L’objectiu de la present Política de Privacitat és informar a l’usuari i al client, com a interessats del tractament, sobre quines dades recollim, per què les recollim i com es poden actualitzar, gestionar i eliminar.\nLa pàgina web www.totsegur.ad, així com la marca comercial Totsegur, pertanyen a Econòmic & Jurídic Consulting JPB, S.L., societat andorrana, amb domicili comercial a INGENI, Passatge d’Europa número 1, 4ª planta, edifici el Bolet, AD500 – Andorra la Vella, Principat d’Andorra, amb número de registre tributari (NRT) L-712876-M.\nTotsegur és un mediador d’assegurances, per la qual cosa la seva activitat consisteix en la promoció i preparació de contractes d’assegurança, i en l’assessorament dels clients, intervenint entre l’entitat asseguradora i el futur assegurat, conforme a la disposició addicional tercera de la Llei 12/2017, del 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra i la disposició addicional tercera del Reglament, del 20 de desembre de 2017, d’aplicació de la Llei 12/2017, del 22 de juny, d’ordenació i supervisió d’assegurances i reassegurances del Principat d’Andorra.\nConcretament, Totsegur és un corredor d’assegurances, en la mesura en què exerceix l’activitat de distribució d’assegurances, i ofereix assessorament a aquelles persones físiques o jurídiques que sol·licitin la cobertura de riscos, exercint aquesta activitat per compte propi i sense estar vinculat a cap entitat asseguradora.\nTotsegur és responsable del tractament de dades personals domiciliat al Principat d’Andorra, i en compliment de la Llei 15/2003, del 18 de desembre, qualificada de protecció de dades personals, ha inscrit el fitxer “Clients” al registre de fitxers de titularitat privada de l’Agència Andorrana de Protecció de Dades (“APDA”), al qual es pot accedir a través del següent enllaç:\nTotsegur realitza el tractament de dades personals dels seus clients i usuaris amb les mesures tècniques i organitzatives suficients per a garantir el secret, la confidencialitat i la seguretat de les dades personals que són objecte del servei.\nPer a què recollim les dades?\nTotsegur és responsable del tractament de les dades personals que els clients i usuaris ens facilitin, bé a través de la pàgina web, per correu electrònic, telèfon, etc. que es recullen amb la finalitat d’oferir assessorament en matèria de comparació de pòlisses d’assegurança, així com per a assistir als clients i usuaris en la contractació amb l’entitat asseguradora i gestió de la pòlissa una vegada contractada.\nQuina és la base legal per al tractament de dades personals?\nLa legitimació per al tractament de dades personals serà el consentiment inequívoc que atorguen els clients i usuaris mitjançant l’acceptació de la present Política de Privacitat. Alternativament, Totsegur podrà tractar dades personals en compliment de la normativa vigent (per exemple, en compliment de les obligacions derivades de la normativa de prevenció de blanqueig de capitals) o quan sigui necessari per al compliment d’obligacions contractuals (com oferir una adequada atenció al client, assessorament o informació sobre el servei contractat).\nLes dades de caràcter personal que recaptem es mantindran durant el temps que duri la relació contractual amb el client o usuari, sense perjudici de les obligacions de custòdia o arxiu que ens imposi la legislació vigent.\nEn concret, Totsegur es reserva el dret a destruir arxius i documents relatius a la relació comercial una vegada hagi transcorregut el període de deu (10) anys fixat per la Llei 14/2017, del 22 de juny, de prevenció i lluita contra el blanqueig de diners o valors i el finançament del terrorisme.\nTotsegur compartirà les dades personals dels clients i usuaris amb les entitats asseguradores i altres agents amb els que sigui necessari per a prestar correctament el servei de corredoria d’assegurances, així com amb qualsevol altra persona que sigui necessària per a la correcta gestió i execució de les pòlisses que aquests haguessin subscrit a través de Totsegur.\nEn qualsevol cas, Totsegur garanteix que els tercers que tractin les dades personals dels seus clients i usuaris compliran amb un nivell de confidencialitat i de seguretat adequat i conforme amb la normativa vigent.\nQuins drets reconeix la llei als clients i usuaris?\nLa normativa en matèria de protecció de dades reconeix als clients i usuaris, com a interessats del tractament, els drets d’Accés, Rectificació, Supressió i Oposició, en els termes següents:\nDret d’accés: Consisteix en el dret a dirigir-se a Totsegur per a conèixer si està tractant o no dades de caràcter personal i, en el cas que s’estigui realitzant aquest tractament, obtenir la següent informació: còpia de dades personals que són objecte del tractament; finalitats del tractament; categories de dades personals que es tractin; destinataris o a qui es comuniquen les dades personals i, en particular, destinataris en països tercers; termini previst de conservació de dades personals; possibilitat de rectificació, supressió o oposició a aquest tractament de dades personals; dret de presentar una reclamació davant de l’APDA; així com l’existència de decisions automatitzades, inclosa l’elaboració de perfils.\nDret de rectificació: Implica la possibilitat d’obtenir la rectificació de dades personals que siguin inexactes sense dilació indeguda per part de Totsegur. Tenint en compte les finalitats del tractament, el client o usuari té dret a que es completin les dades personals que siguin incompletes, fins i tot mitjançant una declaració addicional. En la sol·licitud serà necessari indicar a quines dades es fa referència i la correcció que cal realitzar. A més, quan sigui necessari, haurà d’acompanyar la seva sol·licitud de la documentació que justifiqui la inexactitud o el caràcter incomplet de les dades.\nDret de supressió: El client o usuari podrà sol·licitar la supressió per part de Totsegur de les dades de caràcter personal quan: les dades no siguin necessàries d’acord amb les finalitats per a les quals van ser recollides, el tractament es trobi basat en el consentiment que va ser prestat i el mateix va ser retirat, sempre que no existís una altra base legal que el legitimi; o si les dades personals han estat tractades il·lícitament.\nDret d’oposició: Implica el dret a oposar-se al tractament de dades per part de Totsegur en cas de no rebre les dades directament del client o usuari, entre el que s’inclou l’elaboració de perfils.\nI com es poden exercir tals drets?\nPer a l’exercici d’aquests drets, el client o usuari pot posar-se en contacte amb Totsegur via correu electrònic a info@totsegur.ad, per telèfon a (+376) 610 435, o per correu postal a la següent adreça: INGENI, Passatge d’Europa número 1, 4ª planta, edifici el Bolet, AD500 – Andorra la Vella, Principat d’Andorra. Procedirem a donar resposta el més aviat possible, sempre dins dels terminis imposats per la normativa en matèria de protecció de dades personals.\nEn cas que el client o usuari consideri que els seus drets no han estat degudament atesos, té dret a presentar una reclamació davant l’Agència Andorrana de Protecció de Dades. Les seves dades de contacte són: telèfon (+376) 808 115, adreça postal: edifici del Consell General, c/ Doctor Vilanova, 15-17, planta 5, i la pàgina web: www.apda.ad.\nNo obstant l’anterior, les reclamacions a presentar davant de l’APDA únicament faran referència al tractament de les dades personals per part de Totsegur. Les reclamacions que tinguin com a origen o que es derivin de la prestació de serveis per part de Totsegur hauran de seguir l’indicat a l’Avís Legal.\nExactitud i veracitat\nL’usuari és l’únic responsable de la veracitat i correcció de les dades que remet a Totsegur, exonerant a la present pàgina web de qualsevol responsabilitat al respecte.\nEls usuaris garanteixen i responen, en qualsevol cas, de l’exactitud, vigència i autenticitat de les dades personals facilitades, i es comprometen a mantenir-los degudament actualitzats. L’usuari accepta proporcionar informació completa i correcta en el formulari de comparació, així com a través de qualsevol comunicació que pugui realitzar-se per qualsevol via amb Totsegur.\nTotsegur es reserva el dret a modificar la Present Política de Privacitat per a adaptar-la a novetats legislatives o jurisprudencials, així com a pràctiques de la indústria. En aquests supòsits, Totsegur publicarà en aquesta pàgina els canvis introduït amb la deguda antelació.


