Bus & Tog. Vesttælling Hovedrapport. August PDF\nBus & Tog. Vesttælling Hovedrapport. August 2013\nDownload "Bus & Tog. Vesttælling 2012. Hovedrapport. August 2013"\n1 Bus & Tog Vesttælling 2012 Hovedrapport August\n3 Bus & Tog Vesttælling 2012 Hovedrapport August 2013 Dokument nr.: 3 Revision nr.: 1 Udgivelsesdato: 27. august 2013 Udarbejdet: Kontrolleret: Godkendt: MXO JSE JSE 1\n5 Vesttælling Hovedrapport 3 Indholdsfortegnelse 1 Indledning Metode Indhold Påstigere og rejser 8 2 Hovedresultater Påstigere og passagerer Rejsens art Billetfordeling Rejserelationer Medfølgende børn 18 3 Rejsemønster Afrejser og ankomster Rejsetidsfordeling og døgnvariation Rejserelationer Skift mellem tog Billetbenyttelse 35 4 Databehandling og databaser Registrering Databehandling Databaser 40 5 Erfaringer Manglende registreringer af hele tog Kvalitet af tællingerne 44 Bilagsoversigt: Bilag 1 Antal afrejser og ankomster 43 Bilag 2 Registreringsskema 49\n6 4 Vesttælling Hovedrapport Tabeloversigt: 2.1 Talte påstigere fordelt efter togtype Påstigere, rejser og omstigningsprocent Påstigere, rejser og omstigningsprocent, rejser vest for Storebælt Påstigere, rejser og omstigningsprocenter, rejser vest for Storebælt opdelt på ARRIVA- og DSBstrækninger Talte påstigere og rejser (passagerer) ved vesttællingerne i årene og vest for Storebælt Påstigere fordelt efter den benyttede togtype og rejsens art Daglige antal rejser fordelt efter de benyttede billetter og kort Daglige antal rejser fordelt efter de benyttede billetter og kort (kun ARRIVA-tog) Daglige antal rejser fordelt efter de benyttede billetter og kort (kun DSB-tog) Rejsernes fordeling på kontantbilletter, klippe-, periode- og HyperCard for de enkelte trafikselskaber Rejsernes fordeling på kontantbilletter, klippe-, periode- og HyperCard for de enkelte trafikselskaber. Tallene er angivet i % Forskel i den procentvise fordeling på kontantbilletter, klippe-, periode- og HyperCard for de enkelte trafikselskaber mellem 2011 og Kombination af billetter og kort ved delt billetkøb (rejser) Rejserelationer. Antal rejser fordelt efter udgangspunkt og endeligt rejsemål Rejserelationer. Procentvis ændring i antallet af rejser fra 2011 til Andelen af medfølgende børn Andelen af medfølgende børn fordelt på takstområder for rejsen Daglige antal afrejser og ankomster (ekskl. skift) pr. station (vest for Storebælt) Daglige antal afrejser og ankomster (ekskl. skift) pr. station (øst for Storebælt - ekskl. hovedstadsområdet) Procentfordeling af påstigere på de største stationer vest for Storebælt, i forhold til afrejsetidspunktet Procentfordeling af påstigere på stationer øst for Storebælt, i forhold til afrejsetidspunktet Procentfordeling af samtlige rejser på en hverdag på Re-tog og IC-tog efter afrejsetidspunkt Procentfordeling af samtlige rejser på en hverdag på Re-tog og IC-tog efter ankomsttidspunkt. 28\n7 Vesttælling Hovedrapport Procentfordeling af afstigere på de største stationer vest for Storebælt, i forhold til ankomsttidspunkt Procentfordeling af rejser, der ender på stationer øst for Storebælt, i forhold til ankomsttidspunkt Rejserelationer for 26 stationsgrupper i Jylland og på Fyn. Antal passagerer pr. dag Rejserelationer for 18 stationsgrupper på Sjælland. Antal passagerer pr. dag Daglige rejser fordelt efter det foretagne antal skift De vigtigste skiftestationer vest for Storebælt og antal passagerer, der har skiftet (ekskl. skift til/fra lokalbaner) De vigtigste skiftestationer øst for Storebælt og antal passagerer, der har skiftet (ekskl. skift til/fra lokalbaner) Rejsernes fordeling på billetgrupper imellem landsdelene. Billetgruppe 1: Kontant/klippekort/DSB Rejsernes fordeling på billetgrupper imellem landsdelene. Billetgruppe 2: Månedskort/HyperCard Rejsernes fordeling på billetgrupper imellem landsdelene. Billetgruppe 3: Øvrige billettyper Fordelingen af rejser inden for og mellem takstområderne Tog der ikke blev registreret i 2012 tællingen Tog der blev delvis registreret i 2012 tællingen. 43 Figuroversigt: 2.1 Fordeling af påstigere efter rejsens art 2011 og Rejser over Storebælt på 'normale' hverdage (mandag-torsdag) fra 19. oktober til 10. december Fordeling af anvendte billetter og kort i 2011 og Rejser til/fra stationerne i 2012 og udviklingen fra 2011 til Fordeling af afrejsende og ankommende passagerer over døgnet (alle stationer). 25 Bilagstabeloversigt: Bilagstabel 1 Antal afrejser og ankomster pr. station pr. dag uden omstigninger (stationer vest for Storebælt). 47 Bilagstabel 2 Antal afrejser og ankomster pr. station pr. dag uden omstigninger (stationer øst for Storebælt). 51\n8 6 Vesttælling Hovedrapport\n9 Vesttælling Hovedrapport 7 1 Indledning 1.1 Metode Vesttælling 2012 omfatter tælling og registrering af anvendte billetter på rejser med tog, der helt eller delvist foretages vest for hovedstadsområdet. Vesttælling 2012 omfatter, ligesom tællingerne i 1997 og de årlige tællinger siden 1999, rejser vest og syd for hovedstadsområdet i modsætning til tællingerne i 1998 og før 1997, der kun omfattede rejser vest for Storebælt. Desuden har IC-tog fra København til Ystad - Rønne indgået i tællingen siden Registreringsmetoden ved tællingen i 2012 er den samme, som er blevet anvendt ved tællingerne siden Forskellen fra tællinger før 2003 er, at der er foretaget en særskilt registrering af antallet af påstigere ved hver station og derefter foretaget interview af påstigende passagerer for at registrere passagerernes rejse og anvendelse af billetter. Ved de tidligere tællinger blev der udelukkende foretaget en registrering af passagerernes rejse og billetanvendelse, idet det var forudsat, at samtlige passagerer, der steg på ved en station, efterfølgende blev registreret. Tællingen er foretaget ved, at togpersonale eller specielt interviewpersonale har talt antallet af påstigere ved den enkelte station og derefter registreret rejsemønster og billetanvendelse for så mange af disse påstigere som muligt. Efterfølgende vægtes registreringerne af rejsemønster og billetanvendelse med det registrerede antal påstigere ved stationen. Ved denne metode sikres en korrekt tælling af antallet af påstigere, således at det ikke efterfølgende er nødvendigt at korrigere registreringerne for de passagerer der ikke er blevet interviewet. Ved registreringen af passagerernes rejsemønster og billetanvendelse registreres rejsens afrejse- og ankomststation og billettype på baggrund af passagerens billet eller kort. Registreringerne er suppleret med registrering af nummeret på det tog, hvori interviewet er foretaget. Oplysninger om rejsens start-, slut- og skiftestationer er indsamlet ved interview af passageren i det omfang, oplysningerne ikke fremgår af kort eller billet. Broen over Limfjorden var ikke åben i løbet af tælleperioden. Nord for Limfjorden er der derfor benyttet fra data fra tællingen i Tællinger og interview blev registreret dels på PDA og dels manuelt på skemaer. Eksempel på tælleskemaerne er vist i Bilag 2.\n10 8 Vesttælling Hovedrapport Hovedparten af tællingen er gennemført onsdag d.21. november 2012 (Tidligere tælledatoer: onsdag d. 26. oktober 2011, 27. oktober 2010, d. 18. november 2009, 29. oktober 2008, 31. oktober 2007, 15. november 2006). Herudover er der gennemført opfølgende tællinger på andre dage i november måned og enkelte tællinger i oktober og december, som følge af manglende ressourcer på tælledagen eller manglende tælling. Samtlige tællinger er gennemført på tirsdage, onsdage og torsdage, således at tællingen omfatter en 'normal' hverdag. Der blev ikke talt på lokalbaner og færger og ikke på rejser, der alene foregår internt i hovedstadsområdet. Der er foruden denne hovedrapport udarbejdet en bilagsrapport med mere detaljeret information om passagerernes rejsemønster og billetanvendelse. Beregningerne i rapporten og bilagsrapporten er baseret på data indsamlet på tælleskemaerne i Bilag 2 samt oplysninger vedr. stationer, køreplaner mv. Registreringer og grunddata er samlet i en database. 1.2 Indhold Vesttællingens hovedresultater er beskrevet i kapitel 2, hvor resultaterne er sammenstillet med tidligere års tællinger. Det overordnede rejsemønster, som er kortlagt ved tællingen, er beskrevet i kapitel 3, der indeholder beskrivelser af: antal afrejser og ankomster fordeling af afrejse- og ankomsttider rejserelationer skift mellem tog anvendelse af billetter Rejsemønstret er beskrevet i detaljer i bilagsrapporten. Kapitel 4 indeholder en kort beskrivelse af databehandling og databaser. Endelig er erfaringerne fra tællingen i 2012, som kan anvendes ved planlægning og gennemførelse af kommende tællinger, beskrevet i kapitel Påstigere og rejser Rapporten anvender to begreber for antallet af personer, der benytter tog: påstigere og passagerer. Påstigere er antallet af personer, der stiger på toget. På tilsvarende måde er afstigere lig med antallet af de personer, der stiger af toget. På- og afstigertal kan f.eks. være opgjort på stationer, takstområder eller strækninger. En passager svarer til en rejse, der kan dække over flere påstigninger. Antallet af passagerer, svarende til antallet af rejser, er således antallet af påstigere, hvor antallet af omstigninger er fratrukket. Betegnelserne rejser og passagerer anvendes synonymt i rapporten.\n11 Vesttælling Hovedrapport 9 2 Hovedresultater 2.1 Påstigere og passagerer Der blev talt i alt påstigere. Fordelingen af påstigere på IC-tog og Retog er vist i Tabel 2.1, hvor de tilsvarende tal fra tællingen i 2011 er vist. Tabel 2.1 Talte påstigere fordelt efter togtype. Antal Difference % IC-tog,lyntog/internationale tog ,2% Regionaltog Jylland-Fyn (ARRIVA) ,6% Regionaltog Jylland-Fyn (DSB) ,7% Regionaltog Sjælland ,7% I alt ,7% Antallet af påstigere er samlet set steget med 6,7 % i forhold til tællingen i Stigningen i antallet af påstigere dækker over nogle forskydninger i påstigertallet mellem de enkelte togtyper. Antallet af påstigere i IC-tog, lyntog/internationale tog er faldet med 0,2 % og antallet af påstigere på DSB's Retog i Jylland-Fyn er steget med 17,7 %. Re-tog på Sjælland er steget med 12,7 % og ARRIVA's tog er steget 7,6 %. Tallene i Tabel 2.1 indeholder påstigere, der kan være talt to gange, hvis de har foretaget skift mellem to tog, som begge indgår i tællingen. Det samlede antal registrerede påstigere er derfor omregnet til rejser i Tabel 2.2, hvor også andelen af passagerer, der foretager omstigning, er vist. Tabel 2.2 Påstigere, rejser og omstigningsprocent. Antal Difference % Påstigere ,7% Rejser ,0% Omstigningsprocent 4,0% 4,7% 18,7% Andelen af passagerer, der stiger om på rejsen, er steget i forhold tællingen i 2011, hvor 4,0 % foretog omstigning. I omstigningsprocenten er ikke inkluderet skift i hovedstadsområdet, eller skift til/fra lokalbaner, eller skift mellem tog og færge ved grænsen.\n12 10 Vesttælling Hovedrapport Tabel 2.3 viser antallet af påstigere og rejser vest for Storebælt. Omstigningsprocenten er her steget fra 5,2 % ved tællingen i 2011 til 6,1 % ved tællingen i Tabel 2.3 Påstigere, rejser og omstigningsprocent, rejser vest for Storebælt. Antal påstigere Difference % Påstigere ,7% Rejser ,8% Omstigningsprocent 5,2% 6,1% 17,1% I Tabel 2.4 er rejserne opdelt på de strækninger, der betjenes af henholdsvis ARRIVA og DSB. Andelen af omstigere er steget med 0,4 procentpoint på ARRIVA s og 1,0 DSB's strækninger i forhold til tællingen i Tabel 2.4 Påstigere, rejser og omstigningsprocent, rejser vest for Storbælt opdelt på ARRIVA- og DSB-strækninger. ARRIVA DSB Påstigere Rejser Omstigningsprocent 6,7% 7,1% 4,8% 5,8% I Tabel 2.5 er udviklingen i antallet af påstigere og passagerer (rejser) vest for Storebælt vist for årene og Tabellen viser en stigning i antallet af påstigere på ca. 5,7 % fra 2011 til Antallet af påstigninger vest for Storebælt er steget 1,1 % for IC-tog, 12,7 % for DSB's Re-tog og 7,6 % for ARRIVA's Re-tog. Tabel 2.5 Talte påstigere og rejser (passagerer) ved vesttællingerne i årene og Tabellen indeholder alene rejser vest for Storebælt IC-tog/lyntog/internationale tog Re-tog Jylland-Fyn (ARRIVA) Regionaltog Jylland-Fyn (DSB) Påstigere i alt Passagerer (rejser) Omstigningsprocent 7,5% 7,1% 6,2% 4,1% 4,9% 4,3% 5,6% 8,8% 6,4% 5,0% 6,1% 4,7% 4,8% 5,2% 4,8% 5,1% 5,2% 6,1% Indeks (passagerer) 100,0 98,3 101,3 133,7 139,2 140,9 148,3 145,2 145,1 142,9 159,0 156,1 156,5 155,6 149,4 160,6 171,0 179,1 Note: Vesttælling 1997 er ikke medtaget i sammenligningen, da denne tælling var mangelfuld, blandt andet på grund af manglende registreringer af passagerer i tog over Storebælt.\n13 Vesttælling Hovedrapport Rejsens art Påstigerne er i Tabel 2.6 opdelt efter rejsens art (rejser, der krydser Storebælt og rejser, der foregår lokalt i Jylland-Fyn eller lokalt på Sjælland) og det togsystem, de er registreret i. Rejser til og fra Bornholm er registreret under rejser til/fra udland. Tabel 2.6 Påstigere fordelt efter den benyttede togtype og rejsens art. Lokalrejse Jylland-Fyn Rejse over Storebælt Lokalrejse Sjælland Til/fra udland I alt IC-tog/lyntog/internationale tog ,5% Regionaltog Jylland-Fyn (ARRIVA) ,4% Regionaltog Jylland-Fyn (DSB) ,0% Regionaltog Sjælland ,1% % i alt I alt ,0% % i alt 54,8% 17,8% 27,0% 0,4% 100,0% Fordelingen af påstigere efter rejsens art viser, at det samlede antal af rejser er steget i hele landet. Stigning er sket over hele landet jf. Figur 2.1. Rejser til og fra Bornholm indgår i "Til/Fra udland". Påstigere UDLAND SJÆLLAND STOREBÆLT JYLLAND/FYN Figur 2.1 Fordeling af påstigere efter rejsens art 2011 og Det samlede antal passagerer over Storebælt er i Tabel 2.6 opgjort til Tællingerne i TRAP-systemet, der er foretaget i togene på samme dag, som vesttællingen primært er gennemført, viser, at antallet af rejser over Storebælt var I Vesttællingen er det ikke er alle tællinger der gennemføres på den primære tælledag.\n14 12 Vesttælling Hovedrapport Variationen i antallet af passagerer i løbet af ugen er illustreret i Figur 2.2 på baggrund af antallet af rejser registreret ved TRAP-tællinger over Storebælt på 'normale' hverdage (mandag-torsdag) Passagerer over Storebælt (Mandag - Torsdag) TRAP Figur 2.2 Rejser over Storebælt på 'normale' hverdage (mandag-torsdag) fra 1. oktober til 6.december Den primære tælledag (21. november 2012) er markeret. Det generelle billede er, at tirsdag er dagen med færrest passagerer, mens passagertallet er størst mandag og torsdag. Antallet af passagerer på den dag, hvor hovedparten af tællingerne blev gennemført (onsdag d. 26.oktober 2012), ligger lidt under gennemsnittet på (der er markeret med en linje) for de normale ugedage i perioden fra 3. oktober til 7. december Billetfordeling De rejsendes billetter er registreret i ni grupper. I Tabel 2.7 er de rejsendes billetfordeling vist. Den tilsvarende fordeling i 2011 er til sammenligning vist i Tabel 2.7 og i Figur 2.3. Fordelingen af rejsehjemmeler viser meget god overensstemmelse med fordelingen ved tællingen i Der er sket et lille fald i andelen af kontantbilletter, periodekort, 10-turskort og frikort. Til gengæld er der sket en mindre stigning i andelen af rejsehjemmel i de øvrige billettyper, og specielt andelen af rejsekort er steget.\n15 Vesttælling Hovedrapport 13 Tabel 2.7 Daglige antal rejser fordelt efter de benyttede billetter og kort. Passagerer i alt 2012% 2011% Kontantbillet ,4% 25,8% DSB 1' ,8% 3,1% Klippekort/10-turskort ,8% 16,9% Periodekort ,8% 35,5% HyperCard ,6% 11,6% Skolekort ,7% 0,0% Frikort ,8% 2,0% Værnepligtskort 285 0,2% 0,3% Rejsekort ,9% 1,7% Anden billet eller kort 627 0,5% 2,9% Uoplyst ,5% 0,2% Passagerer i alt ,0% 100,0% % i alt 100,0% Kontantbillet DSB 1' Klippekort/10- Periodekort HyperCard Skolekort Frikort Værnepligtskort Rejsekort Billettyper Anden billet Uoplyst % 2011 % ,0% 10,0% 20,0% 30,0% 40,0% Figur 2.3 Fordeling af anvendte billetter og kort i 2011 og Billetfordelingen for passagererne i ARRIVA's og DSB's tog er vist i Tabel 2.8 og Tabel 2.9.\n16 14 Vesttælling Hovedrapport Tabel 2.8 Daglige antal rejser fordelt efter de benyttede billetter og kort (kun ARRIVA-tog). Passagerer i alt 2012 % 2011 % Kontantbillet ,1% 17,3% DSB 1' 20 0,1% 0,1% Klippekort/10-turskort ,9% 23,2% Periodekort ,9% 36,2% HyperCard ,6% 21,1% Skolekort 596 2,8% 0,0% Frikort 240 1,1% 1,1% Værnepligtskort 31 0,1% 0,1% Rejsekort 228 1,1% 0,0% Anden billet eller kort - 0,0% 0,9% Ukendt 239 1,1% 0,1% Passagerer i alt ,0% 100,0% % i alt 100,0% Tabel 2.9 Daglige antal rejser fordelt efter de benyttede billetter og kort (kun DSB-tog). Passagerer i alt 2012% 2011% Kontantbillet ,9% 27,4% DSB 1' ,1% 3,7% Klippekort/10-turskort ,5% 15,7% Periodekort ,8% 35,4% HyperCard ,6% 9,8% Skolekort ,6% 0,0% Frikort ,0% 2,2% Værnepligtskort 254 0,2% 0,3% Rejsekort ,0% 2,1% Anden billet eller kort 627 0,6% 3,3% Ukendt ,6% 0,2% Passagerer i alt ,0% 100,0% % i alt 100,0% Billetfordelingen for de enkelte billetudstedende trafikselskaber er vist i Tabel Registreringerne viser, at billetfordelingen varierer mellem takstområderne. For rejser gennem flere takstområder udsteder DSB og ARRIVA billetterne. Tabel 2.11 viser endvidere, at andelen af passagerer, der anvender mere end en billet eller et kort på rejsen (delt billetkøb), er begrænset. Samlet set udgør disse rejser 1,1 % af rejserne, hvilket er mere end andelen i 2011 (0,3 %).\n17 Vesttælling Hovedrapport 15 Tabel 2.10 Rejsernes fordeling på kontantbilletter, klippe-, periode- og HyperCard for de enkelte trafikselskaber. Kategorien "Ukendt" dækker over registreringer hvor der ikke er angivet billettype. Kontant Klippekort Periodekort HyperCard Andet Ukendt Delt billekøb Total DSB/ARRIVA Movia V Movia S Fynbus Sydtrafik Syd Sydtrafik Vest Sydtrafik Øst Midttrafik Syd Midttrafik Vest Midttrafik Øst Midttrafik Midt NT I alt Note: FynBus-billetter og klippekort er ikke gyldige til rejse med tog. Skolekort er registreret under Periodekort. Tabel 2.11 Rejsernes fordeling på kontantbilletter, klippe-, periode- og HyperCard for de enkelte trafikselskaber. Tallene er angivet i %. Kategorien "Ukendt" dækker over registreringer hvor der ikke er angivet billettype. Kontant Klippekort Periodekort HyperCard Andet Ukendt Delt billetkøb Total DSB/ARRIVA 32,8 10,1 31,2 5,5 17,2 1,8 1, Movia V 16,4 5,1 50,7 24,5 0,1 3,0 0, Movia S 25,0 2,8 30,4 40,1 0,0 1,6 0, Fynbus 0,0 0,0 67,8 31,5 0,0 0,0 0, Sydtrafik Syd 14,7 14,6 32,7 36,8 0,0 1,2 779 Sydtrafik Vest 12,6 24,5 33,1 28,8 0,1 0,3 0, Sydtrafik Øst 13,2 28,0 34,9 21,5 0,5 1,1 0, Midttrafik Syd 10,7 43,6 33,3 12,4 0,0 0,0 66 Midttrafik Vest 17,0 24,9 34,2 22,5 0,3 0,7 0, Midttrafik Øst 15,9 24,7 42,7 14,9 0,6 0,5 0, Midttrafik Midt 14,9 29,2 36,8 18,5 0,0 0,5 0, NT 12,4 22,2 44,1 18,6 0,0 2,3 0, I alt 26,0 13,6 35,2 11,4 11,2 1,5 1, Tabel 2.12 viser at selvom den samlede fordeling af billettyper ikke er ændret ret meget i forhold til 2011 (se Figur 2.3) varierer fordelingen indenfor de enkelte trafikselskaber mellem 2011 og 2012.\n18 16 Vesttælling Hovedrapport Tabel 2.12 Forskel i den procentvise fordeling på kontantbilletter, klippe-, periode- og HyperCard for de enkelte trafikselskaber mellem 2011 og 2012 (I alt er beregnet som forskellen i den procentvise fordeling på billettyper uden opdeling på trafikselskaber). Kontant Klippekort Periodekort Hypercard Andet Total DSB/ARRIVA -0,1-25,6 0,3-21,4 14,5 9,2 Movia V 23,3-44,6 12,7-16,4 0,0-0,4 Movia S -43,0-38,2 55,0 38,0 0,0-20,2 Fynbus 0,0 0,0-11,8 37,5 0,0 24,8 Sydtrafik Syd 4,9-32,8 17,2 2,2 0,0-7,5 Sydtrafik Vest 34,7-16,6 1,9 4,4 0,0 6,4 Sydtrafik Øst -17,3-4,1 0,2 24,5 0,0-2,2 Midttrafik Syd -41,3 6,4 17,6 12,4 0,0-2,7 Midttrafik Vest 1,8-6,4 1,8 0,7 0,0 3,8 Midttrafik Øst 14,1-8,8-6,0 34,3 0,0 5,1 Midttrafik Midt -2,6 8,3-0,8-2,9 0,0-4,0 NT 10,3-7,6-3,7 18,9 0,0-14,9 I alt 1,1-19,3-0,6-1,1 11,8 6,0 Kombinationen af billetter og kort for de rejser i tællingen, hvor der er benyttet mere end én billet eller ét kort, er vist i Tabel Tabel 2.13 Kombination af billetter og kort ved delt billetkøb (rejser). Billet/kort 1 Billet/kort 2 Antal Kontantbillet Anden billet eller kort 20 DSB 1' 26 HyperCard 46 Klippekort/10-turskort 38 Kontantbillet 229 Periodekort 51 Rejsekort 14 Skolekort 26 DSB 1' DSB 1' 9 Klippekort/10-turskort 7 Kontantbillet 15 Klippekort/10-turskort Anden billet eller kort 11 DSB 1' 32 Frikort 5 HyperCard 7 Klippekort/10-turskort 32 Kontantbillet 83 Periodekort 167 Rejsekort 1 Skolekort 4 Periodekort Anden billet eller kort 3 DSB 1' 23 HyperCard 3 Klippekort/10-turskort 88 Kontantbillet 230 Periodekort 13 Rejsekort 11 Skolekort 1\n19 Vesttælling Hovedrapport 17 Billet/kort 1 Billet/kort 2 Antal HyperCard Anden billet eller kort 1 HyperCard 11 Klippekort/10-turskort 20 Kontantbillet 147 Periodekort 1 Rejsekort 17 Skolekort HyperCard 7 Kontantbillet 6 Periodekort 5 Skolekort 17 Frikort Frikort 5 Rejsekort 8 Rejsekort DSB 1' 1 Kontantbillet 7 Periodekort 5 Rejsekort 4 Anden billet eller kort Anden billet eller kort 3 Klippekort/10-turskort 2 Kontantbillet 2 Ukendt HyperCard Rejserelationer Rejsernes udgangspunkt og endelige rejsemål er fordelt på landsdele i Tabel En mere detaljeret tabellering på rejserelationer på områder findes i afsnit 3.3 (Tabel 3.9 og Tabel 3.10). Tabel 2.14 Rejserelationer. Antal rejser fordelt efter udgangspunkt og endeligt rejsemål. *) Fra/til Nordjylland Midt-/ Vestjylland Østjylland Sønderjylland Fyn Sjælland Passagerer i alt Nordjylland ,6% Midt/Vestjylland ,1% Østjylland ,8% Sydjylland ,2% Fyn ,2% Sjælland ,2% Passagerer i alt ,0% % i alt 8,5% 12,5% 20,0% 8,9% 13,8% 36,3% 100,0% *) Nordjylland = Hinnerup-Frederikshavn. Østjylland = Fredericia-Århus. Sydjylland = Syd for Taulov-Guldager. Midt-/Vestjylland = Øvrige Jylland. % i alt\n20 18 Vesttælling Hovedrapport I Tabel 2.15 er vist den procentvise udvikling i antallet af rejser mellem landsdelene fra tællingen i 2011 til Tabellen viser, at antallet af rejser internt i landsdelene varierer ikke mindst i på Fyn, hvor antallet af rejser er steget med 18,3 %. Tabel 2.15 Rejserelationer. Procentvis ændring i antallet af rejser fra 2011 til 2012 Fra/til Nordjylland Midt-/ Vestjylland Østjylland Sønderjylland Fyn Sjælland % i alt Nordjylland -13,1 13,2 10,0-38,5-0,6 19,6-7,0 Midt-/Vestjylland 19,8 3,9 2,8 6,3-9,7 16,1 4,2 Østjylland -2,7 9,6 3,6-5,1 8,0-5,1 2,3 Sønderjylland -0,2 35,6-4,2-5,1-1,8-25,5-5,8 Fyn -35,2 51,1 30,0 47,6 18,3 3,7 15,6 Sjælland 16,9 62,8 20,5 30,2 12,5 9,5 11,9 % i alt -9,7 8,4 7,5 3,3 13,6 6,6 6,0 I afsnit 3.5 og i bilagsrapportens kapitel 5 findes detaljerede tabeller for rejsemønsteret for de enkelte billettyper. 2.5 Medfølgende børn Andelen af medfølgende børn - dvs. børn, der rejser uden kort eller billet i følge med voksne - er opgjort i Tabel Til sammenligning er vist andelen af børn i tællingen i Andelen af medfølgende børn er forholdsvis lille og varierer desuden ikke meget fra andelen i Tabel 2.16 Andelen af medfølgende børn. Medfølgende børn Påstigere Børneandel 2011 IC-tog,lyntog/internationale tog ,69% 0,49% Regionaltog Jylland-Fyn (ARRIVA) ,03% 0,68% Regionaltog Jylland-Fyn (DSB) ,14% 0,68% Regionaltog Sjælland ,49% 1,05% I alt ,80% 0,66% Andelen af medfølgende børn fordelt på takstområder er vist i Tabel Andelen varierer kun lidt imellem takstområderne. Andelen er relativt lav i Movia V, Movia S, Fynbus og NT.\n21 Vesttælling Hovedrapport 19 Tabel 2.17 Andelen af medfølgende børn fordelt på takstområder for rejsen. Medfølgende børn Rejser Børneandel DSB/ARRIVA ,82% Movia V ,34% Movia S ,33% Fynbus ,46% Sydtrafik Syd ,77% Sydtrafik Vest ,74% Sydtrafik Øst ,97% Midttrafik Syd ,52% Midttrafik Vest ,64% Midttrafik Øst ,07% Midttrafik Midt ,81% NT ,54% I alt ,84%\n22 20 Vesttælling Hovedrapport\n23 Vesttælling Hovedrapport 21 3 Rejsemønster 3.1 Afrejser og ankomster I Figur 3.1 er illustreret summen af antallet af rejser til og fra stationerne ved tællingen i 2012 samt med farver udviklingen i antallet af passagerer fra tællingen i 2011 til Cirklernes størrelse angiver antallet af rejser, mens cirklens farver angiver udviklingen i passagertallet. Figur 3.1 Rejser til/fra stationerne i 2012 og udviklingen fra 2011 til 2012\n24 22 Vesttælling Hovedrapport Figuren viser, at antallet af passagerer til og fra de store stationer på hovedlinjen er steget på Fyn og Sjælland og faldet i Jylland. Århus er dog steget. Generelt er der en mindre stigning på Århus H, Odense og Middelfart og en større stigning på Nyborg, Slagelse og Ringsted. Passagertallet på de mindre stationer på hovedlinjen er med få undtagelse steget på Sjælland og Fyn og faldet i Jylland. På Sjælland er der generelt sket en stigning i passagertallet. Stigningen er mest udtalt på linjen mellem hovedstadsområdet og Rødby og på linjen mellem hovedstadsområdet og Korsør. På linjen mellem hovedstadsområdet og Kalundborg er passagertallet næsten konstant. Passagertallet er er i dag faldet på bl.a. Holbæk og Jyderup, mens det er steget en del på Tølløse og Kalundborg. Antallet af rejsende til og fra stationerne mellem Odense og Svendborg har været stigende. Antallet af rejsende til stationerne mellem Odense og Middelfart er steget generelt. På Grenaabanen er passagertallet steget på hele banen. På strækningen fra Aalborg til Frederikshavn er passagertallet faldet. Strækningerne i Nordjylland har i tælleperioden været påvirket af lukningen af broen over Limfjorden. Samlet set er antallet af passagerer steget på de strækninger og stationer, der betjenes af ARRIVA. De store stationer Århus, Herning, Silkeborg og Struer er steget, mens Esbjerg, Ringkøbing og Holstebro er faldet lidt. På de mindre stationer er antallet af passagerer generelt steget. I Tabel 3.1 og Tabel 3.2 er vist de største stationer, opgjort efter summen af afrejsende og ankommende passager. Opgørelsen er foretaget på grundlag af de afrejse- og ankomststationer, som er angivet på billet/kort, og omfatter altså ikke de passagerer, som foretager skift mellem to tog på den pågældende station. Stationerne er opstillet i størrelsesorden efter det samlede antal afrejser og ankomster. Rejser, der er startet på eller fortsætter til en lokalbane, er opgjort særskilt, idet lokalbanen er opgjort som en selvstændig station. Det samlede antal påstigere (eller afstigere) på en station, hvor der også findes en lokalbane, er således summen af antallet af påstigere (eller afstigere) på stationen og påstigerne (eller afstigere) fra lokalbanen. De 10 største stationer dækker 51 % af samtlige afrejser vest for Storebælt. Rækkefølgen af de første 10 stationer er stort set uændret i forhold til 2011, Nyborg er dog med en stigning på 19,4 % steget fra en 10. plads til en 8. plads i Nyborg var nummer 7 i Modsat er Horsens med et fald på 13,4 % faldet fra en 8.plads i 2011 til en 10. plads i 2012.\n25 Vesttælling Hovedrapport 23 Tabel 3.1 Daglige antal afrejser og ankomster (ekskl. skift) pr. station (vest for Storebælt). Nr Station Passagerer Afgang Ankomst I alt % ændring i forhold til Århus H ,0% Odense ,8% Aalborg ,2% Vejle ,0% Kolding ,6% Fredericia ,9% Esbjerg ,2% 7 Nr. i Nyborg ,4% Herning ,8% Horsens ,4% Skanderborg ,8% Silkeborg ,1% Middelfart ,5% Svendborg ,2% Holstebro ,1% Randers ,2% Hjørring ,9% Viborg ,9% Bramming ,2% Ringe ,6% Struer ,5% Ry ,7% Brønderslev ,2% Vejen ,8% Hadsten ,1% Hobro ,6% Ribe ,8% Frederikshavn ,1% Skjern ,2% Grenaa ,3% Hornslet ,3% Varde ,4% Hinnerup ,4% Svendborg Vest ,9% Skørping ,9% Lystrup ,4% Skive ,0% Bjerringbro ,4% Brande ,5% Viby Jylland ,0% Ringkøbing ,9% Skolebakken ,7% Ikast ,8% Hjortshøj ,9% Langå ,5% Thisted ,3% Hørning ,1% Lunderskov ,0% Spangsbjerg ,9% Vildbjerg ,5% 55\nJULI 2015 DSB VESTTÆLLING 2014 HOVEDRAPPORT\nJULI 2015 DSB VESTTÆLLING 2014 HOVEDRAPPORT ADRESSE COWI A/S Parallelvej 2 2800 Kongens Lyngby TLF +45 56 40 00 00 FAX +45 56 40 99 99 WWW cowi.dk JULI 2015 DSB VESTTÆLLING 2014 HOVEDRAPPORT PROJEKTNR.


