Fitnesskultur mellem forening og forretning - PDF\nDownload "Fitnesskultur mellem forening og forretning"\n1 Fitnesskultur mellem forening og forretning Aktive fitnessudøveres træningsmotiver, tilfredshed og selvvurderede sundhed Delrapport 5 i projektet Sundhed for millioner Kasper Lund Kirkegaard og Karsten Østerlund\n2 Titel Fitnesskultur mellem forening og forretning aktive fitnessudøveres træningsmotiver, tilfredshed og selvvurderede sundhed. Delrapport 5 i projektet Sundhed for millioner. Forfattere Kasper Lund Kirkegaard og Karsten Østerlund Øvrige bidragydere til rapporten Rebecca Steele, Henrik H. Brandt, Michael Fester og Peter Forsberg Omslagslayout Agnethe Pedersen Øvrig grafik og opsætning Idan Forsidefoto Charles Gullung Corbis/Polfoto Print Kopiexperten Udgave 1. udgave, København, oktober 2010 ISBN (elektronisk version) Pris Rapporten kan rekvireres i trykt udgave hos Idrættens Analyseinstitut. Pris eksl. forsendelse: Kr. 200,- inkl. moms. Rapporten kan downloades gratis i vidensbanken på Udgiver Idrættens Analyseinstitut Kanonbådsvej 12 A 1437 København K T: E: W: Gengivelse af denne rapport er tilladt med tydelig kildehenvisning. 2\n3 Indhold INDHOLD FORORD SUNDHED FOR MILLIONER RAPPORTOVERSIGT METODE DE AKTIVE FITNESSUDØVERE RAPPORTENS OPBYGNING FEM TEMAER MEDLEMMER I FORENINGER OG KUNDER I KOMMERCIELT DREVNE FITNESSCENTRE FREMGANGSMÅDE, UDVÆLGELSE OG SVARPROCENT - KUNDERNE INDSAMLINGSMETODER OG METODENS BETYDNING FOR DATAKVALITETEN FREMGANGSMÅDE, UDVÆLGELSE OG SVARPROCENT - MEDLEMMERNE NØGLETAL FOR DEN SAMLEDE UNDERSØGELSE DE AKTIVE FITNESSKUNDER - FITNESS-SEKTORENS STAMKUNDER FITNESS I EN FORENINGS- OG FORBRUGERKULTUR IDRÆTTENS KOMMERCIALISERING ÆNDREDE IDRÆTSVANER OG KRAVET OM FLEKSIBILITET FITNESSKULTURENS PRODUKTER DE FORENINGSBASEREDE FITNESSCENTRE FORSKELLE OG LIGHEDER MELLEM FORENINGSFITNESS OG FIRMAIDRÆTTENS FITNESS PORTRÆT AF RESPONDENTERNE DE AKTIVE FITNESSUDØVERE KØN OG ALDERSFORDELING ARBEJDSLIV, FRITIDSLIV, UDDANNELSES- OG INDTÆGTSFORHOLD DE ERHVERVSAKTIVE FITNESSUDØVERE FAMILIEFORHOLD DELKONKLUSION PÅ PORTRÆT AF RESPONDENTER FITNESSUDØVERES IDRÆTSVANER OGSÅ FØR FITNESS SELVVURDERET TRÆNINGSFREKVENS AKTIVE FITNESSUDØVERES TRÆNINGSPRÆFERENCER MÆNDS TRÆNINGSPRÆFERENCER KVINDERS TRÆNINGSPRÆFERENCER FITNESSUDØVERNES AKTIVITETSPROFIL FITNESSUDØVERES ANDEN IDRÆTSBAGGRUND FITNESSCENTRES REKRUTTERING AF MEDLEMMER OG KUNDER DELKONKLUSION PÅ FITNESSMEDLEMMERNES IDRÆTSVANER OGSÅ FØR FITNESS SELVVURDERET SUNDHED OG FITNESSTRÆNING ALDERENS INDFLYDELSE PÅ DEN SELVVURDEREDE HELBREDSTILSTAND SELVVURDERET HELBRED OG TRÆNINGSFORM FITNESS SOM LED I GENOPTRÆNING DELKONKLUSION PÅ SELVVURDERET SUNDHED OG FITNESSTRÆNING\n4 7. FITNESSAKTIVES TRÆNINGSMOTIVER OG -BEGRUNDELSER MOTIVER OG BEGRUNDELSER TIL INDMELDELSE TRÆNINGSBEGRUNDELSER OG -OPLEVELSER DELKONKLUSION PÅ TRÆNINGSMOTIVER OG -BEGRUNDELSER FITNESSUDØVERES TILFREDSHED TILFREDSHED MED TRÆNINGSLOKALER, UDSTYR OG ÅBNINGSTIDER TILFREDSHED MED SERVICENIVEAU, PERSONALE OG INSTRUKTION OPLEVELSEN AF ANDRE KUNDER OG ORGANISATIONEN TILFREDSHED MED PRISER OG MEDLEMSKAB DELKONKLUSION PÅ FITNESSUDØVERES TILFREDSHED KONKLUSION PERSPEKTIVERING LITTERATURLISTE BILAG 1. METODEOVERVEJELSER, FREMGANGSMÅDE, UDVÆLGELSE AF RESPONDENTER OG SVARPROCENT OM DEN KVANTITATIVE TILGANG - SPØRGESKEMAUNDERSØGELSEN FRAFALDSANALYSE OG FREMGANGSMÅDERNES STYRKER OG SVAGHEDER STIKPRØVENS USIKKERHED OG REPRÆSENTATIVITET EKSEMPEL PÅ BEREGNING AF DET SAMLEDE KONFIDENSINTERVAL I UNDERSØGELSEN FRAVALGET AF VÆGTNING AF SVAR INTERVIEWLOGIK STATISTISK SIGNIFIKANS BILAG 2. SVARPROCENT OG NØGLETAL HOVEDTAL FOR DEN SAMLEDE UNDERSØGELSE HOVEDTAL FOR KOMMERCIELLE FITNESSCENTRE OG -KÆDER HOVEDTAL FOR FORENINGSFITNESS CENTRE HOVEDTAL FOR FIRMAIDRÆTTENS FITNESSCENTRE\n5 1. Forord Denne rapport fra Idrættens Analyseinstitut (Idan) har til formål at skabe indsigt i fitnesskulturen fra et brugerperspektiv. Rapporten er den første af sin slags i Danmark, som er bygget op omkring en større spørgeskemaundersøgelse og gennemført i såvel kommercielle som foreningsbaserede fitnesscentre. Hensigten med at sammenligne de forskellige træningskulturer er først og fremmest at bidrage til en mere konkret og empirisk funderet viden om fitness-sektorens kunder og medlemmer. Den empiriske baggrund kan kvalificere vores viden om, hvorfor fitnesstræning på ganske få år er vokset til en af den voksnes befolknings foretrukne indendørs træningsaktiviteter. Afrapporteringen er udført på baggrund af en interesse for at studere de empiriske forskelle og ligheder mellem de to organisationsformer foreningen og den kommercielle virksomhed. Hvordan opleves det at være aktiv i de to forskellige træningsmiljøer? Kan man tale om særskilte foreningsbaserede og kommercielle motions- og fitnesskulturer? Hvilke interessante forskelle og ligheder kan der spores empirisk? Er der f.eks. forskelle på, hvordan de aktive fitnessmedlemmer og - kunder vurderer deres eget helbred? Hvilke erfaringer har fitnessmedlemmer og -kunder med idræt, før de blev aktive i deres nuværende fitnesscenter? Hvilken organisationsform er bedst til at tiltrække tidligere fysisk inaktive? Samlet set giver den omfattende empiriske undersøgelse mulighed for at svare på disse og andre relevante empiriske fitnessrelaterede spørgsmål. Derved er det også muligt at tegne de første empirisk baserede konturer af en fitnesskultur, der i stigende omfang har sat sit præg på det danske idrætsbillede i de seneste 15 år og som tilsyneladende er kommet for at blive. Rapporten er udarbejdet, så den både kan læses i sin samlede længde og bruges som opslagsværk ud fra de overordnede temaer i rapporten. Rapporten er opbygget i fire særskilte temaer, hvor spørgeskemaundersøgelsens empiriske hovedresultater gennemgås. Der er ikke tale om en fuldstændig afrapportering af spørgeskemaundersøgelsens resultater, men en mere selektiv udvælgelse af de empirisk set mest interessante fund. En dækkende afrapportering af empirien i fitnesskundernes, Foreningsfitness og Firmaidrættens fitnessforeninger er tilgængelige i elektroniske rapporter, der alle kan hentes gratis på Forhåbentlig kan denne rapport bidrage til, at fremtidens studier af fitnesskulturen bliver mere empirisk funderede og mere nuancerede end hidtil. For undertegnede er det indlysende, at jo mere indgående et studie af et socialt fænomen gøres, desto mere sammensat træder dets mange forskellige udtryksformer og nuancer frem. Det har i udpræget grad været tilfældet i forbindelse med det efterhånden langvarige studie af fitnesskulturen i Danmark, som Idrættens Analyseinstitut lancerede ved instituttets oprettelse i Studiet har fra forskellige vinkler afdækket historiske, empiriske, idrætspolitiske og økonomiske aspekter af fitnesskulturen. Det skal lyde en stor tak til alle de 104 deltagende fitnesscentre og de mange tusinde fitnesskunder og fitnessmedlemmer, der valgte af gennemføre spørgeskemaundersøgelsen. Desuden skal der lyde en stor tak til Foreningsfitness og Firmaidrætten for at indgå i dette samarbejde. Kollegerne på 5\n6 Idrættens Analyseinstitut og Institut for Idræt og Biomekanik ved Syddansk Universitet skal ligeledes have tak for kritik, sparring og gode kommentarer. 1.1 Sundhed for millioner rapportoversigt Denne rapport er femte og sidste delrapport i serien Sundhed for millioner, der på forskellig vis belyser fitness-sektoren i Danmark. De øvrige delrapporter er følgende: Mødet mellem kommuner og private fitnesscentre Kasper Lund Kirkegaard og Marina Aagaard, Idrættens Analyseinstitut Delrapport 1 i projektet Sundhed for millioner Portræt af de aktive fitnesskunder Træningsmotiver, tilfredshed og selvvurderet sundhed Kasper Lund Kirkegaard, Idrættens Analyseinstitut Delrapport 2 i projektet Sundhed for millioner Foreningsfitness portræt af de aktive medlemmer Træningsmotiver, tilfredshed og selvvurderet sundhed. Karsten Østerlund og Kasper Lund Kirkegaard, Idrættens Analyseinstitut Delrapport 3 i projektet Sundhed for millioner Fitnesscentre i Firmaidrætten portræt af de aktive medlemmer Træningsmotiver, tilfredshed og selvvurderet sundhed Karsten Østerlund og Kasper Lund Kirkegaard, Idrættens Analyseinstitut Delrapport 4 i projektet Sundhed for millioner I projektet Sundhed for millioner har delrapport 1 og 2 modtaget økonomisk støtte fra TrygFonden. Delrapport 3 har modtaget tilskud fra Foreningsfitness. Delrapport 4 har modtaget tilskud fra Firmaidrætten (Dansk Firmaidrætsforbund). Alle rapporter kan bestilles i printet udgave eller downloades gratis i vidensbanken på Idrættens Analyseinstitut, København, oktober 2010 Kasper Lund Kirkegaard Projektleder, Idrætsanalytiker og ph.d.-studerende Karsten Østerlund Projektansat analytiker og ph.d.-studerende 6\n7 2. Metode de aktive fitnessudøvere Denne udgivelse sætter fokus på fitnesskulturens aktive medlemmer og kunder i idrætsforeninger og kommercielle centre. Det er, så vidt vides, første gang, at en større empirisk medlemsundersøgelse af aktive fitnessudøvere er blevet gennemført i både foreningsbaserede og kommercielle danske fitnesscentre. For læseværdighedens skyld har vi valgt at placere dele af metodeafsnittet med en række metodiske forbehold og overvejelser bagest i rapporten i bilag (se bilag 1). 