i den forbindelse styrelsens opfattelse, at personer, der allerede var vejledt om de rettigheder og pligter, der ikke længere var suspenderet i medfør af bekendtgørelsen, ikke skulle vejledes på ny.\nEfter § 19, stk. 4, skulle vejledningen gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden. Det er ikke et krav, at samtalen, hvor evt. vejledning skulle finde sted, skulle være en jobsamtale, idet det alene, jf. formuleringen i § 19, stk. 4, skulle være ”førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden”.\nBekendtgørelsen medførte heller ikke pligt til vejlede om rettigheder og pligter for tilbud, som forsat var suspenderet. På samme måde var der heller ikke pligt til at vejlede om de rettigheder og pligter, som ikke var suspenderet på tidspunktet for bekendtgørelsens ikrafttræden, fx pligten til at opdatere cv-oplysninger, registrere jobsøgningsaktiviteter og pligten til at deltage i jobsamtaler, såfremt der allerede var vejledt herom. Hvis tidspunktet for den tilbagevendende vejledningspligt var indtrådt, havde kommunen pligt til at give fuld vejledning efter §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik.\nDer henvises til orienteringsskrivelsen af 20. april 2021 om ny hovedbekendtgørelse om genåbning og delvis suspension af beskæftigelsesindsatsensom følge af covid-19.\nGenåbningsbekendtgørelse nr. 885 af 11. maj 2021 gældende i perioden fra og med den 16. maj 2021 til og med 12. juni 2021:\nMed bekendtgørelse nr. 885 af 11. maj 2021 åbnes op for den fulde vifte af tilbud, uafhængigt af, om personen er i særlig risiko for at miste arbejdsmarkedstilknytningen, eller der (for øvrig vejledning og opkvalificering) foreligger arbejdsgivererklæring om ansættelse.\nEfter bekendtgørelsens § 3, stk. 3, skal kommunerne som udgangspunkt fortsat give modtagere af hjælp vejledning efter §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik. Efter § 19, stk. 5, skal vejledningen gives ved førstkommende samtale, medmindre der allerede er givet vejledning om rettigheder og pligter efter de hidtil gældende covid-19 relaterede bekendtgørelser. Vejledning skal dog ikke gives, hvis kommunen tidligere har givet modtageren af hjælp vejledning om rettigheder og pligter i forhold til rådighed og sanktioner, der kan anses for tilstrækkelig i forhold til rådighedsforpligtelsen i medfør af den nye bekendtgørelse, herunder om hvilke tilbud modtageren skal stå til rådighed for.\nKommunen skal - i de tilfælde, hvor en sådan vejledning ikke allerede er givet –vejlede personen om rettigheder og pligter som følge af bekendtgørelsen. Kommunen skal vejlede personer, som modtager hjælp efter lov om aktiv socialpolitik, om, at de som led i genåbningen af beskæftigelsesindsatsen igen skal stå til rådighed for den fulde vifte af tilbud, herunder at de har pligt til at tage imod alle virksomhedsrettede tilbud med fysisk fremmøde.\nKommunerne skal ikke på ny vejlede personen om rådighedsforpligtelsen i de tilfælde, hvor kommunen vurderer, at der allerede er givet personen vejledning, der omfatter de rettigheder og pligter, der ikke længere er suspenderet i medfør af bekendtgørelsen.\nEfter bekendtgørelsens § 19, stk. 5, skal vejledningen gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden. Det er ikke et krav, at samtalen, hvor evt. vejledning finder sted, skal være en jobsamtale, idet det alene, jf. formuleringen i § 19, stk. 5, skal være ”førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden”.\nDer henvises til orienteringen af 12. maj 2020 om ny bekendtgørelse om genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen som følge af covid-19.\nOrienteringsbrev af 28. januar 2021 om ny bekendtgørelse om forlængelse af covid-19-restriktionerne for tilbud m.v. til 28. februar og om visse øvrige ændringer (pdf) (nyt vindue)\nOrientering af 26. februar 2021 om forlængelse af covid-19-restriktionerne for beskæftigelsesindsatsen (pdf) (nyt vindue)\nOrienteringsskrivelse af den 20. april 2021 om ny hovedbekendtgørelse om genåbning og delvis suspension af beskæftigelsesindsats-ensom følge af covid-19 (pdf) (nyt vindue)\nOrientering af 12. maj 2021 om ny bekendtgørelse om genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen som følge af covid-19 (pdf)(nyt vindue)\nHvorfor kan alle kommuner ikke – i en periode i forbindelse med genåbningen – nøjes med at vejlede skriftligt? (revideret)\nForpligtelsen til at foretage en mundtlig vejledning opretholdes over hele landet af hensyn til at sikre, at borgeren har mulighed for at gå i dialog med jobcenteret om rettigheder og pligter tilknyttet hjælpen, herunder stille spørgsmål til den konkrete vejledning undervejs. Det vurderes at være centralt for borgerens retssikkerhed.\nDet bemærkes i den forbindelse, at vejledningen efter § 35 i lov om aktiv socialpolitik skal gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden, jf. bekendtgørelsens § 8, stk. 5.\nDet bemærkes i den forbindelse, at vejledningen efter § 35 i lov om aktiv socialpolitik skal gives ved førstkommende samtale efter bekendtgørelsens ikrafttræden, jf. bekendtgørelsens § 18, stk. 5.\nHvad med den tilbagevendende vejledning, der efter loven skal gives hvert halve år. Hvordan skal den gives i forbindelse med genåbningen?\nDen halvårlige gennemgang af vejledningen efter § 35 skal ske ved personlig kontakt med personen, men kommunen kan vælge at foretage gennemgangen af vejledningen f.eks. via telefon, Skype eller anden digital forbindelse. En digital vejledning vil således kunne gennemføres under den digitale genåbning, også i de dele af landet, hvor de er åbnet for fysisk fremmøde.\nSærligt for aktivitetsparate modtagere af hjælp skal kommunen være opmærksom på, at gennemgangen af vejledningen hvert halve år under normale omstændigheder skal ved personlig kontakt til personen, men at kommunen efter omstændighederne kan vælge at foretage gennemgangen pr. telefon m.v. Dog skal kommunen være opmærksom på, at der i forhold til en aktivitetsparat person efter en konkret vurdering kan være behov for, at vejledningen gennemgås ved personligt fremmøde med henblik på at sikre, at personen forstår sine rettigheder og pligter.\nSkal/må kommunerne i indkaldelsesbrevet til den første samtale efter genåbningen medsende vejledningspjecen fra STAR?\nEfter styrelsens opfattelse er der intet til hinder for, at kommunen medsender vejledningspjecerne, når borgeren indkaldes til (digital) samtale. Kommunen skal i den forbindelse være opmærksom på, at lovens krav om fyldestgørende vejledning om rettigheder og pligter forud for sanktionering betyder, at pjecen ikke kan få virkning for borgeren, før borgeren er blevet mundtligt vejledt om pjecens indhold.\nHvordan skal jobcentrene og a-kasserne forholde sig til, at deres medarbejdere er i selvisolation som følge af covid-19, når de skal holde fysiske samtaler?\nSvar 30-11-21 - ikke længere gældende:\nDet er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for og beslutter, hvordan be-skæftigelsesindsatsen skal tilrettelægges. Det betyder, at kommunalbestyrelsen har ansvaret for at tilrettelægge og afholde samtaler og møder. For a-kasserne er det a-kassernes ledelse.\nSom det ser ud lige nu, er der ingen lokale eller regionale nedlukninger af hele sogne og kommuner som følge af covid-19 og samfundet er fortsat åbent. Der-for har jobcentrene og a-kasserne også fortsat åbent og skal holde samtaler og møder i overensstemmelse med de almindelige regler, dvs. som hovedregel med personligt fremmøde.\nDer kan være tilfælde, hvor en samtale eller et møde med en borger ikke kan afholdes, fordi en medarbejder hos jobcenteret eller a-kassen er i risiko for at være smittet med covid-19, og derfor skal følge sundhedsmyndighedernes retningslinjer om at være i selvisolation.\nI disse tilfælde skal jobcenteret eller a-kassen flytte samtalen eller mødet til et andet tidspunkt, eller give borgeren muligheden for selv at om-booke samtalen eller mødet.\nKan jobcenteret stille krav om coronapas for, at ledige kan komme til samtale eller deltage i arrangementer i jobcenteret?\nJobcenteret kan ikke kræve ledige at forevise coronapas for at deltage i samtaler eller arrangementer i jobcenteret.\nJobcenteret kan dog opfordre ledige til at have et gyldigt coronapas for bl.a. at begrænse smittespredningen med corona.\nHvilken betydning har det for reglerne om vejledningspligten efter §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik, hvis kommunen vælger at afholde første jobsamtale digitalt eller telefonisk efter bekendtgørelsen om delvis suspension af samtaleform i beskæftigelsesindsatsen som følge af covid-19, og kommunen derfor ikke har mulighed for at udlevere vejledningen skriftligt til personen?\nSvar 21-01-2022 - ikke længere gældende:\nI det omfang, at jobcenteret kan vælge, om jobsamtalerne skal holdes ved personligt fremmøde, digitalt eller telefonisk med en person, der ansøger om eller modtager hjælp efter lov om aktiv socialpolitik, og hvor der skal gives vejledning efter reglerne i §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik, skal kommunen ved første jobsamtale, der afholdes digitalt eller telefonisk, efter styrelsens opfattelse drøfte og gennemgå vejledningen med personen på en måde, der tager hensyn til den pågældendes situation, herunder at vejledningen gives under hensyn til personens forudsætninger, og at vejledningen umiddelbart efter første jobsamtale, der er afholdt digitalt eller telefonisk, sendes til personen.\nDet er således styrelsens opfattelse, at hvis kommunen vælger at afholde første jobsamtale digitalt eller telefonisk, vil kommunen ikke have mulighed for – og derfor heller ikke pligt til - at udlevere vejledningen skriftligt til personen til første jobsamtale.\nDet er efter styrelsens opfattelse heller ikke et krav, at vejledningen efterfølgende udleveres ved et fysisk møde.