Basso frifundet af CONI (opd.) | Feltet.dk\nBasso frifundet af CONI (opd.)\n12. oktober 2006 17:060\nDen italienske olympiske komite, CONI, skriver her til eftermiddag i en pressemeddelelse, at de har anbefalet det italienske cykelforbund at frafalde anklagerne mod CSC-rytteren Ivan Basso. Da CONI træffer beslutningen på vegne af det italienske forbund, er Ivan Basso formelt blevet frifundet.\nMeddelelsen fra CONI åbner måske endeligt for, at Basso kan deltage ved årets sidste Pro Tour-løb, Giro di Lombardia, der køres på lørdaf.\n”Det er fantastisk nyt, men jeg ved stadig ikke, om jeg stiller til start på lørdag. Jeg skal have en samtale med Bjarne Riis, og så træffer vi en beslutning,” siger en lettet Ivan Basso til Gazzetta dello Sport.\nUCI vil anke dommen\nPræsidenten for UCI, Pat McQuaid, har tidligere insisteret på, at han ikke kunne acceptere at Basso blev frikendt, og at UCI i så fald ville overdrage sagen til den Internationale Sportsdomstol, CAS. Og nu forlyder det fra UCI’s danske medlem, Peder Pedersen, at UCI er klar til anke den italienske frifindelse af Basso til CAS.\n”Det er selvfølgelig vores jurister og præsident Pat McQuaid, der følger sagen tæt. Og det er selvfølgelig dem, der bestemmer det næste skridt. Men det er forventningen, at det ender med en anke. Vi har jo hele tiden sagt, at vi forventer at anke en eventuel frifindelse til CAS,” siger Peder Pedersen til Ritzau.\nDa det italienske cykelforbund er den del af UCI, bliver sagen automatisk sendt tilbage til UCI, når Basso er blevet frikendt.\n”CONI har truffet en beslutning på det italienske cykelforbunds vegne, akkurat som det i Danmark er DIF, der tager beslutninger i dopingsager. Nu må UCI så bedømme, om man kan acceptere frifindelsen eller er uenig,” fortsætter Peder Pedersen.\nCSC tilfreds med afgørelsen\nTeam CSC’s hovedsponsor, IT-firmaet CSC, udtrykker glæde over frifindelsen af Ivan Basso. CSC's nordiske kommunikationsdirektør, Markus Bjørn Kraft, fortæller til TV 2 Sporten, at det er positivt, at der endelig er kommet en afklaring fra CONI, men CSC forholder sig fortsat afventende.\n"Nu er det så vigtigt for os at se videre og se, hvad UCI vil gøre. Men det er et skridt i den rigtige retning. Det er vigtigt, at vi får en hurtig afklaring. Så ved Ivan Basso, hvad han har med at gøre, så ved Team CSC, hvad de har med at gøre, og så kan vi også som sponsor se, hvad der er cykelsport, og hvad der er doping,” siger han.\nI den kommende tid skal Bjarne Riis og Team CSC så tage endelig stilling til, om samarbejdet med Ivan Basso kan fortsætte. Men selv om Basso er et stort navn i cykelsporten, vil sponsoren CSC ikke blande sig i beslutningen.\n"Vi har selvfølgelig en løbende dialog med Team CSC. I den sidste ende er det Bjarne Riis' beslutning, om han stoler nok på Basso til at beholde ham på holdet. Så det er hans beslutning. Vi vil ikke kræve eller forlange ting," forklarer Markus Bjørn Kraft.