2.1 Rapportens opbygning fem temaer Foruden et introducerende kapitel 3 om fitnesskulturen er rapporten bygget op omkring fem temaer, hvor hovedfokus primært er på, om der er interessante forskelle eller ligheder mellem de to forskellige organisationsformer repræsenteret ved den frivillige ikke-kommercielle foreningsbaserede idræt og den markedsorienterede, profitsøgende kommercielle fitnessbranche. Kapitlerne er: Portræt af respondenterne de aktive fitnessudøvere (kapitel 4) Aktive fitnessudøveres idrætsvaner også før fitness (kapitel 5) Selvvurderet sundhed og fitnesstræning (kapitel 6) Fitnessaktives træningsmotiver og -begrundelser (kapitel 7) Fitnessudøvernes tilfredshed (kapitel 8) Rapporten afrapporterer spørgeskemaet i fire overordnede temaer. Afrapporteringen fokuserer primært på de mest interessante statistiske forskelle og ligheder mellem en foreningsbåret og en kommerciel fitnesskultur. Rapporten afrapporterer således ikke alle empiriske fund fra spørgeskemaundersøgelsen. Selv om de organisatoriske forskelle er rapportens generelle fokus, er der dog også afrapportering af spørgeskemaundersøgelsen andre resultater især i kapitlet med fokus på selvvurderet sundhed. 2.2 Medlemmer i foreninger og kunder i kommercielt drevne fitnesscentre I rapporten har vi for forståelsens skyld valgt at betegne medlemmer af foreningsbaserede fitnesscentre som 'medlemmer' og medlemmer af kommercielle fitnesscentre som 'kunder', og der skelnes også mellem de to forskellige organisationsformer som ikke-kommerciel og kommerciel. Samtidig skal læseren være opmærksom på, at der er foretaget enkelte ændringer i det spørgeskema, som hhv. kunder og medlemmer har svaret på, hvilket i enkelte tilfælde gør en direkte sammenligning vanskelig. Ændringerne er foretaget på baggrund af erfaringerne med det første spørgeskema for kunder i kommercielle fitnesscentre, som viste, at især såkaldte spørgsmålsbatterier (answer grids) med flere underspørgsmål koblet op på flere svarmuligheder på den samme skærm resulterede i frafald undervejs i svarprocessen samt en mindre tilbøjelighed til at besvare alle spørgsmål. De samlede spørgeskemaer for hhv. kunder og medlemmer kan findes i elektronisk form på i vi- 7\n8 densbanken eller ved at søge på sundhed for millioner. For en yderligere beskrivelse af de metodeovervejelser, der ligger til grund for rapporten, henvises til bilag 1. Herunder er udelukkende en kort gennemgang af undersøgelsens nøgletal, som er en forudsætning for at forstå undersøgelsen omfang. 2.3 Fremgangsmåde, udvælgelse og svarprocent - kunderne Ideen om at gennemføre en stor undersøgelse af fitnesskunder i den kommercielle fitnessbranche opstod i foråret En norsk doktorafhandling havde sat fokus på en række interessante forskelle mellem foreningskultur og fitnesskultur (Ulseth, 2007), og inspirationen fra denne fremstilling resulterede i de første overvejelser om at udvikle et spørgeskema målrettet kunder i danske kommercielle fitnesscentres, som hidtil primært er blevet undersøgt med kvalitative metoder. I første omgang resulterede interessen i et uformelt samarbejde mellem Idrættens Analyseinstitut og en længere række velfungerende danske kommercielle fitnesskæder og -centre. Samarbejdet kom op at stå på baggrund af en henvendelse fra Idan til ledelserne i landets største fitnesskæder: Fitness World, fitness dk, SATS, Equinox 1 samt enkelte andre velfungerende centre, der matchede de store kæder på kvaliteten. Via en række formøder og mailkorrespondance med de ansvarlige fitnessdirektører blev der skabt opbakning til den empiriske undersøgelse af deres fitnesskunder. Aftalen mellem Idan og fitnesscentrene blev formuleret i en skriftlig kontrakt, hvor Idan på den ene side skrev under på ikke at omtale den enkelte fitnesskædes unikke resultater særskilt, mens fitnesskæder og -centre samtidig forpligtede sig til at medvirke til en aktiv indsamling af adresser fra deres kunder. Samtidig fik de deltagende fitnesscentre og -kæder mulighed for at få indsigt i deres unikke datasæt, som de kunne holde op mod den samlede afrapportering, der udkom i 2009 (Kirkegaard, 2009). Derved kunne de medvirkende kæder se, hvordan de enkelte centre lå i forhold til undersøgelsens samlede resultater. Dette forhold blev i praksis et hovedargument for at få de kommercielle fitnesscentre til at tilslutte sig undersøgelsen. I konsultation med Datatilsynet valgte Idan en i spørgeskemasammenhænge noget utraditionel fremgangsmetode vedrørende indsamlingen af kundeoplysninger, herunder navn og personlig e- mailadresse, som var forudsætningen for, at undersøgelsen kunne gennemføres. Idan indgik en aftale med fitnesskæderne og -centrene om, at kunderne selv skulle tilmelde sig undersøgelsen og derved selv stå for indtastningen af navn og adresse. De deltagende landsdækkende fitnesskæder udsendte et nyhedsbrev til deres kunder med information om undersøgelsen. Kunderne blev således opfordret til selv at tilmelde sig undersøgelsen via aktiv tilmelding, hvor de medvirkende respondenter indtastede deres oplysninger på en underside til idan.dk med en unik URL-adresse. Rent teknisk havde hver fitnesskæde og -center sin egen særskilte tilmeldingsprocedure. Flere mindre centre havde ikke ressourcer til at gennemføre ovenstående indsamlingsproces. Derfor blev der opsat informationsopslag og uddelt information om undersøgelsen. 1 Equinox trak sig senere fra undersøgelsen pga. et ejerskifte, som ikke havde samme forudsætning for at indgå i et samarbejde som den tidligere ledelse. Senere blev store dele af Equinox-kæden købt af Fitness World. 8\n9 Samlet set blev der via informationskampagnen i alt indsamlet personlige adresser og navne fra 77 forskellige kommercielle 2 fitnesscentre fordelt over hele landet, dog primært beliggende i store byer som Storkøbenhavn, Århus og Odense. Undersøgelsen af fitnesskunder er således først og fremmest en undersøgelse af kunderne i store kommercielle mainstream fitnesscentre, hvoraf hovedparten indgår i et kædesamarbejde. 2.4 Indsamlingsmetoder og metodens betydning for datakvaliteten Indsamlingsmetoden betyder, at der i datamaterialet fra de kommercielle centre er tale om aktiv tilmelding til undersøgelsen. Denne utraditionelle tilgang blev valgt, da det ikke var praktisk og juridisk muligt at få indsigt i fitnesskædernes interne kundeoplysninger. Respondenterne er således ikke tilfældigt udvalgt fra et register, hvilket potentielt kunne have sikret en højere repræsentativitet. Den aktive tilmeldingsprocedure har selvsagt betydning for datakvaliteten, da hensigten om at kunne måle på et repræsentativt udsnit af den samlede kundegruppe ikke længere er opfyldt. Konkret har den aktive tilmelding fra kundernes side formentlig resulteret i en overrepræsentation af aktive fitnesskunder. Andelen af passive fitnesskunder, der ikke benytter sig af deres abonnement, svinger meget i fitnesscentre og er samtidig et af de mest hemmeligholdte tal i branchen. En tidligere undersøgelse (Kirkegaard, 2007b) viser dog, at mellem 20 og 40 pct. af kundemassen i fitnesscentre ikke benytter sig af deres fitnessmedlemskab, men alligevel betaler hver måned. Disse betalende, passive kunder indgår ikke i undersøgelsen. Forudsætningen for at deltage i undersøgelsen har med stor sandsynlighed medført, at det primært er aktive kunder, der har besvaret spørgeskemaet. Den første forudsætning var, at fitnesskunden selv registrerede sig som modtager af fitnesskædens nyhedsbrev. Dertil forudsatte tilmeldingen, at kunden læste det konkrete nyhedsbrev, og dernæst, at opfordringen om at tilmelde sig undersøgelsen via indtastning af sit navn og sin personlige på et URL-link blev fulgt. Denne tretrinsprocedure har medført en overrepræsentation af aktive kernekunder. Herefter udsendte Idan invitationer indeholdende information og et personligt password til de registrerede kunder samt et link til den internetbaserede spørgeskemaundersøgelse. Fremgangsmåden med udsendelse af nyhedsbrev og aktiv tilmelding resulterede i, at fitnesskunder tilmeldte sig. Blandt de tilmeldte fitnesskunder påbegyndte undersøgelsen, og fuldførte den ved at besvare samtlige spørgsmål. Såfremt svarprocenten opgøres på de fuldførte besvarelser, resulterer det i en svarprocent på 56. I nedenstående tabel kan nøgletallene i relation til undersøgelsen blandt fitnesskunder ses (se tabel 1). I bilag 2 findes tabellen med samtlige nøgletal og mellemregninger 3 for fitnesskundernes ved- 2 Det foreningsbaserede Odense Body Building Club (OBBC) deltog også i den første undersøgelse. 