Festival 2021 | Asociación de Música de Cámara de Godella\nXIII Festival Internacional de Música de Cambra de Godella\nDel 23 de juliol al 1 d'agost\nUn festival que ressorgeix d’entre els enderrocs de la pandèmia per a retornar-li al món el que és seu.\n20:00h Teatre Capitolio.\nMÚSICS VALENCIANS EN TEMPS DE GUERRA i POST-GUERRA\n20:00h Teatre Capitolio\nJOVES TALENTS. JOAQUÍN ARIAS I LUÍS ARIAS (GUANYADORS DEL CONCURS INTERCENTROS)\nBESSE: AIGUA, ORDI I LLÚPOL - ÓPERA, CERVESA I BRUIXERIA\n23:00h Villa Eugènia\nOrquestra del Festival (Moonwinds Sinfónico)\nConcert 1 / Divendres 23 de Juliol, Inauguració. 20.00 (Teatre Capitoli)\nLeticia Moreno ens ofereix una de les meravelles del repertori barroc, la Partita no. 3 de J. S Bach, música que ens eleva a una nova dimensió de l’esperit humà.\nEn aquest programa passem també per Domenico Scarlatti, filtrat per la mirada i re-interpretació del compositor Mauricio Sotelo.\nMauricio Sotelo, cor en mà, escriu captivat per l’art del flamenc. La música de Sotelo és un alliberament, combina la disciplina de la música contemporània i el cant esquinçador i aferrat a terra del flamenc.\nAmb la balladora “La Moneta“, el percussionista Agustín Diassera i l’Ensemble del Festival, aquest és un espectacle captivador de mestissatge musical.\nM. Sotelo / Scarlatti, Sonates\nM. Sotelo, Escultura de roja llum interna\nLa Moneta, balladora\nAgustín Diassera, percussió flamenca\nTrio Arbós: Ferdinando Trematore – violín, José Miguel Gómez – violoncello\nEri Takeya, violí\nConcert 2 / Dissabte, 24 de juliol, 20.00 (Teatre Capitoli)\nEl talent dels músics i la necessitat de seguir endavant fa que, malgrat les circumstàncies extremadament adverses, els artistes continúen creant bellesa. Escoltarem música de creadors valencians talentosos, que van ser partíceps de la part més negativa de la postguerra i han deixat un llegat musical que mantenim viu.\nLópez Chavarri, In manera sarabanda\nAbel Mus, cançó de bressol\nRodríguez Albert, quintet per a clarinet i cordes\nÒscar Esplà, Chants d’Antan (per a flautí i piano)\nJoaquim Rodrigo, dos esbossos per a violí i piano\nM de Falla, Concert per a clavecí i 5 instruments (versió amb piano)\nFlauta i flautí: Paco Varoch *\nClarinet: Joan Enric Lluna i Bernardino Assunçao Sales*\nTrio Arbós *\nJoan Carles Garvayo, piano\n* Concert de Falla\nConcert 3 / Dissabte 24 de juliol, 23.00 (Vila Eugènia)\nEl clarinetista Robindro Nikolic (Sèrbia – Índia), el percussionista Yehosuá Escobedo (Mexico) i el guitarrista Pedro bastos João conflueixen en aquest projecte que fa reviure de manera contemporània les tradicions musicals procedents de l’Europa de l’Est, l’orient mitjà i Amèrica del Sud, un valuós llegat transmés per rutes jueves, gitanes i llatines al llarg del temps i l’espai.\nAquest trio combina composicions pròpies amb interpretacions genuïnes de cançons de les primeres dècades del segle XX. Un repertori que va del swing iugoslau a les velles balades de l’est d’Europa passant pel jazz etíop o peces de Bartok i Mússorgski reinterpretades en clau jazz. El resultat, un conjunt variat però harmònic que recull i reivindica l’esperit dels músics viatgers.\nRobindro Nikolic – clarinet i clarinet baix\nYehosuá Escobedo – percussions (Méxic)\nConcert 4/ Diumenge 25, 20.00. (Teatre Capitoli)\nMúsica en guerra-música per a la pau “Sobre la fi dels Temps i sobre l’esperança\nEl Quartet per a la fi del temps marca un moment clau en la història de la Música. Olivier Messiaen, presoner al camp de concentració de Görltiz amb un paper, llàpis i un deteriorat piano inicia l’escriptura d’aquesta partitura per tocar al costat d’un violinista, un clarinetista i un violoncel·lista, també amb presos de camp, que es va estrenar davant de més de cinc mil presoners i oficials. En contrast escoltarem una xicoteta peça de John Williams, escrita per a la presa de possessió de Barak Obama, una peça plena de llum i esperança.\nPer començar, una peça de Samuel Coleridge Taylor, un compositor britànic d’origen africà, que a cavall entre el segle XIX i el XX va aconseguir, gràcies al seu talent, un lloc destacat en el món musical d’Anglaterra i dels Estats Units. Va ser sobrenomenat “el Malher negre” en els cercles musicals de l’època. En la seua música l’element de música africana es barreja amb el neo-romanticisme. Un bon exemple de resiliència i de mestissatge.\nO. Messiaen, Quartet per al cap de el temps\nConcert 5/ Dimarts 27 de Juliol, 20.00 (Teatre Capitoli)\nEl gran violinista francés Philippe Graffin ens ofereix una joia retrobada per ell, una sonata del violinista i compositor belga Eugène Ysaÿe. Al mateix temps en el programa dues obres en temps de guerra: la sonata per a violí i piano que Poulenc va dedicar a la memòria de García Lorca, i la sonata per a cello i piano de Franck Bridge.\nPer a acabar el concert gaudirem d’una obra espectacular de mestissatge, el trio de Bartok , compositor impulsor de la recuperació de la música popular a Hongria. Utilitza danses populars tant del seu país com de Romania, un exemple de mestissatge musical, fent universal la música folklòrica d’aquests països. Aquest trio va ser encarregat per Benny Goodman i Joseph Szigeti, i va ser el propi Bartok qui la va estrenar al piano.\nF. Poulenc, Sonata per a violí (en memòria García Lorca)\nE. Ysaÿe, Sonata per a violí (recuperació històrica)\nFranck Bridge, Sonata per a cello i piano\nB. Bartók, Contrastos per a clarinet, violí i piano.\nPhilippe Graffin, violí\nConcert 6/ Dijous, 29 de juliol, 20.00, Joves Talents. (Teatre Capitoli)\nUn dels dos concerts on gaudirem escoltant els joves músics que participen en el curs-taller de música de cambra.\nAmb el guanyador del concurs Intercentros: Joaquín Arias (viola) i Luís Arias (piano), que interpretarán:\nArreglo per a viola i piano de la Sonata per a violí i piano nº 3 en do menor de Edvard Grieg.\nConcert 7, Dijous 29 de Juliol, Villa Eugènia, 23.00h\nBesse: Aigua, Ordi i Llúpol – Òpera, cervesa i bruixeria.\nDaniel Blanco Albert presenta el projecte operístic de la companyia Infinite Opera, Besse. Aquesta òpera de butxaca, amb llibret de la cantant i divulgadora científica Roxanne Korda, compte la història d’una cervesera del segle XIV acusada de bruixeria pels seus coneixements, que ha de lluitar per la seua llibertat i reivindicar els seus drets fins les últimes conseqüències. L’obra presenta com a principal novetat l’estreta col·laboració en la creació i producció de l’obra amb la cerveseria artesanal DigBrew Co de Birgminghan (Regne Unit), on es va estrenar a la seua fàbrica en el 2019, com a objectiu de la creació de nous públics fora dels escenaris tradicionals d’òpera. Amb un humor refrescant, punxant i a vegades amb un xicotet toc àcid afruitat, i amb moments d’amarg i durador drama. Besse es pot considerar -amb molt de gust- cervesa feta òpera.\nConcert 8 / Divendres, 30 de Juliol, 20:00h, Joves Talents (Teatre Capitoli)\nEl segon dels dos concerts on gaudirem escoltant els joves músics que participen en el curs-taller de música de cambra.\nConcert 9 / Diumenge, 1 d’Agost, Clausura. 20.00 (Teatre Capitoli)\nL’obra de Darius Milhaud està basada en la idea de la creació del món des de les tradicions africanes. La va escriure després d’entrar en contacte amb el món del jazz, cap a 1920.\nD’altra banda, la simfonia número 64 de Joseph Haydn, titulada “Tempore mutantur”, ell mateix afig “els temps canvien, i nosaltres amb ells. Com? Conforme van a pitjor, nosaltres també”. Sense voler ser pessimistes, hem triat aquesta obra que tant s’acosta a l’esperit dels temps.\nMatilde Salvador, El rossinyol i la rosa (selecció)\nJ. Haydn, Simfonia no. 64 “Tempore mutantur”\nRavel, La Valse (versió per a cordes)\nOrquestra del Festival / Moonwinds Simfònic\nPhilippe Graffin, concertino-director (Haydn i Ravel)