Introaften: Fik tyvstart på gymnasielivet - Slotshaven Gymnasium\nIntroaften: Fik tyvstart på gymnasielivet\nForside/Nyheder/Introaften: Fik tyvstart på gymnasielivet\nTil august starter over 220 nye 1.g’ere på Slotshaven Gymnasium på HHX og HTX.\nOg for at give dem den bedst tænkelige start på livet som gymnasieelev var de torsdag 20. juni inviteret til fælles intromøde med deres forældre, hvor de både kunne se skolen endnu mere an, få svar på de spørgsmål, de måtte have om opstarten på Slottet, og så kunne de ikke mindst møde deres kommende klasse og lærere.\nAftenen startede officielt 19.00, men allerede en halv time før start strømmede de første spændte elever og forældre ind ad dørene på Slotshaven i Holbæk.\n“Hvem skal jeg gå i klasse med?”\nOg som noget af det første – og mest spændende – blev der tjekket navne på de ophængte klasselister i kantinen. Her skulle de nysgerrige unge lige se, hvilken klasse de skal være en del af de kommende tre år. Og der blev uddelt både highfives og krammere, når et velkendt navn dukkede op på listen.\nMens de fremmødte kunne skænke sig en kop kaffe og nyde en dejlig muffin, stod Slotshavens tutor-team klar til at svare på eventuelle spørgsmål. Det er også tutorteamet, der står for at ryste de nye elever sammen, når de starter på gymnasiet efter sommerferien.\nDa alle havde fundet sig til rette, bød rektor Malene Grandjean velkommen, og under klapsalver fra salen samledes tutorerne på scenen og blev præsenteret. Herefter tog studievejleder Hanne over og fortalte om den første tid på Slotshaven – nærmere bestemt de første tre måneder.\nHer kommer de nye elever blandt andet på introtur og starter på gymnasiets grundforløb, inden de endeligt kommer på deres studieretningsforløb i slutningen af efteråret.\nEfter kommende elever og forældre havde fået den første introduktion til Slotshaven og livet på skolen med studievejledning, 4.g’ere, studieretninger og så videre, var det tid til en lille pause.\nMødte nye klassekammerater\nHerefter var programmet forskelligt for henholdsvis kommende 1.g’ere og forældre. Nu var det nemlig tid til, at førstnævnte skulle samles i deres nye klasser for at lære hinanden, deres tutorer og kontaktlærer at kende. Imens blev forældrene i salen og fik mulighed for at stille alle de spørgsmål, de måtte have.\nSom afslutning på aftenen, kunne eleverne få inspiration til valg af studieretning, inden vi sagde tak for i aften – og på gensyn til august.\nSkulle du sidde tilbage med ubesvarede spørgsmål, eller er nye dukket op, så kan du altid kontakte vores studievejledning, sende os en besked på Facebook eller tage direkte kontakt til skolen på 70 290 200 eller slotshaven@slotshaven.dk.