3 I bilagstabellen indgår antal tilmeldte, antal påbegyndte besvarelser, antal gennemførte besvarelser, svarprocent baseret på antal påbegyndte besvarelser, svarprocent baseret på antal gennemførte besvarelser, frafaldsprocent baseret på for- 9\n10 kommende. Af bilaget fremgår det også, at svarprocenten opgjort på påbegyndte spørgeskemaer er en anelse højere på 58 pct. Tabel 1 nøgletal i spørgeskemaundersøgelsen for kunder i kommercielle centre Fitnesskæde/-center Antal tilmeldte Påbegyndte besvarelser Fuldførte besvarelser Svarprocent af fuldførte besvarelser Fitness World (kæde) % fitness dk (kæde) % SATS (kæde) % Well-come Fitness % ör&sund fitness % Go Form % CCS Training Center % I alt % 2.5 Fremgangsmåde, udvælgelse og svarprocent - medlemmerne Efter undersøgelsen i de kommercielle centre opstod også en interesse for at gennemføre en lignende undersøgelse blandt foreningsbaserede fitnesscentre. Det resulterede i starten af 2010 i en formel aftale mellem Idan og henholdsvis styregruppen i Foreningsfitness (DIF og DGI) samt Firmaidrættens Forbundsstyrelse om gennemførelse af en tilsvarende undersøgelse af foreningsbaserede fitnesscentre. Til forskel fra proceduren ovenfor med de kommercielle fitnesscentre accepterede Datatilsynet, at foreninger kunne stille deres medlemskartotek til rådighed for undersøgelsen uden forudgående særskilt aftale med det enkelte medlem. Derfor blev selve indsamlingen af adresser i foreningsregi til i en mere enkel og hensigtsmæssig proces, hvor Foreningsfitness og Firmaidrætten selv stod for den indledende kontakt til de foreningsbaserede fitnesscentres bestyrelser. Også blandt ikke-kommercielle fitnesscentre var der stor interesse i at deltage i undersøgelsen, og især i Foreningsfitness-regi, ønskede mange foreninger at deltage og stille deres medlemskartoteker til rådighed for undersøgelsen. Alternativet til ovenstående indsamlingsmetode ville være en ekstremt ressourcekrævende dataindsamling med manuel uddeling af spørgeskemaer i fitnesscentre landet over. Herved ville spørgsmålet om repræsentativitet dog være lige så usikkert, da det igen ville være de aktive kunder, der blev mødt i lokalerne. Denne fremgangsmåde ville sandsynligvis også resultere i langt færre tilmeldte respondenter samt større udgifter til porto og papir. Dertil ville en sådan fremgangsmåde være yderst tidskrævende. På basis af medlemskartotekerne med tilhørende s i form af et excel-ark kunne Idan i samarholdet mellem antal påbegyndte og gennemførte besvarelser, frafaldsprocent baseret på procentforholdet mellem antal påbegyndte og fuldførte besvarelser. Tabellen er desuden opgjort og fordelt på de deltagende fitnesskæder og -centre. 10\n11 bejde med de medvirkende centre udsende information og invitationer til hvert enkelt medlem indeholdende et personligt password og et internetlink til den internetbaserede elektroniske spørgeskemaundersøgelse. Et mindretal af små foreninger gennemførte selv en aktiv indsamling af adresser, som sidenhen blev stillet til rådighed for Idan til undersøgelsen. I praksis blev spørgeskemaundersøgelsen i alt gennemført i 27 foreningsbaserede fitnesscentre, fordelt på 22 centre under Foreningsfitness og fem foreninger under Firmaidrætten. I alt modtog Idan medlemmers adresser fra foreningerne. I forhold til undersøgelsen i kommercielt regi, hvor hver enkelt kunde selv stod for indtastningen af adressen, viste det sig hurtigt, at andelen af fejlbehæftede adresser var stor i foreningsregi. I Firmaidrætsregi var andelen af fejl i adresser på hele 11 pct., mens den i Foreningsfitness var på 6,9 pct. Antallet af fejlsendinger var i alt 444 adresser. Spørgeskemaet blev med succes sendt til i alt medlemmer af foreningsbaserede fitnesscentre. Heraf påbegyndte i alt medlemmer undersøgelsen, svarende til en svarprocent 44. Og medlemmer besvarede alle spørgsmål svarende til en svarprocent på 33 pct. Dette svarer til et frafald på hele 602 respondenter. Frafaldet i undersøgelsen sætter sig især igennem ved de afsluttende spørgsmål om demografiske baggrundsvariable, hvor respondentens alder, køn, uddannelse osv. bliver afdækket. Af den samlede respondentgruppe kom fra centre under Foreningsfitness og 226 fra Firmaidrættens fitnessforeninger. I modsætning til undersøgelsen blandt kommercielle kunder var der derfor i foreningsregi et relativt stort frafald. Årsagerne til frafaldet kan være mange, men noget tyder på, at selve fremgangsmåden uden en aktiv tilmelding, som det var tilfældet i kommercielle centre, resulterede i mindre interesse i at besvare selve skemaet fra medlemmernes side. Engagementet i undersøgelsen hos kunderne synes således større end hos medlemmerne, hvilket kan forklares med den aktive tilmeldingsprocedure. Dertil var engagementet også større blandt kunderne undervejs i besvarelsen, idet mulighederne for at knytte personlige kommentarer og bemærkninger til spørgeskemaets forskellige spørgsmål i højere grad blev benyttet af kunder end af medlemmer i foreninger. I nedenstående tabel er nøgletallene for medlemmer i fitnessforeninger opført, mens der i bilag er en liste med samtlige nøgletal og mellemregninger opgjort på de respektive deltagende foreninger (se bilag 2). Tabel 2 nøgletal i spørgeskemaundersøgelsen for medlemmer i foreningsbaserede centre Idrætsorganisation Foreningsfitness (22 foreninger) Firmaidrætten (5 foreninger) Antal adresser Påbegyndte besvarelser Fuldførte besvarelser Svarprocent (af påbegyndte besvarelser) Svarprocent (af fuldførte besvarelser) % 32 % % 40 % I alt % 33 % 11\n12 2.6 Nøgletal for den samlede undersøgelse Det samlede empiriske materiale bygger således på 104 fitnesscentre, hhv. 77 kommercielle og 27 foreningsbaserede, heraf 22 organiseret under Foreningsfitness og 5 organiseret under Firmaidrætten. Nøgletallene for de to gennemførte empiriske undersøgelser ser således ud: Tabel 3 Samlede nøgletal for de to undersøgelser Fitnesskunder Medlemmer I alt Antal udsendte invitationer Antal fejlsendinger og ugyldige e- mailadresser (%) 134 (2 %) 444 (8 %) 578 (4 %) Antal påbegyndte besvarelser Frafald undervejs i besvarelsen i antal og procent 209 (3 %) 602 (25 %) 811 (6 %) Antal fuldførte besvarelser Svarprocent (fuldførte besvarelser ift. antal udsendte invitationer inkl. fejlsendinger og ugyldige adresser) 55 % 33 % 46 % 2.7 De aktive fitnesskunder - fitness-sektorens stamkunder På grund af kombinationen af den aktive tilmeldingsprocedure i kundernes tilfælde og den kartoteksbestemte udsendelse uden forudgående tilmelding i medlemmernes tilfælde var det et centralt spørgsmål, om der i undersøgelsen er tale om to forskellige respondentgrupper, som ikke kan sammenlignes direkte. Derfor har det været centralt for analysen at harmonisere de to respondentgrupperinger via konstruktionen af et spørgsmål, der frasorterede de fitnessmedlemmer og fitnesskunder, der ikke levede op til kriteriet om en vis grad af aktiv træning. Til frasortering af de ikkeaktive fitnesskunder og -medlemmer blev nedenstående spørgsmål anvendt i starten af spørgeskemaet: Figur 1: Spørgsmål 2 - Hvilke af nedenstående træningsrutiner passer på dig og din træningsprofil? Jeg træner regelmæssigt - som regel op til flere gange om ugen Jeg træner uregelmæssigt i nogle perioder meget, og i andre slet ikke Jeg træner stort set aldrig Jeg træner aldrig De respondenter, der svarede i den sidste svarkategori ( jeg træner aldrig ), blev efter et par uddybende spørgsmål om årsagerne til den manglende brug af fitnesscentret automatisk viderestillet til spørgsmål om demografiske baggrundsvariable for derefter at blive guidet videre til afslutningen af spørgeskemaet med et tak for deltagelsen. Det medvirker til, at der i denne rapport kan tales om 12\n13 mere eller mindre aktive fitnesskunder og -medlemmer. Dette forhold skal understreges kraftigt, så undersøgelsens resultater ikke overfortolkes og udbredes til at være gældende for samtlige fitnesskunder og -medlemmer i Danmark. Det er ikke til at sige, i hvor stor udtrækning de fundne resultater også gælder for den gruppering af fitnessmedlemmer og -kunder, der ikke træner, men noget taler for, at denne ikke-aktive gruppe sandsynligvis vil udvise andre svartendenser. For eksempel må aktive fitnessudøvere som udgangspunkt generelt forventes at være mere tilfredse end passive. Derfor skal empirien i undersøgelsen læses som en undersøgelse, der først og fremmest omhandler de mange fitnessaktive udøvere og som en analyse af fitness-sektorens 'stamkunder' de, der i stor stil gør brug af deres medlemskab, og som prioriterer fitnesstræningen som en mere eller mindre regelmæssig, naturligt tilbagevendende del af deres hverdagsliv. 13\n14 3. Fitness i en forenings- og forbrugerkultur Et af kernespørgsmålene i mødet mellem en ikke-kommerciel foreningsbåret idrætskultur og en kommerciel idrætskultur er, om idrættens hovedorganisationer og deres mange idrætsforeninger er i stand til at agere på et marked. Er problemstilling, som afføder en lang række yderligere spørgsmål: Skal organisationerne overhovedet anerkende, at de befinder sig på et idrætsmarked med konkurrence mellem foreninger og andre idrætsudbydere, og er denne eventuelle anerkendelse af markedets tilstedeværelse sivet ned til de lokale foreninger? Evner idrættens hovedorganisationer og lokale foreninger at produktudvikle i lige så høj grad som de kommercielle aktører? Kan foreninger i lige så stort omfang som private fitnesscentre appellere til nye målgrupper, og har foreninger den risikovillighed, som mange private idrætsudbydere udviser med massive investeringer i nye idrætsfaciliteter? Hvem af aktørerne (foreninger og kommercielle) på idrætsmarkedet har kendskab til de eksisterende medlemmers ønsker og behov samt interesse i potentielle ikke-medlemmer? Er foreningslivet demokratiske beslutningskompetencer lige så effektive som markedsaktørernes top-down styring, hvor lønnet arbejdskraft medvirker til en implementering af beslutninger? Og hvilke aktører på idrætsmarkedet er bedst til løbende at evaluere og tilpasse sig nye tendenser i den måde, danskerne dyrker idræt på? Spørgsmålene er mange, og svarene indtil videre relativt få. Med den nye empiri om fitnesskunder og fitnessmedlemmer i hånden, er det dog muligt at komme svarene lidt nærmere. 