Maties I del Sacre Imperi Romanogermànic (modifica)\nRevisió del 23:08, 30 des 2013\nEn 1578, Matías va ser convidat als [[Disset Províncies|Països Baixos]] pels Estats Generals de les províncies rebels, que li van oferir el càrrec de Governador General. Maties va acceptar, tot i que la posició de governador no va ser reconegut pel seu oncle, [[Felip II d'Espanya]], el governant hereditari de les províncies. Maties però es va mantenir com a governador titular dels rebels fins que va declarar deposat a Felip II i va declarar la plena independència el 1581, moment en què va tornar a casa a l'Àustria.\nEl 1593 va ser nomenat governador d'Àustria pel seu germà, l'emperador [[Rodolf II del Sacre Imperi Romanogermànic|Rodolf II]], emperador del Sacre Imperi. Va formar una estreta aliança amb el bisbe de Viena, [[Melchior Klesl]], que més tard es va convertir en el seu principal conseller. El 1605 Maties va obligar a l'emperador malalt que li permetés fer front als protestants hongaresos rebels. El resultat va ser el [[Tractat de Viena (1606)|tractat de Viena]] de 1606, que garantia la llibertat religiosa a Hongria i garantia el dret de [[Transilvània]] a elegir els seus propis prínceps independents en el futur. En el mateix any, Maties va ser reconegut com a cap de la [[Dinastia dels Habsburg|casa d'Habsburg]] i com a futur emperador del Sacre Imperi Romà, com a resultat de la malaltia de Rodolf. Aliant-se amb els estats d'Hongria, Àustria, i [[Moràvia]], Maties va obligar al seu germà a donar el govern d'aquestes terres a ell mateix el 1608. L'exèrcit de Maties llavors va fer presoner a Rodolf al seu castell a [[Praga]], fins a 1611, quan Rodolf es va veure obligat a cedir la corona de Bohèmia al seu germà.\nDesprés de l'elecció de Maties com a emperador del Sacre Imperi, la seva política estava dominada per Klesl, que esperava arribar a un compromís entre l'[[Església Catòlica Romana]] i els estats protestants del Imperi per tal de enfortir-lo. Maties ja havia estat obligat a atorgar concessions als religiosos protestants a Àustria i Moràvia, així com a Hongria, quan s'havia aliat amb ells contra Rodolf. Maties va empresonar a Jordi Keglević que era el comandant en cap, general, vice-Ban de [[Croàcia]], [[Eslavònia]] i [[Dalmàcia]] i des de 1602 baró a [[Transilvània]], però aviat el va deixar lliure de nou. En aquest moment el [[Principat de Transilvània]] era un estat plenament autònom, però només semi-independent sota la nominal [[sobirania]] de l'[[Imperi Otomà]], on era l'època del [[Sultanat de les Dones]].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/12630850»


RööööMERS Lleida - Escape Rooms i + - Unlock - mystery\nAconseguir traslladar l’atmòsfera d’un escape room a casa teva no és fàcil, però sembla que la gent d’ Unlock! ( Asmodee Ibérica ) s’ho han currat d’allò més i el resultat és genial. De fet, ja us avancem que és el joc de taula escapero que més ens ha agradat fins ara (aquest era el Mystery Adventures i ja estem mirant de completar la col·lecció).\nEl que més ens va agradar va ser que es complementa amb una app d’smartphone o tauleta, millorant moltíssim la immersió amb els diferents sons, músiques i efectes. A més, potser pel nostre esperit tecnofriki, ens va enamorar el sistema de joc on poses els codis, demanes pistes, etc; ho vam trobar més entretingut i vistós que haver de buscar cartes o codis amb algun estri més artesanal.\nLa mateixa caixa (de menys de 30€) conté 3 jocs (de 60 minuts cadascun) que van incrementant en dificultat i, de fet, tot i acabar-los fora de l’hora reglamentària (ens agrada anar sense presses), l’últim el vam disfrutar molt més que el primer. Potser perquè el vam jugar a una hora menys “intempestiva” o potser perquè ja li havíem agafat més el “tranquillo”.\nPer acabar, una cosa que convencerà als més ganduls (com nosaltres): pots començar a jugar sense llegir les instruccions, simplement seguint un mini-joc o tutorial inicial amb unes quantes cartes i l’aplicació.\nAh, per cert, els jocs queden intactes un cop acabats, així que els pots compartir sense problemes amb altres roomers. Per tot aixó i més: recomanadíssims!!!


Portolà, 1 apartament, Balaguer – Preus actualitzats 2019\nOfertes al Portolà, 1 apartament (Apartament), Balaguer (Espanya)\nApartament Portolà, 1 apartament\nPassatge Gaspar de Portolà, 1 3-1, 25600 Balaguer, Espanya – Mostra el mapa\nUn dels best-sellers a Balaguer! Located in Balaguer, Portolà, 1 apartament provides accommodation with a balcony and free WiFi. The air-conditioned accommodation is 33 km from Ager.\nLleida is 31 km from the apartment, while Ponst is 42 km away. The nearest airport is Lleida-Alguaire Airport, 41 km from Portolà, 1 apartament.\nPortolà, 1 apartament treballa amb Booking.com des del 8 de jul. de 2019.\nQuan vols allotjar-te a Portolà, 1 apartament?\nS'ha reservat 1 allotjament com Portolà, 1 apartament a Balaguer en les últimes 12 hores al nostre web\nPantà de Sant Llorenç Llac\nPantà de Canelles Llac\nPantà de Santa Anna Llac\nInstal·lacions de Portolà, 1 apartament\nLlegeix-ho Portolà, 1 apartament accepta peticions especials, que pots escriure al pas següent.\nCal que informeu Portolà, 1 apartament de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nNúmero de llicència: HUTL-0044534\nNecessitem com a mínim 5 comentaris per calcular la puntuació. Si reserves i deixes un comentari, ajudaràs el Portolà, 1 apartament a aconseguir-ho.\nAra hi ha 3 persones buscant allotjament a Balaguer\nEl millor de Balaguer Clica aquí per veure més allotjaments a prop de llocs d'interès populars de Balaguer\nEstalvia't fins a un 50% a Balaguer


El líder del PP canta Manolo Escobar enmig del ple per instar Torra a "fer-li la vida agradable"\nEl president respon que, el pròxim cop, reciti la banda sonora de 'Titanic'\n2 min. Barcelona 24/07/2019 17:54\n651x366 El futur president del PP a Catalunya, Alejandro Fernández, a l’hemicicle del Parlament / PERE VIRGILI El futur president del PP a Catalunya, Alejandro Fernández, a l’hemicicle del Parlament / PERE VIRGILI\nEl cap de files del PP al Parlament, Alejandro Fernández, ha fet una intervenció inesperada aquest dimecres al Parlament. En el marc del debat monogràfic sobre la "Catalunya real", i després de qualificar l'independentisme de moviment "populista", Fernández ha arrencat a cantar enmig del ple. Dirigint-se al president de la Generalitat, Quim Torra, ha entonat Manolo Escobar per reclamar "convivència". "Solo te pido que me hagas la vida agradable aunque nada coincida contigo", ha cantat Fernández.\nPrèviament havia carregat contra el sobiranisme per complir, segons ell, les tres màximes del populisme: un enemic extern –Espanya–, un remei "màgic" –la independència– i el "messianisme", encarnat, segons ell, per Artur Mas i Carles Puigdemont.\nEn el torn de rèplica, el cap de l'executiu, Quim Torra, ha contestat que no podia qualificar l'independentisme de "populista" mentre el PP a Espanya ha pactat amb Vox, que és el "populisme feixista". "El problema greu de convivència el té Espanya, perquè li ha aparegut aquesta força", ha conclòs Torra. També s'ha referit a la cançó que ha recitat Alejandro Fernández, recomanant-li que, la pròxima vegada, en canti una altra: la banda sonora de 'Titanic'.


La joventut de 'sa satànica majestat' Keith Richards\nFESTIVAL INTERNACIONAL DE DOCUMENTAL MUSICAL IN-EDIT\nJulien Temple estrena a In-Edit 'The origin of the species'\nKeith Richards en una escena del documental The origin of the species. FESTIVAL IN-EDIT\nBarcelonaA principis de setembre Keith Richards va okupar la televisió pública BBC4 i durant un cap de setmana va decidir el contingut de la programació: concerts inèdits, cinema clàssic... La cirereta d’aquesta emissió pirata va ser l’estrena d’un documental de Julien Temple sobre Richards, The origin of the species, que parteix d’una idea provocadora: explicar la vida del guitarrista prèvia al naixement dels Rolling Stones. “Vinc del punk, m’agrada ser provocador -admet amb sorna Temple-. I així és com li vaig vendre la moto al Keith: el documental acaba quan comencen els Stones”.\nThe origin of the species, del qual el Festival In-Edit farà una única projecció dijous, no se centra en la infància i joventut de Richards per fer la guitza als fans dels Stones, sinó perquè l’objectiu de Temple és evocar l’Anglaterra de postguerra i els canvis que s’hi van produir del 1945 al 1960. Per què, doncs, fer-ho a través dels ulls d’un músic que tothom associa als 60? “En molts sentits, els 60 van donar al món la forma que té avui dia -respon Temple-. Els Stones, particularment a la Gran Bretanya, van canviar la manera de pensar que tenia la gent sobre les coses. Però les coses que van fer possibles els 60 van anar germinant al llarg dels anys 40 i 50 i la infància de Keith em permet examinar-les. Ell no m’interessa com a estrella de rock, sinó veure què va fer d’ell una persona que després va canviar el món”.\nL’Anglaterra dels 40 i 50\nEn el documental, un Richards relaxat i sorneguer recorda amb vivesa els detalls del món en què va créixer: la runa dels bombardejos alemanys, la música que se sentia a casa, l’humor subversiu de la mare, les estretors dels racionaments de postguerra... I, per descomptat, els inicis de la relació amb la música (tocant La malagueña amb la guitarra de l’avi) i del seu rebuig de l’autoritarisme. “No se l’ha de subestimar: el Keith és una de les persones importants dels 60, el rolling stone que més barreres va trencar”, diu Temple, que coneix bé el guitarrista. “Som amics, així que per a ell és més fàcil parlar amb mi que amb un cineasta desconegut, i aquesta intimitat es percep en la pantalla -assenyala-. Volia allunyar-me del tipus d’entrevista que sempre fa la gent quan s’asseu amb una estrella de rock. I al Keith això li agrada. Al documental es veu que gaudeix. Més que recordar la infància, la reviu. I la seva memòria és increïblement detallada. Molt millor que la meva”.\nRichards recorda la seva infància amb humor, sense caure en la nostàlgia ni el sentimentalisme. I parla amb tendresa del seu pare, protagonista de la llegenda més surrealista del guitarrista. “Pel que jo sé és cert que va esnifar les cendres del seu pare -confirma Temple-. Li vaig preguntar i em va dir que sí, però que només va esnifar-ne una part. És una manera una mica estranya de sentir-te a prop d’algú que has perdut, cert, però segur que no és la cosa més boja que ha fet”.


