▷ Køb Raunsborg Body Lotion – 75 ml – 61 kr.\nRaunsborg Body Lotion – 75 ml\nNavn: Raunsborg Body Lotion – 75 ml\nEAN: 5713006200729Vurderet til 4.3 ud af 5 stjerner baseret på 11 anmeldelser\nEn hel del e-firmaer yder efterhånden alverdens leveringsudgaver. En sikker vinder er på nuværende tidspunkt at få sendt til en pakkeshop, så du nemt selv kan hente ordren på et selvvalgt tidspunkt. Leveringstypen er jo rigtig hensigtsmæssig, og endda tillige den mest prisbevidste form for fragt ved køb af Raunsborg Body Lotion – 75 ml.\nDu kunne omvendt afveje for og imod at få ordren sendt hjem til din privatadresse eller ud på din arbejdsplads. Muligheden er gennemsnitligt en sjat dyrere, men lige så vel meget simpel. Den mindst kostelige mulighed for fragt vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter pakken, som dog beroer på at du har bopæl i nærheden af netshoppens tilholdssted.\nLeveringstiden på Sundhed og skønhed || Sundhedspleje kan i nogle tilfælde være særligt væsentlig såfremt man har brug for pakken med det samme, og med det formål er det jo vigtigt at vi studerer det anslåede leveringstidspunkt på den respektive vare.\nEn hel del online outlets byder på muligheden for dag-til-dag levering på masser af produkter, eksempelvis Raunsborg Body Lotion – 75 ml, men vær opmærksom på at det forudsætter at ordren laves forud for et besluttet klokkeslæt, således at de garanteret kan nå at få ordren pakket forud for at logistikmedarbejderne tager hjem.\nFlere webshops tilbyder portofri levering, men i reglen er det under betingelse af at du bestiller for en konkret pris. Som alternativ kunne man vælge den billigste leveringsmanér, som typisk – uanset om man opholder sig tæt på Aarhus, Skive eller Billund – vil være at få fragtfirmaet til at levere din bestilling til en pakkeshop.\nDet er jo ekstremt let for forbrugerne at finde frem til de bedste priser fra diverse e-forretninger, og til tak har de fleste Raunsborg internet foretagender fundet det uundgåeligt at nedbringe priserne på mange af deres produkter – til piger og drenge, og ligeledes til damer og herrer – helt i bund, og endda nogle gange byde på fragt uden beregning.\nDet kan dog imidlertid vise sig tiden værd at sammenholde forskellige shops på nettet efter udsalg på Raunsborg Body Lotion – 75 ml forud for at du handler, så man er usvigeligt sikker på at opnå den skarpeste pris.\nMan må ikke desto mindre være obs på, at hvis en forhandler på nettet udlover bedst i test varer til en salgspris der anses for uendeligt favorabel, bør det mange gange være et symbol på en svindel internet butik. Bestillinger med kort er trods alt inkluderet i et lovbud, der redder dig som køber overfor uægte firmaer på nettet.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som alternativ burde du overveje et afbetalingstilbud fra fx ViaBill, hvis du tilstræber at godtgøre pengene over en længere periode.\nInden nogen køber hos en Raunsborg butik på nettet behøver de uden tvivl gennemgå forhandlerens forretningsvilkår, det er dog ofte ikke særlig interessant.\nEt andet alternativ kunne være at granske om e-forretningen er e-mærket, eftersom det skulle være et bevis på at netshoppen overholder gældende dansk lovgivning, tillige med at den hyppigt evalueres af fagmænd som kender til vedtægterne på området. Derudover giver det dig mulighed for assistance, hvis du bliver udsat for dilemmaer som følge af din bestilling.\nFor øvrigt er det smart at kunden er obs på de mest relevante betingelser der kan spille ind i forbindelse med transaktionen, fx den ombytningspolitik internet webshoppen anvender. I relation til det er det virkelig relevant, at man når som helst opbevarer ens kvitteringsmail, så man senere kan bekræfte sit køb af Raunsborg Body Lotion – 75 ml, hvad end man søger produkter til en voksen eller et barn.\nTrustpilot indebærer ganske pæne muligheder for at kortlægge diverse tidligere brugeres vurderinger og på grund af dette er det smart, at du beser webbutikkens bedømmelser af Raunsborg Body Lotion – 75 ml forinden du køber.\nFacebook fremskaffer ligeledes temmelig gunstige genveje til at få indtryk af online shoppens popularitet. Desuden er der endda online selskaber i Danmark som giver kunderne mulighed for at ytre en omtale af ordreforløbet, som på samme måde bør udnyttes til at bedømme tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden finansieres af annoncer. Vi har et tæt samarbejde med adskillige online varehuse i form af at vi fremviser butikkernes tilbud, og opnår honorar forudsat de besøgende vi sender videre udfører et indkøb.\nData vedrørende varer og butikker på nettet værnes om jævnligt, men vi ønsker ikke at tage ansvar for rettelser der er blevet iværksat siden sidste opdatering af de anvendte data.


SportPosted by Jens Vestergaard Jensen Thu, April 30, 2009 21:38:32\nRacing er nu sikre på en plads i Top14 næste sæson! På lørdag 02.04 spilles den sidste runde i den ordinære udgave af ProD2. Forude venter så de skæbnesvangre oprykningskampe (for holdene placeret 2-5) samt selvfølgelig nedrykningskampene. Men Racing slipper med førstepladsen i ProD2 for disse nervepirrende alt/eller-intet kampe, og rykker direkte op i Top14.\nMan er allerede nu begyndt at se frem til næste sæsons store 'clash', Pariser-derby'et mellem Racing-Métro 92 og Stade Francais. For første gang i mange år er to hold med rødder i Paris begge i Top14 samtidigt. Tænk allerede nu på at reservér til kampene på henholdsvis Stade de France og Stade Yves Manoir!\nSpiller-oprustningen for de enkelte hold er ligelesed i fuld gang. Racing har netop skrevet kontrakt med den unge, syd-afrikanske verdensmester Steyn, der er en yderst alsidig spiller (magter alle pladser fra 10-15!).\nOg i dagens udgave af 'Le Parisien', på forsiden (selvfølgelig!), blev Nallet og Chabal præsenteret i Racing-trøjer. Det er altså to af de helt tunge karle i rugby'en....\nVi har naturligvis indkøbt lidt udstyr og Betty er så småt begyndt at vænne sig til den lidt pudsige facon på bolden. Hun har i hvert fald temperamentet i orden til en god omgang 'melée'...\nPosted by Mads Rudolf Mon, May 04, 2009 22:12:48\nAh, l'Ours. En af de tunge drenge er vist en underdrivelse. Men vidste du at det er ham der er inde i Sebastian Tellier?


Kama Ragna, merino sweater, dame, marineblå fra Kama ← Fri Fragt\nKama Ragna, merino sweater, dame, marineblå fakta:\nNavn: Kama Ragna, merino sweater, dame, marineblå\nBestil Kama Ragna, merino sweater, dame, marineblå fra Kama i dag til kun kr. 1349.00 - så sendes den direkte til dig.\nKama Ragna, merino sweater, dame, marineblå til din ferie\nKama Ragna, merino sweater, dame, marineblå ligger på hylden i det store sortiment der er i den godt sælgende kategori Fleecetrøjer, skitrøjer og skipullies til damer. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Kama Ragna, merino sweater, dame, marineblå hos onlineshoppen AktivVinter.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKama Ragna, merino sweater, dame, marineblå og fordelene ved at købe online\nDu skal have i tankerne, når du handler online, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når dine varer købes i en shop, der er endda shops, der vælger at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i den store skov af webshops, der er derude. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. En anden ting du også slipper for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\nVær den første til at anmelde “Kama Ragna, merino sweater, dame, marineblå” Annuller svar


TEMA Skolebyggeri. Godt skolebyggeri. Branchevejledning - PDF\nTEMA Skolebyggeri. Godt skolebyggeri. Branchevejledning\nDownload "TEMA Skolebyggeri. Godt skolebyggeri. Branchevejledning"\n1 TEMA Skolebyggeri Godt skolebyggeri Branchevejledning\n2 Indhold Indledning Side 5 Trin 1 Initiativfasen Beslutningsfasen Side 7 Resumé Side 7 Hvorfor bygger man skoler Side 8 Helheds- og udbygningsplaner Side 10 Skolebyggeudvalg i kommunerne projektorganisation Side 11 Erfaringer med deltagelse af elever Side 13 Værdi- og idébaserede skoleinitiativer under friog efterskolelovgivningen Side 15 Gymnasier, tekniske skoler, handelsskoler mv. Side 17 Det pædagogiske grundlag for skolebyggeri Side 18 Trin 2 Programfasen Side 23 Resumé Side 23 Forudsætninger Side 25 Samarbejdet i projektorganisationen Side 27 Skolen som arbejdsplads de vigtigste regler Side 28 Konstruktionsmæssige forhold Side 29 Brandforhold Side 34 Indeklimaforhold belysning støjforhold ventilationsforhold rengøringsforhold Side 36 Skolen som arbejdsplads for det ansatte personale Side 46 Trin 3 Forslagsfasen Side 53 Resumé Side 3 Byggesagens aktører Side 53 Projektforslag Side 54 Samarbejds- og entrepriseformer Side 55 Byggesagsbehandling Side 57 Arbejdet i projektgruppen Side 59\n3 Trin 4 Projekteringsfasen Side 61 Resumé Side 61 Indledning Side 61 Projekteringen Side 62 Trin 5 Byggefasen Side 67 Resumé Side 67 Byggeledelse Side 67 Byggeperioden Side 67 Trin 6 Byggeriets afslutning Side 71 Resumé Side 71 Afleveringsforretningen Side 71 1-års og 5-års eftersyn Side 73 Drifts- og vedligeholdelsesinstruktioner Side 74 Indflytning og ibrugtagning Side 74 Evaluering og erfaringsformidling Side 74 Love og regler Side 77\n4 4 Godt skolebyggeri Godt skolebyggeri Branchevejledning om godt skolebyggeri Udgivet af Arbejdsmiljøsekretariatet Studiestræde 3, København K September 2007 Forfatter: Peter Blichfeldt Sats og dtp: Tegnestuen Trojka Tryk: Kailow Graphic A/S ISBN: Fotos: Dansk Center for Undervisningsmiljø (dcum): Forsiden samt side 3, 5, 9, 14, 17, 19, 20, 24, 30, 48, 49, 50, 51, 52, 59, 60, 66, 70, 75 Rådgivningstjenesten for Skolebyggeri: Side 6, 54, 65 Peter Blichfeldt: Side 12, 13, 21, 22, 26, 31, 32, 37, 41, 42, 68, 69, 72 Pluskontoret, Århus: Side 18 Styregruppen består af Anders Balle (formand), DLF/Lederforeningen Jens Vadet Poulsen, FGF Henrik Billehøj, DLF Jens Aage Hansen, GL Lars Koust Rasmussen, FOA Mogens Dahlstrøm, DTL Ole Juhl, DCUM Ulla Kjærvang, DCUM Kai Frederiksen, FSL Projektleder: Svend Erik Christensen, Arbejdsmiljøsekretariatet\n5 5 Indledning Målet med denne vejledning er at give skolerne viden om og redskaber til at gå ind i en byggeproces, hvad enten det drejer sig om nybyggeri, tilbygning, ombygning eller større renoveringer af skoler. Branchevejledningen og hjemmesiden præsenterer den centrale viden om byggeri og arbejdsmiljø, om støj, støv, luft, lys, rengøring, funktionalitet, plads, indretning osv. I vejledningen beskrives roller, faser og opgaver i byggeprocessen, således at byggeriets parter (bygherrer, brugere og rådgivere) sammen kan medvirke til, at en skolebyggeproces forløber tilfredsstillende. Vi håber at denne vejledning bidrager til at kvalificere arbejdet med skolebyggeriet fremover. Kendetegnende for godt skolebyggeri er: når byggeriet opfylder de mål, bygherren (kommunen, bestyrelsen) har fastlagt, når brugerne (lærere, elever/studerende, servicepersonale, ledelse, øvrige brugere) oplever, at byggeriet opfylder deres forventninger og danner en god ramme om det daglige arbejde, når lovgivningens krav til arbejdsmiljø, støj, luftkvalitet osv. er opfyldt. Med udtrykket skoler forstås kommunale folkeskoler, frie grund- og efterskoler, gymnasiale uddannelsesinstitutioner og erhvervsskoler. Branchevejledningen er opbygget, så den i seks faser følger byggeriets kronologi. Der er en tæt sammenhæng mellem branchevejledningen og hjemmesiden men hjemmesiden har en anden opbygning. Der er indholdet organiseret med udgangspunkt i de centrale problemstillinger eller pointer, som erfaringsmæssigt har betydning for et vellykket resultat af skolebyggeriet. De seks pointer er: 1. Pædagogik og rum: Skolebygninger og fysiske rammer skal afspejle og understøtte den pædagogiske praksis, som man ønsker at gennemføre. Et godt resultat af byggeprocessen forudsætter derfor, at den pædagogik, der skal udfolde sig i bygningen, er beskrevet eller fastlagt. 2. Indflydelse: De vigtigste beslutninger tages i starten af projekteringsprocessen. Derfor er det meget afgørende at prioritere arbejdet i denne fase. 3. Den gode proces: Den gode skole er et resultat af, at al viden bliver udnyttet, og at parternes forventninger til processen og til det endelige resultat bliver afstemt. Resultatet bliver bedst, hvis brugere, rådgivere og bygherrer er i tæt dialog gennem relevante dele af processen. De enkelte afsnit i vejledningen indledes med et resumé af indholdet i det pågældende afsnit. Resumeet hjælper til hurtigt at få overblik over det efterfølgende afsnit. Vejledningen afsluttes med en fortegnelse over gældende love og regler. 