\nSvar 22-12-2021 - ikke længere gældende:\nEfter § 1, stk. 1, nr. 2, i bekendtgørelse nr. 2464 af 17. december 2021 om delvis suspension af samtaleform i beskæftigelsesindsatsen som følge af covid-19, kan jobcenteret vælge, om jobsamtalerne skal holdes ved personligt fremmøde, digitalt eller telefonisk.\nVælger kommunen at afholde første jobsamtale digitalt eller telefonisk med en person, der ansøger om eller modtager hjælp efter lov om aktiv socialpolitik, og hvor der skal gives vejledning efter reglerne i §§ 35, 69 a, 69 l og 75 a i lov om aktiv socialpolitik, skal kommunen ved første jobsamtale, der afholdes digitalt eller telefonisk, efter styrelsens opfattelse drøfte og gennemgå vejledningen med personen på en måde, der tager hensyn til den pågældendes situation, herunder at vejledningen gives under hensyn til personens forudsætninger, og at vejledningen umiddelbart efter første jobsamtale, der er afholdt digitalt eller telefonisk, sendes til personen.\nRetsinformation.dk: Bekendtgørelse nr. 2464 af 17. december 2021 om delvis suspension af samtaleform i beskæftigelsesindsatsen som følge af covid-19\nVil det i suspensionsperioden ikke være muligt at igangsætte selvfundne praktikker og løntilskud? Og er det muligt at genoptage et afsluttet forløb?\nSvar 22-04-20 - ikke længere gældende:\nUnder suspensionsperioden vil det ikke være muligt at igangsætte selvfundne virksomhedspraktikker eller løntilskud. Det er heller ikke under suspensionsperioden muligt at genoptage et virksomhedsrettet forløb, som blev afsluttet, da suspensionen trådte i kraft.\nHerudover henvises der til de øvrige spørgsmål/svar om retningslinjerne for de virksomhedsrettede tilbud under suspensionsperioden.\nKan kurser og uddannelse gennemføres og udbydes, hvis det foregår som online undervisning, herunder seks ugers jobrettet uddannelse?\nSvar 21-04-20 - ikke længere gældende:\nJa, tilbud om vejledning og opkvalificering efter lovens kapitel 14 samt jobrettet uddannelse efter loven kapitel 9 kan bevilges og påbegyndes, hvis borgeren er enig, og forløbet afholdes digitalt. Forløb, som er påbegyndt forud for suspensionsperioden kan også videreføres og afsluttes, hvis borgeren er enig, og forløbet afholdes digitalt.\nDette gælder både ordinære uddannelsestilbud, fx AMU-kurser, men også øvrige vejlednings- og opkvalificeringsforløb, fx jobsøgningskurser m.v., som udbydes af andre aktører.\nSeks ugers jobrettet uddannelse kan bevilges og påbegyndes som fjernundervisning op til og med erhvervsuddannelsesniveau i perioden, hvor dele af den aktive indsats er suspenderet. Akademimoduler, som fremgår af positivlisten, kan også tages som fjernundervisning, jf. de almindeligt gældende regler. Bestemmelsen i hhv. bekendtgørelse om 6 ugers jobrettet uddannelse og bekendtgørelse om fleksjob om, at der ikke kan deltages i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse, hvis undervisningen foregår som fjernundervisning, er således fraveget. På Styrelsen for IT og Lærings hjemmeside fremgår, hvilke AMK-kurser og akademimoduler der udbydes online:\nwww.voksenuddannelse.dk (nyt vindue)\nGenerelt gælder det, at det er frivilligt for borgerne at deltage i tilbuddet, hvorfor borgeren ikke kan sanktioneres for ikke at tage imod et tilbud.\nKan der i suspensionsperioden igangsættes nye virksomhedspraktikker og ansættelser med løntilskud?\nUnder den midlertidige delvise suspension af beskæftigelsesindsatsen kan der ikke igangsættes nye virksomhedspraktikker og ansættelser med løntilskud.\nAllerede igangsatte tilbud vil dog kunne videreføres og eventuelt forlænges efter gældende regler, hvis virksomhed og borger er enige herom. Styrelsen vil i denne sammenhæng opfordre kommunerne til at afsøge og drøfte med ledige og virksomhederne om forløbet kan fortsætte. Her bør hensyn som risiko for smittespredning, opretholdelse af formål og intentioner med forløbet og fastholdelse af særligt udsatte borgeres tilknytning til arbejdsmarkedet vægte med.\nIfølge suspensionsbekendtgørelsen kan løntilskudsjob fortsætte under suspensionsperioden, hvis borger og arbejdsgiver er enige herom. Skal et sådant løntilskudsjob ophøre, hvis løntilskudspersonen efterfølgende hjemsendes på grund af smittefare?\nHvis en løntilskudsperson bliver hjemsendt med løn, vil løntilskudsjobbet kunne fortsætte under hjemsendelsen.\nHvis en løntilskudsperson hjemsendes uden løn, gælder følgende:\nUdgangspunktet er, at en arbejdsgiver ikke uden videre kan sende sine medarbejdere hjem og indstille udbetalingen af løn til dem. Hvad enten arbejdsgiveren kalder det afskedigelse eller hjemsendelse, skal det ske med overholdelse af de individuelle varsler, som medarbejderne hver især har krav på efter lov, overenskomst eller ansættelsesaftale.\nVisse overenskomster indeholder dog adgang for arbejdsgiverne til med lønfrigørende virkning og uden overholdelse af de opsigelsesvarsler – som de ansatte normalt har krav på – at hjemsende ansatte. Hjemsendelse skal være begrundet i et forhold, som fremgår af overenskomsten. For en løntilskudsperson med en sådan overenskomst, vil hjemsendelse uden løn ikke nødvendigvis medføre, at løntilskudsjobbet skal stoppe. Der udbetales dog ikke løntilskud, så længe personen er hjemsendt uden løn.\nBliver en løntilskudsperson hjemsendt uden løn, uden at personen har en overenskomst, der giver adgang til hjemsendelse uden løn, skal løntilskuddet stoppe, og det skal registreres som afsluttet i systemerne. For så vidt angår mulighederne for genoptagelse efter suspensionsperioden, henvises til følgende spørgsmål-svar på denne side:\n”Skal virksomhedsrettede forløb (løntilskud og virksomhedspraktikker), der indstilles som følge af suspensionen af beskæftigelsesindsatsen, afsluttes i de kommunale fagsystemer, og skal bevillingen over for virksomheden annulleres? Eller kan forløbene stilles i bero med henblik på at kunne genoptages efterfølgende?”\nSkal virksomhedsrettede forløb (løntilskud og virksomhedspraktikker), der indstilles som følge af suspensionen af beskæftigelsesindsatsen, afsluttes i de kommunale fagsystemer, og skal bevillingen over for virksomheden annulleres? Eller kan forløbene stilles i bero med henblik på at kunne genoptages efterfølgende?\nSvar 31-03-20 - ikke længere gældende:\nStyrelsen har udmeldt, at virksomhedsrettede forløb som udgangspunkt afsluttes i forbindelse med suspensionen, men også at de kan videreføres, hvis borger og virksomhed er enig herom. Styrelsen skal derfor opfordre kommunerne til at afsøge og drøfte med ledige og virksomhederne om forløbet kan fortsætte. Her bør hensyn som risiko for smittespredning, opretholdelse af formål og intentioner med forløbet og fastholdelse af særligt udsatte borgeres tilknytning til arbejdsmarkedet vægte med.\nFor virksomhedsforløb, der stoppes, vil det efterfølgende skulle vurderes, om de kan videreføres eller genoptages efter suspensionsperioden. Blandt andet af hensyn til de ledige, kan det være hensigtsmæssigt at indgå i en dialog med virksomheden om, at forløbet ønskes genoptaget, men det vil ikke være en rettighed for hverken virksomheden eller den ledige at forløbet kan videreføres/genoptages. Det vil bero på en konkret vurdering af, om betingelserne for at etablere et virksomhedsrettet forløb på pågældende virksomhed for den pågældende borger fortsat er til stede efter suspensionsperioden.\nI de tilfælde, hvor kommunen har en forventning om, at virksomhedsforløbet videreføres eller genoptages efter suspensionsperioden, vil det ofte være hensigtsmæssigt, hvis borgeren og virksomheden opretholder kontakten under suspensionsperioden. Kommunen bør derfor være opmærksom på, hvordan de kan understøtte, at kontakten mellem borger og virksomhed opretholdes. Særligt hvis der er tale om udsatte borgere, fx målgruppen for Flere-skal-med-indsatsen. Gennem kontakten bevares en kontinuitet i borgerens virksomhedsforløb og borgeren og virksomheden vil ikke opleve, at forløbet fuldstændig afbrydes.\nDe forløb, der ikke videreføres i suspensionsperioden, skal registreringsmæssigt afsluttes, og bevillingen skal stoppes. For forløb, der jf. ovenfor genoptages efter suspensionsperioden, indebærer dette, at disse vil skulle oprettes på ny efter perioden.\nEr den aktive indsats stoppet? Og skal ledige derfor undlade at møde op til allerede igangsatte tilbud?\nDog kan virksomhedsrettede forløb, fx på virksomheder, hvor produktionen/driften opretholdes, kunne videreføres og eventuelt forlænges efter gældende regler, hvis borger og virksomhed er enige herom.\nMed virkning fra den 30. marts kan der også bevilges og påbegyndes tilbud om vejledning og opkvalificering, hvis borgeren er enig, og forløbet afholdes digitalt.\nDer er ikke et forbud i reglerne mod at give tilbud om virksomhedspraktik eller løntilskudsjob i virksomheder, hvor der fortsat er ansatte, som er hjemsendt med lønkompensation.\nMen betingelserne for tilbuddet, bl.a. formålet skal være opfyldt.\nFor tilbud om virksomhedspraktik skal tilbuddet gives med henblik på at afklare eller udvikle personens faglige, sociale eller sproglige kompetencer og at afklare og bringe personen tættere på jobmål, ved at personen deltager i konkrete arbejdsopgaver og indgår i kollegiale sammenhænge. Derudover skal en virksomhedspraktik tilrettelægges, så den så vidt muligt kombineres med eller efterfølges af timer, hvor personen ansættes ordinært som lønmodtager. Der gælder særlige regler for uddannelseshjælpsmodtagere samt for sygedagpengemodtagere og personer i jobafklaringsforløb (som er i et ansættelsesforhold).\nFor tilbud om løntilskudsjob skal tilbuddet gives med henblik på oplæring og genoptræning af faglige, sociale eller sproglige kompetencer. Der gælder særlige regler for førtidspensionister.