3.1 Idrættens kommercialisering Med den selvorganiserede fleksible idrætsorganiserings indtog er der sket en bevægelse fra forpligtende sociale fællesskaber i retning af menings- eller interessefællesskaber, som er mere afgrænsede og selvvalgte, samtidig med at de på det indholdsmæssige plan er mere opgavebestemte. Set udefra har kommercialiseringen af breddeidrætten medført en eksplosion i antallet af idrætsaktiviteter, hvor de talrige aktiviteter medfører øgede muligheder for den enkelte idrætsudøver til at shoppe rundt mellem forskellige idrætsgrene i løbet af livet. Denne løbende afprøvning af nye idrætsformer medfører en overgang fra faste, stabile medlemstilknytninger til mere uforpligtende køber-sælger forhold, hvor kundebegrebet ikke indeholder samme forventningsstrukturer som foreningslivets medlemsbegreb. Kundeorienteringen er også udtryk for en øget kommercialisering af idrætten, hvor flere idrætsudbydere må affinde sig med at befinde sig på et regulært marked for idræt, hvor flere forskellige udbydere med sammenlignelige produkter og aktiviteter konkurrerer om 'idrætsforbrugernes' gunst. Når markedet i stigende grad 'blander sig' i idrættens tidligere foreningsdominerede verden, sættes både kommercialiserings- og professionaliseringsprocesser i gang, hvilket betyder, at basale for- 14\n15 hold som pris, kvalitet, service, markedsføring, produktudvikling, salgsteknik, koordinering og indsamling af viden bliver afgørende for idrætsudbyderens succes og overlevelse. Markedet lægger således op til en række udviklingsprocesser, der samtidig tegner konturerne af en gradvis professionalisering og opkvalificering af idrættens beslutningstagere og -ledere. Et foreningsliv, der traditionelt er blevet båret af en frivillighedskultur, bliver udfordret på sin faglige viden og evne til at udvikle og indrette sig efter nye idrætsbehov. Især kravet om fleksibilitet karakteriserer den nye idræts organisering, og set over en lang årrække betyder det, at andelen af både unge fra de tidlige teenageår og voksne idrætsaktive, der vælger andre organiseringsformer end foreningen, er vokset, fordi behovet for fleksibilitet for mange mennesker har udviklet sig til at være det afgørende parameter for valget af idrætsarena. Når idrætten i højere grad indrettes efter medlemmernes behov, kommer der også en række nye produkter på hylderne, fordi de nye kommercielt orienterede idrætsudbydere er mere villige til at gå på kompromis med idrættens historie og tradition og derved i højere grad indretter deres produkter efter aktuelle efterspørgselsmønstre end foreninger, der hviler på mange års idrætslig tradition og forankrede værdier. Med håbet om at tiltrække kunder og skabe økonomisk overskud udvikles og afprøves en myriade af forskellige produkter, der nedbryder de klassiske forestillinger om idræt og sport. Det betyder især, at sportens klassiske logik med fastlagte spil og rutiner gradvis nedbrydes i en lang række delprodukter, som sælges hver for sig som selvstændige idrætskoncepter. Et godt eksempel herpå er den traditionelle 18-hullers golfbane, der i kommercialiseringens navn i årenes løb er blevet til minigolf, driving ranges, putting greens, talrige nyetablerede par 3-baner, nye spilleregler og mindre tidskrævende runder. Et andet eksempel er den brede folkelige gymnastik, som har udviklet sig fra en opvisningsorienteret holdorganisering til også at omfatte en mere nytteorienteret motionsgymnastik, hvor aerobic og andre rationelle træningsformer mere direkte sigter på kalorieforbrænding, udseende og kropsligt velvære. Også vægtløftningstraditionens konkurrenceorienterede fokus med tilhørende råstærke, tøndeformede kroppe blev i internationalt perspektiv for over 100 år siden mødt af bodybuilderens kropsæstetiske styrketræning, som i dag dyrkes af især unge mænd med henblik på at forme den fysiske fremtoning efter det flydende og foranderlige mandlige kropsideal. Idrættens udviklingstendenser falder sammen med, at nye aktører på idrætsmarkedet har fokuseret på, at det skal være nemt for nye kunder at begynde på aktiviteten uanset fysisk og motorisk niveau. Kommercialiseringen har således medført en massiv investeringsbølge i nye idrætsfaciliteter, nye måder at dyrke idræt på samt en prisstruktur, der spreder sig over alle kundesegmenter, hvor især fitnesscentres uforpligtende tilbud har vist sig konkurrencedygtige med foreningslivets traditionelle tilbud. I forhold til den enkelte motionist ses samtidig en mangestrenget diskussion om motiver og begrundelser for at dyrke idræt. Selvom diskussioner om idrættens værdier altid har påpeget eksistensen af eksterne nytteværdier som hygiejne og sundhed, har beskrivelser af idræt været domineret af idrættens mere bløde værdier som bevægelses- og aktivitetsglæde i selve idrætsudfoldelsen. I dag er idrættens motiver og begrundelser som resultat af de senere års tiltagende debat om de helbredsmæssige konsekvenser af en fysisk inaktiv befolkning spændt for flere vogne. Idræt er i dag således både et spørgsmål om fysisk form, mentalt overskud, aktivitetsglæde, udseende og krop, ekspressiv opvisning, ydelse og præstation og socialt samvær. Der er dog store forskelle på, hvorledes de forskellige idrætsaktive begrunder deres valg af idræt i relation til den organisatoriske ramme, de vælger. Idrættens kommercialisering medfører således også en stærk insisteren på, at 15\n16 idrætten nytter noget for den enkelte udøver. Det produkt, der købes af idrætsforbrugeren i kommercielt regi, skal kunne betale sig i form af produktets modydelse, som søges bevist og dokumenteret med henvisning til alt fra den subjektive kropslige erfaring til videnskabelig dokumentation. I nedenstående figur ses tydeligt, at de idrætsaktive i kommercielle fitnesscentre og idrætsforeninger begrunder deres idrætsdeltagelse forskelligt, hvor den rationelle idræts tilknytning til kommercialiseringstendensen er stærk. Tabel 4. Begrundelser for at træne efter træningsarena og køn i procent (Ulseth, 2003, p. 34) Dertil kommer, at der internt mellem kønnene også er forskellige begrundelser for idrætsdeltagelsen. Kvinderne prioriterer mentalt overskud, udseende og krop og fysisk form øverst, hvilket samtidig er med til at forklare deres valg af fitnesscenteret som den fortrukne træningsarena, da fitnesscentrets træningstilbud i højere grad end foreningens er indstillet på at indfri disse specifikke rationelle og nyttebegrunde forventninger til træningens effekter. Mænd prioriterer derimod ydelse og præstation højere end kvinder og vælger derfor også i højere grad end kvinder mere klassiske konkurrenceorienterede idrætsformer i foreningsregi (idrettslag). 3.2 Ændrede idrætsvaner og kravet om fleksibilitet De ændrede idrætsvaner med fremkomsten af mere fleksible idrætsaktiviteter er på mange måder udtryk for generelle ændringer i samfundet. Udfordringerne centrerer sig på det organisatoriske plan om idrættens tid og rum. Især arbejdslivets nye organiseringsmåder med løbende tilrettelæggelse at arbejds- og projektopgaver har medført konkret efterspørgsel på mere fleksible måder at dyrke idræt på. I denne sammenhæng er arbejdsrutiner og hverdagsliv præget af en forventning om større fleksibilitet og mere løbende tilpasning af den individuelles idrætsliv, hvor tid og sted kan aftales i en fortløbende planlægningsproces. Herved bliver den traditionelle foreningsidræts faste træningstidspunkter udfordret, da mange idrætsaktive tilsyneladende har svært ved at indordne sig de faste ugentlige træningstider eller de mere indsnævrede rammer for selv at kunne tilrettelægge sin tid. Udfordringerne viser sig også på et administrativt og indholdsmæssigt plan, hvor aktiviteterne har taget nye udtryksformer og i forhold til indretningen og driften af faciliteter til idræt. 