4. Inspiration: Tænk stort men gentag ikke andres fejl. Tænk alle muligheder igennem inden der træffes beslutning for en løsning. Lær af andres erfaringer og søg inspiration fra andre skoler. Også uden for egne rækker. Undgå ukritisk kopiering af andre projekter. Sørg for forankring i egen pædagogik\n6 6 Godt skolebyggeri Nikolaj: De har bygget en ny skole. Det er den bedste i hele verden, og der kan man lege godt. (Søndermarkskolen, Vejle) 5. Byggeriets faser: Indflydelse på byggeriet kræver overblik over projekterings- og byggeprocessens forløb og respekt for kronologi, roller og ansvar. 6. Støj, lys, luft: Der findes både en stor viden og formelle krav til, hvilke tekniske og funktionelle krav en god skole skal opfylde. Om de konkrete krav til luft, støj, lys, rengøring, materialer, pladsforhold osv. På hjemmesiden finder man en ordbog over de vigtigste begreber i byggeprocessen, almindeligt stillede spørgsmål, litteraturliste med love og regler samt en liste over spændende læsning. Endvidere kan man finde en oversigt over nyligt afsluttede byggerier mv. Vi håber, at vi har skabt en god sammenhæng mellem branchevejledningen og den tilknyttede hjemmeside, så de tilsammen kan udgøre gode hjælperedskaber i arbejdet med skolebyggeriet. Det er som regel en meget stor arbejdsopgave, man påtager sig, når man bliver aktiv deltager i en skolebyggeproces, og det er derfor af stor betydning, at man kvalificeres til at løse denne opgave. Det er Branchearbejdsmiljørådets håb, at vejledningen og hjemmesiden kan bidrage hertil. Tak til arkitekterne Per Olsen og Julie Lindhardt, Rådgivningstjenesten for Skolebyggeri, arkitekt Britta Hjuler, Pluskontoret, Henrik Povlsen, Carl Bro, direktør Jørn Madsen, Kuben og til Dansk Center for Undervisningsmiljø for at stille billeder til rådighed samt for gode råd og vejledning. Arbejdstilsynet har haft vejledningen til gennemsyn og finder, at indholdet i den er i overensstemmelse med arbejdsmiljølovgivningen. Arbejdstilsynet har alene vurderet vejledningen som den foreligger, og har ikke taget stilling til om den dækker samtlige relevante emner inden for det pågældende område.\n7 Initiativfasen Beslutningsfasen 7 Initiativfasen Beslutningsfasen trin 1 I dette afsnit beskrives den indledende del af en byggeproces. Det er her, der tages initiativ til et byggeprojekt, og det er i slutningen af denne fase, at der træffes beslutning om at realisere projektet. Resumé af indholdet i dette afsnit Hvorfor er skolebyggerier så komplicerede? Der er ikke to skolebyggerier, der forløber efter samme model. Byggeprocessen er som oftest kompliceret, og det er der flere grunde til: Kommunikationen og samspillet mellem interessenterne er vanskelig, hvis man ikke på forhånd har taget højde herfor. Der er i byggeprocessen tre grupper af interessenter, som tilsammen skal sikre, at man ender med et godt resultat. Det drejer sig om: Bygherregruppen, som afhængig af ejerforhold typisk består af politikere, embedsmænd, bestyrelsen i selvejende institutioner og undertiden af byggefaglige sagkyndige. Brugergruppen, som omfatter ledelse, lærere, servicepersonale, administration, elever/studerende samt ofte også forældrebestyrelse, pædagoger og eksterne brugere i lokalområdet som fx idrætsforeninger og aftenskoler. Rådgivergruppen, som omfatter arkitekter, ingeniører samt de entreprenører og de håndværkere, som skal stå for selve byggeriet. eksterne brugere. Der opstår på den måde nemt uklarhed om, hvem der træffer hvilke beslutninger. Beslutningsprocessen tager ofte ganske lang tid. Til gengæld skal det, når beslutningerne er truffet, gå stærkt med at få realiseret projektet, hvad der sætter deltagerne i byggeprocessen under voldsomt tidspres. De pædagogiske visioner for et skolebyggeri kan undertiden være så styrende for udformningen af et skolebyggeri, at etablering af gode arbejdsmiljømæssige forhold tilsidesættes, sandsynligvis på grund af manglende viden og omtanke. Skolebygninger bør være solide, de skal være nemme at vedligeholde og kunne stå for daglig brug og slitage i mange år frem. Det er derfor vigtigt at tilgodese både pædagogik, fleksibilitet og arbejdsmiljø/undervisningsmiljø. Et godt udgangspunkt for et vellykket skolebyggeri Erfaringerne viser, at der især er tre forudsætninger, der hver for sig og tilsammen skaber betingelser for et vellykket skolebyggeri: Der er ikke altid sammenfaldende interesse, hverken i programfasen, byggeprocessen eller i det færdige byggeri. Der kan således eksempelvis være stor forskel på de succeskriterier, der gælder for en kommunalbestyrelse, en kommunal bygningsafdeling, bestyrelsen for en selvejende institution, skolens ledelse, lærere, pædagoger, teknisk personale, rengøringspersonale og Gennemarbejdede helheds- og udbygningsplaner, hvad enten der er tale om en kommune, en privat skole, en CVU osv. En udbygningsplan indeholder en statusdel (hvad har vi), en perspektivdel (hvad vil vi) og en programdel (hvordan og hvornår). Helheds- og udbygningsplanen vil være velkendt og vil give deltagerne i en kommende byggeproces tid til at forberede sig på opgaven.\n8 8 Godt skolebyggeri Aktiv inddragelse af brugerne så tidligt som muligt. For at skolen stiller de rigtige spørgsmål, kan der med fordel inddrages en ekstern proceskonsulent eller ressourceperson, som kan hjælpe med til processen. En forhåndsaftale om nedsættelse af et skolebyggeudvalg (projektorganisation) med bred repræsentation. Et udvalg med repræsentanter for brugerne, bygherren og rådgiverne skaber et godt udgangspunkt for den dialog, som kan føre frem til et vellykket resultat. En vigtig forudsætning er, at projektorganisationens medlemmer får stillet den nødvendige tid og tekniske bistand til rådighed og får mulighed for at tilegne sig den fornødne faglige viden. Læs den mere uddybende beskrivelse af 1. trin af byggeprocessen i det følgende og find eksempler og illustrationer på den tilhørende hjemmeside www. godtskolebyggeri.dk. Initiativfasen Hvorfor bygger man skoler Denne vejledning er først og fremmest tænkt som en guide i forbindelse med skolebyggeri. Der er dog flere grunde til at beskæftige sig lidt med de begrundelser for skolebyggerier, der iværksættes. Først og fremmest er det af hensyn til samspillet mellem parterne vigtigt at vide, hvilke begrundelser, der danner baggrund for initiativet, ikke mindst fordi en grundig analyse heraf kan føre til, at det kommende projekt finder en mere hensigtsmæssig løsning. Et typisk eksempel herpå er den situation, hvor en eksisterende skole både er for lille og for dårligt indrettet. Løsningen på det problem kan enten være en total modernisering og ombygning af skolen eller alternativt opførelse af en helt ny skole. Brugernes kendskab til arbejdsforholdene kan i sådanne tilfælde undertiden medvirke til, at man ved brug af gode argumenter over for, eller i dialog med bygherrer finder den mest hensigtsmæssige løsning. De almindeligste årsager til iværksættelse af skolebyggeri er: Stigende elevtal. Uanset, om der er tale om en grundskole, et gymnasium eller en højere læreanstalt, vil en varig stigning i elevtallet nødvendiggøre en udbygning. For grundskolens vedkommende vil der normalt være gode muligheder for gennem brug af prognoser at beregne udviklingen, når man kender fødselstallet i et stabilt område; det vil sige et udbygget lokalområde. Pædagogisk idégrundlag på LyshøjNord Da Lyshøjskolen i Kolding i 2004 stod for opførelsen af en helt ny anneksskole til klassetrin, gik lærerne og ledelsen i gang med at formulere et pædagogisk idégrundlag, som skulle være styrende for den nye skole. Det færdige papir blev brugt som en del af grundlaget for arkitektkonkurrencen. Ser man på den færdige skole, som blev indviet i sommeren 2006, er det slående, hvor mange af lærernes ønsker og ideer, som direkte kan genkendes i bygningerne. Vi vidste hvad vi ville have»vi har oplevet byggeriet som en positiv proces, hvor vi har fået meget stor indflydelse undervejs«, siger skolens afdelingsleder Jan Poulsen, der har været med i hele byggeprocessen.»der er selvfølgelig altid noget fnidder med penge og praktiske muligheder, men bygningen afspejler i meget høj grad vores pædagogiske tanker. Det skyldes uden tvivl, at vi var virkelig godt forberedte i vores møde med både arkitekterne og forvaltningen. Vi vidste, hvad vi ville have, og hvorfor vi ville det«, siger han. Arkitekt Carsten Gjøtz, der har tegnet den nye LyshøjNord skole er enig:»som arkitekter bliver vi nødt til at forholde os meget konkret til, hvordan vi kan få den beskrevne\n9 Initiativfasen Beslutningsfasen 9 Eksempel på nyere skolebyggeri, hvor der er tilstræbt sammenhæng mellem natur, vand og skole. Kingoskolen i Slangerup Nye boligkvarterer. Prognoser for befolkningstilvæksten i et givet område er imidlertid ikke altid særlig sikker. Hvis en større virksomhed med behov for mange ansatte etablerer sig i et lokalområde, hvis fx statslige institutioner udflyttes, eller hvis lokalområdet af andre grunde er særlig attraktivt, vokser befolkningstallet ujævnt. Et eksempel herpå ses blandt andet i og omkring en række købstæder på Sjælland som følge af de høje huspriser i Københavns-området. man nedlagde fem af kommunens daværende syv skoler og byggede en helt ny skole, der som den eneste også rummer elever fra årgang. At en selvejende institution under friskoleloven ønsker at etablere eller udbygge skolen, evt. som følge af ændret kommunal skolestruktur. Ændrede politiske prioriteringer som fx oprettelse af CVU er og erhvervsskoler mv. Ændret skolestruktur. Beslutninger om nedlæggelse af mindre skoler, kommunesammenlægninger eller andre ændringer i fx skoledistrikterne er ofte en anledning til at genoverveje, om den nuværende skolestruktur er hensigtsmæssig. Et eksempel herpå finder man i Møn kommune, hvor Nedslidte skoler. Det er velkendt, at der igennem mange år har været afsat alt for få midler til vedligeholdelse af skoler. Hvis man ser på de vejledende tal for, hvor mange penge, der eksempelvis årligt skal afsættes til vedligeholdelse af en grundskole (ca kr. pr. m 2, alt efter dagligdag ind i bygningerne. Derudover bliver opgaven også mere spændende for os, end hvis vi bare fik et program, der siger, at man skal bruge syv klasselokaler på 60 kvm. og ti toiletter.«både overordnede og konkrete krav Lyshøjskolens pædagogiske idégrundlag har overskriften Liv, lys, læring, vand og varme, Det indeholder både holdninger til de overordnede principper for skolen og helt konkrete krav. Skolens ansatte havde fx et overordnet ønske om, at den nye skole var præget af ro, koncentration og en oplevelse af at være hjemme. Som én af vejene til dette mål lod de sig inspirere af den svenske praksis med, at eleverne hænger overtøjet og tager udeskoene af, inden de går ind på skolen. Derfor skrev de i deres oplæg, at hver klasse skulle have sin egen indgang til skolen og sin egen garderobe med lockers. Arkitekten greb ideen, men foreslog tre indgange og garderober - en for hvert klassetrin. Det passer godt til skolens grundplan, hvor klasseværelserne er samlet i tre klynger for henholdsvis 7., 8. og 9. klassetrin. Resultatet fungerer helt som ønsket. En uventet sidegevinst har været, at der næsten kun bliver snavset i garderoberne. Rengøringsopgaven på resten af skolen er blevet meget lettere, og det er mu-\n10 10 Godt skolebyggeri hvor god eller dårlig stand, skolen er i), kan man konstatere, at man de fleste steder har anvendt mellem en fjerdedel og halvdelen af dette beløb. Det gør man naturligvis ikke ustraffet gennem en årrække, så på den måde ophobes et betydeligt vedligeholdelsesmæssigt efterslæb. Man kan udtrykke det på den måde, at den lille skade over tid udvikler sig til en stor og bekostelig skade, når man ikke i tide udbedrer skaden. Økonomiske muligheder og vilje til at ajourføre skolerne til ny skolelovgivning i alle skoleformer. De fleste skoler i landet er bygget efter en skolelovgivning, som hvilede på et andet pædagogisk grundsyn end det, der gælder efter nyere lovgivning. Man har derfor mange steder taget den udfordring op og gennem udvidelser, ny- og ombygninger tilpasset skolen til nutidens udfordringer. Helheds- og udbygningsplaner Helheds- og udbygningsplaner er fundamentet for godt