40 ting du skal vide om din fødsel - Cana Buttenschøn - E-bog - Lydbog - BookBeat\nDet gør hulens ondt, det er hårdt, og det kræver for de fleste rigtigt meget arbejde at føde. Alligevel kan det blive en fantastisk oplevelse - uanset om du føder derhjemme, i bilen, ved akut kejsersnit eller i et badekar på en fødestue. Denne bog er din loyale fødselshjælper fra allerførste ve, og indtil du holder baby i dine arme. Blogger og jordemoder Cana Buttenschøn hjælper dig med vanlig humor og ærlighed gennem de trængsler, glæder og småvanvittige øjeblikke og situationer, der typisk opstår under en fødsel, imens hun fortæller dig, at du kan. For du kan godt! Cana Buttenschøn er mor til to, blogger, jordemoder og forfatter til bestsellerne ”40 uger inden” og ”40 uger efter” om livet som henholdsvis gravid og nybagt mor. ”40 ting du skal vide om din fødsel” er tredje bog i serien, og denne gang handler det om fødsler.


Kvinden ruller bilruden ned for at tage foto af elgen ude på marken – hører gråd og kigger nærmere\nNewsner » Dyr » Kvinden ruller bilruden ned for at tage foto af elgen ude på marken – hører gråd og kigger nærmere\nDyrlæger, zoologer og andre vildteksperter er ofte indblandede, når dyr skal reddes fra forskellige svære eller ualmindelige situationer. På en måde har de udviklet en speciel måde at forstå dyr på, uden at kommunikere som vi mennesker gør det.\nDer findes også en anden kategori bestående af dyreejere, som føler, at de forstår vores firbenede venner, når de miaver eller gør. Endelig findes der en tredje kategori – som bare er på det rigtige sted på det rigtige tidspunkt, og desuden har en speciel fred over sig, som hjælper dyret til at slappe af.\nDenne historie handler om en kvinde i den mellemstore provins Saskatchewan i Canada. Da Jodean Howie for nyligt kørte i sin bil mod jobbet, kørte hun som sædvanligt ad landevejene. Pludselig så hun noget storvildt ude på marken.\nDet var to elge, troede hun først, indtil hun kiggede lidt nærmere.\nHun så, at det var en mor og en elgkalv, og at de stod nær hinanden. De stod tilpas tæt til, at Jodean kunne tage et flot billede af de stillestående dyr. Det var omkring nu, at hun hørte et skrig ved hegnet, som forhindrede dyrene i at komme ud på vejen.\nGræsset var højt og først havde hun svært ved at se, om der fandtes flere dyr der. Da hun tog et nærmere kig, indså hun, at yderligere en elgkalv fandtes der – og den havde fået sit ben viklet ind i metaltrådene.\n– Jeg indså, at den sad fast, siger hun til CBC.\nDen stakkels elgkalv kunne ikke komme løs – og havde sit ben direkte op i luften.\nDet var som om, at kalven havde forsøgt at hoppe gennem indhegningen med det ene ben forrest. Jodean besluttede sig straks for at forsøge at få kalven fri.\nMen eftersom elgmor stod så tæt på, var Jodean meget forsigtig – hun ville ikke angribes selv. Derfor nærmede hun sig kalven langsomt og forsigtigt.\nDa hun kom frem, klappede hun kalven langsomt og sagde: “Du behøver ikke længere at være bange.”\nHun tog fat i metaltrådene i indhegningen og lykkedes med at få benet viklet ud. Kalven sprang op og løb hen til sin mor og søskende, og Jodean gik tilbage til bilen for at fortsætte turen til arbejdet.\nHvilken dyrehelt! Og hvilket held for kalven, at den rette kvinde på det rette sted dukkede op på landevejen.\nDel gerne for at hylde Jodean for hendes flotte indsats!


Varenummer (SKU): 20538 Kategorier: BH & BH-sæt, Black Friday, Efterårsudsalg Lingeri, Forårsudsalg, Forårsudsalg til kvinder, Jule Lingeri, Leg Avenue, Lingeri, Mellandagsrea, Mærker, Tilbud til Kvinder, Valentinsdag Lingeri, Vinterudsalg lingeri\nRigtig mange par – og også singler, bruger sexlegetøj som en del af deres seksualitet i Norden. Når man gerne vil prøve noget nyt og samtidig være tryg, der er ens soveværelset oplagt som den sikre zone, hvor man har lov til at dumme sig i fred og ro. Når man skal have valgt noget sexlegetøj, produceres der god kvalitet fra Leg Avenue og den mest populære vare er nok denne Leg Avenue Net Blonde Sæt. Du kan trygt købe dit sexlegetøj online i en shop, varerne bliver helt automatisk pakket neutralt ind, og du undgår dermed nogle potentielle pinlige situationer.\nLeg Avenue Net Blonde Sæt kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i den godt sælgende kategori Mærker,Lingeri,BH & BH-sæt,Jule Lingeri,Black Friday,Leg Avenue,Tilbud Til Kvinder,Valentinsdag Lingeri,Efterårsudsalg Lingeri,Vinterudsalg lingeri,Mellandagsrea,Forårsudsalg,Forårsudsalg til kvinder. Du får også hele hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Leg Avenue Net Blonde Sæt i webshoppen Sinful.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. I det store udvalg af varer går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, er du stillet lidt bedre, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Du kan oven i købet gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n26 reviews for Leg Avenue Net Blonde Sæt


Team Sol og Sommer: oktober 2012\nVed vintertidens indførsel, bliver det tidligere mørkt, nu allerede sidst på eftermiddagen. Det betyder, at nightride, som starter klokken 17:30 i skoven, nu ikke har blot det sidste solstrejft, men tvært i mod skal køres helt på lamperne.\nIkke bare giver en tur i skoven god motion, men når rødder, sten og smalle passager mellem træerne køres i et et hæsblæsende tempo, med en cykellygte til underholdning, ja så for kroppen også et skud adrenalin, som spinningcenterets varme og sikre interiør aldrig kan matche.\nTeam Sol og Sommer kørte sig en hyggelig eftermiddagstur, og da vi mødte Anders på mødestedet, tog han og jeg en rundtur på blå rute i Geels, medens Hanne listede hjemad. Anders er nok den hurtigste MTB-rytter i klubben, men jeg hørte da et par eder, da han skulle følge med. Det er røv teknisk at køre i så lidt lys, på en så svær sti. Jeg kender den jo ind og ud....\nPå vej hjem gennem dyrehaven skinnede fuldmånen ned på sletten, stampedammen og dyreflokkene, medens Mars stod i horisonten over mosekonens bryg. Utroligt flot!\nI øvrigt er det ti dage siden jeg har siddet på MTB´en... det er sikker garanti for ømme ben, også selvom racercyklen har været luftet i mellemtiden.\nIndsendt af Per Johansen kl. 30.10.12 Ingen kommentarer:\nKender du wrestling, amerikansk fribrydning?\nNogle store mænd med olieindsmurte kroppe giver hinanden bank i en slags showbrydning. Det er aldrig helt lykkedes mig at finde ud af om det er aftalte trin, eller der improviseres, men givet er det, at man som deltager både skal have styr på teknikken, være udholdende samt stærk og smidig, hvis man ikke ved et uheld skal komme alvorligt til skade. OG helt sikkert er det, at det aldrig bliver en sportsgren der kommer på OL-programmet. Alligevel er der mange der elsker at se på det.\nSådan har jeg det lidt med cykling. Senest har de taget syv Tour de France sejre fra Lance Armstrong. Sejrene er ikke givet til nogen andre, for man skal fanme lede lang tid efter andre indenfor top-10 i de syv år, som ikke også har været involveret i doping på et tidspunkt. Dermed står sejrslisten tom, som om løbet ikke eksisterede.. vi skal ellers tilbage til verdenkrigene for at have tomme TourDeFrance annaler.\nInteressant nok, er det aldrig bevist ved test, at Lance var dopet, men han er dømt på indicier.. rigtigt mange omkring ham har indrømmet. Med de seneste afsløringer selv indenfor senior-amatør-rækkerne i Danmark, må jeg sige, at doping er kommet for at blive. Ja, det har faktisk altid været en del af Tour de France.\nHvor bringer den slags cykelsporten hen? tja, som med wrestling vil jeg sige, at cykling i almindelighed og Tour de France i særdeleshed, ikke er nogen sport længere. En tom sejrsliste, ja faktisk en tom top-10 i syv år giver en tom fornemmelse i maven. Som med wrestling giver ranglisten ikke nogen mening, dertil er cykling for meget et show.\nMen det er ikke ensbetydende med at jeg ikke nyder at se det, altså Tour de France, ej wrestling. Det er stadig en nydelse at se "deltagerne have styr på teknikken, være udholdende samt stærke og smidige" samt se hvordan holdene forsøger at fange de andre med taktik og psyke..\nVi mangler bare at OL tager det af programmet...så er cykling for alvor blevet wrestling på to hjul. og vi kan slippe for al det dopingværk. Ja altså ikke dopingen, men kontrollen og hykleriet. Så vilTour de France i sandhed være blevet gladiatorernes kamp.. alle kneb gælder, så længe det blot er god tv-underholdning.\nIndsendt af Per Johansen kl. 24.10.12 Ingen kommentarer:\nFanme om ikke det var mig der måtte en tur i asfalten idag. Holdet stoppede på grund af en punktering, og da jeg rørte ved min bremse forsvandt forhjulet!\nEfteråret er kommet, og under træerne danner de nedfaldne blade noget fedtet stads. Det er for alvor ved at være tid til at pakke racercyklen væk.\nHeldigvis kørte vi ikke så stærkt, så der gik ikke hul på tøjet, eller det er værre, selvom jeg har nogle pæne hudafskrabninger. Værre var det, at første kontaktpunkt med asfalten var hovedet. Længe leve cykelhjelmen, den blev helt flad i den ene side. Godt der var et stykke flamingo mellem hovedet og asfalten!\nEfter et par sekunders ømmen, var det op på cyklen igen, og videre. Men lidt øm er jeg fra de fem hudafskrabninger (ankel, knæ, hofte, albue og skulder), og en lille smule hovedpine er der også. Men værst er nu nok stoltheden ;-) Hudafskrabninger og cykling hører jo sammen.\nMen, i morgen er det nu min MTB der skal luftes :-D\nIndsendt af Per Johansen kl. 20.10.12 Ingen kommentarer:\nDe seneste to aftener har været tilbragt med noget så usædvanligt som at se fjernsyn. Den amerikanske filmtjeneste Netflix åbnede i går deres danske afdeling. For et månedligt beløb på 79,- kr kan man se lige så mange film og tv-serier som man har lyst til. Endnu er udvalget lidt begrænset og de nyeste film er der ikke... meen alligevel er der nu nok i bagkataloget til mange timers underholdning. Netflix kan ses på vores fjernsyn, iphone, ipad, pc, android, PS3, Wii og endnu flere platforme. Så når man ikke at se filmen færdig på fjernsynet, kan man fortsætte i toget på mobilen. Det er da meget smart!\nDa jeg sad og bladrede i kataloget faldt jeg over filmen Overcoming. En film om Bjarne Riis trænings og teambuildingsmetoder fra dengang holdet hed Team CSC og manden med den tomme rygsæk, BS Christiansen huserede.\nEn cykelfilm må da være det næst bedste efter egen cykeltur!\nDesværre er filmen fra 2005, en periode hvor dogmefilmene havde sine sidste krampetrækninger. I dogmefilm skal lyden produceres direkte, der må ikke bruges kunstigt lys og kameraet skal holdes i hånden samt mange andre begrænsninger. Undskyld mig! Når producenten så også har kunstneriske ambitioner med mærkelige kameravinkler, grynede optagelser og langsom fortællestil, ja så bliver det hele sgu lidt svært. Du kan ikke se hvad der sker og ej heller høre hvad de siger, og du kan ikke dække over et udfald af forståelse med fantasi fra sidste gang du var med i historien, for det har du faktisk aldrig været.\nSå deet.... Men, filmen indeholdte dog den herostratiske berømte scene hvor min ynglingsrytter, den ellers så rolige Jens Voigt flipper ud, fordi han kommer sidst ned til morgenmaden og alle havregrynene er spist. Det er ikke let at være den store dampmaskine på holdet, hvis der ikke er noget kul at smide på kedlerne. Det viser sig at de andre ryttere bare gemte resten af havren. Gotcha, Jens er ellers svær at tage røven på. Med Riis der ellers går op i alle detaljer, og her bare sad lige så stille og smilte, burde Jens selvfølgelig have fornemmet der var lusk i krattet, men man stiller sig ikke mellem en cykelrytter og hans havregryn. ;-)\nIndsendt af Per Johansen kl. 18.10.12 Ingen kommentarer:\nÅnden var lidt skrøbelig i går, da regnen dansede Central Afrikansk trommedans på ruderne, med en intensitet som lige før missionæren bliver sænket i den sorte gryde. Det stod kort sagt ned i tove, klokken var blevet sen aftenen før, hvor vi deltog i den københavnske kulturnat og så var der også røget en god-nat øl under vesten.. jo undskyldningerne stod i kø for ikke at møde op til en hård træningsdag.\nHeldigvis stod chefen, den bedre halvdel fast, og så måtte cyklerne jo pumpes, kæden smøres grundigt og lommerne fyldes med slanger, inden det dyre grej blev kastet ud i mudder og regn.\nOg, når man så er kommet afsted... med uldsokker, skoovertræk, vandtætte handsker, skærm på raceren, så røven ikke bliver våd, itrukket den vidunderlige regnjakke fra Assos og et par gode cykelbriller, ja, så sidder man jo der i sin lille kokon og nyder at være ude i den friske luft og føler sig en lille smule sej. "Mon ikke de er en lille smule imponerede, når de passerer os i deres biler?" Næppe, jeg kunne godt finde andre tanker bilisterne kunne have når de ser os på cyklen i det vejr! Pyt, de ved ikke hvor dejligt det rent faktisk er!\nDet gjorde resten af klubben 291 medlemmer heller ikke, for de eneste der var ude at køre, var en far og søn, en enkelt licenser, trænerkollektivet på 9-holdet samt Teamsologsommer, ialt omkring de 8-9 stykker. Hele 10-holdet, de to 9:15 hold og alle de skrappe drenge på 9-holdet blev hjemme til underholdningen fra den centralafrikanske trommedans. Stakkels jer, I gik glip af en rigtig dejlig cykeltur! Til gengæld har vi sgu et super trænerteam!\nDet blev til 70 dejlige kilometre, forunderligt nok helt uden punkteringer, men i dejligt selskab. Sådan kan man være så heldig!\nIndsendt af Per Johansen kl. 14.10.12 Ingen kommentarer:\nÅrets første lange MTB tur, gik ud gennem Dyrehaven, Danske Schweitz, halvanden runde i Geels, og langs Mølleåen tilbage til Klampenborg. 32 km med et snit på 18 km/t... med pænt meget single track, blev der virkeligt gået til stålet!\nMTB rekrutterer lidt andre fibre end racercyklen, så nu er benene godt ømme.. og ganske beskidte, det har regnet on/off hele dagen. ;-)\nIngen tvivl om hvor strømperne gik til\n9-holdet, vores hjemmehold, holder cool-down i oktober. Der køres kun lørdag, en halv time kortere og ingen intervaller. Kors hvor får de et chok, når de skal forsøge at følge med os tre, som er fortsat med hverdagstræningen, når vi skifter til MTB i november..for vi kører sgu stærkt! gnæk gnæk\nIndsendt af Per Johansen kl. 9.10.12 Ingen kommentarer:\n.. eller er det klatresæsonen?\nHe, de to bjergbestigere i 3:53 er nok lidt overraskede, da han fræser forbi!\nIndsendt af Per Johansen kl. 1.10.12 Ingen kommentarer:


Titlen antyder, at det nuværende fald i værdien for den digitale valuta vil gå ned i historien, og fra nu af er denne idé sand. Markederne for kryptokurrency har alle taget et stort spring, der førte til tab af den samlede markedsdækning og også til, at individuelle digitale valutaer mistede værdi.\nBTC-amerikanske dollar-valutakursen kom ind i et frit fald, når det blev offentliggjort, at ViaBTC, en kinesisk bitcoin-udveksling, bliver den anden i landet til at stoppe sine indenlandske handelstjenester. Der er stadig en stærk fornemmelse af, at denne type nyheder kun fortsætter med at strømme ud af Kina.\nChokket reflekterede sig direkte ind i kryptomarkedet. For eksempel mistede bitcoin over en femtedel af sin samlede markedsværdi på under 24 timer. På ugebasis er BTC næsten 30% nede, mens den månedlige score er lidt mindre intens, men stadig bekymrende (omkring 28%).\nDerudover tog det mindre end 48 timer for bitcoin at kaste $ 1k fra den gamle pris. På grund af dette millioner af bitcoin-brugere, der bruger det til at gøre alt fra at skabe en investeringsportefølje til at spille online poker ønsker at vide, hvor fører denne proces, og hvornår stopper den. Der er ingen konkrete svar på dette, men her er nogle af de faktorer, der vil spille en rolle i genopretningen af kryptokurrencymarkedet og deres tilbagevenden til den “grønne zone” i handelstabellerne.\n2 Styrken af dollaren\n3 Potentialet for genopretning\nDe fleste analytikere ser prisen på $ 3.700 som et hjælpepunkt for BTC-netværket. Dette virker som en realistisk pris for et netværk, der har den største markedsandel af alle kryptokurver, men som også er det største mål for omvæltningen i Kina.\nSamtidig var stigningen i prisen på BTC i de sidste par måneder klart uholdbar. På et tidspunkt for nogle få uger kiggede netværket aktivt med $ 5k-prisen for en enkelt mønt, hvilket ville være en stigning på 500% siden starten af 2017.\nBortset fra det faktum, at BTC overlevede den hårde gaffel ubeskadiget i enhver forstand, netværket havde ikke haft nogen større gennembrud, der kunne forklare denne prisstigning. Med dette i tankerne ser $ 3.500-domænet ud til at være meget mere realistisk og brugbart for både investorer og udviklere, hvoraf mange med feber forsøger at indhente markedsændringerne.\nImidlertid er et aktivt problem med disse samlingspunkter tyre, der er fortsat med at forlade markedet. En af de vigtigste forklaringer på dette skridt er frygt for andre BTC-børser, hvis ikke alle lukker deres skriveborde i Kina. Selvom dette måske eller måske ikke sker, vil nye meddelelser om indenlandske børser, der stopper deres tjenester, kun øge denne frygt og sandsynligvis udløse yderligere salg i den nærmeste fremtid.\nStyrken af dollaren\nFor at gøre tingene endnu mere komplicerede for den digitale valuta er der spørgsmålet om den amerikanske dollar og dens nuværende styrke på de internationale markeder. Rallyet til prisniveauet på $ 5.000 skyldtes i teorien de bullish historier relateret til bitcoin, som primært var fokuseret på SegWit-aktivering og det faktum, at mange nationale institutioner begyndte at vise sig interessante i den samme digitale valuta. Men i virkeligheden var en af de vigtigste faktorer styrken af den amerikanske dollar på det tidspunkt.\nDollarindekset toppede omkring starten af 2017, hvilket er den samme tid, da BTC begyndte sin rekordstore rally. Selvom det er en strækning at tro, at en svag amerikansk dollar førte til denne stigning i prisen, er det mere end sandsynligt, at den forstærkede den.\nNu, ansporet af Feds stramning af politikker og andre elementer, der styrkede den amerikanske dollar, kunne det forhindre BTC i at gå ind i et større rally med det samme. Det bør ikke sprede faldet i BTC-værdien, men det vil sandsynligvis gøre det svært for kryptokurrency at genoptage sine niveauer på $ 5.000 på kort sigt.\nPotentialet for genopretning\nTeknisk analyse viser, at det nuværende udsalg er ved at gå ind i en fase med overkill, og at et mindre nødhjælpsrally er på vej. Men det er svært at måle, selv ved brug af Fibonacci-metoden, hvor samlingspunktet vil forekomme. Lige nu sætter det bedste gæt det samme punkt mellem $ 3.300 og $ 3.400.\nImidlertid advarer de fleste om, at værdien kan glide helt ned til $ 2.350, hvis nyhederne fra kinesiske børser fortsætter på denne måde. Med andre ord, hvis Kina fortsætter med at lægge pres på den indenlandske handel med BTC, trækker det prisen under $ 3.000 uden tvivl.\nSamtidig viser tekniske data, at der ikke sker nogen større rally uden at være synkroniseret med en svækkelse af den amerikanske dollar. Historisk viser diagrammerne, at den samme fiat-valuta vinder styrke i tredje og fjerde kvartal. Dette er helt logisk, at feriesæsonen erstatter feriesæsonen, hvilket bringer mere udgifter kontant og mere industri- og servicesektoraktivitet.\nDet store september-spring er stadig i gang, så det er svært at komme med nogen konkrete punkter om det. Ethereum blev hårdt ramt af Kinesisk forbud mod ICO’er mens det nuværende fald i indenlandsk valuta påvirker BTC, hvilket igen har indflydelse på alt andet. Alt det samme påvirkes også af en stærk amerikansk dollar.\nMens samspillet her er komplekst og vanskeligt at måle, er en ting dog sikker – Kina er hovednationen i det digitale valutadomæne på godt og ondt. Dette er endnu mere tydeligt, når det faktum, at de fleste miner i digital valuta også er placeret i samme land.\nMed denne mængde magt og relevans er det mere og mere klart, at digitale valutahandel af alle typer lige nu er direkte bundet til magtens korridorer i Beijing. Selvom denne kendsgerning ikke blev skabt af design, er det en kold virkelighed, som mange ville turde benægte, og enhver bevægelse inden i den samme nation vil fortsat reflektere med kraft og effekt på det globale kryptokurrencyfelt..


Gjerskov om fiskeriaftalen med Norge – nu kan det gå fremad igen - FiskerForum.dk\nUdgivet af FiskerForum den 19-01-2013 · info@fiskerforum.dk\nTredje gang er lykkens gang – også for EU's forhandlere der her til morgen fik forhandlet en ny fiskeriaftale med Norge i hus. En aftale der giver de vigtige fiskerier i Nordsøen og Skagerrak mulighed for at fortsætte i 2013 i både EU-farvande og norske farvande.\nEn glad Fødevareminister Mette Gjerskov, konstaterer nu at en målrettet indsats for et mere bæredygtigt fiskeri nu giver bonus for fiskerne og branchen der nu giver flere arbejdspladser i udkantsområderne og understreger at det er et godt eksempel på grøn omstilling.\n”Jeg er dobbelt glad; glad på fiskenes vegne og glad på fiskerierhvervets vegne. Aftalen afspejler, at en målrettet indsats for et bæredygtig fiskeri har givet bonus. Stort set alle bestande har det i dag bedre end for bare få år siden. Derfor er der generelt også plads til at fange flere fisk,” siger fødevareminister Mette Gjerskov.\nFor danske fiskere er det vigtigste nok, at kvoterne for torsk i Nordsøen og Skagerrak videreføres uændret.\nEt dansk ønske har været, at der stilles krav om mere selektive redskaber, så man bedre undgår utilsigtede bifangster af torsk. Det er nu op til EU at fastsætte, hvilke specifikke krav for selektive fangstredskaber, der skal gælde.\nOgså de vigtige kvoter for sild, rødspætter, sej og kuller stiger markant i Nordsøen og Skagerrak.\n"Det her bekræfter, at hvis vi baserer forvaltningen på langsigtede bæredygtige forvaltningsplaner og foreslår grønne alternativer, så giver det bonus både for naturen og for fiskerierhvervet på den lange bane. Det ser lyst ud for fiskeriet. I mange år har det kun gået en vej for dansk fiskeri, nu kan det gå fremad igen. Flere fisk betyder også flere arbejdspladser i udkantsområderne. Det kalder jeg grøn omstilling, og det er lige, hvad vi har brug for,” slutter Mette Gjerskov.\nEt nyt grønt initiativ i aftalen er, at der nedsættes en arbejdsgruppe, med deltagelse af redskabseksperter, forvaltere og erhvervet, som i løbet af 2013 skal komme med forslag til endnu flere forbedringer af selektiviteten i fiskeriet. Når anbefalingerne foreligger, er der grundlag for endnu mere grøn omstilling i fiskeriet.\nNorge og EU er også blevet enige om at fastsætte deres andel af kvoten for makrel på 90 pct., hvilket er det samme som i 2012.\nEneste skuffelse er, at det ikke lykkedes at blive enige om en ny adgangsaftale i Skagerrak, men alene en ny midlertidig forlængelse af den gamle aftale.\nVigtigste resultater af forhandlingerne:\n• Torskekvoten i Nordsøen og Skagerrak fortsættes uændret, herunder den ekstra kvote på 12 pct. til forsøg med kameraovervågning af fiskeriet (fuldt dokumenteret fiskeri).\n• Kvoterne for sild stiger med 18 pct. i Nordsøen og 22 pct. i Skagerrak, bifangstkvoten i Nordsøen sænkes ca. 19 pct., mens bifangstkvoten i Skagerrak er uændret.\n• Kvoterne for rødspætte stiger med 15 pct. i både Nordsøen og Skagerrak.\n• Kvoten for sej i Nordsøen og Skagerrak stiger med 15 pct.\n• Kvoten for kuller i Nordsøen og Skagerrak stiger med 15 pct.\n• Norge og EU er også blevet enige om at fastsætte deres andel af kvoten for makrel på 90 pct., hvilket er det samme som i 2012. Kvoten for makrel falder dermed til 490.000 tons for EU og Norge.\n• Kvoten for brisling i Skagerrak falder med 21 pct.\n• Kvoten for ”andre arter” i norsk zone i Nordsøen stiger med 30 pct. til 6.500 ton, mens der i Skagerrak som noget nyt fastsættes én fælles kvote for ”andre arter” på 10.000 ton.\n• Der nedsættes en arbejdsgruppe, der skal komme med forslag til endnu flere forbedringer af selektiviteten i fiskeriet særligt i Nordsøen.


Hyra stuga/semesterhus - Voye\nStuga - Semesterhus i Dompierre les Ormes, Frankrike (FGS010)\nDenne godt udstyrede halvdel af et hus ligger i det sydlige Bourgogne, ikke langt fra Cluny med katedral. Det ligger i en fredelig by, har solbeskinnet have og ligger på en stor grund. Dette godt udstyrede feriehus ligger ved Beaujolis i det sydlige Bourgogne, ikke langt fra Cluny med katedral og en hestegård. Det ligger i en fredelig bebyggelse, har solbeskinnet have og ligger på en stor fælles grund. Omgivelserne frister til cykelture, som I kan opdage gamle romerske kirker og kalkklipperne af Solutré. I kommer også nemt til vindistrikterne Pouilly, Julienas, Saint-Amour og Givry, som I burde lære at kende. Få km herfra venter den lille by Dompierre med butikker, markeder og restauranter, og til Macon ved Saône er der ca. 30 minutter. Denne by frister med maleriske stræder og en togstation, hvor også det franske lyntog TGV kører. Tyske og engelske tv-kanaler.