16\n17 Idrætsforeninger kan ikke længere betragte sig selv som fødte hovedleverandører af idræt til voksne danskere. Selvom foreningslivet stadig spiller en altafgørende rolle for børn og unge (Pilgaard, 2009, p. 99), står konturerne af en foreningsorganiseret idræt for den voksne befolkning mere og mere uskarpt for hver gang danskernes idrætsvaner måles. Efter børne- og teenageårenes intense bekendtskab med foreningsidrætten bliver idrætsforeninger for mange teenagere og yngre voksne til blot én ud af mange andre oplagte organiseringsformer. Den selvorganiserede motionsidræt står stærkt som det fleksible menneskes foretrukne valg især jogging/motionsløb, der bliver dyrket regelmæssigt af ca. 25 pct. af den voksne befolkning (Pilgaard, 2008, p. 49). Selvom foreningernes tab af markedsandele fra teenageårene er markant, resulterer det ikke altid i fysisk inaktivitet. I det omfang foreningsorganiseringen og dens aktiviteter byttes ud, er det i stort omfang til fordel for med mere fleksible idrætstilbud, der på samme tid er mere motionsprægede og sundhedsorienterede idrætsformer og stadigt oftere udbudt af en kommerciel virksomhed, der opererer på markedsvilkår med henblik på at skabe profit (Kirkegaard, 2007a, pp ). Voksnes idrætsdeltagelse har siden 1960 erne udviklet sig fra at være hver mands eje til at være alle kvinders eje. For netop kvindernes entré i idrætten repræsenterer en overgang fra foreningslivets specialiserede sportslige univers mod den mere sundhedsorienterede fleksible idrætskultur. Især siden starten af 1980 erne har den stigende andel af kvinder haft betydning for idrættens organisatoriske udvikling, da kvinder ikke per automatik er knyttet til idrætsforeningerne (Pilgaard, 2009, p. 103). Det er tydeligt, at mange traditionelle idrætsforeninger har udbudt mandebetonede og konkurrenceorienterede sportsaktiviteter uden samme fokus på eller appel til kvinder. Kvinder har tidligere været tiltrukket af især gymnastikken, der har tilbudt en mindre regelbundet idræts- og kropskultur, og ikke mindst gymnastikkens sundhedsorientering har kommercielle udbydere fortolket over i nye koncepter og bevægelsesformer. Når den mere fleksible idrætsorganisering i stigende grad foretrækkes, medfører det, at udøverne ikke føler sig ideologisk forpligtede eller værdimæssigt forbundne til idrætsforeningen som organisationsform. Derimod kigger de selvorganiserede idrætsaktive i højere grad på praktiske forhold som afstand til træningslokaliteten, kvaliteten af faciliteten samt muligheden for at kunne dyrke idrætten fleksibelt dog ofte uden af dette direkte går ud over idrættens socialitet. Hertil kommer en stadig vurdering af kvaliteten af en eventuel idrætsudbyders indhold, hvor selve kvalitetsbedømmelsen er en naturlig reaktion på idrætsmarkedets tilstedeværelse med flere forskellige udbydere med konkurrerende, attraktive tilbud. Aktiviteterne afprøves, og kvaliteten vurderes løbende med henblik på at besvare et latent tilstedeværende spørgsmål: Om idrætsproduktet er pengene værd. Samtidig tilpasser den idrætsaktive ofte idrætsvanerne flere gange i løbet af livet, så aktivitetsniveauet harmonerer med den unikke livssituation og konkrete hverdag. Udviklingen fra faste og organiserede mod mere fleksible rammer kan samtidig karakteriseres som overgangen fra en medlemsorienteret til en kundeorienteret tilgang, hvor livets forskellige faser lægger op til forskellige organisatoriske rammer og forskelligt idrætsligt indhold. I følgende figur ses en illustration af, hvordan nye organisationsformer præger idrætten og udsætter den traditionelle non-profit foreningsorganiserede idræt for et pres på markedsandele (mørkeblå farve). Den selvorganiserede idræt (lyseblå farve) med vandre- og løbeture som centrale aktiviteter har vundet solidt indpas i den voksne befolknings idrætsvaner over de seneste årtier, samtidig med at den private, kommercielle organisering af idrætten (grøn farve) i stigende grad bidrager til den samlede mængde idrætsaktivitet især for de unge mellem 20 og 29 år. 17\n18 Figur 2: Forskelligee organisationsformer fordelt på alderskategorier (Pilgaard, 2009, p. 102) En udbredt forestilling om, at fitness primært er et supplement til den rigtige specialiserede sport, holder ikke længere. Fitness er fællesnævner for en lang række funktionelle motions- og idrætsakti- går til. Fitness dyrkes med stor entusiasme og indlevelse af de mange aktive. Fitnesskulturen kan viteter, der i høj grad har udviklet sig til en selvstændig idrætskultur, som de aktive fitnessudøvere karakteriseres som et selvstændigt tilbud med selvstændige kulturer som står på linje med den anden eksisterende idræt. Fitnesscentre står som eksempler på, at idrættens 'supermarkeder' har indrettett sig med en lang række produkter, der kan vælges til og fra efter lyst og behov, og hvor produkterne er i konstant konkurrence med hinanden om at få den bedste placering i butikken. Essensen af den sundhedsorienterede motionslogik er, at de æstetiske krops- og sundhedsoriente- rede træningsmotiver og -begrundelser tilsyneladende spiller en større rolle for de aktive (Ulseth, 2007, p. 110). Når den sundhedsdominerede motionslogik især har slået igennem uden for idræts- for- foreningerne, er det først og fremmest, fordi idrættens hovedorgani isationer og mange lokale eninger ikke i tilstrækkelig grad har prioriteret at udvikle tilbud, som kan tilfredsstille voksne idrætshungrende danskere. En del af foreningslivet er kendetegnet ved en tendens til at gentage sidste års rutiner. Den mest omfattende fornyelse af foreningslivet sker gennem nye foreningsdan- nelser og i mindre omfang gennem eksisterende foreningers evne til at ændre på deres aktivitets- er ud- udbud ( Ibsen, 2006, p. 9), hvor de mange nye foreningsbaserede fitnesscentre i princippet tryk for samme tendens. Mulighederne for, at foreningslivets organisationer i højere grad skulle orientere sig mod nye og mere motionsprægede aktiviteter har været til stede, men der er mange eksempler i idrættens verhar und- den på, at de centrale aktører ikke har været opmærksomme på mulighederne eller bevidst ladt at appellere til et bredere motionssegment. Mange specialforbund, eksempelvis Danmarks Gymnastik Forbund, Dansk Vægtløftnings-Forbund og Dansk Atletik Forbund, har haft mulighed for at supplere deres traditionelle udbud af konkurrenceidræt med flere motionsorienteredee og sundhedsfremmende idrætskoncepter, der kunne samle nye idrætsaktive op i organisationernes rammer. Gymnasterne afviste i mange år motionsvarianten aerobic som en fattig idrætskultur, 18\n19 vægtløfterne ignorerede i høj grad den æstetisk og senere sundhedsorienterede styrketrænings mange muligheder og koncentrerede sig om sportens OL-discipliner. Dansk Atletik Forbund har primært fokuseret ressourcerne på den klassiske atletik og har aldrig fået en større markedsandel blandt de hundredtusindvis af danskere, som siden 1970'erne og 1980'erne er begyndt at dyrke motionsløb. I flere sammenhænge er opstået et skel mellem specialforbundenes prioriteringer og virkeligheden i og uden for forbundenes medlemsforeninger. På eksempelvis de førnævnte områder ses i dag andre idrætsudbydere, som med større vægt står for den overordnede organisering, den praktiske afvikling, den løbende produktudvikling og markedsføring målrettet idrættens masseforbrugere. Den traditionelle organiseringsform i foreninger egner sig tilsyneladende bedre til børneidræt, mens voksenmotionisternes behov for fleksible løsninger har været sværere at honorere. Der er dog flere eksempler på, at lokale foreningsmiljøer med udspring i de traditionsrige idrætsgrene med succes har taget nye aktiviteter op på foranledning af lokale ildsjæle. Gymnastikken har især i DGI-regi formået at møde udviklingen som følge af den folkelige gymnastikkulturs mindre udprægede standardisering og regelstyring og traditionen for inden for foreningernes eller idrætshøjskolernes rammer at bryde grænser og eksperimentere med nye udtryksformer og motionslignende aktiviteter (Kirkegaard, 2008). En række atletikklubber med Sparta fra København som det mest kendte eksempel har ligeledes haft evnen til at udvikle sig til egentlige idrætsproducenter med talrige motionsarrangementer målrettet motionister, hvorved de i praksis er 'vokset fra' deres specialforbund. I de senere år har mange atletik- og motionsforeninger med løbemotion på programmet dog ligeledes oplevet konkurrence fra kommercielle udbydere af løbetræning og motionsløb. Udviklingstendenserne kan samlet set kaldes for kommercialiseringsprocesser. Resultaterne er tydelige: I stedet for at medlemmer skal indordne sig og tilpasse sig idrættens organisering og traditionelle værdigrundlag, må idrætten i højere grad tilpasse sig medlemmernes og kundernes ønsker og forventninger til idrættens udbydere. Idrætsudbydere må forholde sig aktivt til medlemmers og kunders ønsker, og de må i højere grad orientere sig mod potentielle medlemmer/kunder i forsøget på at tiltrække nye grupper. Idrætten er via introduktion af andre organiseringsformer end foreningen i højere grad blevet et idrætsmarked med en markedslogik, hvor jagten på markedsandele og nye kunder udkæmpes hver dag indtil videre først og fremmest blandt teenagere og voksne. I denne kamp har både de kommercielle og foreningsbaserede aktører en række styrker og svagheder, som begge organisationsformer forsøger at håndtere i den daglige drift. De kommercielle markedsaktørers evne til at udvikle produkter og reagere på nye efterspørgselstendenser står over for foreningslivets evne til at skabe gensidige, uformelle, sociale tillidsrelationer og civilsamfundets evne til at samles i fælles foreninger og netværk. Overgangen fra et mere eller mindre monopoliseret idrætsbillede til et marked over de seneste årtier har i praksis fundet sted ved samtidig opdeling af oprindelige, traditionsrige sportsdiscipliner. Denne konceptualisering dækker over bevægelsen væk fra sportens specialiserede univers til en iværksætterkultur, der bestandigt orienterer sig mod produktudvikling og fornyelse af aktiviteterne og derved også ændrer idrættens kultur og aktivitetsformer. Man bevæger sig fra en mere eller mindre monopoliseret, udbudsorienteret