\nJobcenteret skal dermed vurdere, om formålet med en virksomhedspraktik/løntilskudsansættelse kan opfyldes for personen, hvis der stadig er ansatte i virksomheden, som er hjemsendte med lønkompensation. Kan en ledig gå direkte ind og overtage et job, som en hjemsendt ansat på lønkompensationsordningen har varetaget, vil formålet ikke være opfyldt.\nJobcenteret skal særligt være opmærksom på og sikre sig, at personen vil kunne opnå den tilstrækkelige afklaring/udvikling via en virksomhedspraktik eller oplæring/genoptræning via en løntilskudsansættelse.\nAlle øvrige betingelser for tilbuddet skal også være opfyldt. Det gælder bl.a. rimelighedskravet og merbeskæftigelseskravet (for løntilskudsjob).\nFor en beskrivelse af, om ordinært ansatte, der er eller har været hjemsendt med lønkompensation, indgår i opgørelsen af rimeligheds- og merbeskæftigelseskravet henvises der til særskilt spørgsmål/svar herom.\nMuligheden for at etablere virksomhedspraktik og løntilskud med fysisk fremmøde er i øjeblikket suspenderet til og med den 28. februar 2021. Er det muligt under suspensionsperioden at bevilge en virksomhedspraktik eller et løntilskudsjob med fysisk fremmøde til ikrafttræden den 1. marts 2021?\nDer kan ikke under suspensionsperioden bevilges nye tilbud om virksomhedspraktik eller løntilskudsjob med fysisk fremmøde. Det gælder også, selvom tilbuddet først skal starte den 1. marts eller senere, hvor suspensionsperioden kan være afsluttet, hvis den ikke forlænges. Dette følger af bestemmelsen i § 1, stk. 1, nr. 3, i genåbningsbekendtgørelsen (BEK 113 af 29. januar 2021), hvor reglerne for bl.a. praktik og løntilskud med fysisk fremmøde fraviges til og med den 28. februar. Jobcenteret kan i et vist omfang forberede kommende praktik- eller løntilskudsforløb i samarbejde med arbejdsgivere, men den egentlige aftale og bevilling i VITAS må vente til efter suspensionsperioden.\nMuligheden for at etablere virksomhedspraktik og løntilskud med fysisk fremmøde er i øjeblikket suspenderet. Er det muligt under suspensionsperioden at bevilge en virksomhedspraktik eller et løntilskudsjob med fysisk fremmøde til ikrafttræden når suspensionen er ophørt?\nSvar 11-03-21 - ikke længere gældende:\nDer kan ikke under suspensionsperioden bevilges nye tilbud om virksomhedspraktik eller løntilskudsjob med fysisk fremmøde. Det gælder også, selvom tilbuddet først skal starte, når suspensionsperioden er ophørt. Dette følger af bestemmelsen i § 1, stk. 1, nr. 3, i genåbningsbekendtgørelsen (BEK 113 af 29. januar 2021 med senere ændringer), hvor reglerne for bl.a. praktik og løntilskud med fysisk fremmøde fraviges. Jobcenteret kan i et vist omfang forberede kommende praktik- eller løntilskudsforløb i samarbejde med arbejdsgivere, men den egentlige aftale og bevilling i VITAS må vente til efter suspensionsperioden.\nFra den 8. februar 2021 genoptages undervisningen ved fysisk fremmøde for elever i børnehaveklasse samt 1.-4. klasse. Betyder det, at der godt må starte virksomhedspraktik- og løntilskudsforløb i skoler og skolefritidsordninger fra den dato? (revideret)\nNej. Suspensionsreglerne for virksomhedspraktik og løntilskudsjob efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats gælder fortsat og indtil videre. Dvs. der kan ikke starte eller genstarte sådanne tilbud med fysisk fremmøde. Der er under suspensionsperioden alene mulighed for digitale virksomhedspraktik- og løntilskudsforløb, dvs. uden fysisk fremmøde, og kun forudsat at borgeren er enig i tilbuddet.\nSvar 05-02-21 - ikke længere gældende:\nNej. Suspensionsreglerne for virksomhedspraktik og løntilskudsjob efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats gælder fortsat og indtil den 28. februar, jf. bekendtgørelse om genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen som følge af COVID-19 (BEK nr. 113 af 29. januar 2021). Dvs. der kan ikke starte eller genstarte sådanne tilbud med fysisk fremmøde. Der er under suspensionsperioden alene mulighed for digitale virksomhedspraktik- og løntilskudsforløb, dvs. uden fysisk fremmøde, og kun forudsat at borgeren er enig i tilbuddet.\nKan der i suspensionsperioden igangsættes nye virksomhedspraktikker og ansættelser med løntilskud og hvordan forholder vi os til allerede igangsatte forløb samt evt. afbrydelse af forløb? (revideret)\nI forbindelse med de ændrede suspensionsregler pr. 20. december 2020, kan der, indtil videre, ikke igangsættes nye virksomhedspraktikker og ansættelser med løntilskud, medmindre borgeren er enig, og at forløbet afholdes digitalt.\nVirksomhedspraktik og løntilskudsjob igangsat før 20. december vil kunne videreføres og eventuelt forlænges efter gældende regler, hvis virksomhed og borger er enige herom. Styrelsen vil i denne sammenhæng opfordre kommunerne til at afsøge og drøfte med ledige og virksomhederne om forløbet kan fortsætte. Her bør hensyn som risiko for smittespredning, opretholdelse af formål og intentioner med forløbet og fastholdelse af særligt udsatte borgeres tilknytning til arbejdsmarkedet vægte med.\nPåbegyndte eller bevilgede forløb, som afbrydes i henhold til ovenstående regler eller hensyn til sundhedsmyndighedernes anbefalinger, skal afbrydes i fagsystem og VITAS. Det er vigtigt, at afbrydelsen i fagsystemet registreres med årsag ”afbrudt” og statusårsag ”revision af plan” således, at der ikke dannes negative underretningspligtige hændelser fra jobcentret til a-kassen.\nSvar 15-01-21 - ikke længere gældende:\nI forbindelse med de ændrede suspensionsregler pr. 20. december 2020 , som p.t. gælder til og med den 7/2. 2021 kan der ikke igangsættes nye virksomhedspraktikker og ansættelser med løntilskud, medmindre borgeren er enig og at forløbet afholdes digitalt.\nEr det muligt at genoptage virksomhedspraktik og løntilskudsjob med fysisk fremmøde, nu hvor flere og flere butikker og virksomheder åbner?\nSvar 10-03-21 - ikke længere gældende:\nVirksomhedspraktik og løntilskudsjob med fysisk fremmøde, der var i gang inden nedlukningen, men som er blevet suspenderet pga. nedlukningen, kan ikke genoptages, selv om der sker en delvis genåbning af samfundet. Både genoptagelse af igangværende forløb og nye tilbud med fysisk fremmøde kan først iværksættes, når det fra politisk side besluttes, at der kan åbnes for dette.\nEr der mulighed, at personer kan undtages restriktionerne i beskæftigelsesindsatsen, hvor dette vurderes påkrævet af særlige hensyn?\nSvar 09-03-21- ikke længere gældende:\nNej, der er ikke en særlig mulighed for, at personer kan undtages restriktionerne i beskæftigelsesindsatsen, hvor dette vurderes påkrævet af særlige hensyn, fx hensyn til borgerens sociale/psykiske ve og vel. Dette følger af de supplerende restriktioner, som er beskrevet i orienteringsskrivelsen af 18. december 2020.\nOrientering af 18. december 2020 om ændring af bekendtgørelse om genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen som følge af COVID-19 (pdf) (nyt vindue)\nDet skal dog bemærkes, at restriktionerne medfører, at alle møder og samtaler med borgere bør afholdes digitalt/telefonisk. Samtaler og mentorforløb med fysisk fremmøde kan dog fortsætte eller igangsættes, hvor dette vurderes påkrævet af særlige hensyn, fx hensyn til borgerens sociale/psykiske ve og vel.\nEndelig skal det bemærkes, at for unge, der deltager i STU-uddannelsen, er uddannelsesforløbet reguleret i lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov (STU-loven), jf. lovbekendtgørelse nr. 610 af 28. maj 2019. Det betyder, at eventuelle restriktioner ift. STU-uddannelsen følger udmeldingerne fra Børne- og Undervisningsministeriet. Den almindelige adgang til at give supplerende tilbud efter § 91 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats er omfattet af restriktionerne til denne bestemmelse.\nHvordan skal jobcenteret konkret vurdere, om borgeren er i særlig risiko for at miste tilknytningen til arbejdsmarkedet, - jf. forudsætningerne for at kunne give tilbud om nytteindsats eller øvrig vejledning og opkvalificering?\nSvar 19-04-21 - ikke længere gældende:\nJobcentret kan bevilge tilbud om nytteindsats og øvrig vejledning og opkvalificering, hvis borgeren efter en individuel og konkret vurdering er i særlig risiko for at miste tilknytningen til arbejdsmarkedet, eller (for øvrig vejledning og opkvalificering) hvis der foreligger en arbejdsgivererklæring om efterfølgende ordinær ansættelse.\nI orienteringsbrevet til bekendtgørelsen, der blev udsendt den 15. april 2021 (dateret 7. april), er der angivet følgende eksempler på tilfælde, hvor borgeren kan vurderes at være i særlig risiko for at miste tilknytningen til arbejdsmarkedet:\nPersoner, hvor ledigheden kan føre til risiko for øget kriminalitet, og dermed bringer den enkelte længere væk fra arbejdsmarkedet.\nPersoner, som har været ledige i lang tid, og hvor den hidtidige aktivering ikke har resulteret i, at borgeren har fået hel eller delvis tilknytning til arbejdsmarkedet.\nUdsatte grupper, herunder sårbare unge, hvor jobcenteret i kontakten med den enkelte oplever, at personens tilstand forværres som følge af manglende social kontakt og selvisolation, og dermed bringer den enkelte længere væk fra arbejdsmarkedet.\nDimittender, der oplever fald i motivationen for arbejdsmarkedstilknytning på grund af manglende aktivering og dermed bringer den enkelte længere væk fra arbejdsmarkedet.\nListen er ikke udtømmende, men indeholder elementer jobcentret kan lægge vægt på ved vurderingen.\nHele orienteringsskrivelsen kan tilgås via dette link:\nJobcenteret skal af egen drift sørge for, at afgørelse om et tilbud træffes på et oplyst grundlag. Dette vil typisk ske gennem dialogen med borgeren under jobsamtalerne. Jobcentret skal dermed spørge ind til forhold, der har betydning for sagens afgørelse.