skolebyggeri. Planerne for, hvordan man vil udvikle og udbygge sine skoler er naturligvis i omfang vidt forskellige, alt efter om der er tale om en kommune med flere skoler, om der er tale om en fri grundskole eller en skole indrettet til videregående uddannelse. Se eksempler på hjemmesiden www. godtskolebyggeri.dk. Fælles for alle skoletyper er dog, at man som regel iværksætter et udviklingsforløb, bestående af følgende tre elementer: 1. Statusdelen hvad har vi? Et godt udgangspunkt er en total registrering ved gennemgang af de eksisterende bygningsmæssige forhold, herunder bl.a. antallet af lokaler og deres størrelse, vedligeholdelsesstand, faglokaler, handicapforhold, inventar og udstyr samt udearealer. Registreringen sker dels gennem besigtigelse, dels ved anvendelse af den eksisterende arbejdspladsvurdering (APV) og undervisningsmiljøvurdering og dels ved et informationsmøde med brugerne, hvor der indsamles oplysninger om, hvordan man anvender bygningerne, og hvordan man forestiller sig den fremtidige anvendelse af lokalerne. Der foretages herefter en kritisk vurdering af lokalestandarden og -kapaciteten i forhold til elevtal og klassetal. I statusdelen indgår også prognoser for udviklingen i elevtallet for de kommende år. Statusdelen og den efterfølgende perspektivdel og programdel udarbejdes ofte af en ekstern arkitekt med erfaring inden for skolebyggeri. En gennemarbejdet statusdel giver både politikere, bestyrelser, embedsmænd og brugere et godt udgangspunkt for den videre planlægning. Man skal naturligvis være opmærksom på, at statusdelen løbende må ændres i takt med en udvikling, som man ikke havde forudset på det tidspunkt, hvor status blev udarbejdet, fx hvis der sker en pludselig vækst i elevtallet som følge af uventet stor tilflytning, ændret lovgivning el.lign. 2. Perspektivdelen hvad vil vi, og hvordan kan det gøres? Når status er gennemført, har man et programgrundlag. Hvis det viser sig, at der er behov for tilbygninger, ombygninger eller nybyggeri, er man nået til det tidspunkt, hvor man må gøre sig klart, hvad det er man vil. Er der tale om et kommunalt skolevæsen, vil der ofte skulle bruges ganske lang ligt for eleverne at sidde og arbejde direkte på gulvet uden at blive snavsede. Generelle erfaringer Lyshøjskolens erfaringer er ikke en facitiliste, men de rummer en række elementer, som går igen i mange andre vellykkede byggerier: grundigt til processen og udarbejdede et detaljeret oplæg med pædagogiske holdninger og konkrete ønsker til den nye skole. Lærere, ledelse og repræsentanter for kommunens bygningsafdeling og skoleforvaltning har sammen taget på studieture til skoler i både Danmark og udlandet. Skolens ledelse og ansatte er kommet aktivt på banen på et meget tidligt tidspunkt længe før arkitekterne tegnede de første skitser. Bygherren (her Kolding Kommune) har lavet en god byggeorganisation og været meget lydhør over for brugernes ønsker og ideer. Skolens ansatte og ledelse forberedte sig meget Arkitekten har integreret brugernes ønsker og ideer dybt i den konkrete løsning.\n11 Initiativfasen Beslutningsfasen 11 tid på drøftelser af den fremtidige struktur for skolevæsenet. For alle skoleformer gælder, at drøftelserne kan være følelsesladede, hvis de eksempelvis har baggrund i diskussionen om den pædagogik eller de værdier, man ønsker at fremme, eller de har baggrund i diskussionen om kommunale strukturændringer, hvor der skal tages stilling til, hvilke skoler der skal udbygges, og hvilke skoler der eventuelt skal nedlægges. Læs om sammenhængen mellem pædagogik og skolebyggeri i et følgende afsnit. 3. Udbygningstakten hvordan og hvornår? Helheds- og udbygningsplaner bør altid indeholde et afsnit med forslag til udbygningstakten samt et overslag over økonomien. Man kan udtrykke det på den måde, at en god udbygnings- og udviklingsplan er et katalog eller et forslag, som beslutningstagerne kan anvende som beslutningsgrundlag. I praksis er det dog sådan, at man fra politisk hold allerede gennem beslutningen om udarbejdelse af udbygningsplanerne har tilkendegivet, at man ønsker en udvikling på skoleområdet, og normalt vil kommunalbestyrelsen/bestyrelsen godkende udbygningsplanen, så man på den baggrund har grundlaget for skolernes organisering, de fysiske rammer og den nødvendige økonomi. Det er derfor også vigtigt, at bygherren (kommune, bestyrelse, direktion) i så vid udstrækning som muligt søger at inddrage de kommende brugere i denne fase. Skolebyggeudvalg i kommunerne projektorganisation For at sikre sig, at man opnår den bedst mulige løsning, er det nødvendigt med en veltilrettelagt proces, der tager højde for projektets kompleksitet. Hvis man betragter den styringsform, der tages i anvendelse ved en række skolebyggerier, opdager man snart, at de er ret forskellige. Naturligvis er der nogle fælles træk ved de fleste byggerier, og hvis man forsøger at se på de byggeprojekter, hvor tilfredsheden med det færdige byggeri er størst, er der endnu flere fælles træk. I det følgende angives en model for styringen af et skolebyggeri på det kommunale område. Der er tale om en sammenskrivning af de bedste erfaringer: Forslag til projektorganisation En typisk model for projektorganisation i forbindelse med skolebyggeri i kommunerne er en organisationsform med følgende tre grupperinger: Skolebyggeudvalget, projektgruppen med faste medlemmer og en række ad hoc understyregrupper. Skolebyggeudvalget. Da ansvaret for et tilfredsstillende byggeforløb på det kommunale område er placeret hos politikerne, er det naturligt at danne et skolebyggeudvalg med repræsentanter for kommunalbestyrelsen og for de forvaltninger, der er inddraget i et skolebyggeri. Det drejer sig om økonomiudvalget, skoleudvalget og teknisk udvalg. Betegnelserne for de nævnte udvalg varierer i forskellige kommuner. Styregruppen får den største gennemslagskraft, når formanden er økonomiudvalgets formand, borgmesteren. Ofte knytter man herudover en ekstern pædagogisk- og bygningskyndig konsulent til udvalget. Det er byggeudvalgets opgave at koordinere og træffe de overordnede beslutninger i forbindelse med byggesagen. Det drejer sig eksempelvis om byggeprogrammet, økonomiske rammer, tidsplan, udbudsform, nedsættelse af projektgruppen mv. Projektgruppen. Det mest spændende arbejde er imidlertid arbejdet i projektgruppen, der som regel bliver tillagt følgende fem opgaver: At udvikle projektet og i fornødent omfang nedsætte understyregrupper, rådføre sig med samarbejds- og sikkerhedsorganisationen mv. At gennemføre byggesagens tids- og aktivitetsplan efter de retningslinier, der er udstukket af byggeudvalget. Som den største opgave at stå for udarbejdelse af byggeprogrammet i samarbejde med rådgiverne efter retningslinier fra byggeudvalget og efter rådgivning og oplæg fra understyregrupper. At medvirke til løsning af de problemer, der altid opstår i forbindelse med en skolebyggesag. At medvirke til evaluering af både byggeprocessen og selve byggeriet. Der findes ikke længere centralt fastsatte regler for sammensætningen af skolebyggeudvalg. Der har imidlertid udviklet sig en praksis, hvor man mange steder i det store og hele har valgt at følge de retningslinier, der var gældende tidligere. Det hænger naturligvis sammen med, at der er tale om fornuftige og hensigtsmæssige retningslinier, der kan medvirke til, at man opnår et godt resultat. Kun hvad angår sikkerhedsorganisationens medvirken, er der regler. Således fremgår det af Arbejdsministeriets bekendtgørelse 575 af 21. juni : Sikkerhedsgruppen\n12 12 Godt skolebyggeri skal deltage i planlægningen af afdelingens sikkerheds- og sundhedsarbejde og deltage i vurderingen af sikkerheds- og sundhedsforholdene. Denne overordnede bestemmelse er uddybet i Arbejdstilsynets vejledning F.2.5 om sikkerhedsgrupper og sikkerhedsrepræsentanter punkt 14, Planlægning: Sikkerhedsgruppen skal deltage i planlægningen af sikkerheds- og sundhedsarbejdet på gruppens område. Det indebærer, at sikkerhedsgruppen skal inddrages ved planlægning af: Ligeledes skal elevernes undervisningsmiljørepræsentanter inddrages, da de har plads i sikkerhedsgruppen. Hvis der er tale om byggeri af en helt ny skole, er der selvsagt ingen brugere, der naturligt vil kunne deltage, men i mange tilfælde har man med fordel valgt at udpege en skoleleder på dette tidspunkt, som kan deltage i arbejdet. Eksempelvis kan sammensætningen af projektgruppen i forbindelse med et nybyggeri på folkeskoleområdet se således ud: Ændring i arbejdets organisering Udvidelse eller ombygning af afdelingen Anskaffelse og ændringer af maskiner og tekniske hjælpemidler herunder indførelse af ny teknologi Indkøb af stoffer og materialer herunder overvejelser om mulighed for at bruge mindre farlige stoffer. Når en virksomhed fx skal bygge nye lokaler, skal sikkerhedsgruppen inddrages allerede i projekteringsfasen. På den måde kan man undgå, at arbejdsmiljøproblemer, der kunne være forudset og løst i selve byggeriet, skal løses på et senere tidspunkt. Sikkerhedsgruppen skal inddrages ved sikring af, at arbejdsprocesser, arbejdsstedet, tekniske hjælpemidler samt arbejdet med stoffer og materialer tilpasses den enkelte ansatte. Det er vigtigt, at sikkerhedsgruppen inddrages ved planlægningen af den enkelte ansattes arbejdsfunktioner. Formanden for skoleudvalget, evt. suppleret med et eller flere medlemmer af kommunalbestyrelsen. Forvaltningschefen for skoleområdet. Skolens leder, såfremt denne er udpeget. Evt. repræsentanter for ungdomsskolen/fritidsundervisningen. En repræsentant for Danmarks Lærerforenings lokale kreds. En repræsentant for BUPL s lokale afdeling, såfremt der skal oprettes SFO. En repræsentant valgt af og blandt medlemmerne af det sikkerhedsudvalg, der omfatter skolevæsenet. En organisationsrepræsentant fra 3F/FOA (servicelederne). Hvis der er tale om udvidelse af en bestående skole, ombygning eller større renovering, tiltrædes projektgruppen yderligere af: Til venstre: Parti fra ydersiden af Trekroner skole. De mange knaster på skolen er grupperum til de enkelte klasserum. Til højre: Grundplan over Trekroner skole i Roskilde. Da skolen skulle opføres på en bar mark, valgte man en løsning, der mindede om en 4-længet gård, således at skolens aktiviteter kunne foregå inden for ydermurene. I gårdrummet på Trekroner skole er der god plads til mange aktiviteter, her den kunstige sø.\n13 Initiativfasen Beslutningsfasen 13 En repræsentant fra skolebestyrelsen. En elevrepræsentant, (mest logisk undervisningsmiljørepræsentanten, som er den elev, der koordinerer undervisningsmiljøarbejdet på skolen eller uddannelsesstedet og repræsenterer elevernes meninger) Skolens sikkerhedsrepræsentanter. En repræsentant fra skolens MED-udvalg. En teknisk serviceleder. Lokale forhold er naturligvis afgørende for, hvad der er den mest hensigtsmæssige sammensætning af projektgruppen, men det er vigtigt med en bred repræsentation. PROJEKTORGANISATIONEN Skolebyggeudvalget (Bygherren) Projektgruppen Arkitekt/ Bygherrerådgiver Understyregrupper. Erfaringsmæssigt overrasker det de fleste medlemmer af den samlede projektorganisation, hvor omfattende et arbejde det er at deltage i en skolebyggeproces. Det er derfor også hensigtsmæssigt med nedsættelse af understyregrupper eller arbejdsgrupper, som kan afklare specifikke spørgsmål. Arbejdsgrupperne kan eksempelvis bestå af skolebestyrelsesmedlemmer, skolens lærere, herunder faglærere, skoleledelsen, SFO-repræsentanter, teknisk administrativt personale, elevernes undervisningsmiljørepræsentanter og fritidsbrugere. Det helt afgørende er, at man sikrer sig den bedst mulige rådgivning så tidligt som muligt. På hjemmesiden kan man finde en række eksempler på nyere skolebyggerier og deres forløb. Det drejer sig bl.a. om Lyshøj Nord skole i Kolding, Trekroner Skole i Roskilde, Maglegårdsskolen og Hellerup skole i Gentofte, Kingoskolen i Slangerup m.fl. Understyregruppe Understyregruppe Understyregruppe Erfaringer med deltagelse af elever i forbindelse med skolebyggeri Selv om der formentlig har været enkelte tilløb her og der med hensyn til inddragelse af eleverne i skolebyggeprocessen, er det indtrykket, at man primært har brugt elevernes viden i den del af initiativfasen, der handler om status og registrering af de eksisterende bygningsmæssige forhold. Loven om elevers og studerendes undervisningsmiljø giver\n14 14 Godt skolebyggeri imidlertid bedre mulighed for og ret til medinddragelse af elever og studerende i forbindelse med skolebyggeri. Det fremgår således af loven: 1. Elever, studerende og andre deltagere i offentlig og privat undervisning har ret til et godt undervisningsmiljø, således at undervisningen kan foregå sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Undervisningsmiljøet på skoler og uddannelsesinstitutioner (uddannelsessteder) skal fremme deltagernes muligheder for udvikling og læring og omfatter derfor også uddannelsesstedets psykiske og æstetiske miljø. Eksempler på inddragelse af elever Københavns kommune iværksatte forud for byggeriet af den nuværende Utterslev skole et projekt med titlen Skolens rum min ønskeskole år Eleverne i 13 københavnske skoler gav i tegninger og modeller udtryk for deres ønsker til, hvordan fremtidens skole efter deres opfattelse skulle indrettes. Alle forslagene blev udstillet i Københavns rådhushal, og den ansvarlige arkitekt for den nye skole gav udtryk for, at han ville indarbejde elevernes visioner i detailprojekteringen i det omfang, det kunne lade sig gøre. En gennemgang af de mange modeller er gengivet i bogen Min ønskeskole børn bygger skoler. 