Dagtilbud Redskaber til arbejdet med kvalitet i dagtilbud\nKommunerne og KL har i samarbejde udviklet 'temperaturmåling', som har til formål at måle den faglige kvalitet i dagtilbuddene.\nIndhold og redskab\nTemperaturmålingen er et redskab til systematisk dokumentation og kvalitetsudvikling af kommunens dagtilbud. Temperaturmålingen måler den faglige kvalitet i dagtilbuddet, hvor kerneydelsen er at fremme børns trivsel, udvikling og læring. Temperaturmålingen belyser de seks temaer i de pædagogiske læreplaner, dvs. alsidig personlig udvikling, sociale kompetencer, sproglig udvikling, krop og bevægelse, naturen og naturfænomener og kulturelle udtryksformer og værdier. Temperaturmålingen belyser desuden dagtilbuddets udviklings- og læringsmiljø, personalets faglige kompetencer og ledelse til understøttelse af personalets faglige arbejde.\nTemperaturmålingen kan anvendes som følger:\nAf medarbejdere og ledere i dagtilbuddene til at beskrive og måle den faglige kvalitet og som grundlag for refleksion og dialog i udviklingen af den pædagogiske praksis – såvel internt i dagtilbuddet som på tværs af kommunens dagtilbud.\nI dialogen mellem dagtilbud, forvaltning, politikere og borgere om kvaliteten i kommunens dagtilbud.\nAf de kommunale politikere og forvaltning i forbindelse med kommunalbestyrelsens prioritering og opfølgning på kvaliteten i kommunens dagtilbud.\nHvad bygger redskabet på?\nTemperaturmålingen indeholder mål og tegn for de seks temaer i de pædagogiske læreplaner. Det vil sige, at der er opstillet mål og tegn, der gennem observationer kan vise, at børnegruppen er i gang med at udvikle kompetencer inden for de seks temaer i de pædagogiske læreplaner. Og der er ligeledes opstillet mål og tegn for de tre andre områder; et godt lærings- og udviklingsmiljø, personalets faglige kompetencer og for ledelsens evne til at understøtte personalets faglige arbejde.\nDet er forskelligt, hvem der bidrager med informationer. Inden for de seks temaer i de pædagogiske læreplaner er det personalet, der observerer grupper af 2-årige og 4-årige børn. Og inden for de andre områder svarer forældre, personale, dagtilbudsledelse og forvaltningsledelse på elektroniske spørgeskemaer med spørgsmål, som er formuleret ud fra de fastsatte tegn. Dette udgør samlet Temperaturmålingen.\nObservationerne foretages af en eller flere medarbejdere for en gruppe af børn i hverdagssituationer i dagtilbuddet. Det er ikke nødvendigt at igangsætte særlige aktiviteter, og det er naturligt, at børnegruppen i observationerne indgår i relationer med de andre børn i dagtilbuddet.\nPå baggrund af observationer angiver personalet andelen af børn, der "viser" de tegn, der står skrevet i forhold til børnegruppen, dvs. de 2-årige eller 4-årige børn. I skemaet skal der gives svar på, hvor mange af de observerede børn, der udviser de enkelte tegn. Et eksempel kan være, at personalet har observeret syv børn og tydeligt har set tegnene hos fire af børnene, kun i nogen grad hos et barn, men næsten ikke hos to af børnene. Når personalet har foretaget de nødvendige observationer, skrives resultaterne ind i det elektroniske observationsskema.\nDet tager ca. 60 minutter at udfylde et observationsskema for en gruppe af 2- eller 4-årige børn. Forud for besvarelsen skal påregnes en periode, hvor personalet observerer om børnegruppen udviser de opstillede tegn. De øvrige skemaer til hhv. forældre, personale, dagtilbudsledelse og forvaltningsledelse tager ca. 15 minutter at udfylde.\nI Temperaturmålingen dannes der automatisk rapporter, som tegner et samlet billede af kvaliteten i dagtilbuddet set fra flere perspektiver. Disse kaldes resultatrapporter.\nI Temperaturmålingen indsamles som nævnt ovenfor dokumentation fra flere forskellige kilder. Temperaturmålingen bygger på individuelle besvarelser fra forældre, personale, dagtilbudsledelse og forvaltningsledelse. Alle besvarelser fra forældre og personale er anonyme. Observationerne af 3 børnegruppens kompetencer foregår udelukkede på gruppeniveau, og rapporterne indeholder ikke oplysninger om det enkelte barn.\nDokumentationen er tilgængelig i rapporter til de enkelte dagtilbud og i en rapport til kommunen. Dette skyldes, at redskabet har fokus på sammenhænge mellem områderne ledelse, lærings- og udviklingsmiljø og børnenes kompetencer, og at dette samspil findes på dagtilbudsniveau. Der kan udtrækkes to typer rapporter. En overordnet rapport, som viser det nuværende billede for hvert område og de enkelte mål under hvert område. Og en detaljeret rapport, som viser besvarelserne for hvert enkelt tegn eller spørgsmål.\nNår Temperaturmålingen anvendes, er det værd at bemærke, at:\nTemperaturmålingen anvendes på gruppeniveau. Der er ikke tale om en screening af enkeltbørn.\nNår man anvender Temperaturmålingen, har ledelsen i dagtilbuddet og forvaltningen adgang til at udtrække resultatrapporter med de samlede resultater. Dagtilbuddets resultatrapporter indeholder en sammenligning med det samlede resultat for kommunens dagtilbud. Forvaltningens resultatrapport indeholder en sammenligning med det samlede resultat for alle deltagende kommuner. Sammenligningen skal ikke bruges som en facitliste. I stedet kan den bidrage til refleksioner over, om resultaterne modsvarer egne målsætninger.\nNår Temperaturmålingen anvendes for anden gang, indeholder rapporterne endvidere en sammenligning med dagtilbuddets og kommunens forrige resultat. Dette giver mulighed for at se progressionen i kvalitetsudviklingen.\nIndberetning - Observationsgruppe 2-årige\nIndberetning - Observationsgruppe 4-årige\nIndberetning - Spørgeskema til forældre\nIndberetning - Spørgeskema til medarbejdere\nIndberetning - Institutionsledere\nIndberetning - Forvaltning\nSpørgeskema - Kommunal målsætning\nStøtte- og inspirationsmateriale\nLink til Temperaturmåling


Hvor farligt er lavt sukker under graviditeten og hvordan man kan øge det? - Grunde 2020\nKost til pancreatitis og diabetes: menuer og anbefalinger\n5 symptomer, som du skal konsultere en endokrinolog\nDet endokrine system udfører en ekstremt vigtig rolle i menneskekroppen og regulerer stort set alle livsprocesser. Endokrine kirtler (endokrine kirtler) producerer specielt biologisk aktive stoffer - hormoner, der kommer ind i blodbanen og overføres til målorganerne eller, som de også kaldes, målorganer.\nHvad er tegn på svangerskabsdiabetes hos gravide kvinder og kost ernæring?\nGestationsdiabetes under graviditet diagnosticeres hos ca. 4% af kvinderne. En stabil stigning i niveauet af glukose i moderens blod udgør en fare for det ufødte barn, da det negativt påvirker processerne ved intrauterin udvikling og øger risikoen for spædbarnsdødelighed.\nKanel til diabetes: Hvilke opskrifter kan hjælpe dig?\nTermoelementer til insulin anmeldelser\nSådan tager du Doppelgerz-vitaminer med diabetes\nEr peberrod god til diabetikere?


Salg af huse, villaer lejligheder i Beausoleil - Fast ejendom i Italien\nEjendomme i Beausoleil\nBeausoleil er en hyggelig lille by beliggende ved Frankrigs kyst, på grænsen til Fyrstendømmet Monaco, en kort gåtur fra Monte Carlo. Dette er en by blandt byen og bjergene - et af de mest ekstraordinære steder på jorden. Beausoleil ligger på skråningen af et naturligt kæmpe halvcirkelformet amfiteater dannet af et bjerg og en bugt.\nDen hænger over Monte Carlo som en ørnerede. Det ser ud til, at kasinoets skyskrabere, der ligger under det, ønsker at nå byens gamle gader. Den mest fantastiske udsigt over Cote d'Azur åbner sig fra de højeste punkter i byen. Der er lidt, der kan måle sig med dette sted med hensyn til styrken af indtrykket og skønheden i panoramaudsigten!\nSom en separat kommune dukkede Beausoleil op på kortet over det moderne Frankrig relativt for nylig i 1904, men det holder gamle århundreder gamle traditioner. Engang var der en landsby med hyrder her, men den bekvemme beliggenhed og fremragende udsyn gjorde det muligt at forvandle en lille landsby til en observationspost. Smalle gader, bevarede spor af den romerske arv.\nDe giver en malerisk udsigt til hele landsbyen, og stiger stejlt op ad bakke, er de fortabt midt i talrige blomstrende haver. Beausoleil er med rette stolt af sine storslåede Belle Epoque (smuk æra, slutningen af det 19.-begyndelsen af det 20. århundrede) villaer, The Riviera Palace og et unikt marked under en glaskuppel er også placeret her. Det berømte Eiffelfirma deltog i opførelsen af disse unikke arkitektoniske strukturer. Beboere i Beausoleil har en fantastisk mulighed for at være i spidsen for tingene, men se på alt på afstand. Her kan du tage en pause fra travlheden, men går du nedenunder bliver du transporteret til et andet land og en anden verden.\nBeausoleil lever under indflydelse af sin aktive nabo og deltager i de kulturelle og sportslige begivenheder i Fyrstendømmet Monaco. Verdens Grand Prix, cirkusfestivalen, åbningen af tennisturneringen, alle disse vigtige begivenheder i Monte Carlo afholdes under byens indbyggeres vågne øje. Og den årlige september-yachtmesse i Monaco, som præsenterer de dyreste og mest eksklusive yachter i verden, ser fantastisk ud fra Beausoleil. Hvis du beslutter dig for at købe fast ejendom i Beausoleil på Cote d'Azur, kan du finde både parcelhuse og villaer, såvel som lejligheder eller lejligheder i boligkomplekser.\nUdvalget er bredt nok og giver dig mulighed for at vælge den bolig, der passer til din smag og ikke vil snyde dine forventninger. Fast ejendom i Beausoleil vil tjene som en fremragende erhvervelse for dem, der drømmer om at bo i et smukt, roligt og behageligt sted.\nFast ejendom i Beausoleil nær Monaco\nSalg: Reference #3401\nVilla i Beausoleil med have og pool ❤Meget interessant mulighed stødte vi på i Beausoleil, der grænser op til fyrstedømmet Monaco. Villa på cirka 400 m2 smart lavet til en stor familie. Dette er to huse, der kan bruges...