idrætskultur, hvor fokus var på centralisering, specialisering og ensretning af idrættens kulturelle udtryksformer i en international idrætsbevægelse til mere efterspørgselsorienterede idrætskulturer, hvor udbydere som præmis for deres eksistensbe- 19\n20 rettigelse løbende afprøver, om nye idrætskoncepter og -produkter kan tilfredsstille idrætskundernes behov. Kun derved er kunderne stadig villige til at betale en pris, der kan medvirke til at idrætsudbyderen selv kan overleve på markedet. I produktudvikling bør der dog skelnes mellem en udvikling, der sigter mod at styrke den enkelte specialidræt f.eks. nyt og bedre udstyr eller tilpassede regler inden for en idræt eller en produktudvikling, der sigter mod at få sit eget marked med sine egne deltagere. Groft sagt domineres udviklingen i foreningsregi af den første variant, mens den anden dominerer på markedet. Markedsaktørernes evne til at udvikle, afprøve og iværksætte nye aktiviteter og produkter inden for den samme idrætsfacilitet har tilsyneladende været foreningslivets overlegen. Via massive investeringer i fitnessfaciliteter har de private udbydere især siden 1995, hvor Pengeinstitutternes Betalings Service (PBS) blev indført, haft vind i sejlene (Kirkegaard, 2007a, p. 109). Via markedsføring og fængende slagord blev fitness til business, og kommercielle fitnesscentre har effektivt kommunikeret forestillingen om en intuitiv sammenhæng mellem den smukke krop og det lykkelige liv. Resultatet er, at antallet af kommercielle fitnesscentre i Danmark aldrig har været større end netop i disse år (se nedenstående figur). Selv under den dybe internationale økonomiske recession i 2009 var det danske marked i vækst. Figur 3 - Antal kommercielle fitnesscentre fra 2006 til 2009 Kommercielle centre ved årets udgang (Kirkegaard, 2009) Fitness-sektorens succes har dog i de senere år sat sig spor i foreningslivets organisationer. Med udgangspunkt i et storstilet og succesfuldt idrætsprojekt med rødder i DGI Træningskultur har idrættens største hovedorganisationer, DGI og DIF, sat det fælles udviklingsprojekt Foreningsfitness i søen. Foreningsfitness hjælper lokale foreningsbaserede fitnesscentre med at åbne under et samlet 'Foreningsfitness-varemærke' landet over som modsvar til den kommercielle organisering af fitnesskulturen. Derved står fitnesskulturens organisering over for to indholdsmæssigt sammenlignelige, men juridisk og økonomisk set vidt forskellige organiseringsformer, der i stor omfang begge appellerer til de samme fitnessudøvere. Spørgsmålet er, hvem der pakker produkterne ind på den mest hensigtsmæssige måde. Hvem kommer først i lokalsamfund, som fitnesskulturen endnu ikke har fun- 20\nFitnesscentre i Firmaidrætten portræt af de aktive medlemmer\nFitnesscentre i Firmaidrætten portræt af de aktive medlemmer Træningsmotiver, tilfredshed og selvvurderet sundhed Delrapport 4 i projektet Sundhed for millioner Karsten Østerlund og Kasper Lund Kirkegaard\nForeningsfitness portræt af de aktive medlemmer\nForeningsfitness portræt af de aktive medlemmer Træningsmotiver, tilfredshed og selvvurderet sundhed Delrapport 3 i projektet Sundhed for millioner Karsten Østerlund og Kasper Lund Kirkegaard Titel Foreningsfitness


Bittert for den nordjyske Superliga-klub…\n- Hvad synes du selv? Jeg bliver helt klart rykket ned og frataget en målchance… men hvad pokker. Vi vandt, og det var det vigtigste…\nSådan sagde den blonde angriber Søren Tengstedt til Indkast.dk inden han smilende forlod Danmarks nordligste Superliga stadion – efter deres sejr over Brøndby. Nu forlader han dog AaB helt og det virker til at pine den nordjyske klub. Sportschef Inge André Olsen skulle gentagende gange have forsøgt at få Søren Tengstedt til at genoverveje sin beslutning om at forlænge kontrakten, der udløber 31. juli, men det er ikke lykkedes.\n- Vi ser et potentiale i Søren og ville gerne have haft ham med videre, og derfor er vi selvfølgelig også ærgerlige over hans valg, men det må vi respektere, og Søren ønskes fra vores side al muligt held og lykke i fremtiden, siger Inge André Olsen i en pressemeddelelse, hvori hovedpersonen siger:\n- For mig handler det udelukkende om, at jeg gerne vil prøve noget nyt, og derfor har jeg valgt at finde en anden klub fra den kommende sæson, men jeg vil gerne takke alle i AaB for mine syv år i klubben.\nMere om Søren Tengstedt\nUng angriber skifter til AGF


Fugemasse. | Lav-det-selv.dk\nJeg er på jagt efter en type fugemasse tilsvarende noget jeg brugte for +25 år siden.\nDet skal bruges til at fuge imellem nogle vindueselementer ud- og indvendigt.\nDet jeg brugte der for lang tid siden, var et helt igennem fantastisk produkt, som var let at bruge og som har holdt virkelig godt. Mit håb er at finde noget igen, der hæfter rigtig godt på træ eller malet træ, som er blank i overfladen når det er rettet af med et fugeværktøj, og ikke er flydende eller tæt på.\nTror at bedste bud i dag er at finde noget bygge og/eller silikone fugemasse. Jeg ville sætte noget bagstop i klemme mellem elementerne og bruge diffusionslukket fuge indvendigt og dif.åben udvendigt.\nDer er mange producenter, mest anvendte mærker i min bog er Sika, Dana og Alfix der alle har gode produkter. Som med så meget andet så får du generelt den kvalitet du er villig til at betale for.\nJeg håbede på at få respons fra nogle, der har erfaring med et konkret produkt. Om det koster 30, 50 eller 100 kr. er jo i grunden lidt ligegyldigt, hvis produktet er godt.\nIndvendigt ville jeg bruge Alfix silikone, dog ikke hvis den skal være helt hvid, så ville jeg bruge Dana Sealflex istedet.\nUdvendigt ville jeg bruge Sika Hyflex.\nDu skal bruge en polymer fugemasse til tætning udvendig.\nSilikone fugemasse hærdes ikke\nHvor lang tid tager det at udskifte et vindue?\nVandbaseret byggesilikone - hvor blev det af?\n1 komponent bådmaling\nUdvendig fugning af vinduer\nForskel på Silikone og Fugemasse\nskibslak vil ikke hæde helt op, over gummifuge\nLav-Have (læst 183 gange)\nLav-Have (læst 15248 gange)


En beretning om hverdagen og de forskellige sjove, underlige og trælse oplevelser livet i verdens nordligste hovedstad byder på.\nI eventyrene lever helten altid lykkeligt til sine dages ende. Det håber jeg så sandelig også er tilfældet i mit eget personlige eventyr, om end et større sceneskift er på vej. Mit grønlandske eventyr lakker nemlig mod enden, og om en måned er det slut.\nDet skulle egentlig bare have været et sommerferiejob, to måneder med spændende oplevelser, men det greb om sig. Nu, 11 år senere, er enkeltbilletten købt og der er for første gang i 8 år ikke sat dato på, hvornår jeg vender tilbage. Jeg er dog ikke i tvivl om, at vi vender tilbage en dag. Måske ikke som fastboende, men vi kommer helt sikker herop på ferie. Når Grønland først er gået i blodet, er det umådeligt svært at slippe igen.\nKommer helt sikkert til at savne denne udsigt!\nTanken om at flytter er lige så stille kommet snigende, og beslutningen har taget tid. Lang tid. Og den har bestemt ikke været nem. Det er et meget langt og spændende kapitel i mit liv, der slutter lige om lidt. Men eventyret blev forvandlet til hverdag. Ikke at der er noget galt med hverdag, men jeg trænger på mange måder til et sceneskift. Og det bliver det.\nJeg flytter fra den lille by, hvor alle kender alle, til en anonym storby. Fra en hverdag med fast job, masser af kolleger og faste rutiner til et sted med nye normer, få kontakter og en hverdag som jobsøgende. Fra 8 måneders vinter til en (forhåbentlig!) lang og varm sommer.\nFamilie og venner venter allerede med åbne arme, tilbud om børnepasning, lege- og café-aftaler. Netværk skal genoplives og folk jeg har set alt for lidt til, skal inviteres på kaffe. At der også venter en hverdag forude, er jeg slet ikke i tvivl om. Heller ikke om, at den nok skal blive lige så presset og hektisk som den nuværende. Men muligheden for at komme ud af byen, når rammerne bliver for snævre, er pludselig til stede. Mormor og morfar er indenfor rækkevidde (ældstebarnet har allerede sagt, at hun ønsker sig en telefon i julegave, så hun kan ringe efter mormor og morfar), og det samme er det meste af netværket.\nJeg glæder mig, men det bliver også vemodigt. Der er så mange gode minder knyttet til det her land, og det fylder så meget i mit liv og mit hjerte. Men det er på tide at komme videre. Så det gør vi. Lige om lidt...