Sijisme: Negocis i Ètica. Manmohan Singh Índia\nSijisme (Sikh Dharam)\nPrograma de l'assignatura - El Sijisme (Sikh Dharam): ètica i negocis (Índia)\nIntroducció al Sijisme (Sikh Dharam)\nEls principis ètics dels Sikhs\nEls articles de fe (les cinc K)\nEl Sijisme avui dia\nHomes de negocis Sikhs\nCas d'estudi: Manmohan Singh (ex-Primer Ministre de l'Índia)\nObjectius- El Sijisme:\nConèixer els fonaments del Sijisme\nEntendre els principis ètics dels sikhs.\nAnalitzar les figures de sikhs importants.\nExemple - Sijisme: ètica i negocis\nIdiomes: Sijismo Sikhism Sikhisme Sijismo\nDescripció - Sijisme: ètica i negocis:\nEl Sijisme (Sikhism), o Sikh Dharam, és una religió monoteista revelada que sincretitza valors de l'Hinduisme i de l'Islam.\nEls sikhs, igual que els hinduistes creuen en la reencarnació. Amb més de 26 milions de sikhs a tot el món, el Sikh Dharam és la cinquena religió més gran del món.\nVa ser fundada pel Guru Nanak entre els segles XVI i XVII en el Panjab (Índia).\nSi bé el nombre de sikhs és petit a escala global, la seva implicació en els negocis internacionals, en la política, en la ciència i en la cultura és molt important en comparació amb el reduït nombre de seguidors.\nPotser la dada més significativa de la influència Sikh és que l'ex primer ministre de l'Índia (Manmohan Singh) és Sikh, ja que el Sijisme és respectat tant per hinduistes com per musulmans. Però també descobrirem que hi ha importants homes de negocis Sikhs a diversos països del món (Estats Units, l'Índia, el Canadà, Hong Kong, Kenia, Singapur) a més gairebé tots ells dediquen importants recursos a filantropia.\nTrobarem també a alts executius Sikhs a la banca o a grups financers com el grup Rotchild o Màstercard. El jutge del Tribunal Superior d'Anglaterra és Sikh. L'inventor de la fibra òptica, Narinder Singh, és també Sikh.\nEls sikhs tenen uns principis ètics molt forts, prova d'això, és que importants multinacionals han contractat alts directius i directors a sikhs. La marcada rectitud moral i honestedat sols ser una característica dels sikhs en els negocis.\nIgualtat entre tota la humanitat. Igualtat entre homes i dones\nRectitud moral. Auto contenir-se de les passions i desitjos\nFilantropia - Justícia social. Un 10% dels seus guanys han de donar-lo a caritat.\nJustícia. Defensar sempre als febles i els oprimits (kirpan o espasa)\nManmohan Singh, l'expresident de l'Índia, sempre ha estat percebut com un home honest i de poques paraules. "The Independent" ho va descriure com "un dels líders més venerats del món" i "un home de bons costums", assenyalant que condueix un Maruti 800, un dels cotxes més humils al mercat indi. El 2010, la revista Newsweek ho va reconèixer com un líder mundial molt respectat per altres caps d'Estat. L'article citava a Mohammed El Baradei, qui va assenyalar que Singh és "el model del que ha de ser un líder polític". Singh ocupa el nombre divuit a la llista de Forbes de les persones més poderoses del món 2010.\nEls Cinc articles de fe (les 5K)\nTots els Sikhs vesteixen l'uniforme de les seves creences. Els cinc articles de fe, juntament amb un turbant, distingeixen un Sikh i són essencials per preservar la vida de la comunitat.\nKes (pèl sense tallar)\nKara (braçalet d'acer)\nKachhehra (pantalons bombachos)\nA més, els membres de la Khala o Ordre Pura (homes i dones) tenen prohibit el consum d'alcohol, el tabac i carn a més dels preceptes anteriors (5K).\nReligió: Sijisme (Sikh Dharam). Fundador: Guru Nanak.\nDeu: Ik Onkar. Data creació: segles XVI i XVII.\nCiutat santa: Amritsar (Índia). País on va néixer: l'Índia.\nMàxima autoritat Sij: Jathedar Singh Sahib Giani Gurbachan Singh (Amritsar, Punjab, l'Índia)\nText sagrat: Guru Granth Sahib" o Col·lecció de saviesa sagrada\nSeguidors: 25 milions.\nPrincipals països on es practica: l'Índia, també als Estats Units (En: US, Fr: Etats-Unis), el Regne Unit i el Canadà\nSímbol sagrat: Khanda Símbol del Sijisme\nÉs important assenyalar la visió d'igualtat entre l'home i la dona sikh:\n«De la dona neix l'home; dins de la dona, l'home és concebut; amb ella l'home es compromet i és casa; La dona és fa la seva amiga; a través de la dona, les futures generacions neixen; Quan la seva dona és mor, ell busca a una altra; a la dona ell és lligat.\nDoncs perquè cridar-la dolenta, d'ella neixen reis. De la dona, neixen dones; sense la dona no hi hauria ningú. Solament el Déu veritable no té dona» Guru Nanak\nEls homes de negocis Sikhs\nEls sikhs són homes de negocis molt actius, que han creat importants empreses, i que a més, molts d'ells estan realitzant importants obres de filantropia, ja sigui a nivell personal o a través de les seves organitzacions sense ànim de lucre. A continuació es mostren alguns d'ells:\nAjaypal Singh Banga, de 51 anys, és l'actual president i el director executiu de MàsterCard. És també membre del Consell de Direcció. Va ser nomenat per The Economic Índia com "l'indi més poderós" al món.\nSant Singh, és el president i el President Executiu d'Hampshire Hotels & Complexos turístics amb hotels als Estats Units, el Regne Unit i Tailàndia, amb més de 2.500 habitacions a Manhattan.\nHardeep Singh, és un ex-militar indi i el fundador de Tulip Telecom, un dels líders al mercat de serveis de dades empresarials. Amb 3.800 empleats i una facturació anual de 600 milions de dòlars, Tulip ha rebut nombrosos premis nacionals i internacionals. Hardeep Singh és un conegut filantrop.\nRabinder Singh, va néixer el 1964 a Nova Delhi, l'Índia. És el primer sikh a ser jutge del Tribunal Superior d'Anglaterra, i porta un turbant en lloc d'una perruca.\nEls germans Malvinder i Shivinder Singh van crear el 2001 Fortis Healthcare, un dels majors proveïdors de serveis d'assistència sanitària a la regió de l'Àsia-Pacífic\nDoctor Jogishwar Singh és el primer sikh seleccionat pel prestigiós Grup Rothschild a Suïssa com a Director Gerent\nJoginder Singh va ser nomenat Cap de l'Estat Major de l'Exèrcit de l'Índia l'any 2005 fins al 2007. Va ser el primer Sikh a dirigir a l'exèrcit indi\nDharam Singh Deol (Panjab, 1935), més conegut com Dharmendra, és un actor indi Sikh que ha aparegut en 287 pel·lícules. Dharmendra és considerat com un dels actors més grans i influents de la història del cinema indi.\nEl Guru Nanak va desenvolupar el revolucionari concepte de "menjar comú", pel qual tot el poble és senti a menjar junts, el musulmà amb l'hindú, l'home amb la dona, el ric amb el pobre, el de la casta més elevada amb el de la casta més baixa. Aquest costum àdhuc segueix viva en la comunitat sikh de tot el món, qualsevol persona, independent de la seva religió o casta, pot menjar en un gurdwara (temple) sikh.\n"Com no hi ha ni hinduista ni musulmà, quin camí seguiré. Seguiré el camí de Déu. Déu no és hinduista ni musulmà, i el camí que jo segueixo és el de Déu"\nSri Guru Gobind Singh, va fer que el seu cognom Singh ("lleó") anés usat per tots els sikhs, a més les dones usen el nom Kaur ("princesa"), aquests costums àdhuc s'usen avui dia.\nReligions, ètica i negocis: Zoroastrisme, Jainisme, Budisme. Taoisme, Confucianisme. Religions de l'Índia