Medicinsk cannabis kan måske hjælpe anorektikere\nPatienter med svær anoreksi bliver mindre stressede og får et mere afslappet forhold til deres krop, når de tager piller tilsat en lille dosis cannabinoid, som er det aktive stof i cannabis. Det viser dansk forskning.\nPiller tilsat en lille smule cannaboid, som er det aktive stof i cannabis, havde en gavnlig effekt for 24 kvinder med svær, kronisk anoreksi. Det er dog vigtigt, at folk ikke begynder at selvmedicinere sig med cannabis på baggrund af det nye studie, understreger forskeren bag. (Foto: Shutterstock)\nNy dansk forskning antyder, at patienter, som i årevis har sultet sig selv, måske får en smule mere appetit på mad og livet, når de tager piller tilsat en lille dosis cannabinoid, som er det virksomme stof i cannabis.\n»Patienterne tog en smule mere på i vægt, og udskillelsen af stress-hormonet kortisol var lavere, når de fik cannabinoidpiller, sammenlignet med når de fik placebopiller. Det er positive resultater og godt nyt, for der findes ellers ikke nogen særlig effektiv behandling til den her patientgruppe,« siger Alin Andries, der er overlæge og ph.d. på Endokrinologisk Afdeling, Sydvestjysk Sygehus Esbjerg.\nResultaterne af hans forsøg er blandt andet publiceret i det videnskabelige tidsskrift International Journal of Eating Disorders.\nAnoreksipatienters kroppe tærer på eget væv\nCannabinoid-behandlingen medførte en beskeden vægtstigning, som var højere, end når patienterne fik placebomedicin. Behandlingen gav ikke alvorlige eller uønskede bivirkninger.\nPatienternes udskillelse af stresshormonet kortisol faldt mere, når de fik cannabinoid-behandling, end når de fik placebo. Kortisol-udskillelsen er ofte høj hos patienter med kronisk anoreksi. Det skyldes, at patienternes organisme er i en konstant stresstilstand, fordi de spiser så lidt, at deres kroppe omsætter eget væv for at skaffe energi til livsnødvendige funktioner. Forskere kalder det 'autokannibalisme', når kroppen på den måde begynder at omsætte egne organer og muskler.\nNormalt får vægtøgning kortisol-niveau til at stige\nDødeligheden blandt patienter med kronisk anoreksi er den højeste blandt alle psykiatriske lidelser, og mange med sygdommen bliver aldrig raske.\nMange af dem, der er ramt af anoreksi, har andre psykiatriske diagnoser sammen med deres spiseforstyrrelse. En del har for eksempel angst eller depression.\nDe patienter, der deltog i forsøgene med cannabinoid-medicin, havde dog kun anoreksi. Ingen af dem var diagnosticeret med andre psykiatriske lidelser, som kunne påvirke testresultaterne.\nDronabinol havde ikke en negativ virkning på deltagernes spiseforstyrrelsesrelaterede psykopatologi. Psykopatologi: Beskrivelse og karakteristik af de symptomer, som afgrænser og kendetegner psykiske lidelser.\n»Anoreksipatienter er ofte præget af en udtalt vægtfobi. Udskillelsen af kortisol er derfor ofte endnu højere, når de starter i behandling og tager på. Når patienterne har opnået en normal og stabil vægt, falder deres udskillelse af kortisol igen,« siger Alin Andries og fortsætter:\n»Det er en vigtig detalje, at dronabinol tilsyneladende medførte et fald i kortisol-niveauet, selv om deltagerne fik en beskeden vægtøgning.«\nDronabinol fører til mindre slitage på kroppen\nAnoreksipatienters høje kortisol-niveau er som sagt tegn på, at kroppen er i øget stresstilstand forårsaget af, at den tærer på sit eget væv.\nAutokannibalismen fører til skader blandt andet på indre organer som hjerte, lunger, lever, bugspytkirtel og nyre, samt på nervesystemet, muskler og knogler.\n»En lavere kortisol-udskillelse medfører mindre slitage på kroppen. Teoretisk set kan det medføre et fald i antallet og alvoren af de somatiske komplikationer (fysiologiske sygdomme forsaget af anoreksien, red), som patienterne ofte udvikler i årenes løb. På sigt kan dronabinol - også rent teoretisk - betyde en mindre sygdomsbyrde hos patientgruppen,« siger Alin Andries.\nPatienterne blev mindre perfektionistiske\nI forbindelse med de kliniske forsøg har Alin Andries og kolleger bedt patienterne om at svare på spørgeskemaer om, hvordan de havde det.\nSkemaerne tyder på, at forsøgsdeltagernes frygt for at tage på i vægt, var en smule mindre, når de fik cannabinoid, end når de fik placebo.\nDet er ellers karakteristisk for anoreksipatienter, at deres angstprægede modvilje mod at tage på er mindst lige så stor som ønsket om at blive helbredt. Desuden er anorektikere ofte ekstremt perfektionistiske.\n»I spørgeskemaerne kunne vi se, at deres perfektionisme og deres frygt for at tage på, så ud til at være en smule reduceret, mens de fik dronabinol. Det ser ud til, at pillerne hjalp dem til at acceptere tanken om vægtøgning på en mere afslappet måde,« siger Alin Andries.\nReceptorer findes i alle kroppens celler og fungerer som en slags modtagestationer for de stoffer, der findes og puttes ind kroppen.\n»Om det kan være en direkte konsekvens af det lavere kortisol-niveau, ved vi ikke. Men det beviser, at syntetisk cannabinoid ikke kun havde en rent metabolisk effekt, men også en beskeden positiv virkning på deltagernes spiseforstyrrelsesrelaterede psykopatologi,« fortsætter han (se faktaboks om psykopatologi).\nCannabinoid påvirker måske hypothalamus\nAlin Andries ved ikke med sikkerhed, hvorfor syntetisk cannabinoid tilsyneladende har en positiv effekt på anoreksipatienters appetit og stressniveau, men ud fra dyreforsøg gætter han på, at cannabinoid påvirker hypothalamus, som er en samling af kerneceller, der ligger i den centrale del af hjernen.\nHypothalamus styrer blandt andet vores hormonproduktion, stofskifte, sultfornemmelse, seksuelle adfærd, frygt og vrede. Ved at regulere vigtige belønningsmekanismer er hypothalamus også vigtig for vores valg og beslutninger.\nI hypothalamus findes blandt andet en stor koncentration af cannabinoid-receptorer kaldet CB-1.\nCB-1-receptorer kaldes også cannabionoid-receptorer, fordi det er dem stoffet cannabinoid binder til, både når man ryger cannabis, eller får stoffet i pille-form.\nMus får mere appetit af cannabinoid\n»I teorien kunne man forestille sig, at medicin med syntetisk cannabinoid påvirker netop det område i hjernen, men der findes ikke studier hos mennesker, som bekræfter det,« siger Alin Andries.\nAlin Andries nævner også, at tvillingstudier, hvor den ene tvilling har anoreksi, mens den anden er rask, tyder på, at der er visse genetiske karakteristika i CB-1-receptoren hos den syge tvilling, som ikke findes hos den raske.\n»Der er ikke klare beviser for noget, men små videnskabelige indicier, som antyder, hvad der er på spil,« siger Alin Andries.\nMan bør ikke medicinere sig selv med cannabis\nDet er første gang, forskere tester, hvordan syntetisk cannabinoid virker på anoreksipatienter sammenlignet med placebobehandling, men man har allerede gode erfaringer med at give syntetisk cannabismedicin til patienter med AIDS og kræft for at stimulere deres appetit.\nAlin Andries fraråder dog, at man eksperimenterer med at medicinere sig selv med cannabis, for resultater fra dyreforsøg tyder på, at cannabinoidernes effekt er dosis-afhængig: Små mængder modvirker angst, mens større koncentrationer kan fremprovokere alvorlige angsttilfælde, forklarer han:\nDyreforsøg har vist, at cannabinoid sætter sig på CB-1 receptorerne i hypathalamus hos mus. Cannabinoid påvirker dyrenes mæthedsfornemmelse og får dem til at spise mere end normalt. Læs om det i artiklen ’Derfor gør cannabis dig sulten’ http://videnskab.dk/krop-sundhed/derfor-gor-cannabis-dig-sulten\n»Ukontrolleret dosering kan formentlig føre til alvorlige psykiatriske lidelser som angst og psykoser. Derfor bør patienter med anoreksi aldrig selv forsøge at medicinere sig med cannabis eller cannabinoid-baserede lægemidler,« siger han.\n»I de kontrollerede forsøg, vi har lavet, har den lave cannabinoid-dosis ikke medført mærkbare kliniske effekter. Med det mener jeg, at ingen af deltagerne har haft de ellers frygtede og velbeskrevne psykotropiske (euroforiserende; red.) bivirkninger. Med andre ord er de ikke blevet skæve af pillerne,« siger Alin Andries.\nSyntetisk cannabis er endnu ikke en godkendt behandling mod anoreksi, og Alin Andries understreger, at der skal laves flere studier, før man kan være sikker på, at det er et hensigtsmæssig supplement til de behandlinger, man på nuværende tidspunkt bruger til de hårdest ramte kronisk syge patienter:\n»Det studie, vi har lavet, var et meget lille studie med få forsøgspersoner. Der skal mere til, før vi kan sige, at syntetisk cannabinoid har en plads i behandlingen af kronisk anorexia nervosa,« siger Alin Andries.\nMedicinsk cannabis som dronabinol kan være et kontroversielt emne, for cannabis er mest kendt som et euforiserende stof, man ryger. Måske er det derfor, at Videnskab.dk enten ikke har fået svar eller har fået afslag fra den række forskere, vi har bedt om at kommentere Alin Andries’ resultater.\nDet nærmeste vi kommer, er et skriftligt svar fra Kristian Rokkedal, der er overlæge og leder af Center for Spiseforstyrrelser i Region Midtjylland:\n»Jeg har ingen kommentarer til de nævnte resultater. Der er tale om en enkelt undersøgelse, og jeg tror ikke, man skal lægge for meget i det,« skriver han i en mail til Videnskab.dk.\nBehandlinger mod anoreksi virker ikke\nDer er ellers hårdt brug for nye behandlinger til patienter med kronisk anoreksi, viser en dansk gennemgang af 119 studier, der har målt effekten af anoreksibehandlinger mellem 1950 og 1999.\nGennemgangen viser, at resultaterne for behandling af anoreksi- og bulimipatienter ikke er målbart forbedret i den sidste halvdel af det 20. århundrede - trods mange nye behandlingsmetoder.\nUd af de 5.590 patienter, der har deltaget i de 199 studier, er mindre end halvdelen blevet helbredt. En tredjedel viser forbedringer, mens en femtedel forbliver kronisk syge.\nGennemgangen er publiceret i The American Journal of Psychiatry og er lavet af Hans-Christoph Steinhausen, der er klinisk professor på Aalborg Universitets Institut for Klinisk Medicin – Børne og Ungdomspsykiatri.\nDet har desværre ikke været muligt at få fat i Hans-Christoph Steinhausen til en kommentar om studiet.\nAlin Andries' profil (SDU)\n"Dronabinol in severe, enduring anorexia nervosa: a randomized controlled trial", International Journal of Eating Disorders (2014), DOI: 10.1002


Her er du: Forside > Nyheder > Nyheder 2018 > 08-08 dag 2\nEilihd Doyle (tv) og Hanne Claes (th) tager de to finalepladser, mens Sara Slott i midten kommer ind som nr. 6. (Lone Dybdal)\nBERLIN 2018 – 2. dag\nSara afgiver EM-titlen med oprejst pande\n08. august 2018 · Jeppe Weinreich\nSara Slott Petersen måtte i onsdagens semfinale nøjes med en 6. plads i beskedne 56,91 sek. - over et sekund fra en finale.\nBERLIN – Nok kan man nå langt på viljen, men at nå en EM-finale kræver optimal forberedelse. Det var Sara Slott Petersen selv den første til at erkende, efter at hun onsdag aften foran 37.125 tilskuere på Olympiastadion måtte afgive sin EM-titel. Den 31-årige Aarhus 1900-atlet kom i sit semifinaleheat i mål på en 6. plads i 56,91 sek. – over et sekund fra den 2. plads, som gav adgang til finalen.\nDet så ellers lovende ud på den første halvdel af løbet, hvor hun havde god kontakt til de førende. I svinget lavede hun en fejl, som betød, at hun manglede en halv meter før den ottende hæk. På den sidste langside trippede hun mellem hækkene, og løbet var reelt kørt.\n”Det gik fint de første 150 meter, så laver jeg en fejl i svinget, og så har jeg bare ikke den form, man skal have til at samle sig op igen og løbe fejlfrit hjem,” lød det efter løbet fra Sara, der i nederlagets stund tog tingene med oprejst pande. Hun udelukker ikke, at hun løber igen denne sæson, men ellers handler det om at se frem mod næste store mål: VM i Qatar i 2019 og – naturligvis - OL i Tokyo om to år.\nBekymringen om, hvorvidt hendes skade kunne bryde op under løbet, viste sig ubegrundet.\n”Det var ikke på grund af akillessenen. Den har det fint nu. Det er helt klart, fordi jeg mest har siddet og knoklet på en cykel de sidste fire uger. Det kan man ikke helt gennemføre en 400 meter på højt niveau på.”\nFra Saras heat gik kun de to første videre – Eilihd Doyle og belgiske Hanne Claes. Norske Amalie Iuel måtte på 3. pladsen lidt overraskende også se sig slået ud, mens et andet stort navn, Zuzana Hejnová (CZE), i det sidste heat ligeledes måtte se langt efter en finaleplads. Hurtigst var ukraineren Anna Ryzhykova med 54,82 sek.\nEM Berlin - 7.-12. august 2018\n400 meter hæk semifinale\n1. Eilihd Doyle GBR 55,16 sek. Q\n2. Hanna Claes BEL 55,75 Q\n3. Amalie Iuel NOR 55.81\n6. Sara Slott Petersen DEN 56,91 sek


Det er en dejlig oplevelse at slentre i Helsingborgs gader og vælge og vrage blandt det enorme udbud af spændende varer. Der er over 500 butikker, 160 restauranter og caféer. Den største shoppinggade går fra Kullagatan, som er Nordens første gågade, og mod syd. Lad dig inspireres af trendsættende modeog indretningsbutikker. Der er bl.a. en butik med Sigurd Perssons smukke brugsgenstande i sølv og messing. Alle de store forretningskæder er der også.\nHvis man fortsætter forbi Stortorget kommer man til det indbydende Mariatorget. Her må man lige stoppe op for at suge den hyggelige atmosfære til sig og måske spise et dejligt måltid mad på en af de hyggelige restauranter. En rigtig perle er Olsons Skafferi, som serverer italienske lækkerier. Her kan man også finde små eksklusive butikker, som sælger legetøj, chokolade, sko og smykker. Man fortsætter så langs Bruksgatans gågade med tjekkede lifestyle-butikker som "tretton". Gå ikke glip af caféen Ebba´s i 50'er stil med gigantiske, firkantede chokoladekager.\nShoppingområdet går videre mod syd, forbi Stadsparken og Stadsbiblioteket og ud i Södergatan. Ved Mäster Palms plads ligger Söderpunkten - en hyggeligt overdækket arkade med flere butikker. Lidt længere henne ad Södergatan ligger der en interessant forretning, som hedder Tasty House, hvor man sælger hundredvis forskellige slags nødder i alle former og farver. Hvis du er på jagt efter andre godbidder, så besøg den eksotiske torvehandel ved Gustav Adolfs torv.\nFortsættelse shopping >>