4. Elever, studerende og andre deltagere har ret til at vælge undervisningsmiljørepræsentanter til at varetage deres interesser over for uddannelsesstedets ledelse med hensyn til opfyldelse af bestemmelserne i 1. Uddannelsesstedets ledelse kan tillade, at elever og studerende m.fl. tillægges mere vidtgående indflydelse på undervisningsstedets undervisningsmiljø. Stk. 2. Eleverne m.fl. kan vælge to repræsentanter til hver sikkerhedsgruppe, der er dannet på uddannelsesstedet i henhold til lov om arbejdsmiljø, og som beskæftiger sig med spørgsmål af betydning for undervisningsmiljøet I Skotland er der i forbindelse med et skolebyggeri gennemført et interessant projekt med titlen Designs on my learning A guide to involving young people in school design. I en uge gennemførte man Skolebyggeri som projektform. Eleverne undersøgte udvalgte områder af skolen med hensyn til bygningsmæssige og indeklimatiske forhold, og de foretog forskellige målinger. Erfaringerne viste, at man både fik en bedre indretning, og at eleverne følte en højere grad af ejerskab over for det færdige resultat. Læs om projektet på 5. Undervisningsmiljørepræsentanterne deltager i uddannelsesstedets sikkerheds- og sundhedsarbejde, når der behandles forhold af betydning for elevers og studerendes undervisningsmiljø. Elever på Ballerup Ny Skole i færd med at designe en skole, som de mener, den skal se ud.\n15 Initiativfasen Beslutningsfasen 15 Værdi- og idébaserede skoleinitiativer under fri- og efterskolelovgivningen I de frie skoler er det bestyrelsernes opgave at sikre de bedst mulige bygninger, som kan understøtte den undervisning, man ønsker udført, og som bedst tilgodeser eleverne. Til forskel fra de kommunale skoler, der har hele kommunens byggesektor og erfaringsbase i ryggen, står de frie skoler ganske alene i byggeprocessen. Det er derfor vigtigt at skolens bestyrelse sætter sig ind i lovgivning og procedurer i forbindelse med byggeri, griber processen hensigtsmæssigt an og ansætter de rådgivere, man måtte have brug for i det givne projekt. Det vil ofte være de samme få personer, der varetager både ledelsesmæssige og brugermæssige roller i styregruppen. De frie skoler skal være opmærksomme på, at såfremt de ikke er momsfritaget, er priser inden for byggeri og rådgivning som oftest angivet ekskl. moms. Man skal derfor huske at lægge 25 % til alle priser. Værdigrundlag De frie skoler er karakteriserede ved, at de ofte repræsenterer et andet værdigrundlag end de kommunale skoler gør. Det er den specifikke skoles syn på barnet, på læringen, på legen, på samværet, på personlig dannelse og socialisering, der på den ene side skal kunne udledes af et værdigrundlag, og på den anden side skal afspejle sig i indretning af bygninger og anlæg af legearealer. Værdigrundlaget kan pege i retning af en bestemt holdning til natur, materialer i et byggeri, legepladsens formål og indretning osv. Således vil et formuleret værdigrundlag kunne være udgangspunktet for de større og mindre valg, der skal foretages i forbindelse med et byggeri. Afklaringen af det pædagogiske værdigrundlag og fastlæggelsen af den pædagogiske udviklingslinie bør derfor gå forud for iværksættelse af et renoverings- eller byggeprojekt. Eksisterer der ikke allerede et gennemarbejdet værdigrundlag, eller er der brug for en revidering af dette, er det tiden at tage stilling til disse overordnede værdier inden igangsættelsen af et byggeprojekt. Disse afklaringer kan være tidskrævende, da det kræver involvering af hele bestyrelsen, evt. også en bredere brugergruppe bestående af medarbejdere, forældre og børn. Helhedsplan På grund af de særlige vilkår, der gælder for oprettelse og drift af frie skoler, forekommer det sjældent eller aldrig, at der opføres en komplet skole i ét byggeforløb. Det er derfor særligt vigtigt at udarbejde en helhedsplan for skolens fysiske udvikling, således at nye bygninger ikke kommer til at ligge i vejen for en senere udvidelse. Når der skal bygges, bør man arbejde helhedsorienteret med en klar bevidsthed om, at der kun én gang kan disponeres over samme økonomiske resurse. I denne fase skal alle behov, ønsker og ideer formuleres, og der skal prioriteres indbyrdes. Hvad skal udføres nu og her, for at skolens hverdag kan fungere? Hvad kan vente få eller mange år? Hvordan forventer man, at børnetallet udvikler sig? Helhedsplanen skal indeholde en visualiseret etapeplan, hvor funktioner, arealbehov, tid og økonomi er overordnet fastlagt. Skolen vil på sigt kunne bruge denne helhedsplan som et arbejdsredskab mange år frem i tiden, i den økonomiske planlægning, til orientering af forældre, naboer, kommune mfl., samt evt. som bilag til fundraising, ansøgning af midler mm. Skolebyggeudvalg i forbindelse med udvidelse eller ombygning eller større renovering af en fri grundeller efterskole Her kan skolebyggeudvalget fx sammensættes således: Formanden for skolens bestyrelse, evt. suppleret med et antal bestyrelsesmedlemmer, Skolens leder/forstander, Skolens serviceleder, Skolens tillidsrepræsentant for det undervisende personale, En repræsentant for evt. SFO-ordning, Skolens sikkerhedsrepræsentant, En elevrepræsentant, Evt. repræsentant for brugerinteresser i lokalområdet, som anvender skolen. Det afgørende ved sammensætningen af skolebyggeudvalget er, at der både er ledere og brugere til stede i udvalget, og at de varetager forskellige interesser. Brugerinteresserne bør være hensigtsmæssigt repræsenteret, så skolen i sin nye udformning lever op til de ønsker og krav, der blev opstillet. Skolebyggeudvalgets vigtigste opgave er at formulere et byggeprogram, som byggeudvalg og rådgivergruppe kan agere efter.\n16 16 Godt skolebyggeri Der er ikke fastsat regler for sammensætningen af et skolebyggeudvalg, men det er vigtigt at udvalget har en overordnet beslutningskompetence og har indsigt i skolens / byggesagens økonomi. Kun hvad angår sikkerhedsgruppens medvirken, er der regler. (Læs om disse regler på side 11-12). Ligeledes skal elevernes undervisningsmiljørepræsentanter inddrages, da de har plads i sikkerhedsgruppen. Byggeprogram Når et konkret byggeprojekt sættes i gang, er det vigtigt at få konkretiseret og beskrevet, evt. revideret de overordnede tanker og ideer, der ligger til grund for projektet. Måske har forudsætningerne ændret sig undervejs. Byggeprogrammet skal fastholde skolens tanker, ønsker og behov ved processens start, således at rådgivere er bedst muligt rustet til at løfte opgaven. Det er en god ide at inddrage alle medarbejdergrupper samt evt. elever og forældre i den fase, hvor projektet beskrives. På den måde sikres, at alle aspekter belyses, og at beslutninger kvalificeres optimalt. Detaljerede behovsbeskrivelser af alle delområder i byggeriet, samt interne sammenhænge er guld værd for rådgiverne, og det giver brugere og medarbejdere et reelt medejerskab. Projektgruppe God praksis vil være, at der nedsættes et mindre byggeudvalg (projektgruppen), der Koordinerer de overordnede beslutninger i forbindelse med byggesagen (byggeprogrammet, økonomiske rammer, tidsplan, udbudsform mv.) Har kontakten til rådgivere og deltager i byggemøder, samt Handler på vegne af skolebyggeudvalget og bestyrelsen og afrapporterer til disse. Skolebyggeudvalg i forbindelse med etablering af en fri grund- og efterskole Når en gruppe forældre vælger at oprette en helt ny skole, sker det enten ved nybyggeri eller mere sædvanligt ved at overtage brugte bygninger. I begge situationer vil der ikke være en brugergruppe, der kan inddrages i byggefaserne. På et tidspunkt i forløbet frem til skolens åbning vil en skoleleder/ forstander blive ansat, og herefter et personale. Skolebyggeudvalget vil i denne situation naturligt bestå af den forældrevalgte bestyrelse med en byggefaglig rådgiver tilknyttet. Hvis skolen tages i anvendelse i etaper, kan der etableres et skolebyggeudvalg efter de anbefalinger, som gælder for skoler, der ombygges eller renoveres. Understyregrupper Erfaringsmæssigt overrasker det de fleste, der deltager i en skolebyggeproces, hvor omfattende arbejdet er. Det kan derfor være hensigtsmæssigt med nedsættelse af understyregrupper eller arbejdsgrupper, som kan afklare specifikke spørgsmål. Arbejdsgrupperne kan eksempelvis bestå af bestyrelsesmedlemmer, skolens lærere, skolens ledelse, SFO-repræsentanter, teknisk administrativt personaler, elevernes undervisningsmiljørepræsentanter og evt. fritidsbrugere. Det helt afgørende er, at man sikrer sig den bedst mulige rådgivning så tidligt som muligt. På hjemmesiden findes gode eksempler på skolebyggeri på Holbæk Lille Skole og Henriette Hörlück Skole i Odense. Frivilligt arbejde På de frie skoler er der en lang tradition for frivilligt arbejde. Dels er det frivillig / ubetalt arbejdskraft, der sidder i bestyrelser og udvalg, og dels er man ofte vant til at inddrage forældre i praktisk arbejde (anlæg / renovering) på skolen. Det er uproblematisk at inddrage de frivillige kræfter i de indledende faser samt til arbejder, der ikke er ansvarspådragende, men man skal være opmærksom på, at det at sidde i et byggeudvalg kan være en tung arbejdsbyrde. Dels foregår kontakten til rådgivere og håndværkere i den almindelige arbejdstid, hvor de frivillige jo som oftest selv arbejder, dels er der mange af de frivillige, der ikke tidligere har deltaget aktivt i en byggeproces og derfor ikke er erfarne, og dels er arbejdet ansvarspådragende, idet man handler på vegne af skolen og skal tage stilling til hændelser, der kan have indflydelse både på tid, økonomi og sikkerhed. Det er derfor hensigtsmæssigt, at byggeudvalget består af kompetente personer, der bliver betalt for deres arbejde og har en skriftlig aftale med skolen om ansvar mm. Vælger skolen selv at udføre delarbejder skal man være opmærksom på at dette komplicerer relationen til entreprenøren markant. Det bør derfor diskuteres nøje med rådgivere, og det kan generelt ikke anbefales. Til højre: På Nærum Gymnasium har arkitekten boltret sig med samspillet mellem former, farver, ornamentik og lys.