Node Garraf organitza una sessió per presentar les dades i els actius turístics de les dues comarques. Ajuntament de Vilanova\nL'Agència de Desenvolupament NODE Garraf va convocar ahir una sessió de tarda a la Confraria de Pescadors de Vilanova i la Geltrú, per tal de presentar "Dades i actius turístics al Garraf i el Penedès. Costa de Barcelona". L'acte va congregar un gran nombre de públic – que va omplir la sala d'actes de gom a gom – amb presència de moltes personalitats i de representants dels gremis i associacions del sector turístic de la comarca. La sessió la va introduir el Patró Major de la Confraria, Miquel Illa, que va estar acompanyat de Joan Pere Gómez, nou gerent de Ports de la Generalitat de Catalunya. Gómez, que al llarg del matí es va entrevistar amb l'alcaldessa de la ciutat, Neus Lloveras, va destacar el turisme com a "motor econòmic i eina bàsica per a Catalunya" i va voler fer valdre la importància del port.\nL'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú, Neus Lloveras; el diputat de l'Àrea de Turisme de la Diputació de Barcelona i alcalde de Sitges, Miquel Forns; i la presidenta del NODE i alcaldessa de Canyelles, Rosa Huguet, van ser els encarregats d'obrir la sessió. Neus Lloveras va destacar el fet que "aquest és el primer acte sectorial d'aquestes característiques que es fa a la ciutat, en un moment en què Vilanova aposta també per ser una ciutat turística." Lloveras va voler agrair el suport de la Diputació de Barcelona en la redacció del Pla de Màrqueting Turístic de la ciutat, així com a la vocació d'estratègia coordinadora del NODE.\nLa sessió va continuar amb una animada taula rodona que va moderar el periodista vilanoví especialitzat en turisme, Xavier Canalis, i que va comptar amb la presència de Jaume Martí, president del Gremi d'Hostaleria de Vilanova i la Geltrú; Joan Anton Matas, president del gremi d'Hostaleria de Sitges; i de Carlos Díaz, president de l'Estació Nàutica de Vilanova i la Geltrú. La taula va discutir temes tan diversos i interessants com els nivells d'ocupació de la temporada, la relació de Sitges i Vilanova i la necessitat de la marca Costa Barcelona, els habitatges d'ús turístic, la col·laboració públic i privada, o la potència de la marca Barcelona.\nEl punt àlgid de la sessió el va introduir el conseller delegat de NODE Garraf, Isidre Also, que va donar pas al vilanoví Francesc Vila, gerent del servei de Turisme de la Diputació de Barcelona, que va fer una presentació de les dades d'activitat turística de la temporada d'estiu i de les tendències i estratègies del turisme al Penedès i al Garraf dins la Costa de Barcelona. Vila va presentar nombrosos indicadors que s'estan treballant des del LabTurisme de la Diputació de Barcelona (http://www.diba.cat/es/web/dturisme/labturisme) i va posar l'accent en diferents qüestions com és el cas de la cerca de la desestacionalització. "Un dels reptes que té el Garraf i tota la Costa Barcelona és el de desestacionalitzar el turisme que ara tenim molt concentrat entre maig i setembre. Hi ha oportunitats de captar més visitants a la primavera o a la tardor – hivern. Hi ha molts mercats emissors, de centre Europa o del nord d'Europa als que la nostra destinació – pel clima, per l'estil de vida, per l'economia, per la identitat cultural que tenim – els hi és molt atractiva. Hem de treballar plegats i construir producte entre el Garraf i el Penedès i avançar en aquesta desestacionalització."\nL'altre punt important que va destacar Francesc Vila en la seva intervenció va ser la concentració de turisme que té Barcelona i el treball conjunt que es fa amb Turisme Barcelona "per donar a conèixer a tots aquests visitants que estan a la capital que, a vint o a trenta minuts, també hi ha grans oportunitats per passar el seu temps lliure i el seu temps de vacances. En aquest sentit el Garraf té moltes oportunitats de captar turisme que està a la ciutat de Barcelona."\nPer Francesc Vila el mercat internacional és molt important perquè és el que genera més impacte econòmic a la destinació. "El mercat nacional és també important, però aquest tipus de turista fa estades molt curtes. En general, el turista com més lluny ve, més llarga és la seva estada. Per tant ens interessa molt captar mercat anglès, alemany, rus, països de l'Est, Nòrdics... Són els que tenen una més gran capacitat adquisitiva i que a diferència de nosaltres no gaudeixen de bon clima. Això fa que ens mirin amb bons ulls, ja que, a més, les nostres destinacions de costa són urbanes i disposen de tota mena de serveis que resulten molt interessants i que donen molta seguretat. És un factor competitiu molt important."\nEn aquest sentit la Diputació de Barcelona es mostra molt activa i està present en fires en origen ja siguin a Londres, París, Roma o Moscou; a més d'estar molt pendent dels operadors i dels prescriptors que generen oferta en els seus països per portar-los aquí, i que tinguin una experiència positiva del que suposa estar al Garraf durant deu dies en forma de fan trips o press trips.\nPer Vila cal entendre que el món és un gran escenari amb un conjunt de marques molt potents amb un nivell de competència molt fort. "Estem parlant de marques com Brasil, Mèxic, Argentina o fins fa poc Turquia o Egipte. Són marques amb productes molt definits que capten un segment de la demanda molt important del mercat europeu. Tenir capacitat de competència amb aquestes marques no es fa amb marques petites com Garraf o Alt Penedès. D'aquesta manera no es pot entrar en aquest escenari de competència. Per tant cal tenir una marca que et posi en aquest escenari i nosaltres tenim la gran sort d'estar a la costa - mar, sol, bon clima – i al costat de Barcelona. Aquest és un actiu que l'hem de fer valdre. És l'avantatge que té Costa Barcelona per davant de Costa Brava o Costa Daurada."\nOctavi Bono, director general de Turisme de la Generalitat de Catalunya, va ser l'encarregat, juntament amb Rosa Huguet, de tancar la sessió. Bono es va voler sumar al que ja havia afirmat l'alcalde de Sitges amb anterioritat, de què "cal adquirir consciència de Destinació Turística." L'acte, que va comptar també amb la presència de les regidora d'Innovació, Tecnologies de la Informació i la Comunicació de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú, Ariadna Llorens, es va cloure a l'Espai Far on el participants van poder visitar el nou equipament museístic.


· Castellar del Vallès- 9:30h. Plaça Major · Santa Perpètua de la Mogoda - 9:30h. Plaça de la Vila · Rubí - 10:00h.Parc de Ca n’Oriol (Era) · Ripollet - 10:00h. Parc del Riu Ripoll · Sabadell - 10:15h. Plaça de Doctor Robert · Cerdanyola del Vallès - 10:30h. Plaça Abat Oliba · Badia del Vallès - 10:30h. Plaça de la Sardana · Barberà del Vallès - 10:30h. Plaça de la Vila · Final circuit urbà i esmorzar a Badia del Vallès, Parc Joan Oliver.


Dol al món de la literatura catalana per la mort d'aquesta escriptora - XCatalunya.cat\nDol al món de la literatura catalana per la mort d’aquesta escriptora\nMor Maria Antònia Oliver als 75 anys\nL’escriptora mallorquina Maria Antònia Oliver ha mort als 75 anys, segons ha confirmat l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana (AELC). Coneguda per la seva producció de narrativa, Oliver va rebre el 2016 el Premi d’Honor de les Lletres Catalanes i la Creu de Sant Jordi el 2007. En la quinzena llarga de llibres publicats, l’autora va escriure novel·les, contes, teatre, guions i reportatge. A banda de la faceta narrativa, Oliver va destacar en la traducció, l’assaig i la literatura infantil.\nNascuda a Manacor el 1946, des de ben jove es va sentir atreta per la literatura. La primera novel·la que va publicar va ser ‘Cròniques d’un mig estiu’ als 23 anys. Des de 1970 fins l’actualitat, Oliver s’ha fet al seu lloc al món literari i ha arribat a un gran nombre de lectors tant a Europa com als Estats Units d’Amèrica amb les traduccions de les seves obres.\nMaria Antònia Oliver va estar casada amb el també escriptor Jaume Fuster. Junts van formar part de l’anomenada ‘Generació literària dels setanta’. Segons determina l’AELC, aquesta generació “es va proposar tenir un paper rellevant i capdavanter en la literatura catalana del moment”.\nAl llarg de la carrera, Oliver va practicar diversitat de gèneres i les seves obres van ser traduïdes a l’anglès, francès, italià, espanyol, alemany o portuguès. Com a traductora va portar a casa nostra autors com Virginia Woolf, Jules Verne, Mark Twain, Robert Louis Stevenson o Herman Melville.\nL’autora va ser reconeguda com a sòcia d’honor de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana.\nTags: Maria Antònia Oliver, mor