Tele2-køb hænger nu hos Konkurrencestyrelsen - Computerworld\nTele2-køb hænger nu hos Konkurrencestyrelsen\nTelenor kan endnu ikke endeligt kalde sig for ejer af Tele2, for endnu venter en godkendelse fra Konkurrencestyrelsen. Det bliver ikke noget problem, vurderer analytiker.\n9. maj 2007 kl. 16.27\nDer er endnu et enkelt bump på vejen, inden Telenor endeligt kan kalde sig for ejer af Tele2.\nI henhold til konkurrenceloven skal købet nemlig først godkendes af Konkurrencestyrelsen, der skal sikre sig, en fusion ikke vil 'hæmme konkurrencen betydeligt'.\n"Normalt kontakter parterne os, og så tager vi nogle drøftelser om, hvad det her går ud på, og hvilke oplysninger vi skal have, for at kunne vurdere sagen," forklarer specialkonsulent i Konkurrencestyrelsen Michael Fibiger.\nAfgørelse inden for 30 dage\nKonkurrencestyrelsen udtaler sig af princip ikke om verserende sager, men Michael Fibiger fortæller, at Tele2 og Telenor i dag har oplyst styrelsen om deres planer.\nDe planer skal nu vurderes.\nI henhold til konkurrenceloven skal Konkurrencestyrelsen i almindelige tilfælde vende tommelfingeren op eller ned for fusionsplanerne inden for 30 dage efter, at styrelsen har modtaget de relevante oplysninger.\nEndnu har Konkurrencestyrelsen ikke modtaget de oplysninger, og en afgørelse kan derfor tidligst falde i slutningen af juni, hvor Konkurrencerådet mødes den 27.\nNæppe problemer med opkøb\nPå trods af telefusionen først skal have grønt lys fra Konkurrencestyrelsen forventer Torben Rune, teleanalytiker og direktør i Netplan, ikke, at Telenors køb vil møde nogen modstand.\nFor selv om der nu bliver en operatør mindre, mener han ikke, at Tele2s lavpris-koncept vil forsvinde fra markedet.\nDels fordi der allerede er mange andre lavprisselskaber på markedet og dels fordi, Sonofon allerede følger samme princip andetsteds i firmaet.\n"Tele2 er et lavprisselskab men Sonofon er jo i mange henseender fulgt godt med ned i pris, og de købte blandt andet CBB Mobil, der prismæssigt har ligget og konkurreret med Tele2," siger han.\nTele2 Danmark solgt til Sonofon-ejer for 835 mio.\nAnalytikere: Kunderne vinder i Tele2-køb\nJens Alder: Tele2-salg var et logisk skridt\nTelenor: Tele2 og Sonofon skal ikke fusioneres\nKort nyt: Just-Eat, Tele2,\nTele2 trækkes ned af flammende rødt underskud\nSundhedsdatastyrelsen søger arkitekt til infrastruktur-sikkerhed\nLau Holst Hoffbeck\nIt-konsulent til serverdrift i Statens It\nSundhedsdatastyrelsen søger en testmanager til data warehouse\nNetværksadministrator med flair for IT-sikkerhed\nDygtig medarbejder med teknisk forståelse til Digitaliseringsstyrelsen\nSAPBC430 ABAP Dictionary


Caribisk restauranter i Salisbury\nCaribien Dominica Saint Joseph Parish Salisbury Restauranter i Salisbury The Tamarind Tree Restaurant\nNr. 1 af 1 Restauranter i Salisbury $$ - $$$\nCaribisk, Fisk og skaldyr, International E.O. Leblanc Highway, Salisbury, Dominica+1 767-449-7395Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 18 anmeldelserFremragende38 %Rigtig god46 %Gennemsnitlig16 %Dårlig0 %Frygtelig0 %Åben nuon - ma07:30 - 22:00Alle åbningstider KØKKENER Caribisk, Fisk og skaldyr, International, Vegetarvenlig PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING E.O. Leblanc Highway, Salisbury, DominicaAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er dette en caribisk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette en fiske- og skaldyrsrestaurant?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en god udsigt?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (18)Medlemsvurdering Fremragende1Rigtig god3Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (4)Engelsk (9)Tysk (6)Flere sprog Sprog Dansk (4)Engelsk (9)Tysk (6)Fransk (2)Russisk (1)Se, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMurTheExplorerEdmonton, Canada432187Anmeldt 30 maj 2017 Fantastisk udsigtMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejbeverleyrachHalifax, Canada148Anmeldt 18 marts 2016 Sikke et fantastisk fund!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTravelOneDvrDenver3011Anmeldt 14 november 2015 Middag ude i DominicaHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nLeveret af Microsoft® Translator Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPuravidamia4710Anmeldt 27 august 2011 Enestående sted! Store placeringMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på The Tamarind Tree Restaurant.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nE.O. Leblanc Highway, Salisbury, Dominica Placering:


13.07.2018 / pornostjerne nøgen fisse galleri / 0 kommentarer\nhvad det normale er, og der findes ikke mange billeder, som de kan. Det er altså et problem, der er til at tage og føle. Det seneste skud på stammen er altså billederne fra 'Kussomaten som vil blive lagt på hjemmesiden så snart, der er tilstrækkeligt mange billeder at vise. Den alternative fotoautomat vil blive indviet på kvindernes kampdag. Man kan også se på manden, når han får orgasme, men det kan man ikke med kvinder. Hendes forklaring er, at piger og drenge allerede i opvæksten bliver set på forskelligt i forhold til deres kønsdele. Man kan se mænds penis, fordi den hænger. De distancerer sig fra det, og nogle kan slet ikke røre ved sig selv. Så jeg synes, sådan et galleri er en fin ide.\nPornostjerne nøgen fisse galleri - Hvordan\nHun afholder blandt andet orgasmekurser for kvinder, og her oplever hun i udtalt grad, at kvinderne rynker på næsen ad deres eget køn. For så er det først, at man kan betragte kønnet, som det egentlig ser ud, og er det så rigtigt eller forkert i forhold til de kvinder, der optræder i pornofilmene? Nogle kvinder kan ikke engang sige ordet. De tror ofte, at de er helt forkerte forneden, siger ledende overlæge i gynækologi og obstetrik ved Roskilde Sygehus, Charlotte Wilken-Jensen. En undersøgelse for Sex Samfund, der blev offentliggjort sidste år, viser, at 29,3 pct. Det er også med til at gøre, at kvinder opfatter det som noget ulækkert eller synes, at deres kønslæber er for lange, forklarer Katrine Berling. Mens drengene ofte hiver sig i tissemanden, bliver pigerne mødt med, at de ikke må pille sig i skridtet, fordi det konflikter med opfattelsen om den pæne pige. Det er helt bestemt nødvendigt med sådan et initiativ.\nPornostjerne nøgen fisse galleri - BT Sex og\nI Danmark har intimkirurgi været forbudt ved lov siden 2006 kun hvis kvinden har en gyldig grund, kan hun få foretaget indgrebet. Men selv om kønsdelen har mange vigtige funktioner, er mange kvinder usikre på, om den ser rigtig. Vi oplever professionelt mange unge kvinder, der er kede af deres kønsorganer og derfor overvejer kirurgi. De har en opfattelse af at se forkert ud, fordi de er eksponeret for meget porno og et idealbillede af, hvordan kønsdele skal se ud, siger læge Birgitte Rode Diness, der har været medforfatter til en nyere udgave af bogen 'Kvinde din krop'. Initiativet hedder 'Kussomaten opkaldt efter den fotoanordning, der er designet til, at kvinder på en nem og bekvem måde kan gå ind og fotografere deres køn som et bidrag til galleriet. Der er blandt andet en udbredt misforståelse om, at de indre kønslæber ikke må stikke ud over de ydre, og massage midtsjælland nuru massage i danmark sådan ser mange voksne kvinder altså. Begynder tidligt, det er en opfattelse blandt kvinder, som sexolog Katrine Berling kan nikke genkendende til. Af de unge er særligt utilfredse eller ligefrem hader deres kønsorganer. Efter der er gået mode i at barbere kønsbehåringen væk hos kvinder, så er der kommet nyt fokus på organet. Men kønsdelene kan altså have mange former, størrelser og farver, og det kan de danske kvinder snart opleve ved selvsyn i det kommende onlinegalleri. Man skal selvfølgelig bare huske at se på det smukke, siger sexologen. Det skal et galleri af de gennemsnitlige kvindelige kønsorganer nu lave. Alligevel efterspørger mange kirurgi, blot fordi de er utilfredse med udseendet under trussekanten. Lange kønslæber forbudt, nu sidder hun i bestyrelsen for bogens overskudsfond, der arbejder videre med nye initiativer, der kan gavne kvindekønnet. A aa aaa aaah aah aames aamot aaron aarons ab aban abasi abbed abbeden abbedisse abbedissen abberline abbes abbey abbot abbott abby abc abdi abdui abdul abdullah abe abel aben aber abercrombie aberdeen abi abigail abilene able abner abonnement abonnementet abonnenten abonnere aboriginer abort aborten. Det er ærgerligt, hvis nogen vil få foretaget kirurgi på baggrund af en forkert idé om, hvordan man skal se ud, siger Birgitte Rode Diness. Det skal et galleri af de gennemsnitlige kvindelige kønsorganer nu lave. Fordi de er eksponeret for meget porno og et idealbillede af, hvordan. Jan Carrie lee nøgen billeder gay porno mega websteder grafisk lesbisk porno. On østerbro kvindelige Hansen virksomheder bryster fisse xxx. Min kollega gav mig the chills da vi passerede en hytte hvor en nøgen familie sad rundt om bålstedet. De tre p er (pik, porno og proteinpulver) fra Afghanistan er knapt så udtalte her. Jo for hvis de trak dem i benet så fik de grus i fissen! Den er gigantisk med egen rundkørsel, fiskesø og eget privat kunst galleri. Jagten på magten Halve hjerter Noter om en sygdom Fuck, fisse. Amy, winehouse bliver udødeliggjort i bronze Den nøgne. Danskhed er modstandsbevægelse, fri porno og socialisme. Hvad bilder du dig ind? Bild bilde bildekk bildene bilder bildet bildøra bilen bilene bilens biler bilerne. Bryllupssuiten brynjar bryr brysk brysomme bryst brystene bryster brysterne. Fisker fiskere fiskeren fiskerne fiskestang fisket fisketur fisketuren fisking fisse fisser.\nSexy club dk escort nyborg


Blackberry ud i ny kæmpe fyringsrunde\n40 procent af de ansatte skal ud for at redde økonomien i den canadiske mobilproducent.\nBlackberrys topchef, tyskeren Thorsten Heins, forbereder en ny, kæmpe fyringsrunde. Arkivfoto: Robert Galbraith, Reuters/Scanpix Fold sammen\nTorsdag d. 19. september 2013, kl. 10.20\nEndnu en kæmpe fyringsrunde hos den pressede, canadiske mobilproducent Blackberry vil inden nytår koste 40 procent af de ansatte jobbet.\nBlackberry, der indtil i år hed Research In Motion (RIM), vil ifølge finansavisen Wall Street Journal skære ned i alle afdelinger og gøre det i bølger. Lige nu har Blackberry 12.700 ansatte.\nI 2012 blev 5.000 stillinger nedlagt.\nBlackberry var engang erhvervslivets foretrukne mobiltelefon på grund af sit fulde, fysiske tastatur og Blackberrys krypterede mobilnet. Men ligesom sin finske kollega, Nokia, blev også Blackberry tromlet flad af smartphonebølgen, som Apples første iPhone satte i gang i 2007. I dag dominerer Samsung og Apple mobilmarkederne.\nFor to år siden havde Blackberry over 17.000 ansatte og sad på 14 procent af det amerikanske mobilmarked, der er verdens næststørste. I dag er den amerikanske markedsandel under tre procent, viser tal fra analysehuset IDC, der følger teknologimarkederne tæt.\nBlackberry havde i 2012 et underskud på 3,6 milliarder kroner, efter at omsætningen var faldet med 40 procent. 2. kvartal 2013 endte med et underskud på 468 millioner kroner, og et nyt underskud står for døren med næste uges regnskab.\nSelskabet har sat sig selv til salg, og den tyske topchef, Thorsten Heins, som overtog roret i begyndelsen af 2012, er med i salgsforløbet.


Rungsted igen foran mod Rødovre - sn.dk - Forsiden - Sport - Sport FAA\nStor glæde efter Rungsteds andet mål, der blev sat ind af Mathias Røndbjerg. Foto: Mads Hussing\nArtiklen: Rungsted igen foran mod Rødovre\nRungsted igen foran mod Rødovre\nSport FAA - 18. marts 2018 kl. 22:18\nRungsted har nu to muligheder for at vinde kvartfinaleserien mod Rødovre efter 4-2-sejren på udebane her til aften. Holdet er foran 3-2, hvor der spilles bedst af syv. Dermed har Rungsted muligheden for at få videre til DM-semifinalerne med en sejr på hjemmebane tirsdag i Hørsholm.\nDet var en nervøs 1. periode, hvor det var tydeligt, at ingen af holdene ville satse så meget, at de kunne risikere at blotte sig. Begge hold havde dog gode muligheder. Igen havde Rungsted flest afslutninger, men de fik ikke noget ud af det.\nI 2. periode kom Rødovre godt med, og de vandt skudstatikken 11-7, men det var Rungsted, der var det effektive hold. Udeholdet fik tre udvisninger imod sig inden for kort tid, og mens Rungsted stadig var i undertal, driblede Mattias Persson rundt i Rødovre-forsvaret for til sidst at score til 1-0 til Rungsted. Rødovre havde ellers sat et par gode situationer op i power play, men de fik intet ud af det.\nMathias Røndbjerg fordoblede føringen med fem minutter igen, og ligesom alle troede, at 2. periode var ovre, så fik Rungsted et kontraangreb, hvor Mattias Persson spillede Rasmus Thykjær Andersson helt fri, der med tre sekunder igen bragte Rungsted foran 3-0.\nHjemmeholdets tilskuere fik dog noget at varme sig på i begyndelsen af 3. periode, da Steffen Klarskov efter mindre end to minutters spil fik reduceret til 3-1.\nDe halvtynde udvisninger til Rungsted fortsatte i 3. periode, men selvom Rødovre pressede på, så fik de ikke noget ud af det. Til gengæld var det nu hjemmeholdets tur til at blive ramt af udvisninger. Fire styk inden for tre minutter, og det gav Rungsted muligheden for at sætte noget ordentligt power play-spil op. Udeholdet spillede pucken fornuftigt og tålmodigt rundt, og til sidst var det Morten Green, der kunne passere Rødovres keeper Stefan Ridderwall med under otte minutter igen.\nUdvisningerne kom i stimer, og nu var det Rungsteds tur til at få dem. Først var det Nikolaj Rosenthal, der måtte ud, og det udnyttede Rødovre til at reducere til 4-2, og da Brendon Nash røg ud kort tid efter, så skabte det optimisme hos hjemmepublikummet. Rungsted overlevede de mange udvisninger, og kørte kampen hjem de sidste minutter.