\n17 Initiativfasen Beslutningsfasen 17 Gymnasier, tekniske skoler, handelsskoler mv. På gymnasieområdet betones særligt vigtigheden af at inddrage både lærere og elever i den indledende projektfase. Der er i mange tilfælde tale om meget specialiserede faglokaler, indretning og udstyr. Det er især vigtigt, at de faglærere, der skal undervise i de fremtidige lokaler, inddrages i programfasen, herunder at de får gode muligheder for at stille og få besvaret spørgsmål. Ligeledes bør sikkerhedsgrupperne være meget tæt på byggeriet. Også på de tekniske skoler betones vigtigheden af at inddrage medarbejderne i byggeprocessen. Nye krav til medarbejderne som følge af ændret uddannelsesforløb og lovgivningsmæssige ændringer fører til overvejelser om, hvorvidt man i forbindelse med byggerier på disse områder, udover det rent bygningsmæssige, burde overveje kurser i omstillingsparathed, således, at medarbejderne bliver opkvalificeret til arbejdet med nye undervisningsformer. For de nævnte skoleformer gælder, at man ofte har en tilknyttet bygherrerådgiver (Læs om bygherrerådgiverens rolle i tredje trin). Samarbejdet mellem bygherrerådgiveren, som vil være den person, der skriver byggeprogrammet, og brugerne er uhyre vigtigt, ikke mindst set i lyset af, at der ofte er tale om et ret specialiseret byggeri. Det gælder i særlig grad i de senere faser af byggeriet, hvor erfaringerne viser, at det, der måske opfattes som simple og dagligdags ting, som fx placering af stikkontakter, netopkobling og ventilationsriste i forhold til inventar og rengøring, ofte ikke er ordentligt gennemtænkt. Ligeledes fremhæves, at det er vigtigt at få indtænkt arbejdspladser og grupperum til lærerne. Med det øgede tværfaglige samarbejde skal læreren tilbringe en stadig større del af sin arbejdstid på skolen, og i den forbindelse er det vigtigt, at der er sikret ordnede og ordentlige forhold for lærerne, når de ikke underviser. På hjemmesiden kan man finde eksempler på nyere gymnasiebyggeri på Egå Gymnasium, Nærum Gymnasium, Ørestad Gymnasium og Stenhus Gymnasium samt eksempler fra Århus Tekniske skole. Arbejdsvilkår og arbejdsform for deltagerne i den samlede projektorganisation De fleste skolebyggerier koster mange penge, ofte mellem 15 og 200 mio. kr., alt efter om der er tale om en renovering eller byggeri af en ny skole. Den tilfredshed og den økonomiske gevinst, der kan opnås gennem god og saglig behandling i hele skolebyggeforløbet er så stor, at udgifterne i forbindelse med driften af projektorganisationen vil være tjent ind flere gange, hvis man sørger for, at der er taget højde for, at arbejdsvilkårene er optimale. Det er derfor vigtigt, at man på forhånd forsøger at gøre sig klart, at der kan blive tale om et betragteligt tidsforbrug for mange af deltagerne. Der kan eksempelvis være tale om kursusvirksomhed eller anden form for tilegnelse af kvalifikationer. Det kan derfor anbefales, at man i forbindelse med aftalen om dannelse af projektorganisationen indgår aftale om vilkårene og de udgifter, der er forbundet med arbejdet.\n18 18 Godt skolebyggeri På de tekniske skoler og øvrige erhvervsskoler er der tale om meget specialiserede indretninger, som det fremgår af billedet fra Århus Tekniske skole. Den arbejdsform, der anvendes i projektorganisationen er primært afholdelse af møder. Det kan anbefales, at man aftaler procedurer vedrørende mødeindkaldelser, referater mv. Undertiden er der inspiration at hente gennem besigtigelse af andre skoler, eventuelt i forbindelse med fastlæggelse af samspillet mellem pædagogik og byggeri. forhold til hinanden i en tydelig pædagogisk begrundet hoveddisposition. I bygningens arkitektur lægges der vægt på at tilpasse bygningernes skala (størrelsesforhold) til barnet, og gennem motivvalg tilstræbes ikke alene mere afvekslende og oplevelsesrige omgivelser, men også genkendelige og dermed tryghedsskabende virkninger. Det pædagogiske grundlag for skolebyggeri Der har altid i skolebyggeri været en tæt sammenhæng imellem den pædagogiske opfattelse af skolens virke og dens bygninger. Fra landsbyskolerne til centralskolerne til 60 ernes kamskoler til 70 ernes åbenplanskoler til nutidens skolebyggeri, som nok ikke entydigt kan navngives på samme måde som tidligere tiders skoler. Tendensen i dag kan sammenfattes på følgende måde, som det er udtrykt af arkitekt Per Olsen fra Rådgivningstjenesten for Skolebyggeri: Bygningsanlægget ordnes i et antal mindre enheder ud fra et ønske om at fremme samarbejdsmuligheden mellem fag, klasser og emner samt andre mere udadvendte funktioner. De enkelte lokaler har en størrelse, så der kan veksles mellem flere forskellige arbejdsformer, og tæt ved lokalerne er der adgang til supplerende arealer, fx fællesarealer, grupperum mv., således at flere organisationsformer, samarbejdsmønstre og arbejdsformer kan udvikles. Organiseringen af bygningsanlægget med lokaliseringen af afdelinger og lokaler anvendes bevidst i Ser man på skolebyggeri, som er opført eller ombygget inden for de senere år, er ovenstående model i det store og hele bragt i anvendelse. Det arkitektoniske udtryk, materialevalget, detaljerne og ikke mindst de efterfølgende arbejdsmiljømæssige forhold er derimod temmelig forskellige. Et af de forhold, man mange steder i forbindelse med større ombygninger har ønsker om at rette op, er størrelsen af klasserum. Det er anslået, at mindst 2/3 af klasserummene i grundskolen er på 48 m 2 eller mindre. Når der skal være plads til varierede undervisningsformer og IT-udstyr, bør man ikke projektere med under 60 m 2 + fællesareal, hvis man fortsat som en mulighed ønsker at kunne drive undervisning med en sammenholdt klasse. Ved samme lejlighed har man nogle steder løst dette problem efter devisen tre lokaler bliver til to, det vil sige ved deling af det midterste lokale, så hver halvdel af dette tilfalder de to lokaler på hver side. Andre steder har man udvidet arealet ved inddragelse af gangarealer, udrykning af facaden o. lign. Et andet forhold, man har ønsket at rette op på, er at skaffe plads til grupperum, og endelig har man mange steder haft ønske om et fællesrum, der er så tilpas stort, at det kan anvendes til fællessamlinger, teater- og musikforestillinger mv.\n19 Initiativfasen Beslutningsfasen 19 Man kan imidlertid også få øje på andre tendenser end ovenstående, særlig i forbindelse med nybyggeri af skoler. Pædagogisk konsulent Ida Kampmann beskriver det på følgende måde: Den innovative skole udvikler sit eget miljø for pædagogisk udvikling. Derfor skal fremtidens skolebygninger og udearealer rumme mulighed for en større variation af arbejdsformer og kunne opfylde krav til omstilling og forandring. Det betyder, at kommende byggeri skal være baseret på fleksibilitet. Klasseundervisning vil ikke længere være den selvfølgelige ordning af skolens hverdag. Et helt afgørende omdrejningspunkt i initiativ- og beslutningsfasen er fastlæggelse af det pædagogiske grundsyn, som skal udmøntes i det kommende byggeri. Det er styrende for det kommende arbejde i programfasen. Netop udviklingen af den pædagogiske retning og det værdigrundlag, man ønsker skal være gældende, skal fastlægges eller helst være fastlagt på dette tidspunkt. Arbejdet hermed kan gribes an på flere måder. Et eksempel på, hvordan man kan indarbejde det i sin udviklings- og udbygningsplan finder man i SKUB-projektet i Gentofte kommune (www.skub.dk). Projektet beskrives kort i det følgende: Det er også blevet udtrykt på den måde, at man bevæger sig fra klasserum til hjemmearealer (basecamps) og fra faglokaler til fagområder. I de tilfælde, hvor man indretter skolefritidsordning (SFO) i forbindelse med et skolebyggeri, skal man naturligvis også tilpasse indretningen heraf til den pædagogiske opfattelse. Eksempler herpå finder man bl.a. i hæfte 8 i serien Skolebyggeri og Skoleindretning, Kroghs forlag Danmarks Evalueringsinstitut har udsendt rapporten Læringsmiljøer i folkeskolen samspillet mellem læringssynet, de fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen. I denne rapport foretages en evaluering af seks skoler, som i løbet af de sidste år har taget ny pædagogik i anvendelse i forbindelse med omfattende ombygninger eller nybygninger (www.eva.dk). SKUB-projektet SKUB er et syv-årigt skoleudviklings- og udbygningsprojekt i Gentofte Kommune i perioden Forløbet omfatter udvikling og ud- og ombygning af kommunens 12 skoler og fritidshjem. I forløbet udvikler hver skole sin egen pædagogiske vision og praksis. Dagligdagen organiseres på nye måder, og bygningerne ændres i forhold hertil for at skabe de bedste rammer for en ny hverdag. Udviklingen formes i dialog mellem distriktets brugere. Det sker i tæt samarbejde med kommunens SKUB-gruppe. Arbejdet i SKUB-projektgruppen er organiseret i en projektorganisation. Gruppen er herudover bemandet med proces- og byggesagkyndige alt efter opgavernes omfang. Projektgruppens organisation tilpasses løbende. På Hellerup skole arbejder man med en åbenplanløsning, hvor der også er mulighed for samling i mindre pavilloner.\n20 20 Godt skolebyggeri Lidt større samlinger kan finde sted i Fisken, som er et trappeopbygget samlingslokale, som forløber mellem to etager. Det er SKUB-medarbejdernes opgave at understøtte og inspirere udviklingen i de enkelte distrikter. Her tænkes på procesplanlægning, inspirationsprocesser, dialogprocesser, udviklingsprojekter, byggestyring, økonomistyring og inddragelse af konsulenter og producenter mv. Herudover er sparring med skoleledelserne i forbindelse med SKUB-processerne en væsentlig opgave. Der er etableret en styregruppe, der har til opgave at koordinere sagerne fra SKUBprojektgruppen og Skoleområdet, hvor der er fælles berøringsflader. Kommunaldirektøren er formand for styregruppen. I SKUB projektet udvikler hver skole og fritidshjem (GFO) sin egen pædagogiske vision og praksis. Dagligdagen organiseres på nye måder, og bygningerne ændres for at skabe de bedste rammer for den ny hverdag. Udviklingen formes i dialog mellem skolens og GFO ens ledelse, medarbejdere, børn og forældre samt arkitekter og ingeniører. Det sker i tæt samarbejde med kommunens SKUB-gruppe. Alle medarbejdere på skolerne tilbydes et videreuddannelsesforløb af 100 timers varighed for at kunne stå rustet til den udviklingsproces, der sættes i gang, når de fysiske rammer er på plads. Sideløbende med ud- og ombygningen gennemgår alle lærere og pædagoger et videreuddannelsesforløb om børn og læring og andre relevante emner. Det er medarbejderne som selv definerer, hvad de har brug for af videreuddannelse og inspiration. En samlet plan giver ro og retning En lang række kommuner og selvejende undervisningsinstitutioner har vedtaget langsigtede planer for, hvordan skolerne skal udvikles fysisk og pædagogisk. En samlet plan er en fordel for både arbejdsgiveren og for ansatte og ledelse på skolerne. Planen beskytter mod hovsa-løsninger på akutte behov. Kortsigtede løsninger er ofte dårligt gennemtænkte og kan blive dyre på længere sigt. Planen giver ro og retning. Alle kender de overordnede mål og ved måske flere år i forvejen, hvornår deres skole skal renoveres eller bygges ud. Det bliver lettere for alle parter at udnytte erfaringer fra tidligere projekter i det næste skolebyggeri eller i den næste etape. Holbæk Lilleskoles udviklingsplan Holbæk Lilleskole har opført en 800 kvm. stor tilbygning med klasselokaler, fællesareal og naturfagslokaler. Byggeriet er en del af en langsigtet plan for skolens udvikling, som opererer med nye byggerier i de kommende år Holbæk Lilleskole har 280 elever fordelt på fire afdelinger. De yngste klasser har ét spor, mens de ældste har to spor.


Dyrt at træde ind i de voksnes rækker: Hjælper med konfirmationstøj | TV2 Nord\nDet er højtid for konfirmationer, og i disse uger bliver tusindvis af unge nordjyder fejret med store fester, imponerende biler og flot tøj. Men et stigende antal nordjyske familier har svært ved at finde penge til den store dag.\n14. maj 2017, kl. 18:14\n3.280 kroner. Så meget bliver der i gennemsnit spenderet, når de nordjyske konfirmander skal klædes på, viser en opgørelse fra Nordea. Dermed er nordjyderne dem i landet, som bruger flest penge på konfirmationstøjet – og det er ikke alle, der kan følge med dén tendens. Det oplever man ved Kirkens Korshær i Aalborg.\n- Vi møder familier, som måske har 2.500-3000 kroner til hele familien at leve for, efter huslejen er betalt. Så bliver der sparet på konfirmationerne, siger Jonas Jakobsen, der er leder ved Kirkens Korshær i Aalborg.\nDerfor allierede Kirkens Korshær sig sidste år med kjolebutikker og donerede helt nye kjoler væk til trængte familier. I år gør de det igen. Denne gang har forretningen Luxux i Birkelse doneret 90 kjoler til initiativet, og 40 familier har taget imod.\nOgså private tiltag popper op på Facebook. På siden ”Tøjhjælp til konfirmationen” kan private donere deres kjole til andre, som ikke har råd. Det har Signe Holmgaard fra Nibe gjort. En datter af en enlig mor til fire bliver i dag konfirmeret i Signes kjole fra sidste år.\n- Jeg kunne godt have ladet den hænge i skabet, men jeg synes det er godt, hvis jeg kan hjælpe andre, der har brug for den. Det er dejligt at tænke på, at man kan gøre en forskel, siger Signe Holmgaard.\nMens man længe har kunnet søge om økonomisk hjælp til konfirmationen, er hjælp med kjoler et forholdsvis nyt fænomen. Kirkens Korshærs afdeling i Aalborg er – så vidt Jonas Jakobsen ved - den første afdeling til at uddele konfirmationstøj.\n- Konfirmationskjolen er rigtig vigtig for den pige, der skal konfirmeres. Det betyder rigtig meget at kunne se godt ud den dag og være ligesom sine kammerater den dag. Kan vi bidrage til det, så er det rigtig fint, siger han.