\nhar sagt noget\nI Nuuk raser den ene snestorm efter den anden, og der er alene i maj måned faldet lige så meget sne som på hele resten af vinteren. Flyafgange aflyses og bybusser holder stille. Og det efter en varm april, hvor alt sneen smeltede væk og mange satte sommerdæk på bilerne. Sne og storm over Nuuk gør mig nu ikke noget, for vi sidder langt væk! I solen i mine forældres have, og her er der dansk sommer, når den er bedst. Pigerne leger i haven dagen lang, efter lidt overtalelse lykkedes det at få dem til at smide jakkerne (de første par dage spurgte de forundret, om de godt måtte gå ud uden flyverdragt !), og på den varmeste dag løb de sågar rundt i shorts og t-shirts og med bare tæer! \nVi har dyppet tæerne i Lillebælts kolde vand (ungernes begejstring var dog til at overse!), spist is, leget på legeplads, været i skoven og plukke annemoner, fodret ænder og plukket mælkebøtter til den store guldmedalje. Vi har læst bøger, tegnet og tumlet, spillet bold, gravet i sandkasse og serveret mad i lange baner i legehuset. Nydt nærvær, tid og ro. Vi har fået sol på kinder og arme og nydt at gå med bare tæer i græsset. Vi har været i Odense Zoo og set løver, giraffer, kænguruer, fisk og pingviner. Vi har været i Tivoli og set springvand, kørt i karrusel og leget i Rasmus Klump-land. Vi mødte Rasmus Klump, og ældstepigen fik et knus, mens yngstepigen søgte tilflugt på mors arm. Vi har leget med kusinen, og været til familiefest. Jeg har været alene på shopping og besøg hos søster. Gået tur med niecen på Assistens Kirkegården og besøgt gode venner. Cyklet i den grønne skov, spist friskfangede fjordrejer og nydt synet grønne træer og blomster i mange farver.\nOm lidt går turen østover til endnu et besøg hos søster, endnu en tur i Zoo og endnu et møde med gode venner, før vi fortsætter nord på. Forhåbentlig har stormene lagt sig og sneen smeltet, når vi kommer frem. Denne ferie er virkelig timet perfekt, og der er tanket godt op på energi-kontoen. Det hjælper selvfølgelig også gevaldigt, at pigerne (og dermed også vi andre) rent faktisk har sovet rigtig fint og ikke har været syge. Det har været en sommerferie lige efter bogen! kl.\nSøndag aften, weekenden synger på sidste vers, og i morgen\nbanker hverdagen atter på. Og jeg trænger til weekend. Det gør jeg næsten hver\nsøndag aften. Jeg holder skam meget af weekenderne, men de føles ofte som et\nmaraton hvor målet, afslapning og god tid, kan skimtes forude, men der er godt\nnok lang vej derhen. Ugens to sidste dage er spækket med vasketøj, rengøring,\nmadlavning og oprydning. Indimellem skal der være tid til at lege, hygge sig,\nskype med familien, gå til gymnastik, tage på legepladsen, bage kage eller lave\npandekager og varm kakao, læse bøger, skille de to tre-årige ad, holde øje med\nhvad de finder på, mens jeg kæmper med vasketøj m.m., være til stede, se og\nanerkende diverse påfund, og være den opmærksomme mor med masser af ro og\noverskud. Af og til klemmes der også besøg hos/af venner eller brunch i byen\nind i programmet. Og så begynder det altså at knibe med de 2 x 24 timer. Så søndag aften, når ungerne sover, køkkenet er ryddet,\nvasketøjskurven er (næsten) tom, madpakken til næste uge og aftensmaden til i\nmorgen er klaret, ja, så har jeg altså brug for weekend – for mig selv. Trods de\n2 x 2½ time fredag og lørdag aften med TV’et eller radioen tændt, stearinlys, en\nkop varmt og mit helt eget selskab, trænger jeg til mere mig-tid. De to aftener\nkan ikke opveje en hel uge med fuld fart på. Men så er det jo godt, at jeg kan\nse frem til hele 8 timer på kontoret i morgen, uden to tre-årige, der kæmper om\nmin opmærksomhed og ikke under mig 5 minutters ro… kl.\nPå tirsdag er der valg til Inatsisartut, det grønlandske parlament. Medierne har derfor de sidste uger, naturligt nok, været fyldt med valg-snak og -flæsk, og kandidaterne har gjort hvad de kunne for at promovere sig selv og deres mærkesager. Trods alvoren og spændingen om, hvorvidt den siddende regering får lov til at sidde endnu en periode eller ej, har der været rigelig plads til såvel smil som hovedrysten over diverse mærkesager. F.eks. kravet om lavere huslejer, lufthavn i Qaqortoq og Tasiilaq og krav om tvungen misbrugsbehandling til alle gravide. Og så er der selvfølgelig sprogdebatten, som igen igen er hevet frem, denne gang som mærkesag (og tilsyneladende eneste sag) hos det nye Partii Inuit, der går til valg på at gøre alting mere grønlandsk - uden dog at forklare, præcis hvad de mener og hvad de vil konkret vil gøre. Fælles for langt de fleste kandidater er den store gavebod og den totale mangel på holdning til, hvordan alle disse ting skal finansieres. Lidt bekymrende, synes jeg.\nValgkampens sjoveste indslag leverer dog Parti Nordlyset. Det er næsten helt ærgerligt, at de ikke står på stemmesedlen på tirsdag. Og så forholder de sig endda til Grønlands økonomi, se bare her:\nNå ja, nepotismen får også et par ord med på vejen:\nUendelig weekend Normalt føles weekender alt for korte, men denne weekend har været lang. Meget lang. Når man selv er træt, kan to tre-årige være lidt af en prøvelse. Især når de i løbet af blot få timer kan nå at\nHive wall stickers ned af væggen\nRode rundt med alle DVD'erne\nPille ca. 2/3 af tasterne på min bærbare af\nBruge solcreme som shampoo\nPlyndre køleskabet for vindruer og pålægschokolade og efterlade det åbent\nForuden selvfølgelig at sprede alt legetøjet ud over hele huset. Mor var ikke glad. Men de får point for opfindsomhed! Jeg fik samlet det meste af tastaturet igen, men det er godt nok ikke alle taster, der er lige samarbejdsvillige. Og så er det lidt irriterende, at mellemrumstasten mangler...\nI dag stod den på fastelavnsfest og afslapning - og ungerne fik ikke lov til at være ude af syne i mange sekunder. Men under madlavningen sneg de sig op i stuen - og fjernede lige et par taster mere. Måske bare lige for at se, om jeg stadig blev sur. Og ja, det gjorde jeg!\nPyh, synes godt nok den her weekend har været uendelig lang!\nDe fleste forestiller sig Grønland som et mørk og koldt sted om vinteren. Bevares, sådan kan det skam også sagtens være, men tit er det faktisk det stik modsatte. I dagtimerne i hvert fald. Her i Nuuk, et par hundrede km syd for Polarcirklen, kommer solen over horisonten hver dag året rundt. På denne tid af året er lyset på samme tid både skarpt og blødt, og når solen går ned ved 15:45-tiden, er det ofte i et væld af orange, lyserøde og lilla nuancer. På sådan nogle dage kan man bruge lang tid på at kigge ud af vinduet.\nHer er et par billeder fra den sidste uge.\nSolskin over Nuuk\nSolnedgang i dag - en sand eksplosion af lys!\nResterne af sollyset farver himmel og hav i et væld af lyserøde og lilla nuancer\nFor et års tid siden var jeg helt overbevidst om, at 2012 måtte blive et bedre år end 2011. Jeg burde have anet uråd, da jeg måtte melde barn syg og blive hjemme allerede den 2. januar, men holdt fast i troen på det bedre. Det blev også bedre, selvom det holdt hårdt, specielt det første halvår.\nSøvnen blev bedre, selvom vi aldrig nåede mere end 3 nætter i træk med uafbrudt søvn. Til gengæld holdt vi os på et absolut minimum af sygedage i de sidste 5 måneder af året. Trods klare forbedringer på flere fronter er der dog plads til endnu flere igen i 2013.\nDen første forbedring i forhold til 2012 er allerede fundet. I modsætning til sidste år, hvor vi startede året med et sygt barn, gik der i år hele 23 dage, før jeg måtte lukke computeren før tid og hente et feberramt barn i vuggestuen! At der så har været et par sygedage i ferien og i sidste weekend, er en helt anden sag. Nu håber jeg bare, at det er hurtigt overstået.\nDet er med små skridt, men der er fremgang at spore. Jeg holder stædigt fast i, at det fortsætter!\nBloggen er ferielukket\nDecember har været ualmindelig travl, og jeg har været kronisk bagefter. De sidste dage inden juleferien var da heller ingen undtagelse, og vel egentlig ret symptomatiske for hele 2012. Sidste arbejdsdag ryddede en hasteopgave skrivebordet, og klokken blev et godt stykke over 16, før jeg forlod kontoret. Dagen efter skulle bruges på at få udryddet den efterhånden ret lange to-do-liste og få pakket kufferter og tasker, men over middag måtte jeg hente to feber-varme piger fra vuggestuen! Det lykkedes os dog at komme af sted, men alle planer om shopping, vennebesøg og skrivning af sidste-øjebliks-julehilsner blev aflyst af småsløje børn. Eneste aktivitet var en tur i Tivoli - med en skrigende næsten 3-årig, der kun ville være på arm. Og en betuttet næsten 3-årig, der gik rundt med store øjne og bare gerne ville køre i karusel. Juleaften blev holdt hos mormor og morfar, og det var familiejul efter alle kunstens regler og helt som det skal være. Julekortene er stadig ikke skrevet, og nu er det vist alligevel for sent. Til gengæld har vi julet og hygget os. I morgen står den på 2 x 3-års fødselsdag og endnu flere gæster og gaver. Og så er det nytår og 2013, og det kan kun blive bedre og roligere! Jeg glæder mig allerede. Og for nu for sådan ca. første gang i år, i hvert fald i december, at være bare en smule på forkant, ønskes I alle et godt nytår. Vi høres ved i 2013 :-) kl.\nVi er næsten i mål, i morgen tager vi sidste etape. I hvert fald i denne omgang. Ja, det handler om julearrangementer. Dem har der været mange af i den her uge. Men de har været selvvalgte, og vi har hygget os med det hele. Torsdag stod den på 2 x luciaoptog, i går var jeg til julefrokost med arbejdet, i dag var der julefrokost i vuggestuen, og i morgen er der juletræsfest på pigernes fars arbejde. Jo jo, vi får julet, gør vi!