L'alcalde d'Osaka justifica les esclaves sexuals al Japó\nDURANT LA SEGONA GUERRA MUNDIAL\nL'alcalde d'Osaka justifica la utilització d'esclaves sexuals al Japó\nToru Hashimoto considera que el sistema de 'dones de confort' era "necessari" per mantenir la disciplina de les tropes nipones\nDimarts, 14/05/2013 | Actualitzat a les 14:33 CEST\nEl paper de proxeneta que l'Exèrcit japonès va fer al segle passat era "necessari". Ho ha dit aquest dilluns l'alcalde d'Osaka, Toru Hashimoto, referint-se a les esclaves sexuals (més conegudes per l'eufemisme de dones de confort) que abans i durant la segona guerra mundial van estar tancades en bordells per satisfer les tropes nipones.\n"Era necessari per mantenir la disciplina de les tropes. Per als soldats que arriscaven la vida en circumstàncies on les bales queien com gotes de pluja, el sistema de dones de confort era necessari per donar-los una mica de descans. Això és clar per a qualsevol", ha afirmat Hashimoto davant de les televisions nacionals.\nHashimoto ha reconegut que les dones sí que van ser forçades a prostituir-se, però ho ha atribuït a "la tragèdia de la guerra". Altres revisionistes ho han posat en dubte i han assegurat que es tractaven de prostitutes que van ser retribuïdes. Fins i tot el primer ministre, Shinzo Abe, ha negat que hi hagués evidències.\nEls historiadors calculen que unes 200.000 dones van ser obligades per l'Exèrcit japonès a prostituir-se durant la seva expansió a l'Àsia (1910-1945). La majoria eren coreanes, però poques nacionalitats se'n van salvar. El fenomen va ser silenciat fins i tot per les víctimes fins que, molts anys després, una dona holandesa va denunciar haver estat utilitzada com a prostituta per les tropes del Sol Naixent.\nL'assumpte encara ocupa l'agenda política. Seül ha demanat a Tòquio en repetides ocasions que assumeixi la seva responsabilitat davant el que considera unes disculpes tímides. El Ministeri d'Exteriors sud-coreà ha exigit aquest dimarts que el Japó assumeixi el seu passat imperialista i les seves gravíssimes violacions de drets humans i corregeixi les anacròniques interpretacions d'aquest període.\nHashimoto no és qualsevol en la política japonesa. Abans de ser alcalde d'Osaka, una de les principals ciutats del país, va ser el governador més jove de la història i va fundar el partit ultranacionalista Restauració amb l'exgovernador de Tòquio, Shintaro Ishihara, que mostra una habilitat sorprenent per alterar la Xina. Hashimoto acumula declaracions altisonants. Fa poc va assegurar que el Japó necessitava una dictadura.


Carta Setmanal de Josep Miró i Ardèvol: tornem-hi que no ha estat res o ara sí que has de participar | e-Cristians\nCarta Setmanal de Josep Miró i Ardèvol: tornem-hi que no ha estat res o ara sí que has de participar\nLes vacances s’han acabat per a aquells que hem tingut ocasió de fer-les, i la feina recomença. Ja estem clarament instal·lats a la nova seu a la Parròquia de Ntra. Sra. del Pilar (c/ Casanova, 175, Bcn), i el dia 17 d’aquest mes, amb motiu del Consell Pastoral de la unitat parroquial que formen el Pilar i Sant Eugeni Papa, ens presentarem als seus membres. El nostre desig és contribuir en tot el possible a les activitats de la nostra nova casa, com correspon a uns bons hostes.\nHem iniciat contactes amb els nous delegats diocesans, en concret de pastoral social i caritativa i d’anunci i iniciació cristiana, i continuarem amb els altres.\nTambé estem estudiant la possibilitat d’una campanya entorn d’un programa de la televisió municipal de Barcelona (https://beteve.cat/oh-my-goig/) dedicat a “l’educació sexual dels adolescents”. Ens agradaria que ens féssiu arribar la vostra opinió per acabar de prendre una decisió, i si fa el cas per contribuir al seu disseny.\nJa haureu tingut ocasió de veure el nou format i funció de ForumLibertas. Si no és el cas, feu click aquí i ho veureu. Ara persegueix complir una triple missió: la de la comunicació periodística des d’una perspectiva cristiana, la de contribuir a la unitat d’actuació dels catòlics i la construcció de sinergies per mitjà de l’estrenat espai “Comunitat”, i encara un tercer que és reforçar la formació i alhora donar a conèixer aquells llibres, llibreries i editorials que presenten una millor qualitat des del punt de vista cristià a l’apartat “Llibres i formació”. Ens calen persones voluntàries amb bons coneixements de català per ajudar-nos a la traducció de ForumLibertas, donat que el nostre objectiu és oferir-ne una versió catalana que combini la informació específica amb els millors textos de la versió en castellà. Si ens vols ajudar, contacta amb info@forumlibertas.com.\nLa comissió executiva es reuneix per primera vegada aquest curs el dia 6 de setembre i tindrà com a tema principal anar posant en marxa els diversos programes. Us recordo que els que estan començats o just en el seu inici són els de l’acció en relació als cristians allunyats (Catòlic. Però no massa), l’acció sobre concòrdia, i l’acció sobre la perspectiva de gènere. Seria bo que tots els que teniu interès en algun d’aquests àmbits ens ho féssiu saber. Contacteu amb secretaria@e-cristians.net.\nJa sabeu que sense acció no hi ha transformació, i que aquesta requereix de tots nosaltres.


La BIOTECNOLOGIA va sorgir fa milers d'anys quan els humans van ser capaços de criar plantes i animals, processar herbes per a obtenir medicines, fer el pa, el vi i la cervesa i crear vacunes per a immunitzar contra malalties. Però ha sigut en les últimes dècades quan la BIOTECNOLOGIA ha desplegat tot el seu potencial gràcies al desenvolupament de les modernes tècniques de biologia molecular, cel·lular i genètica que, juntament amb els coneixements d'enginyeria, s'ha convertit en una de les mes poderoses eines per a augmentar l'estat de benestar i permetre la sostenibilitat del planeta.\nLa BIOTECNOLOGIA presenta un caràcter interdisciplinari i integrador de coneixements i és un camp en forta expansió que s'ha diversificat cap a àrees molt diverses, com la medicina i la salut, la producció agroalimentària, la producció industrial i el camp de l'energia i el medi ambient.\nPer què estudiar BIOTECNOLOGIA? Doncs perquè tracta de tots nosaltres, del nostre futur!!!\nEls estudiants que vulguen cursar aquests estudis han de tenir com a objectiu aconseguir un perfil científic amb capacitat per al disseny experimental, una visió aplicada de la ciència i la tecnologia i una predisposició integradora de tots aquests aspectes per al disseny de processos a escala industrial. El Grau en Biotecnologia té una gran vocació de formació de professionals de la recerca bàsica o aplicada en Biociències Moleculars, tant en centres d'investigació com de la indústria biotecnològica.


Portfoli del 21A: Por al micròfon\nAvuí toca comentar com ha anat la setmana ja que la passada no vàrem escriure al blog perquè dilluns día 21 soles hi vam fer l'examen del llibre de poemes, no va ser massa complicat pero a alguns ens va faltar un poc de temps per a completar els apartats i fer-los més extensos pero nosaltres també tenim que guanyar rapidessa, dimecres y dijous va haver vaga, encara que vam tenir que publicar els treballs de l'exposició que hi haviem de fer.\nDilluns día 28 varem començar les primeres exposicions i amb elles els primers nervis i els primers tremolors, es van exposar els 22 primers temes proposats per Toni, i alguns companys es van ficar més nerviosos que altres ja que els temes si exposaven al saló d'actes davant tots els companys que donava molta impressió, amb micrófon que hi fea que la veu es sentira diferent i gravant-mos amb una cámera. No va donar temps el primer día a fer tots els temes perque algunes exposicions eren més extenses que altres, finalment per a acabar la classe ens va donar la nota del llibre de poemes.\nDimecres día 30 vam tornar al mateix, saló d'actes, micrófon, cámera, nervis....ens vam donar mes pressa perque ja hi coneixíem el procediment, tot pareixía molt entretingut fins que emb va tocar expossar, no hi savía on mirar, si a la cámera, als companys, al profe...fins que vaig caure en la tentasió de la fulla que hi tenia davant, estic segur que podía haver-lo fet molt millor pero hi estem fent les primeres exposicions i els nervis no es lleven, pero poc a poc anirem agafant confiança amb les exposicions y ja no hi será tan angustiós, vaig parlar sobre la vida d'Ausiàs March, on va náixer, amb qui es va cassar, les seves expedicions....\nDivendres día 1 Toni ens va repartir els examens del llibre de poesía y ens va aclarar duptes, cuant varen passar uns minuts per a mirar i comentar l'examen ens va informar de l'exámen de literatura que hi anem a fer, ens tenim que desacarregar unes fitxes per a estudiar i llegir uns poemes per a comentarlos a l'examen, per a acabar ens va informar sobre els videos de les exposicions i ens va dir que els colgaria al blog durant tres setmanes per a que els mirem, ens va invitar a DropBox, un programa d'emmagatzematge amb possibilitat de crear carpetes, guardar videos, imatges, treballs....i va dir que acabariem les próximes exposicions a classe.\nPer concluir l'entrada diré que jo personalment he apress molt sobre les exposicions, després de veurem expossant he arribat a la conclussió de que tots hi tenim vergonya i tots exposem igual així que a la próxima estic segur de que tots millorarem.\nPublicat per Ivan a 21:43