Hvor stammer navnet Hartsberg/Hartzberg fra?\nI gammel tid var der ikke faste regler for, hvilke navne børn kunne tillægges ved dåb. For adelige og senere også i borgerlige kredse anvendte man egentlige stamnavne, men i landsogne var det almindeligt, at børn fik et efternavn, der var dannet af faderens fornavn. Hvis faderen hed Hans, fik drengebørn efternavnet Hansen og pigebørn kom til at hedde Hansdatter.\nFra 1828 blev det tilladt, at også børn på landet kunne tildeles et egentligt slægtsnavn, men i mange sogne var det længe om at slå igennem. Præsten i Østrup og Hjadstrup Søren Peder Lassen var en foregangsmand på området. Han havde haft dobbeltembedet siden 1818 og tog allerede i 1829 de nye regler i anvendelse. Det fremgår af Dansk Navneskik, Kommissionsbetænkning fra 1898:\nEnkelte Præster tog denne Sag med stor Samvittighedsfuldhed. I Østrup på Fyn døbte Sognepræst Lassen gennem en lang Aarrække sine Sognebørn med nyopfundne Stednavne efter Lunde og Aaer nær deres Boliger\nHusmand Hans Hansen og Maren Jørgensdatter (mine tipoldeforældre - mormors farfar og farmor) boede i Bjerrumhuse i Hjadstrup (lidt vest for Otterup på Nordfyn). Deres første barn blev født i 1845 og døbt Karen Hansen Hartsberg. Hvor dette Hartsberg kommer fra, står hen i det uvisse, Var det forældrenes forslag? Ellers præstens? Og er der på det flade Nordfyn en lille tue, der i gammel tid blev kaldt Hartsberg? Hans og Maren fik 6 børn sammen, der alle blev døbt med familienavnet Hansen Hartsberg, herunder min oldefar Jørgen Hansen Hartsberg, der blev født i 1849.\nHans Hansen blev enkemand i 1863 og viet igen året efter med Anne Sofie Birgitte Hansine Johansen. De fik 4 børn sammen. De tre første blev døbt Hansen Hartsberg. Den sidste Maren Sofie blev født i 1879 (Hans er nu 62 år!) og fik kun efternavnet Hansen. Hvorfor fik Maren Sofie ikke Hartsberg-navnet? Jo - i 1877 var Pastor Lassen blevet afløst i sit embede, han døde iøvrigt nogle få måneder senere som 92-årig!\nHvordan gik det så med Hartsberg-navnet? Ja - mine oldeforældre Jørgen Hansen Hartsberg og Ane Kirstine Sørensen fik kun 2 børn: Hans Marius Hansen, født 1885 og Petrine Marie Hansen (min mormor), født 1886. Hartsberg-navnet slog altså ikke igennem her.\nMen togfører Hans Marius Hansen fik i 1943 sammen med sine 4 børn tilladelse til at bære slægtsnavnet Hartzberg. Deres efterkommere bærer også slægtsnavnet Hartzberg.\nMin kusine Inge og fætter Flemming er begge født Hartzberg Rasmussen. I 2013 er der i landet i alt 26, der bærer navnet Hartzberg, heraf er 1 kommet til i år.\nHartsberg blev til Hartzberg. Ifølge den gældende navnelov har jeg iøvrigt også ret til at bruge slægtsnavnet Hartzberg, men det har jeg nu ingen planer om. Jeg slutter denne beretning med et billede af Hjadstrup kirke:\nKilde: Claus Rønlevs slægtsforskning på kiwitrees/Hans Hansen


Otte bogelskeres yndlingsboghandler - Boghandlerforeningen\nOtte bogelskeres yndlingsboghandler\nSkrevet den 22. februar 2021 3. marts 2021 af Christine Lind Ditlevsen i Nyhedsartikler\nBoghandlerforeningen har bedt Klaus Rothstein, Karen Dich, Per Stig Møller, Knud Romer, Sarah Skarum, Bertel Haarder, Annegrethe Rasmussen og Torben Sangild fortælle om deres yndlingsboghandel og om de bøger, de er gladest for.\nVi savner vores fysiske boghandel! Vi vil nemlig gå at snuse: tjekke romanhylden, tage en bog mellem hænderne, læse på omslaget og blive inspireret, skrive små beskeder med nye penne på den lille post it-blok, bladre i lækre notesbøger, tjekke Top Model-bøger til den yngste og sludre med boghandleren.\nOg fra næste uge kan i hvert fald nogen af os gå i yndlingsboghandlen igen! Det bliver så skønt. Indtil da, kan I læse om otte andre bogelskeres yndlingsboghandler- og bøger:\nBertel Haarder, politiker og medlem af Folketinget (V)\nFoto: Charlotte Wognsen\nHvad er navnet på din yndlingsboghandel?\nTarp i Ndr. Frihavnsgade, København.\nHvorfor er den særlig?\nDen har et fint udvalg og kan meget hurtigt bestille en bog hjem og sende en sms, når den er klar til afhentning.\nIda Jessen: Kaptajnen og Ann Barbara.\nErling Jepsen: Erna i krig. Kan også anbefale filmatiseringen med Trine Dyrholm som Erna. Om de 30.000 sønderjyder tvunget i tysk uniform under Første Verdenskrig. 6000 vendte ikke hjem. Det var prisen for, at sønderjyderne kunne stemme sig hjem i 1920.\nSarah Skarum, journalist, Politiken\n>>Jeg er meget begejstret for det store udvalg, at de giver gode råd, hvis man spørger, at de er søde og stemningen er rar, og så elsker jeg måske allermest, at de kan skaffe alt muligt hjem, så jeg slipper for at købe på Amazon eller andre onde steder. <<\nFoto: Sarah Skarum (corona-selfie)\nDet er ikke så originalt, når man arbejder på Politiken, men jeg er meget glad for Boghallen. Når man er vokset op i et boghjem, føles det som et frynsegode at kunne gå ned og se på bøger i en pause uden at tage overtøj på. Jeg bliver dog så fristet, at jeg konsekvent går ud af de udgange, som ikke er ved Boghallen. Ellers køber jeg en bog om dagen. Det er ikke McNally Jackson (uafhængig boghandel i New York. Red.), men det er den bedste i København.\nJeg er meget begejstret for det store udvalg, at de giver gode råd, hvis man spørger, at de er søde og stemningen er rar, og så elsker jeg måske allermest, at de kan skaffe alt muligt hjem, så jeg slipper for at købe på Amazon eller andre onde steder, når jeg har læst om en bog i udenlandske aviser. Lige nu er de i gang med at skaffe en kogebog og en gave hjem til mig.\nJeg læser Krig og Fred. Egentligt begyndte det som en joke (jeg nok mest havde med mig selv), fordi det er så karantæne-prætentiøst og lidt latterligt. Sådan ’jeg læser Krig og Fred og træner mig op til at kunne tage 50 armbøjninger og bager surdejsbrød for jeg er sådan en, der aldrig keder mig og FÅR NOGET UD AF karantænen’-typen, som jeg egentligt ikke er så vild med og slet ikke prøver på at være.\nMen jeg elskede Anna Karenina, da jeg læste den for par år siden, så jeg købte en smuk udgave lige før en nedlukning, jeg har faktisk glemt hvilken, og gik i gang, og den er vidunderlig. Under corona har jeg kun læst klassikere og krimier.\nAltid og til evig tid indtil alle har læst den: Lykke-Per. Og Anna Karenina. Og Sergej Lebedevs Ved glemslens rand. Daniel Mendelsohns ’De mistede’. Og så bør man købe Ottolenghis Jerusalem: maden, man laver ud fra opskrifterne, er vidunderlig og besværlig. Men lige nu har man jo tid. Og behov for at spise noget, der smager af de fremmede steder, vi ikke kan rejse til.\n>>Efter et langt liv med boghandlere og antikvariater er det meget svært at vælge en yndling, som man nu også har det med sine børn.<<\nEfter et langt liv med boghandlere og antikvariater er det meget svært at vælge en yndling, som man nu også har det med sine børn. Fordi man ikke bare går ind i en boghandel, men i boghandlerens bevidsthed, som har udvalgt hver eneste bog af en grund, som er så god, at man ikke kan lade være med at købe den, når først man har taget den ned fra hylden.\nOg jeg har det, som om jeg er den sidste, som gør ud af dørene, der lukker bag mig i den ene boghandel efter den anden, som er forsvundet. Men lad os sige ”Marchpane”, som stadig ligger i London 16 Cecil Ct, Covent Garden.\nDen er en skattekiste med de smukkeste og mest vidunderlige børnebøger, der ligger pakket ind i cellofan som delikatesser – og de er lige til at spise!\nJeg læser ikke meget for tiden, fordi jeg er ved at blive blind, og mine stille venner står i bogskabene og minder mig om den bedste tid i livet. Til gengæld skriver jeg på min første novellesamling, som næsten er færdig og hedder ”Den svenske konges hemmelige marmeladeopskrift” og rummer oplevelsen af alle de bøger, som har betydet noget for mig.\nHvis jeg skal nævne bare en, så læs Rainer Maria Rilke: ”Malte Laurids Brigges optegnelser.” Den har fulgt mig, siden vi mødtes engang for længe siden.\nMin yndlingsboghandel er “Strand” i New York. Den har alt, nyt som gammelt. Men det er lidt langt væk, så her; Bog og Idé i Allerød.\nDen har stort set alt for det år og skaffer hurtigt, hvad den ikke har. De er dygtige og venlige.\nRobert Galbraith: “Ustyrligt blod” og Ottesen og Bach-Nielsen: “Vestindiske spor”.\nAnnelise Marstrand Jørgensen: “Margrethe I”. Fornemt tids- og personbillede. Hvornår kommer bind 2?\nKaren Dich, freelancejournalist og dramatiker\n>>Jeg sætter enorm stor pris på at have en lokal boghandel, der både har en interessant udvalg i litteratur og bidrager til lokalmiljøet med arrangementer, oplæsninger og signeringer.<<\nDet var Zittans på Amagerbrogade.\nJeg har også en håndfuld favoritter andre steder, men jeg sætter enorm stor pris på at have en lokal boghandel, der både har en interessant udvalg i litteratur og bidrager til lokalmiljøet med arrangementer, oplæsninger og signeringer.\nPandemiens utryghed gør mig enormt tryghedssøgende i min læsning. Siden årsskiftet har jeg næsten kun genlæst favoritter. Jeg har lige læst de tre første Mumi-bøger og nu læser jeg Didions The Year of Magical Thinking.\nEn af mine absolut yndlingsbøger er Siri Hustvedts What I Loved. Hendes forfatterskab – ikke mindst essaystikken – er en af de væsentligste grunde itl at jeg begyndte at læse litteraturvidenskab. Den bør alle læse. Måske er det den næste på genlæsningslisten.\nKlaus Rothstein, litteraturkritiker og litteraturformidler, Weekendavisen og DR P2\n>>Først og fremmest er min yndlingsboghandel et antikvariat. Vangsgaards Antikvariat i Fiolstræde midt i København er en dyb og rig boghule, hvor man kan forsvinde og fortabe mig uden mål og med. Friske, nye bøger vil jeg altid glædes ved. Men gamle bøger, der bærer deres læseres livserfaringer med sig, er noget ganske særligt.<<\nMin yndlingsboghandel er en boghandel, der lægger mindre kærlighed i salget af puslespil og til-og-fra-kort, end i salget af litteratur. En boghandel, hvor medarbejderne læser af lyst og nødvendighed, og hvor man sætter en ære i at vide lige så meget om lyrik og børnelitteratur, som den gode slagter ved om svinekæber og smørrebrød.\nJeg er københavner og holder meget af Boghandleren på Godthåbsvej, Politikens Boghal og Thiemers Magasin på Vestebro.\nMen først og fremmest er min yndlingsboghandel et antikvariat. Vangsgaards Antikvariat i Fiolstræde midt i København er en dyb og rig boghule, hvor man kan forsvinde og fortabe mig uden mål og med. Friske, nye bøger vil jeg altid glædes ved. Men gamle bøger, der bærer deres læseres livserfaringer med sig, er noget ganske særligt.\nIsær elsker jeg associationseksemplarer med forfatterdedikationer, indlagte notater, breve, udklip m.m. På den måde kan antikvariater noget, som almindelige boghandlere aldrig vil kunne. Antikvariater er litteraturens historiske mindestuer og forbindelsesveje til fortiden.\nJeg læser altid meget blandet litteratur, dels nyheder som skal anmelde i Weekendavisen, dels bøger jeg skal tale om i mit og Mathias Hammers radioprogram på P2, Mesterværker, dels litteratur som jeg skal bruge, når jeg selv skriver bøger – om litteratur. For tiden interesserer jeg mig for, hvordan danske forfattere gennem tiden har skrevet om sorte mennesker. Det vil jeg gerne skrive en bog om.\nEn bog alle bør læse? Lige for tiden falder mit valg på Johannes V. Jensens ‘Digte 1906’ og ‘Kongens fald’.\nAnnegrete Rasmussen, chefredaktør for POV International\nNu bog jeg jo i USA, så min yndlingsboghandel er “Politics and Prose” på Connecticut Avenue i Washington.\nDen er helt klart noget særligt, fordi ALLE forfattere (nå ja – i hvert fald alle amerikanske og en hel del udenlandske) kommer forbi og giver foredrag og skriver bøger under, og der er en hyggelig café i underetagen – men det er der jo i de fleste amerikanske boghandlere. Så det er et must og en “to-go-to” boghandel i D.C., fordi den også er så kendt i det politiske miljø. Ejeren, Liza Muscatine, er så også Hillary Clintons gamle taleskriver og gode ven – det hjælper jo. Og så har hun gået på universitetet med min bedre halvdel – på Oxford. Ikke at jeg nogensinde har talt med hende, men det har han.\nHvis sandheden skal frem (og det skal den vel) skal jeg måske tilføje, at jeg kun køber bøger der, når jeg går til forfatternes foredrag. Ellers køber jeg alle mine bøger på Amazon. Og det gør alle, jeg kender også. Det er måske også sigende, at der, hvor (den nu lukkede) “Barnes and Noble” lå i Bethesda (min nærmeste by i staten Maryland) ligger der just nu en “fysisk” Amazon Book Store lige ved siden af.\nTorben Sangild, kulturskribent og radiovært\nDet spørgsmål kan jeg ikke besvare, da jeg køber bøger og eBøger på nettet. I gamle dage havde jeg mine yndlingsboghandlere i nærheden af, hvor jeg boede på det pågældende tidspunkt. Det var dem, der rent faktisk havde forstand på litteratur.\nOg jeg gik meget i antikvariater. Jeg har tusindvis af bøger derhjemme og har ikke rigtig plads til flere. Der er ebøger tit en god løsning.\nJeg er i gang med Is-slottet af Tarjei Vesaas, Krig og fred af Leo Tolstoj og Sapiens af Yuval Noah Harari.\n‘Nær Jedenew’ af Kevin Vennemann.\nOg bogelsker nummer 9, som kom til lidt senere:\nKristian Ditlev Jensen, forfatter og præst\nMin yndlingsboghandel ligger i Japan, i Tokyo: Tsutaya Books Daikanyama\nDen er enorm og ligger i tre bygninger.\nJeg læser en roman om Stockholm i 1700-tallet; Niklas Natt och Dag: “1793” og “1794” (det er to bøger, “1794” udkommer i næste uge),\nen bog om mobiltelefondisciplin, nemlig Imran Rashids “Sluk!” og Bibelen 2020.\nHvilken bog, vil du anbefale læserne?\nForfatter og boghandler Lawrence Ferlinghetti døde forleden, 101 år gammel. Han var den sidste beatdigter, som var i live. Måske skulle man se nærmere på hans digte igen.