\nPigerne elsker det hele. De er vilde med juletræer med lys i, elsker de små kalendergaver hver dag, og jeg nyder deres begejstring over en pakke rosiner. De holder i øvrigt stædigt fast i, at deres højeste ønske til en gave fra Julemanden er chokolade! De har været med til at lave pebernødder og konfekt, og har endnu ikke helt fanget den med at putte dej, marcipan og chokolade i munden men vil meget hellere sidde og fedte med det i lang tid! Vi har set Julemanden, og pigerne var meget skuffede over, at han ikke kom ned til dem, så de kunne give ham deres sutter. Det har jeg nemlig lovet dem, at de må, når de ser ham igen. Hvilket er i morgen! De glæder sig og er helt med på idéen. De ved også godt, at det betyder, at der ikke er noget sut, når de skal sove i morgen aften, men som de siger "jeg er en stor pige og skal ikke bruge sut". Er spændt på at se, om de huske det i morgen aften... kl.\nTanker, gøremål og søvn\nDet lyder måske kedeligt, men jeg er faktisk ret stor fan af lørdag aftener tilbragt i sofaen med tændt TV og PC. Synes at der sker lidt rigeligt i hverdagene, så en aften i fred og ro og uden de store praktiske gøremål er tiltrængt. Denne uge har været lang, nogle dage har føltes som om de aldrig ville ende. Som at kunne se målet forude, men ikke rigtigt komme nærmere. Her er lidt om, hvad der har optaget mig på det sidste - uden nogen form for sammenhæng i øvrigt, men sådan er mine tanker altså i øjeblikket.\nPigerne vågner konsekvent et sted mellem kl. 4:30 og 5:00 hver morgen og kommer ind til mig. Fredag var første dag, jeg kunne få dem til at falde i søvn igen og sove videre, da jeg stod op. Ellers er dagene startet med trætte og sure børn, der ikke kunne forstå, at DR først sender børnefjernsyn fra kl. 6:00.\nSidste søndag så vi det store juletræ blive tændt, og pigerne var glade for at se Julemanden, men skuffede over, at han ikke kom hen til dem, så de kunne aflevere deres sutter og få en pakke med chokolade. Siden har vi kørt byen tynd for at se på juletræer og talt meget om, at de først bliver tændt, når det er mørkt. Pigerne elsker at køre tur, og det er jo meget heldigt, når nu temperaturen har ramt -8 og der er så koldt, at bilen gerne skal køres ordentlig varm for at kunne starte ubesværet næste dag.\nVi har været i byen og spise indtil flere gange. Et kæmpe hit, og pigerne er begejstrede for at få "pommes fritter med ketchup og marmelade", som de siger. Set fra en voksens synvinkel handlede det om at få set en veninde, inden hun flyttede til Danmark i går. Synes der er lige lovligt mange der rejser i øjeblikket.\nGode kolleger mistede deres datter i forgårs. Hun tabte kampen mod kræft. 37 år gammel, lige som mig. Det er kun et par måneder siden jeg hilste på hende her i byen. Jeg har det svært med at tanken om, at det rent faktisk er muligt at miste sine børn.\nLige om lidt er det jul, og der er 100 ting, der skal gøres inden da, julegaveindkøb f.eks. Lidt besværligt når pigerne kun er hos deres far én dag i hele december. Som er den dag, jeg skal til julefrokost direkte fra arbejde. Indtil videre er julegaveindkøb foretaget ved at forlade kontoret på slaget 16:00, løbe ind i en butik og vide præcis, hvad jeg skal have, så jeg kan nå at betale og få pakket gaven ind (hvis altså butikken havde det, jeg skulle have) og få hentet børn inden vuggestuen lukker kl. 17:00. Eller på nettet. Jeg elsker webshopping!\nLige om lidt er det juleferie, og bortset fra tanken om de 100 ting, der skal pakkes og tænkes på, inden vi sætter os ind i flyet, er jeg stort set gået mentalt på juleferie. Hvilket er ret upraktisk når chefen holder ferie, og jeg skal nå både mit eget og en del af hendes job.\nOg for nu alligevel at skabe en form for sammenhæng slutter jeg, hvor jeg startede - ved søvnen. Eller mangel på samme. Bortset fra børn, der nægter at sove, og diverse praktiske gøremål er jeg endelig blevet færdig med Ken Follets "Giganternes fald". Ikke fordi den var dårlig, tværtimod. Faktisk var den så god, at jeg var NØDT til at læse lidt hver aften, inden lyset blev slukket! Måske er det alligevel ikke så smart at ønske sig fortsættelsen i julegave.\nI aften lod jeg opvasken stå og vasketøjet ligge. Satte mig i stedet i sofaen med kop varm kakao og så "Matador". Og håndbold. Efter endnu en lang dag hvor jeg kun har siddet ned ved måltiderne. Og nu er klokken igen blevet alt for mange, og søvnunderskuddet bliver heller ikke indhentet i aften. Godt juleferien er indenfor rækkevidde...\nKlip fra min virtuelle verden\nHaveglad i låget\nSlankekur NU! + my day on a plate, Mesmerina-edition\nJeg er her altså, men ...\nNår livet får dig til at grine\nDet har jeg tidligere skrevet\nmarts 2008 (37)\nHar du noget på hjertet? Du kan kommentere et indlæg ved at klikke på "har sagt noget" under hvert indlæg.Du kan også sende mig en mail på groenlandsposten(snabela)gmail(dot)comGlæder mig til at høre fra dig :-)


Region Hovedstaden og Københavns Kommune lancerer i dag et helt nyt klyngesamarbejde, som blandt andet skal gøre regionen til internationalt hotspot for velfærdsteknologi.\nOffentliggjort: 19.11.14 kl. 06:27\nDanmark skal satse intensivt på at udvikle fremtidens sundheds- og velfærdsløsninger. Derfor har Region Hovedstaden og Københavns Kommune nu slået sig sammen med en række forskningsinstitutioner og private virksomheder i det nye klyngesamarbejde Copenhagen Healthtech Cluster (CHC), der lanceres i dag.\nSamarbejdet skal blandt andet gøre hele regionen til et "internationalt hotspot for udvikling af velfærdsteknologiske løsninger", lyder det i en pressemeddelelse.\nMedico topper hos innovationsmiljøerne


Kompakt crossbody taske med justerbar skulderrem - My Red Bag\nForside / Tasker / Skuldertasker / Kompakt crossbody taske med justerbar skulderrem\nKompakt crossbody taske med justerbar skulderrem\nLækker lædertaske med mange rum trods sin kompakte størrelse\nVarekategorier: Crossbody tasker i læder, Gaveideer, Herretasker i læder, Hill Burry lædertasker, Lædertasker, Rejsetasker, Skuldertasker, Tasker\nKompakt crossbody taske i læder\nKompakt crossbody taske med justerbar skulderrem, så tasken kan bruges som crossbody taske såvel som skuldertaske.\nCrossbody funktionen er især nyttig, når du har brug for at have begge hænder frie. Det kan være, når du cykler, handler eller har brug for at holde børnene i hånden.\nTasken er fra Hill Burry, der er kendt for sine lækre læderkvaliteter, og dermed giver dig en taske, der kommer til at holde i mange, mange år. Med tid og i brug bliver læderet kun bedre, blødere og får en smuk patina. Det cognacfarvede læder vil få en flot mørkere tone med tiden.\nTasken er kompakt og praktisk i sin ruminddeling. Der er mange mindre rum i tasken, og netop det er med til at gøre tasken så funktionel, da det er nemt at fordele sine ting i mindre rum, og ikke kun ét stort. Det gør det også nemmere for dig, når du f.eks. skal have fat i nogle mindre ting, at du har dem liggende i et rum for sig selv.\nTasken har et stort rum, der lukkes med lynlås. I dette rum er der en indvendig lynlåslomme samt en åben lomme til f.eks. mobiltelefon. I det store rum er der desuden en nøgleclips/keyhanger, hvori man kan fastgøre sine nøgler, så de er nemme at finde i tasken, når du skal bruge dem.\nPå taskens forside er der et lynlåsrum og en lynlåslomme, og på taskens bagside er der endnu en lynlåslomme.\nJusterbar skulder: 80-160 cm\nHer kan du se vores udvalg af tasker fra Hill Burry, og her kan du se alle vores lædertasker.\nDu kan følge os på Facebook og Instagram, hvor vi deler nyheder, tilbud, giveaways og meget mere. Hvis du har lyst til at høre fra os direkte i din indbakke, kan du også tilmelde dig vores nyhedsbrev på webshoppens forsiden (nederst på siden).


Foredrag | Splittet.dk\nKvinderne bag bogen\nCharlotte Keller er en eftertragtet foredragsholder.\nOvergreb giver ringe i vandet\nMedierne bringer indimellem sager, der er yderst ubehagelige. Men hvor omfattende er overgreb mod børn egentlig, og hvilke typer er det, der forgriber sig mod børn? Hvad tænker og føler en mor, hvis hun erfarer, at hendes barn eller børn er blevet misbrugt? Hvorfor så hun det ikke? Og hvorfor siger barnet ikke selv noget, når det sker? Hvordan kan du som pårørende støtte og hjælpe en familie, der er blevet ramt?\nI november 2008 fortæller Charlotte Kellers søn, at både han og søsteren er blevet misbrugt af deres far. I foredraget Mor til et misbrugt barn kan du høre Charlottes ærlige og gribende historie fra det øjeblik, hun får den forfærdelige sandhed at vide, til i dag, hvor hun er så langt på den anden side, som man kan komme. Hør, hvordan Charlotte kom igennem de forskellige faser – fra det første chok – splittelsen som overgrebene skabte – til at kunne finde en terapi, som kunne hjælpe hende, så hun i dag kan stå frem og tale om emnet seksuelt overgreb og det at være mor til et misbrugt barn.\nFå inspiration til, hvordan du selv kan støtte både dig og dit barn bedst muligt, hvis I står i en lignende situation, og frem for alt gode råd til, hvordan du kommer videre og finder fodfæste igen.\nSom pårørende til det misbrugte barn og moren, vil du gennem foredraget få en forståelse og indsigt i kaosset, sorgen og krisen hos familien og derved være bedre i stand til at kunne hjælpe og støtte familien.\nFor dig, der er fagperson/sagsbehandler/læge er der også masser af gode råd at hente i foredraget, som ruster dig til bedre at forstå familiens frustration og behov for hjælp.\nLæse mere om foredraget her Foredrag – mor til et misbrugt barn\nForedraget varer to timer inklusive pause og spørgsmål\nPris: 3.995 kroner eksklusiv transport fra København.