\nHvad betyder det, når der står i orienteringsbrevet fra 15. april, at hvis en virksomhed lukkes ned fx grundet lokale nedlukninger, så vil et igangsat tilbud ligeledes blive afbrudt?\nSvar 16-04-21 - ikke længere gældende:\nHvis en virksomhed lukker ned på grund af smittefare, og medarbejderne hjemsendes, så afbrydes det fysiske fremmøde også for personer, der er i virksomhedspraktik eller løntilskudsjob på virksomheden.\nTilbuddet vil som udgangspunkt registreringsmæssigt skulle afsluttes i VITAS og i jobcenter-fagsystemet og bevillingen stoppes, hvis den ledige ikke arbejder/deltager i tilbuddet. Hvis forløbet på et senere tidspunkt genoptages, skal tilbuddet oprettes på ny. Hvis et løntilskudsjob stoppes helt, vil et evt. opsigelsesvarsel skulle respekteres.\nHvis man på forhånd forventer, der vil være tale om en helt kortvarig nedlukning – fx en uges tid – vil det dog kunne overvejes at lade tilbuddet fortsætte de pågældende dage, hvor personen er hjemsendt og ikke arbejder/deltager i tilbuddet. Udbetaling af løntilskud forudsætter, at arbejdsgiveren udbetaler løn.\nHvis virksomheden ikke lukker, men medarbejderne alene er hjemsendt med henblik på at arbejde hjemmefra, vil det kunne overvejes konkret, om virksomhedspraktikken eller løntilskudsjobbet kan videreføres digitalt, herunder om formålet med tilbuddet fortsat vil kunne opfyldes.\nHvis virksomheden er lukket ned på den måde, at medarbejderne er hjemsendt med lønkompensation, så vil hjemsendelsen med lønkompensation kunne være en mulighed for løntilskudsansatte i virksomheden, forudsat at virksomheden vælger ikke at hjemtage løntilskuddet for i stedet at modtage lønkompensation, hvis betingelserne herfor i øvrigt er overholdt. Der kan henvises til følgende spørgsmål-svar herom: "Er løntilskudsjob omfattet af lønkompensationsordningen?"\nHvordan beregnes fristerne for, hvornår et tilbud – i forbindelse med en varslingsindsats efter varslingspuljerne – senest skal være påbegyndt og afsluttet, når den ”døde” periode fra den 20. december 2020 til den 16. maj 2021 bortfalder den 1. september?\nSvar 05-07-21- ikke længere gældende:\nBekendtgørelsen om genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen som følge af covid-19 træder i kraft den 11. juli 2021 og er gældende frem til den 1. september 2021. Bekendtgørelsen forventes ikke forlænget, men helt at ophøre fra 1. september 2021.\nI forhold til varslingspuljerne betyder det, at den ”døde” perioder fra den 20. december 2020 til den 16. maj 2021 bortfalder, når bekendtgørelsen ophører den 1. september 2021. Herefter kan den ”døde” periode ikke fratrækkes i beregningen af, hvornår et tilbud, i forbindelse med en varslingsindsats efter varslingspuljerne, senest skal være påbegyndt (3 måneder efter fratrædelse/ledighed) og afsluttet (6 måneder efter fratrædelse/ledighed). STAR opfordrer derfor jobcentrene til at iværksætte og afvikle varslingsindsatser så hurtigt som muligt, hvor det er relevant i forhold til at overholde fristerne.\nI forhold til beregning af fristerne betyder det fx følgende for en borger, der er fratrådt/blevet ledig senest d. 16. maj 2021:\nFx den 30. november 2020, skal tilbud være påbegyndt senest den 28. juli 2021 – her fratrækkes den ”døde” periode i beregningen. Tilbud skal være afsluttet senest den 31. august 2021, da genåbningsbekendtgørelsen – og dermed den ”døde” periode” - ophører den 1. september 2021.\nFx den 31. januar 2021, skal tilbud være påbegyndt senest den 16. august 2021 – her fratrækkes den ”døde” periode i beregningen. Tilbud skal være afsluttet senest den 31. august 2021, da genåbningsbekendtgørelsen - og dermed den ”døde” periode - ophører den 1. september 2021.\nFx den 30. april 2021, skal tilbud være påbegyndt senest den 16. august 2021 – her fratrækkes den ”døde” periode i beregningen. Tilbud skal senest være afsluttet den 31. oktober 2021 – her fratrækkes den ”døde” periode ikke i beregningen, men den almindelige frist på 6 måneder anvendes.\nHvad er hjemlen til, at der pr. 15. april 2021 igen kan gives nye virksomhedspraktikker og løntilskudsjob med fysisk fremmøde?\nSom det fremgår af orienteringsbrevet, der blev udsendt den 15. april 2021 (dateret 7. april), er der pr. 15. april åbnet for etablering af virksomhedspraktik og løntilskudsjob med fysisk fremmøde. Dette var ikke muligt før den 15. april, fordi den tidligere suspensionsbekendtgørelse (BEK 113 af 29. januar 2021) indeholdt en fravigelse til de almindelige regler i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats om, at der kan gives praktik og løntilskudsjob med fysisk fremmøde. Fravigelsen fremgik af den tidligere bekendtgørelses § 1, stk. 1, nr. 3, og § 1, stk. 4.\nEn sådan fravigelse er der ikke i den nye bekendtgørelse (BEK nr. 646 af 13. april 2021), hvorfor det igen er muligt at give virksomhedspraktik og løntilskudsjob med fysisk fremmøde.\nKan ledige fortsat få bevilget/deltage i ordinær uddannelse, der udbydes af uddannelsesinstitutioner under Børne- og Undervisningsministeriet og Uddannelses- og Forskningsministeriet (revideret)\nSvar 20-05-21 - ikke længere gældende:\nJa. Der er ikke covid-begrænsninger i muligheden for at bevilge/deltage i tilbud om ordinær uddannelse efter lovens § 90. Her kan der bevilges/deltages i uddannelse i det omfang, de nationale udmeldinger om uddannelsesinstitutioner følges.\nVed ordinær uddannelse forstås uddannelser, der har hjemmel i lov og udbydes generelt, og hvor uddannelsen umiddelbart er rettet mod job på arbejdsmarkedet.\nDet omfatter bl.a. uddannelser under Børne- og undervisningsministeriets og Uddannelses- og Forskningsministeriets område, som udbydes generelt og er rettet mod arbejdsmarkedet, fx AMU-kurser, erhvervsuddannelser herunder med eux-forløb og universitetsuddannelser.\nOrdinær uddannelse omfatter dog også visse uddannelser, som ikke umiddelbart er rettet mod job på arbejdsmarkedet. Det gælder fx gymnasiale uddannelser, forberedende voksenundervisning (FVU-loven), videregående uddannelser for voksne (VFU-loven) samt erhvervsrettet voksenuddannelse (lov om åben uddannelse).\nBeskrivelsen af, hvilke uddannelser, der anses for ordinære uddannelser, fremgår af § 103 i bekendtgørelse om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nJa. Der er kun begrænsninger i muligheden for at bevilge/deltage i tilbud om øvrig vejledning og opkvalificering efter § 91 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nDer er ikke begrænsninger i muligheden for at bevilge/deltage i tilbud om ordinær uddannelse efter lovens § 90. Her kan der bevilges/deltages i uddannelse i det omfang, de nationale udmeldinger om uddannelsesinstitutioner følges.\nSkal jobrotationsforløb udsættes, aflyses eller kan forløbet fortsat gennemføres?\nDer er fortsat mulighed for inden for de almindelige regler i beskæftigelsesindsatsen og de nationale restriktioner, herunder restriktioner i forhold til uddannelsessteder, at udbetale jobrotationsydelse til arbejdsgivere under jobrotationsforløb.\nSvar 17-06-20- ikke længere gældende:\nJobcentrene og a-kasserne i hele landet kan give en almindelig beskæftigelsesindsats, og dermed kan der bevilges nye jobrotationsforløb samt videreføres igangsatte jobrotationsforløb.\nSvar 09-06-20 - ikke længere gældende:\nDer er fortsat både mulighed for at bevilge nye jobrotationsforløb samt videreføre igangsatte jobrotationsforløb.\nDer kan dog fortsat kun udbetales jobrotationsydelse til arbejdsgiveren for de timer, hvor den/de beskæftigede deltager i efteruddannelse med løn, og der samtidig er ansat en jobrotationsvikar. Det vil sige, at der fortsat skal være en time-til-time-relation mellem den beskæftigedes uddannelsestimer og vikartimerne.\nHvis den/de beskæftigede ikke kan deltage i planlagt efteruddannelse, fx fordi uddannelsessteder fortsat holder lukket, og de heller ikke kan deltage i efteruddannelsen digitalt, må jobcenteret sammen med arbejdsgiveren vurdere, om forløbet skal udsættes/aflyses.\nHvis vikaren er påbegyndt vikariatet, skal en udsættelse/aflysning betragtes som et ophør med vikaransættelsen. Det bemærkes i den forbindelse, at vikaren er ansat på alm. vilkår, og dermed skal et ophør ske i overensstemmelse med almindelige opsigelsesvarsler mv.\nHvis den/de beskæftigede fortsat kan deltage i planlagt efteruddannelse, fx digitalt, vil der kunne udbetales jobrotationsydelse for de timer, hvor den beskæftigede deltager i efteruddannelsen med løn og vikaren samtidig er ansat. Det er en betingelse, at de øvrige betingelser for jobrotation er opfyldt.\nI Vestdanmark vil jobcentrene og a-kasserne kunne give en almindelig beskæftigelsesindsats og dermed kunne\nbevilge nye jobrotationsforløb samt videreføre igangsatte jobrotationsforløb.\nUnder den midlertidige delvise suspension af beskæftigelsesindsatsen er der både mulighed for at bevilge nye jobrotationsforløb samt videreføre igangsatte jobrotationsforløb.\nHvis den/de beskæftigede ikke kan deltage i planlagt efteruddannelse, fordi uddannelsesstederne holder lukket, og heller ikke kan deltage i efteruddannelsen digitalt, må jobcenteret sammen med arbejdsgiveren vurdere, om forløbet skal udsættes/aflyses.\nSkal/kan jobcentre, som befinder sig i sogne eller kommuner, som er lukket automatisk ned, holde gang i aktive tilbud/vejledningsforløb, herunder forløb, som drives af private aktører/socialøkonomiske virksomheder?\nSvar 14-06-21 - ikke længere gældende:\nHvis der sker en regional nedlukning, er jobcentre ikke en af de institutioner, som kommunalbestyrelsen kan beslutte at lukke. I stedet kan kommunalbestyrelsen anbefale, at offentligt ansatte skal arbejde hjemme, medmindre de varetager kritiske funktioner. Jobcentrene opfattes ikke som en kritisk funktion, men vil i stedet være omfattet af en evt. anbefaling om at arbejde hjemmefra.