DVD tbc film - LOVEFiLM\nFilm & TV > DVD > Dokumentar > TBC\n187 titler fundet\nfra 2 brugere Kongolesiske b�rn arbejder under jorden i dagevis i smalle minetunneller hvor de graver efter mineraler som bliver opk�bt af mobiltelefon-industrien og anvendt i produktionen af vores mobiltelefoner. ... L�s mere Instrukt�r: Frank Piasecki Poulsen\nfra 2 brugere Chris Waitt er en total " Loser " . Hver eneste pige han har v�ret sammen med har droppet ham, og nu vil han vide hvorfor. Udrustet med et kamera g�r han p� jagt efter alle de piger der har har ... L�s mere Skuespillere: Chris Waitt\nInstrukt�r: Chris Waitt\nfra 2 brugere Den 5. december 2002 blev en irakisk taxachauff�r samlet op af amerikanske styrker og sendt til Bagram f�ngslet i Afghanistan. Fem dage senere var han d�d. Obduktionsrapporten viste, at han med stor ... L�s mere Skuespillere: Alex Gibney\nInstrukt�r: Alex Gibney\nfra 1 brugere Historien om de p�dofile pr�ster indenfor den katolske kirke chokerede de fleste, men man b�r alligevel forberede sig p� at f� rykket sine gr�nser endnu et stykke med denne film, der sl�r ned p� en ... L�s mere Instrukt�r: Amy Berg


Bakken Bears forfremmer assistent til cheftræner | BT Øvrig sport - www.bt.dk\n16. jun. 2021 - 14:34\nBakken Bears forfremmer assistent til cheftræner\nDen tidligere assistent Anders Sommer erstatter Steffen Wich som cheftræner i Bakken Bears.\nBakken Bears har fundet cheftræneren, som skal føre den aarhusianske succesklub i basketball videre.\nSåledes bliver det Anders Sommer, der i det seneste halvandet år har været assistenttræner, som overtager trænerjobbet efter Steffen Wich, der har valgt at indstille trænerkarrieren.\nDet oplyser Bakken Bears i en pressemeddelelse.\n»At stå i spidsen for Skandinaviens bedste klubhold er en stor ære og en drøm. Jeg er stolt af at stå side om side med en erfaren spillertrup af vindere, en knivskarp stab og en topprofessionel organisation fyldt med gode mennesker.«\n»Vi har en spændende sæson foran os, hvor vi jagter nye titler og europæiske sejre,« siger den nye head coach Anders Sommer.\nHan er opvokset i Værløse Basketball Klub, hvor han blandt andet var head coach fra 2016 til 2018, inden han kom til Bakken Bears i november 2019. Anders Sommer har også ti års erfaring som dansk ungdomslandstræner.\n»Det glæder os, at der er så meget talent i danske trænerkredse, så vi fortsat kan have en dansk head coach. Anders er den træner, der bedst lever op til de krav, vi har,« siger sportsdirektør Michael Piloz.\n»Han har alle de rette faglige kompetencer til at løfte opgaven, og han har gennem det seneste halvandet år lagt yderligere international erfaring på. Samtidig kender han kulturen og de nationale og internationale ambitioner.«\nBakken Bears har vundet fem DM-titler på stribe med Steffen Wich som træner.


Det er ikke alle, der er opmærksomme på, at man kan få fradrag for velgørenhed. Når du eller din virksomhed støtter Læger uden Grænser økonomisk, er det muligt at opnå (ligningsmæssigt) skattefradrag for donationen.\nDonationer op til 17.200 kr. pr. år er fradragsberettigede.\nStøtter du med en gavebrevsaftale, kan du trække bidrag svarende helt op til 15 procent af din personlige indkomst fra i skat. Læs mere her\nLæger uden Grænser indberetter alle gaver til SKAT via CPR-nummer (privatpersoner) eller CVR-nummer (virksomheder). Hvis du er en privatperson, der ønsker skattefradrag, kan du oplyse dit CPR-nummer her. Virksomheder bedes oplyse CVR-nummer her. Du behøver kun at give oplysningen til os én gang, så sørger vi for at sende oplysningerne videre til SKAT.\nHvis du ønsker skattefradrag for din donation via MobilePay, skal du skrive navn og adresse i tekstfeltet, når du betaler. Hvis du allerede støtter Læger uden Grænser og kender dit donornummer, er det tilstrækkeligt at skrive donornummeret.


Sådan sparer du penge på magneter - Dinbesparelse.dk\nMange tænker nok ikke over det, men vi benytter alle magneter i vores hverdag på den ene eller anden vis. Eksempelvis er der magneter i bilen, eller den transport man benytter sig af, og til brug i forbindelse med elektricitet, såkaldt elektromagnetisme. Magneter bruges også til mere genkendelige formål, såsom til ophæng af billeder og andet på køleskabe og tavler, og mange andre formål. Mulighederne er mange da det stort set kun er fantasien der sætter grænser for, hvad magneter kan bruges til.\nDa vi benytter os så meget af magneter som vi gør, så er der god grund til at sikre at de magneter man anvender, er i så god kvalitet som muligt. Det kan derfor være fordelsagtigt at vælge den rigtige magnetproducent, især hvis man skal købe større mængder magneter ind, uanset til hvilket formål man skal bruge dem.\nHos Larko.dk finder du et kæmpe udvalg af magneter\nHos magnetproducenten Larko finder du et kæmpe udvalg af magneter i super kvalitet og til konkurrencedygtige priser. Her finder du alt lige fra råmagneter, gummimagneter, pottemagneter, stangmagneter, dørmagneter, magnetfolie, magnet værktøj og alle mulige andre tænkelige former for magneter, så uanset hvad du er på udkig efter, så finder du det helt sikkert det du leder efter hos Larko.\nDe magneter der findes og tilbydes på Larko.dk kan både være ganske almindelige magneter i alle typer og former, og som altid er tilgængelige via deres lager, men er behovet i stedet til specielfremstillede magneter, så har Larko også her erfaringen og kompetencerne til at specialfremstille de typer af magneter som der er behov for. Larko har nemlig mere end 20 års erfaring i branchen, så når du bestiller en specialfremstillet magnet, er du sikret et professionelt resultat, hvilket du selvfølgelig også er ved bestilling af almindelige magnettyper.\nBestil dine magneter hos Larko.dk og spar penge\nNår du bestiller dine magneter hos Larko.dk, så er du sikret en kompetent og professionel produktion, som leverer holdbare løsninger, både når det kommer til almindelige magnettyper, men også ved produktion af specialfremstillede magneter.\nDu får dertil konkurrencedygtige priser, som sammenlagt med den høje kvalitet gør, at du får de bedste magneter til de bedste priser. Er du derfor på udkig efter en leverandør af magneter, hvad enten det er til brug i privaten eller til erhverv, så besøg www.larko.dk og se deres store udvalg.