El GOB a la Mostra d’Entitats | GOB Menorca\nEl GOB a la Mostra d’Entitats\nDj, 30/09/2021 - 10:45\nDissabte que ve, 2 d’octubre al matí, el GOB serà a la Mostra d’Entitats de Menorca que tindrà lloc a la Plaça des Pins de Ciutadella. Serà un matí divertit amb activitats per a petits i grans organitzades per 22 entitats pertanyents al Fòrum ETS Menorca: dansa, circ, música, desfilades, batucada, showcooking... Aquesta serà la sisena Mostra d’Entitats. El Fòrum ETS Menorca cerca, així, seguir creant xarxa i col·laboració entre entitats i, al mateix temps, donar a conèixer i fer visible a la ciutadania la feina de cadascuna de les entitats no lucratives.\nD’aquesta manera, després de la Mostra del 2020, que se celebrà en format virtual atesa la situació sanitària, la VI Mostra recupera enguany el caliu de la presencialitat, i tindrà lloc dissabte dia 2 d’octubre, a la Plaça des Pins de Ciutadella, respectant totes les mesures de seguretat. En aquest sentit, aquesta jornada, que ha esdevingut un dels espais de trobada i de col·laboració de referència a Menorca, oferirà un espai dinàmic, lúdic i festiu, oferint un seguit d’activitats i tallers des de les 10h fins a les 14h, aptes per a tots els públics.\nLa Mostra començarà a les 10h tot articulant diversos espais: a les diferents zones des Pins, hi haurà tallers per a tots els públics i jocs tant infantils com juvenils; a l’escenari, hi haurà espectacles de música, de dansa, i fins i tot de circ acompanyat d’una bona batucada, i una desfilada de roba de segona mà!\nHi participaran 22 entitats ben diverses de Menorca, que representen la palesa fortalesa associativa de l’illa, com ara Amics de la Mar de Menorca, Art en Moviment, Arts a Menorca, Es Músics, Ass. Històrica de Futbol Menorquí, Batucada Esclat, Càritas, Creu Roja, Escoltes de Menorca, Formiga Arts Marcials, Fra Roger, GOB, Grup Folklòric Sant Isidre, Justícia Alimentària, Líthica, S’Espai de Circ i Som Energia. Comptant també amb la participació de la Coordinadora d’ONGD Illes Balears, de la Plataforma del Voluntariat de les Illes Balears i del Pla per a l’Impuls del Voluntariat a Menorca, la VI Mostra d’Entitats serà, en definitiva, una jornada articulada en torn a la col·laboració, la solidaritat, la sostenibilitat, l’intercanvi i la tradició.


Atenció i tractament de queixes i reclamacions\nLa gestió de queixes i reclamacions és una àrea de gran importància sobretot en la gestió de serveis. Qualsevol persona està en el seu dret de demandar una solució quan considera que se li ha fet una prestació indeguda d'un servei o no s'han atès les seves demandes. Però succeeix que en molts casos aquestes queixes poden ser manifestades d'una manera vehement, malsonant i fins i tot agressiva. Per això és primordial actuar des de la prevenció, formar al personal perquè sàpiguen gestionar situacions de queixa i més aquelles que siguin complexes, on a vegades el client no sempre té tota la raó.\nLa possibilitat d'enfrontar-se a una queixa i/o situació agressiva fomenta emocions desagradables en el professional: ansietat, incertesa, malestar,…i això acreix una pèrdua gradual del significat de la labor, menor implicació i acompliment. Professionals, entitats i institucions hem de posar fre a aquestes conductes bel·ligerants mitjançant actuacions proactives. I d'altra banda, les institucions i organitzacions han de saber acollir de manera correcta les queixes o suggeriments dels seus clients, perquè és una manera d'aprendre.\nJoaquin Muñoz. Llicenciat en Sociologia i Màster en Intel·ligència Emocional per la Universitat de Barcelona; Diplomat en Treball Social i Màster en Acció Participativa per la UPO (Sevilla) ; amb més de 20 anys treballant amb persones. És especialista en Intel·ligència Emocional i en com atendre les persones, practicant i formador en mindfulness, amb alt coneixement sobre dinàmiques grupals; expert a l'hora de treballar i desenvolupar competències i habilitats en els participants mitjançant accions vivencials. Conferenciant, escriptor i melòman practicant.\nEl termini d’inscripció finalitza el dia 31 de maig de 2022. La inscripció és gratuïta i el nombre de places, limitat. Per a la selecció de les inscripcions, es tindrà en compte la cobertura territorial (s’afavorirà la participació del màxim nombre possible d’ajuntaments), l’adequació al perfil del destinatari de l’acció formativa i l’ordre de recepció de les sol·licituds. La formalització de la inscripció es farà per mitjà del formulari que trobareu al web de la Federació: www.fmc.cat.\n6, 11 i 13 de juliol de 2022


Política de privacitat – ramardos.com\nLa confidencialitat, el secret professional i la seguretat són valors primordials de RAMAR 2, que assumeixen el compromís de garantir la privacitat de l’usuari o visitant a tot moment, i en totes les interaccions amb aquell. RAMAR 2 assumeix també el compromís de no recaptar informació innecessària sobre l’Usuari. Així mateix, ens comprometem a tractar amb extrema diligència la informació personal que l’Usuari pugui facilitar a través de la nostra web.\nDe conformitat amb la Llei Orgànica 15/1999 de Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD), i Reial decret 1720/2007 de desenvolupament de la LOPD, li informem que la utilització de determinats serveis a la nostra pàgina web requereix que ens faciliti determinats dades personals a través de formularis de registre o mitjançant l’enviament de missatges de correu electrònic, i que aquests seran objecte de tractament i incorporats als fitxers de RAMAR 2, titular i responsable del mateix. L’enviament referit de les dades personals constitueix el consentiment exprés al tractament dels mateixos, si bé de caràcter revocable i sense efectes retroactius.\nLa nostra pàgina Web, recull les seves dades personals mitjançant la recepció de diversos formularis i a través del correu electrònic on pot sol·licitar-nos qualsevol tipus d’informació, aclariment o dubte. L’enviament dels mateixos implica la seva autorització a incorporar-los als nostres fitxers corresponents, si RAMAR 2 ho considera convenient, i aquests estaran regulats per les presents polítiques de privacitat. Les seves dades seran incorporades als nostres fitxers de tractament de dades.\nRAMAR 2 es reserven el dret de decidir la incorporació o no de les seves dades personals als seus fitxers.\nA qualsevol moment podrà exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició prevists en la llei mitjançant escrit signat dirigit a la RAMAR 2 en les adreces :\nVia Massagué, 37-39 08201 SABADELL (BARCELONA).\nPer enviar un correu electrònic a RAMAR 2 ESO enviï-ho a l’adreça de correu electrònic eso@ramardos.com respectivament.\nEscola Pia, 27-33 08201 SABADELL (BARCELONA).\nPer enviar un correu electrònic a RAMAR 2 Batxillerat enviï-ho a l’adreça de correu electrònic batxillerat@ramardos.com respectivament.\nRAMAR 2 els informa que les seves dades són tractades confidencialment i són utilitzats exclusivament de manera interna i per a les finalitats indicades. Per tant, no cedim ni comuniquem a cap tercer les teves dades, excepte en els casos legalment previstos, o que l’USUARI ens ho autoritzi expressament.\nAmb l’objectiu de salvaguardar la seguretat de les seves dades personals, li informem que RAMAR 2 ha adoptat totes les mesures tècniques i organitzatives necessàries per garantir la seguretat de les dades personals subministrades de la seva alteració, pèrdua, i tractaments o accessos no autoritzats, tal com exigeix el Reial decret 1720/2007 regula el reglament de mesures de seguretat dels fitxers que continguin dades de caràcter personal.\nConsiderem que si no cancel·la les seves dades personals expressament dels nostres fitxers, continua interessat a seguir incorporat als mateixos fins que RAMAR 2 ho considera oportú i mentre sigui adequat a la finalitat per la qual es van obtenir.\nRAMAR 2 no es fa responsable de la política de privacitat respecte a les dades personals que pugui facilitar a tercers per mitjà dels enllaços disponibles a la nostra pàgina web.\nRAMAR 2 pot modificar les presents polítiques de privacitat per adaptar-les a les modificacions que es produeixi a la nostra web, així com modificacions legislatives o jurisprudencials sobre dades personals que vagin apareixent, per la qual cosa exigeix la seva lectura, cada vegada que ens faciliti les seves dades a través d’aquesta Web.


VOTACIÓ ORDINÀRIA C’s, PSC i PP van demanar una votació pública per crida, però JxSí i CUP ho van refusar. P.VIRGILI\nBarcelonaUn any després que quasi dos milions de persones dipositessin el sí a la independència en la votació del 9-N, el Parlament exercia el primer pas cap a la desconnexió de l’Estat, fruit del mandat sorgit als comicis del 27-S. Un debat crispat, precedit d’amenaces des del govern espanyol i farcit de retrets, que es produïa hores abans de l’inici del debat d’investidura, sense acord entre Junts pel Sí i la CUP per escollir un president. La declaració rupturista, que declara “deslegitimat” el Tribunal Constitucional (TC) i marca l’inici del camí cap a l’estat català “independent en forma de república”, es va aprovar ahir per 72 vots a favor i 63 en contra. Cap sorpresa tot i els intents de Junts pel Sí (JxSí) i la CUP d’esgarrapar el suport de Catalunya Sí que es Pot (CSQP) en els punts del text amb més accent social. No se’n van sortir: no sense tensions internes, els de Lluís Rabell van alinear-se amb C’s, el PSC i el PP.