\nVed automatiske nedlukninger vil aktive tilbud/vejledningsforløb med fysisk fremmøde kunne fortsættes på virksomheder, uddannelsessteder, som forbliver åbne (fx supermarkeder), hvis formålet med tilbuddet i øvrigt kan opretholdes og kan ske i henhold til sundhedsmyndighedernes retningslinjer.\nDet er jobcentret, der vurderer, om forløb decideret må afbrydes eller blot kan stilles i bero/på pause eller kan overgå til digital afholdelse. Her bør det indgå i vurderingen, om det vil være muligt at videreføre aktiviteterne efter restriktionsperiodens udløb. Det er styrelsens vurdering, at forløb, som ikke kan videreføres med fysisk fremmøde/digitalt, kan stilles i bero/på pause i en kortere periode, hvor en kommune eller et sogn er omfattet af en automatisk nedlukning.\nHvordan skal jobcentre m.fl. håndtere aktive tilbud/vejledningsforløb, herunder forløb, der drives af private aktører, hvis der er regionale eller lokale nedlukninger?\nSvar 20-12-21- ikke længere gældende:\nAktive tilbud/vejledningsforløb med fysisk fremmøde vil kunne fortsættes på virksomheder, uddannelsessteder, som forbliver åbne (fx supermarkeder), hvis formålet med tilbuddet i øvrigt kan opretholdes og kan ske i henhold til sundhedsmyndighedernes retningslinjer. Tilbuddet skal foregå under hensyn til borgere i særlig risiko for COVID-19 eller borgere med nære pårørende, der er i risiko, jf. Sundhedsstyrelsens udmelding om risikogrupper.\nDet er jobcentret, der vurderer, om forløb decideret må afbrydes eller blot kan stilles i bero/på pause eller kan overgå til digital afholdelse. Her bør det indgå i vurderingen, om det vil være muligt at videreføre aktiviteterne efter en eventuel nedluknings udløb. Det er styrelsens vurdering, at forløb, som ikke kan videreføres med fysisk fremmøde/digitalt, kan stilles i bero/på pause i en kortere periode, hvor en kommune er berørt af en nedlukning.\nHvis der skulle ske en regional eller lokal nedlukning, er jobcentre ikke en af de institutioner, som kommunalbestyrelsen kan beslutte at lukke. I stedet kan kommunalbestyrelsen anbefale, at offentligt ansatte skal arbejde hjemme, medmindre de varetager kritiske funktioner. Jobcentrene opfattes ikke som en kritisk funktion, men vil i stedet være omfattet af en evt. anbefaling om at arbejde hjemmefra.\nVed regionale/lokale nedlukninger vil aktive tilbud/vejledningsforløb med fysisk fremmøde kunne fortsættes på virksomheder, uddannelsessteder, som forbliver åbne (fx supermarkeder), hvis formålet med tilbuddet i øvrigt kan opretholdes og kan ske i henhold til sundhedsmyndighedernes retningslinjer.\nKan der bevilges virksomhedspraktik/løntilskudsjob med fysisk fremmøde hos en arbejdsgiver, der stadig har ansatte i virksomheden, som er hjemsendt med lønkompensation?\nMed genåbningen af beskæftigelsesindsatsen er det igen muligt at bevilge tilbud om virksomhedspraktik og løntilskudsjob med fysisk fremmøde, hvis betingelserne for tilbuddet i øvrigt er opfyldt.\nMen betingelserne for tilbuddet, bl.a. formålet, skal være opfyldt.\nFor tilbud om virksomhedspraktik gælder det, at tilbuddet gives med henblik på at afklare eller udvikle personens faglige, sociale eller sproglige kompetencer og at afklare og bringe personen tættere på jobmål, ved at personen deltager i konkrete arbejdsopgaver og indgår i kollegiale sammenhænge. Derudover skal en virksomhedspraktik tilrettelægges, så den så vidt muligt kombineres med eller efterfølges af timer, hvor personen ansættes ordinært som lønmodtager. Der gælder særlige regler for uddannelseshjælpsmodtagere samt for sygedagpengemodtagere og personer i jobafklaringsforløb (som er i et ansættelsesforhold).\nJobcenteret skal dermed vurdere, om formålet med en virksomhedspraktik eller løntilskudsansættelse kan opfyldes for personen, hvis der stadig er ansatte i virksomheden, som er hjemsendte med lønkompensation. Kan en ledig gå direkte ind og overtage et job, som en hjemsendt ansat på lønkompensationsordningen har varetaget, vil formålet ikke være opfyldt.\nHvordan tæller den såkaldte ”døde periode” for dagpengemodtagere ift. kontaktforløbet mv.? Og gælder der en tilsvarende ”død periode” for øvrige målgrupper?\nDet er i dagpengesystemet besluttet, at perioden fra og med den 1. marts 2020 til og med den 31. august 2020, og perioden fra og med den 1. januar 2021 til og med den 30. juni 2021, ikke tæller med i opgørelsen af ledighedsperioden i dagpengesystemet. Suspensionsperioderne af dagpengeforbruget kaldes her ”døde perioder”.\nFor dagpengemodtagere vil disse ”døde perioder” ikke tælle med i opgørelsen af måneder i kontaktforløbet, tidspunktet for ret- og pligttilbud, og hvornår jobrettet uddannelse skal være afsluttet.\nDermed vil der være en længere periode til at holde lovpligtige jobsamtaler, give ret- og pligttilbud samt til at gennemføre jobrettet uddannelse. Hermed vil opgørelsen som hovedregel svare til opgørelsen i dagpengesystemet.\n”Døde perioder” vil fortsat tælle med ved beregningen af 5 ugers karens for jobrettet uddannelse.\nFor øvrige borgere, som også har ret og pligt til et kontaktforløb mv., vil der – hverken i kontaktforløbet mv. eller i ydelsessystemet – være tilsvarende ”døde perioder”. For disse borgere beregnes de første 6 måneder i kontaktforløbet og tidspunkt for ret- og pligttilbud mv. som hidtil.\nReglerne om ”de døde perioder” indgår i de almindelige regler fra 1. september 2021 og kan findes her.\nRetsinformation: Bekendtgørelse nr. 1731 af 26. august 2021 om ændring af bekendtgørelse om en aktiv beskæftigelsesindsats (nyt vindue)\nDet er i dagpengesystemet besluttet, at perioden fra og med den 1. marts 2020 til og med den 31. august 2020 og, perioden fra og med den 1. januar 2021 til og med den 30. juni 2021 ikke tæller med i opgørelsen af ledighedsperioden i dagpengesystemet. Perioden anses hermed for at være en såkaldt ”død periode”.\nFor dagpengemodtagere vil disse ”døde perioder” også gælde i forhold til opgørelsen af de første 6 måneder i kontaktforløbet, tidspunktet for ret- og pligt-tilbud og reglerne om, at jobrettet uddannelse for dagpengemodtagere skal være gennemført inden for 6/9 måneders ledighed.\nReglerne om de "døde perioder" i forhold til indsatsen fremgår af bekendtgørelsen om genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen.\nDet betyder, at den ”døde periode” ikke vil tælle med i opgørelsen af perioder i forhold til kontaktforløbet, tidspunktet for ret- og pligttilbud, og hvornår jobrettet uddannelse senest skal være afsluttet. Modsat vil den ”døde periode” fortsat tælle med ved beregningen af 5 ugers karens for jobrettet uddannelse.\nFor dagpengemodtagere, der har hele eller en del af den ”døde periode” i deres første 6/9 måneders ledighed, vil der dermed være en længere periode til at holde samtalerne i, til at deltage i ret- og pligttilbud samt til at gennemføre jobrettet uddannelse.\nHermed vil opgørelsen af perioden ift. lovkrav i den aktive indsats for dagpengemodtagere som hovedregel svare til opgørelsen i dagpengesystemet.\nFor øvrige borgere, som også har ret og pligt til et kontaktforløb mv., vil der – hverken i kontaktforløbet mv. eller i ydelsessystemet – være en tilsvarende ”død periode”. For disse borgere beregnes de første 6 måneder i kontaktforløbet og tidspunkt for ret- og pligttilbud mv. som hidtil.\nSvar 15-04-21 - ikke længere gældende:\nDet er i dagpengesystemet besluttet, at perioden fra og med den 1. marts 2020 til og med den 31. august 2020 og, perioden fra og med den 1. januar 2021 til og med den 30. april 2021 ikke tæller med i opgørelsen af ledighedsperioden i dagpengesystemet. Perioden anses hermed for at være en såkaldt ”død periode”.\nFor dagpengemodtagere vil disse ”døde perioder” også gælde i forhold til opgørelsen af de første 6 måneder i kontaktforløbet, tidspunktet for ret- pligt-tilbud og reglerne om, at jobrettet uddannelse for dagpengemodtagere skal være gennemført inden for 6/9 måneders ledighed.\nI regler om genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen gælder den ”døde periode” til og med den 30 . april 2021.\nDet betyder, at de 10 måneders ”død periode” ikke vil tælle med i opgørelsen af perioder i forhold til kontaktforløbet, tidspunktet for ret- og pligttilbud, og hvornår jobrettet uddannelse senest skal være afsluttet. Modsat vil den ”døde periode” fortsat tælle med ved beregningen af 5 ugers karens for jobrettet uddannelse.\nFor øvrige borgere, som også har ret og pligt til et kontaktforløb mv., vil der – hverken i kontaktforløbet mv. eller i ydelsessystemet – være en tilsvarende ”død periode”. For disse borgere beregnes de første 6 måneder i kontaktforløbet og tidspunkt for ret- og pligttilbud mv. som hidtil. Reglerne i LAB §§ 102 og 105 om ret- g pligttilbud er dog pt. fortsat suspenderet.\nDet er i dagpengesystemet besluttet, at perioden fra og med den 1. marts 2020 til og med den 31. august 2020, perioden fra og med den 1. januar 2021 til og med den 28. februar 2021 og også perioden fra og med den 1. marts 2021 og til og med 31. april 2021 (lovforslag forventes vedtaget 16. marts 2021) ikke tæller med i opgørelsen af ledighedsperioden i dagpengesystemet. Perioden anses hermed for at være en såkaldt ”død periode”.\nI de gældende regler om genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen gælder den ”døde periode” indtil den 28. februar 2021, hvilket dog er forlænget til den 15. april, jf. en overgangsbestemmelse i den nye epidemilov. I forbindelse med kommende ændring af disse regler forventes det, at den ”døde periode” bliver forlænget til og med den 31. april 2021.\nSvar 01-07-20 - ikke længere gældende:\nDet er i dagpengesystemet besluttet, at perioden fra og med den 1. marts 2020 til og med den 31. august 2020 ikke tæller med i opgørelsen af ledighedsperioden i dagpengesystemet. Perioden anses hermed for at være en såkaldt ”død periode”.