Domæneklage: 2019-0186 | Klagen\nKlagerens påstande Registreringen af domænenavnet ”why.dk” skal overføres til klageren. Indklagedes påstand Frifindelse.\nI klageskriftet er bl.a. anført følgende: ”Den 3. september 2018 stiftede vi Whyyy ApS med binavnet Why ApS. Allerede den 28. august oprettede vi en klage (J.nr.: 2018-0613 / Bilag 1) vedrørende why.dk, da vi ikke kunne se, at hjemmesiden havde noget reelt formål udfra den fejlside som optræder, når man klikker ind på siden (Bilag 2). ... Klagen blev afvist pga. indklagedes hensigt om at finde en professionel, som kunne hjælpe med at genetablere dennes blog om spiseforstyrrelser. Der er imidlertid ikke sket noget i forhold til dette og det lader ikke til at indklagede har nogen interesse i at genoptage bloggen, og i så fald, i hvert fald ikke har tiden til det. Et andet argument i afgørelsen understreger at indklagede benytter why.dk som email adresse. Det er vores påstand at det ikke er et gyldigt argument, da det er ganske nemt og gratis at skifte email adresse til både gmail, hotmail eller et tredje domæne, som ikke er interessant for andre parter. Vi har alle skiftet emailadresse masser af gange i forbindelse med jobskift, etc. og det virkelig ikke specielt vanskeligt. Vi har siden starten af vores virksomhed arbejdet med at opbygge et brand, og Whyyy klinger rigtig godt hos vores kunder. Whyyy udtales som why, hvorfor vi ofte bliver nødt til at fortælle, at det staves medy'er for at undgå misforståelser i daglig tale eller på telefon. Vi har desuden erhvervet whyy.dk og whyyyy.dk med hhvog y'er, således at vi sikrer os at vores kontakter ikke ved en fejl taster et forkert antal y'er. Præcis ligesom Google også ejer gogle.com og google.com. Det er en sikkerhed for os, at vi trods et lidt specielt navn ikke gør det yderligere besværligt for vores kunder. For os vil det gøre alt meget nemmere blot at kunne sige [email]@why.dk i telefonen. Derfor anmoder vi om at genoverveje den tidligere afgørelse med de nye forhold in mente.” Som bilaghar klageren fremlagt kopi af Klagenævnet for Domænenavnes afgørelse i sagen j.nr. 2018-0613 vedrørende domænenavnet ”why.dk”. Bilager udskrift fra Det Centrale Virksomhedsregister vedrørende klageren, hvoraf bl.a. fremgår, at klageren har fået registreret binavnet Why ApS. I svarskriftet er bl.a. anført følgende: ”Klageren har ret i, at jeg endnu ikke har formået at genskabe min blog, hvilket bestemt ikke var planen, da de sidste gang indgav klage om samme forhold. Men grundet virkeligheden i form af et krævende arbejde og et jobskifte i den mellemliggende periode, så har dette ikke været en af de forhold, der har været prioriteret højst. Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det ikke er den blog, som giver mig brød på bordet og betaler mine regninger, men det er trods alt et domæne jeg har været i besiddelse af i en del år, og som faktisk blev anskaffet samtidig med, at jeg havde et patent på virksomhedsnavnet why.dk. Herudover har det været min mailadresse i samme periode, og det kan godt være, at klager ikke mener, at det er et problem, at skifte mailadresse, men det afhænger nok af personen, den pågældendes netværk, samt hvad mailadressen bruges til. For nu er det som sagt den mailadresse, som jeg har brugt i mange år, hvorfor jeg har kontakt med folk fra hele verdenen både privat og professionelt via denne adresse, og der er tit tale om folk, som jeg ikke har daglig kontakt med. Derfor ser jeg, at der vil være en stor risiko for, at noget vil gå tabt i en proces med at skifte mail. ... Jeg mener ikke at min besiddelse af why.dk er i strid med domænelovens § 25, stk.om god domænenavnsskik, da det ikke fremgår af loven, at man ikke må besidde et domæne, med kun det formål at bruge det til sin e-mailadresse, hvilket er tilfældet lige nu, grundet at min hjemmeside why.dk er blevet infiltreret. ... Der henvises til J.nr.: 2018-0613 for yderligere information samt dokumentation.” Ved opslag på domænenavnet ”why.dk” den 27. september 2019 fremkom der ikke en hjemmeside med reelt indhold, jf. bilag 2. Parternes anbringender kan sammenfattes således:\n• at klageren blev stiftet den 3. september 2018 og har registreret binavnet Why ApS, • at klageren allerede den 28. august indbragte en klage over indklagedes registrering af domænenavnet ”why.dk” (jf. j.nr.: 2018-0613), da klageren ikke kunne se, at domænenavnet blev brugt til et reelt formål, • at domænenavnet ”why.dk” fortsat ikke anvendes aktivt, og at det ikke lader til, at indklagede har nogen interesse i at genoptage sin blog på domænenavnet eller ikke har tiden til det, • at det at bruge et domænenavn til e-mailadresser ikke er et gyldigt argument for at være berettiget til det pågældende domænenavn, og • at klageren er registrant af domænenavnene ”whyy.dk” og ”whyyyy.dk”.\n• at indklagede har registreret domænenavnet ”why.dk” til brug for en blog, men på grund af krævende arbejde ikke har haft tid til at genskabe sin blog, • at indklagede i mange år har brugt domænenavnet ”why.dk” til e-mailadresse, og • at indklagedes opretholdelse af registreringen af domænenavnet ”why.dk” ikke er i strid med domænelovens § 25, stk.om god domænenavnsskik.\nDa det må antages, at domænenavnet ”why.dk” ikke har erhvervsmæssig betydning for indklagede, er nævnet tiltrådt af to medlemmer, som repræsenterer henholdsvis forbruger- og erhvervsinteresser, jf. § 27, stk. 5, i lov nr. 164 af 26. februar 2014 om internetdomæner (domæneloven). Som sagen er oplyst, giver den navnlig anledning til at overveje, om indklagedes registrering og brug af domænenavnet ”why.dk” er i strid med god domænenavnsskik, jf. § 25, stk. 1, i domæneloven. Denne bestemmelse lyder således: ”§ 25. Registranter må ikke registrere og anvende domænenavne i strid med god domænenavnsskik”. I forarbejderne til domænelovens § 25, stk. 1, jf. lovforslag L af 13. november 2013 (Folketingstidende 2013-14, Tillæg A, s. 30-31), er det forudsat blandt andet, at kravet om over- holdelse af god domænenavnsskik gælder både registrering, ibrugtagning, markedsføring, overdragelse, anvendelse og opgivelse af domænenavne, og at det således ikke er tilsigtet at lægge nogen begrænsning i, hvilke hændelser omkring registrering og brug af domænenavne der kan være underlagt pligt til at følge god domænenavnsskik. De forhold, der indgår i vurderingen af god domænenavnsskik, kan som hidtil ikke alene angå registreringsøjeblikket, men også ethvert senere tidspunkt. Det er endvidere forudsat i forarbejderne, at der fortsat i den praktiske udmøntning af kravet om god domænenavnsskik vil kunne indgå en række modstående hensyn, som må afvejes over for hinanden. I forarbejderne er blandt andet anført følgende om disse hensyn: ”Loven angiver ikke en prioritering af hvilke hensyn, der vejer tungest, men overlader dette skøn til klagenævnet og domstolene. Der er ikke på forhånd foretaget en interesseafvejning mellem private registranter, kommercielle eller samfundsmæssige formål. I lighed med klagenævnets praksis i dag kan klagenævnet og domstolene i vurderingen af god domænenavnsskik overveje og balancere forskellige hensyn, herunder blandt andet den samfundsmæssige værdi i anvendelsen, hensynet til muligheden for at komme til orde, sammenhængen mellem domænenavnet og den faktiske anvendelse, domænenavnets anvendelse i praksis eller påtænkte anvendelse (teknisk, aktivt eller passivt), værdien af domænenavnet for henholdsvis registranten og tredjeparten, forudgående og efterfølgende forhold, der er relevante for vurderingen, om det er anstødeligt, om det er i strid med anden lovgivning m.v. Hertil kommer, at hensynet til de tidsmæssige aspekter af sagen ligeledes kan være relevante at inddrage i vurderingen af god domænenavnsskik. Et tidsmæssigt aspekt kunne eksempelvis være forholdet mellem tidspunktet for registreringen af domænenavnet og tidspunktet for etableringen af en tredjeparts rettighed. Et andet tidsmæssigt aspekt kunne være, om en tredjepart har haft mulighed for at registrere det omtvistede domænenavn på et tidligere tidspunkt, eller om tredjeparten burde have kendskab til eksistensen af registreringen af domænenavnet forinden etableringen af en rettighed.” Det følger af det anførte, at lovgiver har forudsat, at der ved anvendelse af domænelovens § 25, stk. 1, i en situation som den foreliggende skal foretages en interesseafvejning og en afvejning af, om et domænenavn anvendes på loyal måde og til varetagelse af legitime interesser. Det fremgår af sagens oplysninger, at klageren har virksomhedsnavnet Whyyy ApS og har registreret binavnet Why ApS. Klagenævnet finder på denne baggrund, at klageren har en interesse i at kunne gøre brug af domænenavnet ”why.dk” i forbindelse med selskabet ”Whyyy ApS”. Klagerens interesse skal imidlertid afvejes i forhold til de øvrige interesser, som registreringen og anvendelsen af domænenavnet involverer, herunder indklagedes interesser. Ved denne interesseafvejning må det tillige tages i betragtning, at domænenavnet ”why.dk” består af et almindeligt engelsk ord, der som udgangspunkt frit kan anvendes af enhver, ligesom domænenavnets signalværdi vil kunne udnyttes i mange forskellige sammenhænge og af mange andre end lige netop sagens parter. Indklagede har i en tidligere klagesag for Klagenævnet for Domænenavne (j.nr. 2018-0613) vedrørende domænenavnet ”why.dk” oplyst, at hun i 2015 offentliggjorde en hjemmeside på domænenavnet ”why.dk”, hvor hun fortalte sin historie om et forløb med spiseforstyrrelse, og at formålet med hjemmesiden bl.a. var at fortælle om indklagedes erfaringer i den forbindelse. Indklagede oplyst endvidere, at hjemmesiden på domænenavnet ”why.dk” blev inficeret, og at hjemmesiden derfor ikke har været tilgængelig. Indklagede har i nærværende sag oplyst, at hun på grund af krævende arbejde ikke har haft tid til at genskabe sin blog på domænenavnet ”why.dk”, og at hun i mange år har brugt domænenavnet ”why.dk” til e-mailadresse. På den anførte baggrund, og da klagenævnet ikke har grundlag for at tilsidesætte indklagedes forklaring om den planlagte brug af domænenavnet ”why.dk”, finder nævnet, at indklagede har en interesse i fortsat at kunne råde over domænenavnet ”why.dk”. Efter en samlet vurdering af de modstående interesser finder klagenævnet herefter ikke grundlag for at fastslå, at klagerens interesse i domænenavnet ”why.dk” på nuværende tidspunkt overstiger indklagedes interesse i domænenavnet i en sådan grad, at indklagedes fastholdelse af registreringen af domænenavnet ”why.dk” indebærer en overtrædelse af domænelovens § 25, stk. 1, om god domænenavnsskik. Det forhold at domænenavnet ”why.dk” i en periode ikke har været anvendt til en hjemmeside med reelt indhold, kan ikke føre til andet resultat. Klagenævnet bemærker i den forbindelse, at indklagede registrerede domænenavnet ”why.dk” mange år tidligere end det tidspunkt, hvor klageren valgte at lade ordet ”umami*Why” indgå i sit virksomhedsnavn. Da der ikke i øvrigt under sagen er fremkommet oplysninger, som giver anledning til at antage, at indklagedes registrering og brug af domænenavnet ”why.dk” skulle være retsstridig i forhold til klageren, træffer nævnet herefter følgende\nDer kan ikke gives klageren, Whyyy ApS, medhold.


Ny praksis i Norge: nyfødte stikkes i hovedet i stedet for hælen – Danske Bioanalytikere - dbio\nI Danmark er praksis kapillære hælprøver eller venøse prøver i albuebøjning eller på håndryg, men i Norge indføres nu ny praksis på Haukelands Sygehus.\nTo sygeplejersker samarbejder om prøvetagningen på Haukelands Sygehus i Norge. Prøven tages fra en vene på barnets hoved. Foto: Stina Steingildra\nPå intensivafdelingen for nyfødte på Haukelands Sygehus i Norge indføres nu prøvetagning fra en vene i hovedet. Målet er at reducere oplevelsen af smerte ved prøvetagning hos de nyfødte og præmature.\nErfarne sygeplejersker er i øjeblikket ved at lære 15 bioingeniører op i teknikken.\nIndtil nu har standardmetoden for bioanalytikerne været hælstik, mens sygeplejerskerne har taget veneprøver fra hovedet længe. Det skriver fagbladet Bioingeniøren.\nMindre ubehag og bedre prøver\nBabyerne får lidt sukkervand før stikket, og det er altid to sygeplejersker, som samarbejder om prøvetagningen.\nFagsygeplejerske Anne-Berit Sundal udtaler i Bioingeniøren, at deres erfaring er, at denne måde at tage blodprøver på medfører mindre ubehag hos børnene, og at der findes udenlandsk forskning, som dokumenterer det.\nAndre fordele ifølge Anne-Berit Sundal er, at venøse prøver giver bedre prøvekvalitet end kapillære med mindre hæmolyse og mere pålidelige kaliumværdier.\nHjørring går over til venøs prøvetagning\nJoan Fischer Back Jakobsen er bioanalytikerunderviser i Klinisk Biokemisk Afdeling på Region Nordjyllands Hospital Hjørring og kontaktperson for dbio´s udviklingsgruppe i Klinisk Biokemi.\nHun kender ikke til, at det nogen steder i Danmark er praksis at tage blodprøver på spædbørn ved at stikke dem i hovedet.\n”Her i Hjørring er vi ved at gå over til at tage venepunktur på nyfødte og præmature spædbørn i stedet for at stikke dem i hælen. Kapillær blodprøvetagning i hælen giver færre skader og ardannelser hos barnet, som vi gerne vil undgå. Desuden er der større risiko for hæmolyse, når vi udøver et let pres på hælen for at få blod nok. Presset kan forårsage tilblanding med vævsvæske og beskadige blodcellerne”, siger Joan Fischer Back Jakobsen.\nI Herning og Holstebro foregår størstedelen af al blodprøvetagning på spædbørn som venepunktur. Barnet stikkes i albuebøjningen eller oven på hånden i stedet for i hælen.\nOdense holder fast i kapillære hælprøver\nAnne Mette Hangaard er bioanalytiker og superbruger på blodprøvetagning på børn på Odense Universitetshospital. Her er praksis kapillære blodprøver fra hælen på de nyfødte og de præmature børn.\n”Vi varmer hælen rigtigt godt op med en lun gummihandske, inden vi tager prøven, så vi gør det så nænsomt som muligt. Vi anvender også specielle mikroglas, for når en lille en på 500 gram skal stikkes flere gange i døgnet, skal vi tage så lidt blod som muligt”, siger Anne Mette Hangaard.\nBioanalytikerne i Odense tager også veneprøver i albuebøjningen, foden eller håndryggen på de små, hvis det ikke er muligt i hælen.\nNår det i særlige ikke kan lade sig gøre at stikke på andre måder, tages prøven i en kranievene på barnet. Men så er det altid lægen og ikke bioanalytikerne, der tager blodprøven.\nLæs artiklen på norsk i fagbladet Bioingeniøren\n"Nå skal bioingeniørene på Haukeland stikke i hodet i stedet for hælen"