\nFor dagpengemodtagere vil denne ”døde periode” også gælde i forhold til opgørelsen af de første 6 måneder i kontaktforløbet, tidspunktet for ret- pligt-tilbud og reglerne om at jobrettet uddannelse for dagpengemodtagere skal være gennemført inden for 6/9 måneders ledighed. Det betyder, at de seks måneder (fra 1. marts til og med udgangen af august) ikke vil tælle med i opgørelsen af disse perioder. Modsat vil den ”døde periode” fortsat tælle med ved beregningen af 5 ugers karens for jobrettet uddannelse.\nHvordan tæller den såkaldte ”døde periode” for dagpengemodtagere ift. ordninger, hvor der kræves forudgående ledighedsanciennitet (dvs. ved løntilskudsjob, voksenlærlinge, jobrotation og opkvalificering i forbindelse med ansættelse)? Og gælder der også en ”død periode” for andre målgrupper?\nSvar 07-09-21- ikke længere gældende:\nSuspensionsperioder af dagpengeforbruget - de såkaldte ”døde perioder” - har ikke indflydelse på, hvordan man beregner krav til forudgående ledighed, for at en borger kan ansættes med løntilskud, som jobrotationsvikar, som voksenlærling og ved opkvalificering i forbindelse med ansættelse. Dette beregnes som hidtil, og suspensionsperioder fratrækkes altså ikke.\nDet vil altså sige, at hvis en dagpengemodtager blev nyledig 1. maj 2021, kan personen få et løntilskudsjob efter 6 mdr. ledighed, og her tælles timer med dagpenge og løntilskudsjob siden maj med. Hvis personen har været fuldt ledig og modtaget dagpenge siden 1. maj, vil personen kunne komme i løntilskudsjob i oktober.\nDer er ikke en ”død periode” for øvrige borgere. For disse borgere beregnes forudgående ledighed også som hidtil.\nFor dagpengemodtagere er der ikke ændringer i reglerne om, hvilke perioder der kan medregnes i forhold til kravene om forudgående ledighedsanciennitet for, at en borger kan ansættes med løntilskud, som jobrotationsvikar, som voksenlærling og ved opkvalificering i forbindelse med ansættelse. Reglerne står i § 9 i bekendtgørelse om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nDermed kan dagpenge/løntilskudsjob medregnes - uanset at en dagpengeperioden anses som ”død periode” i forhold til beregning af dagpengeforbrug - i forhold til forudgående ledighedsanciennitet (dvs. ved løntilskudsjob, voksenlærlinge, jobrotation og opkvalificering i forbindelse med ansættelse.\nSkal ansatte, som har været/er hjemsendt med lønkompensation, tælles som ”ansatte med offentligt tilskud” i forhold til opgørelsen af rimeligheds- og beskæftigelseskravet?\nFor så vidt angår opgørelsen af tilskudspersoner i forhold til rimelighedskravet, fremgår det af §§ 63 og 77 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats (LAB), hvem der skal tælles med.\nAf § 63 og § 77 i LAB fremgår det således, at personer i virksomhedspraktik og nytteindsats (herunder fra integrationslovens område) samt personer ansat med løntilskud efter kapitel 12 i LAB (herunder fra kompensationsloven) tæller med som tilskudspersoner. Ansatte som har været hjemsendt med lønkompensation skal altså ikke tælle med i antallet af tilskudspersoner.\nI forhold til merbeskæftigelseskravet gælder det efter § 79 stk. 2, i bekendtgørelse om en aktiv beskæftigelsesindsats (BAB), at man ved opgørelsen af antallet af antal ordinært ansatte medregner alle beskæftigede (opgjort som fuldtidspersoner). Man skal dog ikke medregne ansatte med offentligt tilskud.\nReglen i BAB § 79 om, at der ikke skal medregnes ”ansatte med offentligt tilskud” omhandler kun personer, hvor personen er blevet ansat med bevilling af offentligt tilskud efter reglerne i LAB, Integrationsloven og Bekendtgørelse af lov om kompensation til handicappede i erhverv m.v. - dvs. løntilskudsjob, fleksjob, jobrotation og voksenlærlinge. Det vil sige, at ordinært ansatte – som en virksomhed i en periode har modtaget/modtager lønkompensation til - ikke skal anses for at være omfattet af ”ansatte med offentligt tilskud”.\nEr løntilskudsjob omfattet af lønkompensationsordningen?\nI de situationer, hvor arbejdsgiveren modtager tilskud til en medarbejders løn efter løntilskudsreglerne i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, vil arbejdsgiveren ikke kunne modtage kompensation fra lønkompensationsordningen. Det skyldes, at der ikke kan gives lønkompensation til medarbejdere ansat ”med særlige forhold”, hvilket bl.a. dækker over medarbejdere på anden offentlig støtte.\nEn arbejdsgiver, der har en person ansat efter reglerne om løntilskud i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, har alene en ret, men ikke en pligt, til at anmode om og modtage løntilskuddet. Virksomheden kan dermed vælge ikke er hjemtage løntilskuddet for i stedet at modtage lønkompensation, hvis betingelserne herfor i øvrigt er overholdt.\nHvis arbejdsgiveren således vælger ikke at modtage løntilskuddet, men i øvrigt ikke beder jobcenteret om, at løntilskudsforløbet ophører/overgår til ansættelse uden tilskud, så vil løntilskudsperioden (bevillingsperioden) løbe videre.\nHvis fx tilbud om en løntilskudsansættelse er bevilget for 6 måneder, og arbejdsgiveren vælger ikke at modtage løntilskud for 2 måneder i midten af forløbet, vil disse 2 måneder fortsat medgå i de 6 måneder, der er bevilget.\nIflg. § 55, stk. 4, nr. 2, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. medregnes perioder, hvor medlemmet deltager i tilbud efter kapitel 11-14 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, i forbruget af dagpengeperioden.\nVælger arbejdsgiveren at rette henvendelse til jobcenteret for at få borgeren til at overgå til helt ordinær ansættelse (uden løntilskud), og nedsætter jobcenteret herefter tilbudsperioden, så vil tilbudsperioden kun være den reducerede periode. Borgeren vil efter den ordinære ansættelse ikke kunne ansættes med løntilskud hos samme arbejdsgiver, med mindre det ikke længere er det seneste ansættelsessted.\nStyrelsen henviser i øvrigt til virksomhedsguiden.dk for en nærmere gennemgang af reglerne for lønkompensationsordningen:\nVirksomhedsguiden: Vejledning: Kompensation til virksomheder og selvstændige (nyt vindue)\nKan ressourceforløbssager forlænges, hvis de udløber i suspensionsperioden?\nSvar 15-05-20 - ikke længere gældende:\nKommunen skal inden ressourceforløbets afslutning træffe afgørelse om, hvilke indsatser der skal iværksættes fremadrettet. Kommunen kan efter de gældende regler ikke blot forlænge et ressourceforløb. Kommunen kan give et nyt ressourceforløb, hvis betingelserne er opfyldt, og kommunen følger de særlige sagsbehandlingsregler, der gælder for at tilkende et ressourceforløb, herunder at udarbejde rehabiliteringsplanens forbedrende del og forelægge sagen for rehabiliteringsteamet.\nHvis kommunen ikke kan nå at tage stilling til, hvilken foranstaltning der skal iværksættes efter ressourceforløbet, skal ressourceforløbet og ressourceforløbsydelsen fortsætte, indtil kommunen har taget stilling. Det betyder, at hverken ressourceforløbet eller ydelsen kan ophøre, før end der er truffet en ny afgørelse. Det gælder også nu under suspensionsperioden.\nDen midlertidige suspendering af beskæftigelsesindsatsen betyder dog, at der ikke skal afholdes møder i rehabiliteringsteamet ved personligt fremmøde. Kommunen kan i suspensionsperioden med borgerens samtykke imidlertid afholde møder virtuelt i rehabiliteringsteamet om sager, der vurderes at være tilstrækkeligt oplyst, med henblik på, at teamet afgiver indstilling i sagerne.\nSagerne kan behandles i rehabiliteringsteamet uden borgerens deltagelse, såfremt borgeren har givet samtykke hertil. Borgeren kan dog deltage i mødet, hvis borgeren ønsker det. Kommunen træffer kun afgørelse i sagen, hvis borgeren er enig i rehabiliteringsteamets indstilling. Hvis borger er uenig, behandles sagen på ny i rehabiliteringsteamet, når suspensionsperioden ophører.\nSkal der fortsat afholdes møder i rehabiliteringsteamet?\nDen midlertidige suspendering af beskæftigelsesindsatsen betyder, at der ikke skal afholdes møder i rehabiliteringsteamet ved personligt fremmøde.\nKommunen kan i suspensionsperioden med borgerens samtykke imidlertid afholde møder virtuelt i rehabiliteringsteamet om sager, der vurderes at være tilstrækkeligt oplyst, med henblik på, at teamet afgiver indstilling i sagerne.\nSagerne kan behandles i rehabiliteringsteamet uden borgerens deltagelse, såfremt borgeren har givet samtykke hertil. Borgeren kan dog deltage i mødet, hvis borgeren ønsker det.\nKommunen træffer kun afgørelse i sagen, hvis borgeren er enig i rehabiliteringsteamets indstilling. Hvis borger er uenig, behandles sagen på ny i rehabiliteringsteamet, når suspensionsperioden ophører. Det vil efter de gældende regler være muligt at tilkende førtidspension i visse sager, uden at sagen først har været forelagt rehabiliteringsteamet. Det gælder de sager, hvor sundhedskoordinator har afgivet udtalelse, og kommunen vurderer, at det er åbenlyst, at der skal tilkendes førtidspension. Såfremt der er tale om en terminalt syg borger, kan der tillige tilkendes førtidspension uden inddragelse af sundhedskoordinator.\nSkal kommunen fortsat tilbyde borger et møde, inden der kan træffes afgørelser om social pension?\nUdvidelsen af kommunernes mulighed for at træffe afgørelse er relevant for sager, der ikke skal i teamet, eller som har været i teamet, inden suspensionsperioden trådte i kraft. For sager, der skal i teamet, kan det i suspensionsperioden alene ske med borgerens samtykke, jf. særskilte spørgsmål-svar om rehabiliteringsteamet.\nKan kommunen fortsat afholde virtuelle møder i rehabiliteringsteamet? (revideret)\nSvar 15-06-20 - ikke længere gældende:\nMed genåbningen af beskæftigelsesindsatsen skal der igen afholdes møder i rehabiliteringsteamet ved personligt fremmøde.\nFor at sikre en forsvarlig genåbning af beskæftigelsesindsatsen gives der med genåbningen fortsat mulighed for, at kommunen med udgangspunkt i den konkrete sag kan afholde møder i rehabiliteringsteamet virtuelt.\nMuligheden for virtuelle møder i rehabiliteringsteamet kan fx anvendes de tilfælde, hvor der er behov for at tage hensyn til den enkelte borger eller hvor de fysiske rammer ikke gør det muligt at holde det enkelte møde inden for Sundhedsstyrelsens retningslinjer om COVID-19.\nHvordan håndterer vi det store antal sygemeldte, der forventes at overgå til jobafklaringsforløb, når de midlertidige forlængelser af sygedagpengeretten ophører? Det store antal sager betyder, at kommunerne ikke vil kunne overholde fristen på de 4 uger for, hvornår sager om jobafklaringsforløb skal behandles i rehabiliteringsteamet.\nBeskæftigelsesministeren har ved lov nr. 467 af 20. marts fået bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler om fravigelse af den gældende frist på 4 uger for, hvornår rehabiliteringsteamet skal behandle en sag om jobafklaringsforløb, og om iværksættelse af indsatsen i jobafklaringsforløbet, inden sagen forelægges for rehabiliteringsteamet.\nDer arbejdes på den konkrete udmøntning af bemyndigelsesbestemmelsen. Det forventes, at bekendtgørelse, der udmønter bestemmelsen sendes i høring hurtigst muligt.\nKan samtykket fra borger i forbindelse med afholdelse af virtuelt møde i rehabiliteringsteamet foregå mundtligt? (revideret)\nBorgerens samtykke kan principielt afgives både mundtligt og skriftligt. Det er dog kommunens ansvar at dokumentere, at borgeren har givet sit samtykke til, at behandlingen af sagen i rehabiliteringsteamet foregår digitalt uden borgerens deltagelse. Hvis borgeren afgiver mundtligt samtykke, bør kommunen bekræfte samtykket skriftligt i forhold til borgeren.\nSvar 02-04-20 - ikke længere gældende:\nBorgerens samtykke kan principielt afgives både mundtligt og skriftligt. Det er dog kommunens ansvar at dokumentere, at borgeren har givet sit samtykke til, at behandlingen af sagen i rehabiliteringsteamet foregår digitalt. Hvis borgeren afgiver mundtligt samtykke, bør kommunen bekræfte samtykket skriftligt i forhold til borgeren.\nHvad skal kommunen være opmærksom på, hvis mødet i rehabiliteringsteamet holdes digitalt? (revideret)\nSvar 19-12-21- ikke længere gældende:\nKommunen har med "Bekendtgørelse om delvis suspension af samtaleform i beskæftigelsesindsatsen som følge af covid-19" mulighed for at afholde møder i rehabiliteringsteamet digitalt. Muligheden for digitale møder i rehabiliteringsteamet kan fx anvendes i de tilfælde, hvor der er behov for at tage hensyn til den enkelte borger.\nKommunen skal vælge om mødet skal afholdes fysisk eller digitalt. Hvis mødet afholdes digitalt kan det ske uden borgerens deltagelse, hvis borgeren giver samtykke hertil. Hvis borgeren ønsker at deltage i mødet, skal kommunen sikre, at dette kan ske. Kommunen træffer kun afgørelse i sagen, hvis borgeren er enig i rehabiliteringsteamets indstilling eller har anmodet om, at kommunen alene tager stilling til spørgsmålet om førtidspension. Hvis kommunen ikke kan træffe afgørelse i overensstemmelse med rehabiliteringsteamets indstilling, skal sagen behandles på ny og med fysisk fremmøde i rehabiliteringsteamet.\nVed afholdelse af virtuelle rehabiliteringsmøder gælder de samme regler for afholdelse af virtuelle møder, som ellers har være gældende under suspensionsperioden.\nDet betyder, at hvis mødet afholdes virtuelt, skal borgeren afgive samtykke til, at mødet afholdes uden borgerens deltagelse. Hvis borgeren ønsker at deltage i mødet, skal kommunen sikre, at dette kan ske. Kommunen træffer kun afgørelse i sagen, hvis borgeren er enig i rehabiliteringsteamets indstilling eller har anmodet om, at kommunen alene tager stilling til spørgsmålet om førtidspension, og hvis kommunen ikke kan træffe afgørelse i overensstemmelse med rehabiliteringsteamets indstilling, skal sagen behandles på ny og med fysisk fremmøde i rehabiliteringsteamet.\nHvad betyder stoppet for den aktive beskæftigelsesindsats for private aktører, der leverer opgaver for kommunen som en del af den aktive indsats? (revideret)\nRegeringen har indgået en aftale med alle Folketingets partier om, at det offentlige indkøb skal være med til at understøtte, at virksomhederne – og dermed lønmodtagerne – kommer godt igennem den ekstraordinære økonomiske situation som følge af coronavirus gennem tre tiltag:\nmulighed for at forudbetale\nved at undlade at opkræve bod ved misligholdelse.\nRegeringen har den 26. marts indgået en aftale med KL og Danske Regioner om, at kommuner og regioner tilslutter sig de tre tiltag.\nDe konkrete konsekvenser, herunder for de økonomiske forpligtelser mellem de to parter, vil afhænge af de konkret indgåede kontrakter mellem kommunen som bestiller og den private aktør som leverandør.\nOpfordringen er derfor, at kontraktparterne indleder en dialog om samarbejdet i denne særlige situation.\nStyrelsen skal i den forbindelse henvise til KL samt til:\nØkonomistyrelsens vejledende svar om offentlige indkøb i lyset coronavirus (nyt vindue)\nEndelig skal styrelsen gøre opmærksom på, at der med forlængelse af bekendtgørelsen om suspensionsperioden den 30. marts 2020 er åbnet mulighed for, at jobcentrene kan iværksætte nye digitale vejlednings- og opkvalificeringsforløb – både som tilbud efter kapitel 14 i LAB og som jobrettet uddannelse efter kapitel 9. Åbningen gælder både ordinære uddannelsestilbud, fx AMU-kurser, men også øvrige vejlednings- og opkvalificeringsforløb, fx jobsøgningskurser m.v., som udbydes af andre aktører.\nHvordan vurderer vi retten til sygedagpenge, når opfølgningen er suspenderet?\nFor at have ret til sygedagpenge skal den sygemeldte være uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom efter sygedagpengelovens § 7. Dette gælder også under den nuværende situation, hvor sygedagpengeopfølgningen er suspenderet ved bekendtgørelse om suspension af beskæftigelsesindsatsen som følge af COVID-19, nr. 245 af 20. marts 2020.\nDet fremgår af bekendtgørelsens § 6, stk. 1, at kommunerne i suspensionsperioden fritages for pligten til at tilrettelægge opfølgningen, herunder ved individuelle samtaler, samt til at give beskæftigelsesrettede tilbud efter lov om en aktive beskæftigelsesindsats. Kommunerne kan dog vælge at foretage opfølgning telefonisk eller digitalt, jf. bekendtgørelsens § 6, stk. 2. Undtaget fra dette er sager omfattet af standby-ordningen.\nKommunerne kan eksempelvis vælge at følge op ved en telefonisk samtale med henblik på at vurdere den sygemeldtes ret til sygedagpenge, herunder om den sygemeldte er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom. Opfølgningen skal fortsat ske under hensyntagen til den sygemeldtes situation og helbredstilstand.\nFor så vidt angår kommunernes brug af lægeattester i sagsbehandlingen, så anbefales det med baggrund i den helt særlige situation med at forebygge og inddæmme udbredelsen af COVID-19 med udgangspunkt i sundhedsmyndighedernes anbefalinger, at der i suspensionsperioden, som led i at undgå smittespredning, så vidt muligt undgås at rekvirere attester, der kræver personens fysiske tilstedeværelse ved konsultation. Styrelsen skal således pege på muligheden for, at attester i et vist omfang i den nuværende situation vil kunne udarbejdes ud fra telefonisk eller digital konsultation hos den praktiserende læge. Det er altid den enkelte praktiserende læge, der afgør, om en attest kan udarbejdes uden fysisk konsultation.\nDet anbefales i øvrigt, at kommunerne løbende har en øget opmærksomhed på belastningen i sundhedsvæsnet, og at beredskabet har højest prioritet.\nHvad betyder den digitale genåbning af beskæftigelsesindsatsen i Østdanmark for den sygemeldtes pligt til at medvirke til kommunens opfølgning?\nDen digitale genåbning af beskæftigelsesindsatsen betyder, at kommunerne igen skal foretage sygedagpengeopfølgning. Opfølgningen skal dog ske ved digitale eller telefoniske samtaler i stedet for ved individuelle samtaler med personligt fremmøde.\nDet er fortsat en betingelse for at modtage sygedagpenge, at den sygemeldte opfylder de grundlæggende betingelser for ret til sygedagpenge, herunder bestemmelserne i lovens § 7 og § 21 om at være uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom og om i øvrigt at medvirke til kommunens opfølgning m.v.\nKommunen skal træffe afgørelser om fx uarbejdsdygtighed og medvirken på samme vis som normalt. En afgørelse om, at den sygemeldte ikke medvirker efter § 21, må ske ud fra en helt konkret vurdering i den enkelte situation. Inden der evt. træffes afgørelse om manglende medvirken, må kommunen iagttage de almindelige forvaltningsretlige regler og principper, herunder også partshøring, og sikre, at sagen er tilstrækkeligt oplyst.\nSvar 01-04-20 - ikke længere gældende:\nSuspenderingen af beskæftigelsesindsatsen betyder, at kommunens afholdelse af opfølgningssamtaler og iværksættelse af indsats for sygedagpengemodtagere er suspenderet.\nKommunen kan dog efter en konkret vurdering i den enkelte sag, under hensyn til den sygemeldtes helbred og forudsætninger, vælge at foretage opfølgningssamtaler telefonisk eller digitalt. Sager omfattet af standby-ordningen er undtaget fra dette.\nHvad betyder den digitale genåbning i Østdanmark af beskæftigelsesindsatsen for opfølgning og indsats for sygedagpengemodtagere?\nKommunerne er i forbindelse med den digitale genåbning af beskæftigelsesindsatsen fortsat begrænset i at give beskæftigelsesrettede tilbud efter lov om en aktive beskæftigelsesindsats, jf. §8 i bekendtgørelse om Bekendtgørelse om delvis genåbning og fortsat delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen som følge af COVID-19, nr. 686 af 26. maj 2020. Der kan dog gives tilbud om virksomhedspraktik, løntilskud samt vejledning og opkvalificering efter lovens kapitel 11-12 samt 14, hvis forløbet afholdes digitalt.\nDer kan endvidere gives tilbud om virksomhedspraktik og løntilskudsjob hos private arbejdsgivere efter lovens kapitel 11 og 12 med fysisk fremmøde på virksomheden.\nHerudover kan der bevilges og påbegyndes tilbud om vejleding og opkvalificering med fysisk fremmøde, hvis borgeren er enig i et tilbud med fysisk fremmøde.\nSygemeldte skal fortsat støttes i at vende gradvist tilbage i arbejde, herunder via dialog med arbejdspladsen.\nDen digitale genåbning af beskæftigelsesindsatsen ændrer ikke på, at kommunen fortsat skal træffe afgørelse om retten til ydelse, herunder foretage vurdering af, om den sygemeldte fortsat er uarbejdsdygtig efter sygedagpengelovens § 7.\nKommunerne er således i suspensionsperioden fritaget for pligten til at tilrettelægge opfølgningen, herunder ved individuelle samtaler, samt til at give beskæftigelsesrettede tilbud efter lov om en aktive beskæftigelsesindsats, jf. §6 i bekendtgørelse om delvis suspension af beskæftigelsesindsatsen som følge af COVID-19, nr. 245 af 20. marts 2020. Kommunerne kan dog vælge at foretage opfølgning telefonisk eller digitalt, under hensyn til den sygemeldtes helbred og forudsætninger. Undtaget fra dette er sager omfattet af standby-ordningen. Kommunerne kan eksempelvis vælge at følge op ved en telefonisk samtale med henblik på at understøtte, at en sygemeldte fastholdes på arbejdspladsen, eller med henblik på at vurdere den sygemeldtes ret til sygedagpenge.\nSuspenderingen af beskæftigelsesindsatsen ændrer ikke på, at kommunen fortsat skal træffe afgørelse om retten til ydelse, herunder foretage vurdering af, om den sygemeldte fortsat er uarbejdsdygtig efter sygedagpengelovens § 7. Se mere herom under spørgsmål vedrørende oplysning af sygedagpengesagen i suspensionsperioden.\nSuspenderingen af opfølgningen i sygedagpengesager vil naturligvis få betydning i forhold til kommunernes opfølgning og indsats på sygedagpengeområdet. Suspenderingen vil derfor også få betydning for den statslige opfølgning på indsatsen. Når den statslige opfølgning på kommunernes indsats genetableres efter suspensionsperioden, vil der således blive taget højde for suspenderingen af opfølgningen.\nKan der igen bevilges mentorstøtte?\nOBS: Svaret kan bl.a. afhænge af geografi og hvornår i suspensionsperioden spørgsmålet er stillet.\nSvar 02-06-20 - ikke længere gældende:\nMentorstøtte kan igen bevilges og påbegyndes, hvis borger har kontakt med deres mentor via digitale eller telefoniske samtaler.\nPersoner, omfattet af målgrupperne i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, som udskrives fra psykiatrisk indlæggelse, har igen ret til mentorstøtte i op til 3 måneder forud for udskrivelsen og for en periode på mindst 6 måneder i alt. Forløbet skal gennemføres ved digitale eller telefoniske samtaler.\nHerudover kan mentorforløb med fysiske møder mellem mentor og borgeren (fortsat) fortsætte eller påbegyndes, hvor dette vurderes påkrævet af særlige hensyn, fx borgerens sociale/psykiske ve og vel samt i situationer, hvor forløbet er på virksomheder, hvor produktionen eller driften opretholdes, hvis borger og virksomhed er enige herom.\nEr forløb med mentorstøtte stoppet?\nSvar 13-05-20 - ikke længere gældende:\nForløb med mentorstøtte er midlertidigt suspenderet. Hermed kan jobcentret i udgangspunktet ikke igangsætte nye mentorforløb med personlig kontakt som en del af beskæftigelsesindsatsen.\nEfter aftale mellem borger og jobcentret kan borgere fortsat have kontakt med deres mentor uden personlig kontakt, dvs. digitale eller telefoniske samtaler.\nDog kan mentorforløb på virksomheder, hvor produktionen/driften opretholdes, videreføres og eventuelt forlænges efter gældende regler, hvis borger og virksomhed er enige herom.\nHerudover kan mentorforløb fortsætte eller igangsættes med fysisk kontakt, hvor dette vurderes påkrævet af særlige hensyn, fx borgerens sociale/psykiske ve og vel.\nGælder styrelsens tidligere udmelding om registrering via ”borgerligt ombud” fortsat?\nNej, Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekrutterings udmelding den 11. marts 2020 står ikke længere ved magt, jf. orientering på star.dk. Det betyder bl.a., at jobcentrene ikke skal benytte ”borgerligt ombud” til at registrere personer, der er opfordret til at opholde sig i hjemmet på grund af risiko for coronavirus, men som ikke er sygemeldte med ”sygdom-sygemelding”.\nA-kasser, jobcentre og kommuner opfordres til løbende at orientere sig på denne temaside, hvor styrelsen vil udmelde de gældende retningslinjer i takt med at situationen ændrer sig.\nSkal jobcentrene fortsat visitere i suspensionsperioden?\nJa, visitation er ikke suspenderet. Alle borgere, der er omfattet af reglerne om visitation i kap. 2 i bekendtgørelse om en aktiv beskæftigelsesindsats, skal fortsat visiteres.\nI forbindelse med suspensionen, er det fastsat, at kommunen skal holde samtaler, der er nødvendige for at visitere borgere, digitalt, skriftligt eller telefonisk.\nKommunen skal i videst muligt omfang lægge vægt på de forhold, som normalt er gældende ved en vurdering af, om den pågældende er jobparat, uddannelsesparat eller aktivitetsparat.\nKommunen kan anvende tilgængelige oplysninger om borgerens historik i uddannelsessystemet, erfaringer fra arbejdsmarkedet, suppleret af oplysninger fra borgeren selv. Kommunen skal fortsat sikre sig, at borgeren er tilstrækkeligt oplyst i forhold til grundlaget for visitationen.\nForslaget ændrer ikke i øvrigt på reglerne om visitation, herunder at jobcentret i helt særlige tilfælde ved den første samtale kan vurdere, at en borger har så svære sociale og/eller helbredsmæssige udfordringer, at borgeren er aktivitetsparat.\nKan samtaler vedrørende visitation foregå digitalt eller telefonisk? (revideret)\nSamtaler skal pr. 1. august 2021 afholdes efter de almindelige regler dvs. som hovedregel med fysisk fremmøde. Det gør sig også gældende for samtaler vedr. visitation, medmindre disse enten allerede er indkaldt digitalt inden 23. juni 2021, eller hvis kommunen er helt eller delvist nedlukket grundet COVID-19.\nJobcentrets samtaler med borgere i forhold til en vurdering af, om borgeren er jobparat, uddannelsesparat eller aktivitetsparat (visitation) er, indtil videre, omfattet af muligheden for at fortsætte med at holde jobsamtalerne telefonisk eller digitalt.\nJobcentrets samtaler med borgere i forhold til en vurdering af, om borgeren er jobparat, uddannelsesparat eller aktivitetsparat (visitation) er omfattet af muligheden for at fortsætte med at holde jobsamtalerne telefonisk eller digitalt og gælder til og med 28. februar 2021. Derefter skal samtalerne holdes i overensstemmelse med LAB, dvs. som hovedregel ved personligt fremmøde, bortset fra visse tilfælde.\nJobcentrets samtaler med borgere i forhold til en vurdering af, om borgeren er jobparat, uddannelsesparat eller aktivitetsparat (visitation) er omfattet af muligheden for at fortsætte med at holde jobsamtalerne telefonisk eller digitalt og gælder til og med 31. december 2020. Derefter skal samtalerne holdes i overensstemmelse med LAB, dvs. som hovedregel ved personligt fremmøde, bortset fra visse tilfælde.\nJobcentrets samtaler med borgere i forhold til en vurdering af, om borgeren er jobparat, uddannelsesparat eller aktivitetsparat (visitation) er omfattet af muligheden for at fortsætte med at holde jobsamtalerne telefonisk eller digitalt og gælder frem til den 1. oktober 2020. Derefter skal samtalerne holdes i overensstemmelse med LAB, dvs. som hovedregel ved personligt fremmøde, bortset fra visse tilfælde.\nSkal jobcentret fortsat opfordre og støtte unge i at søge optagelse på en uddannelse?\nJa, kommunen har fortsat ansvaret for, at unge ledige opfordres til og understøttes i at søge optagelse på en uddanneles. Alle uddannelseshjælpsmodtagere skal igen have uddannelsespålæg som led i kontaktforløbet. Pga. COVID-19 er det mulighederne i uddannelsessystemet, der afgør, hvornår og hvordan den unge kan søge optagelse og starte på den valgte uddannelse, og dermed også virkningen af uddannelsespålægget.\nJa, kommunen har fortsat ansvaret for, at unge ledige opfordres til og understøttes i at søge optagelse på en uddannelse. Unge, der er optaget på en uddannelse, skal opfordres til og understøttes i at starte på og gennemføre uddannelsen.\nEr det muligt at gennemføre FVU-test med personligt fremmøde?\nSom en midlertidig foranstaltning er kravet om brug af de obligatoriske test, som Børne- og Undervisningsministeriet udarbejder, suspenderet. Som en nødprocedurer anvendes online-optagelsessamtaler. Ved online-optagelsessamtaler anvendes en digital platform, som ansøger er tryg ved. Såfremt der er tale om en ikke-sikker forbindelse, skal det ske med ansøgers informerede samtykke. For flere informationer om online-optagelsessamtaler til VAU, se:\nBrev til udbydere af avu, FVU og OBU af 20. marts 2020 (ikke længere tilgængeligt på Børne- og undervisningsministeriets hjemmeside)\nRegion Syddanmark, Midtjylland og Nordjylland\nJobcentrets mulighed for igen at gennemføre FVU-test afgøres af, hvornår Børne- og Undervisningsministeriets suspension af test ophæves. I det omfang Børne- og Undervisningsministeriet ophæver suspensionen kan jobcentret igen gennemføre FVU-test.\nKan der gives uddannelsespålæg uden personligt fremmøde?\nKan der gennemføres læse-, skrive- og regnetest?\nMed genåbningen kan der igen gennemføres læse-, skrive- og regnetest. Det vil dog fortsat være muligt at screene ansøgere uden brug af de obligatoriske test, hvis der er sundhedsmæssige forhold, der taler herfor. Jobcentrene kan få flere oplysninger om denne mulighed hos VUC og driftsoverenskomstparter.