Escoles associades – Page 12 – Unesco Andorra\nCategory: Escoles associades\nActualitat Dia Internacional de les Muntanyes Escoles associades\nPost date 1 desembre 2014\nEl dia 11 de desmembre s’ha celebrat el Dia Internacional de les Muntanyes.\nUn any més, la Comissió Nacional Andorrana per a la UNESCO, col·labora amb el Comú d’Ordino i Carving.\nEnguany ha tingut lloc una conferència de l’alpinista suïs, Ueli Steck, a les 21 hores a l’Auditori Nacional d’Andorra.\nEl mateix dia a la tarda, s’ha fet una xerrada als alumnes de segona ensenyança de l’Escola Andorrana d’Ordino.\nEscola Andorrana de segona ensenyança d’Ordino:\nArticle El Periòdic d’Andorra\nArticle Bon Dia\nArticle Mes Andorra\nEscoles associades Uncategorized\nPost date 18 juliol 2014\nMemòries d’activitats de les Escoles Associades\nINFORME ANYAL DEL CURS ESCOLAR 2013/2014\nFOTOGRAFIES ACTIVITATS 2013/2014\nCOL·LEGI SAGRADA FAMÍLIA D’ESCALDES-ENGORDANY\nESCOLA ANDORRANA DE SEGONA ENSENYANÇA DE SANTA COLOMA I DEL ROC\nActualitat Escoles associades\nPost date 20 juny 2014\n60 Aniversari Actualitat Escoles associades\nPost date 10 abril 2014\nPost date 30 gener 2014\nLes escoles de la xarxa d’escoles associades de la Unesco d’Espanya, en col·laboració amb la xarxa d’escoles de Portugal, van presentar un projecte per recollir poemes del món en diverses llengües. Hi ha participat el Col·legi M. Janer i l’Escola Andorrana de segona ensenyança de Santa Coloma.\nEn aquest link, hi trobareu tot el que ha estat publicat referent a aquesta activitat.\nPost date 25 maig 2011\nNo Comments on XII Trobada de joves científics de la xarxa d’escoles associades a la Unesco\nTags escoles, Escoles Associades, escoles associades a la Unesco, trobada de joves, Unesco, xarxa d’escoles


Campanya de finançament col·lectiu d'una instal·lació d'energia solar d'autoconsum per a la producció de làctics de Granja Mas Colomer (El Pla de l'Estany, Girona)\nImport : 31.700€\nUbicació: Esponellà, ES\nPromogut per DARNÉS JUNCÀ, S.C.P. (Granja Mas Colomer)\nGranja Mas Colomer és una empresa familiar dedicada a la producció de làctics de proximitat: llet fresca i iogurts artesans, a la comarca del Pla de l'Estany (Girona).\nAra han decidit fer una aposta per la sostenibilitat i el respecte al medi ambient amb aquesta campanya de préstec col·lectiu a Ecrowd! mitjançant la qual finançaran una instal·lació d'energia solar d'autoconsum de 20kW de potència per a les seves pròpies instal·lacions.\nGranja Mas Colomer situada al municipi d’Esponellà, a la comarca del Pla de l’Estany. És una petita explotació familiar que des de fa 4 generacions es dedica a les vaques lleteres.\nEl 2012 fem un pas més i vam construir un obrador a la mateixa granja, així doncs iniciàvem el projecte de l’elaboració dels nostres propis productes amb la llet de les nostres vaques.\nTots els productes estan fets amb llet acabada de munyir i d’alta qualitat. Això significa que conserva tot el gust i nutrients, sense perdre el caràcter de producte de qualitat, de proximitat, sa i gustós.\nTenim servei diari de repartiment a botigues i restaurants amb la intenció d’apropar-vos els productes directament del pagès al consumidor.\nInstal·lació d'autoconsum solar de 20 kW de potència, formada per 50 plaques solars de 400W Sunpower que s'instal·laran mitjançant estructura d'alumini sobre la coberta de la granja, un inversor Huawei i un transformador Carlo Gavatzi (ja que la instal·lació és trifàsica).\nS'estima que l'energia produïda s'autoconsumirá en un 90%, i que generarà un estalvi del 23,8% sobre l'energia consumida actualment. L'energia excedent s'injectarà a la xarxa i es compensarà a les factures següents.\nS'estima que amb aquesta instal·lació es produirà una reducció d'emissions de CO2 de 9 Tm/any de la granja.\nProjecte realitzat per l'enginyeria:\nGaranties de l'préstec col·lectiu:\nAquest préstec col·lectiu compta amb la garantia personal il·limitada de la societat sol·licitant, DARNÉS JUNCÀ SCP, així com amb l'aval solidari dels dos socis majoritaris de l'empresa.


Ciències ambientals11/12/2020Albert Calbet\nPer als que no hàgiu llegit el meu post “Els copèpodes, uns grans desconeguts, però de vital importància al mar”, us recomano que ho feu abans d’endinsar-vos en l’apassionant lectura d’aquest. Resumint, però, per als més mandrosos, els copèpodes són petits crustacis de vital importància en les xarxes tròfiques marines, car són l’aliment de moltes espècies de peixos i són uns consumidors clau dels productors primaris i protozous. A més, possiblement són el grup d’animals pluricel·lulars més abundant del planeta. Dit això, em sembla que no queda cap dubte de per què és important parlar de com s’aparellen i es reprodueixen aquestes criatures.\nPer començar són organismes amb dos sexes diferenciats, que necessiten la còpula per reproduir-se. La reproducció és en forma d’ous que, o bé alliberen al mar o porten a sobre (a la base de l’abdomen) fins que les larves, anomenades nauplis, trenquen la closca i surten. Fins aquí sembla fàcil, el problema s'escau primer de tot a trobar una parella adequada, és a dir, de la mateixa espècie i sexe oposat.\nSi pensem que en els primers 1.000 metres (on podem trobar copèpodes) dels oceans del planeta hi ha uns 361 milions de km3 d’aigua, i que un copèpode per terme mitjà no fa gaire més d’un mil·límetre i que no té ulls, un pot començar a pensar en la dificultat que comporta trobar la mitja taronja. Tot un repte! L’evolució, però, és molt sàvia i ha dotat els copèpodes d’estratègies per tal d’ajudar en aquesta àrdua tasca. Bàsicament, depenent de l’espècie, es poden valer de dues estratègies per trobar parella: feromones o patrons natatoris.\nLes feromones són substàncies químiques amb diferents funcions en els éssers vius, entre les quals la reproducció. Els mascles de copèpodes no en són una excepció, i moltes espècies es basen a localitzar aquestes substàncies que allibera la femella. No és pas senzill, perquè les feromones són de vida curta i qualsevol petita turbulència pot diluir i fer desaparèixer el senyal. Els copèpodes localitzen i identifiquen les molècules de les feromones de les femelles de la seva espècie amb uns receptors especials de les antenes. Un cop identificat positivament un senyal químic, segueixen el camí que ha fet la femella fins que la troben.\nAltres espècies tenen un sistema més curiós per identificar les femelles adients. Els mascles neden constantment fins que detecten hidromecànicament (també per receptors a les antenes) un altre copèpode. Llavors es posen a efectuar una mena de dansa ritual a base de petits bots de longitud i freqüència determinada. Si l’altre copèpode li segueix el compàs, vol dir que és la femella adequada i pot començar la còpula, si no, ha de començar de nou i seguir buscant.\nAquest sistema de localització de femelles és menys eficient que el de feromones, i només es dona en espècies que presenten abundàncies altes al medi marí i normalment amb proporcions semblants de mascles i femelles.\nUn cop trobada la mitja taronja, què passa?\nDoncs, un cop s’ha identificat la parella, s’ha de produir la còpula. En crustacis això no és gaire senzill. En el cas dels copèpodes els mascles atrapen i subjecten la femella amb una antena modificada per a tal efecte, normalment més musculada que l’altra. Quan la femella està immobilitzada fan servir el darrer parell de potes del tòrax (el cinquè), que també està molt modificat i és diferent en cada espècie, per tal d’enganxar un paquetet d’esperma a l’entrada de l’orifici genital de la femella. Tot un acte de malabarisme. Fet això, només ens cal esperar que el final sigui feliç i que pocs dies després tinguem una nova posta d’ous fertilitzats.


És el lema existencial de tot ens viu, tant si és un bacteri com si és tota una nació. En general, la vida s'alimenta de vida. La veu que va tronar al cosmos després que el paradís tanqués les portes devia sonar més o menys així: «…I ara ¡mengeu-vos els uns als altres!». La màxima il·lusió d'un ésser viu és seguir viu, però ¿com es pot aconseguir en un paisatge trufat d'altres éssers amb idèntica pretensió? ¿Com es pot augmentar la probabilitat de menjar i disminuir la de ser menjat? Abans que la selecció natural inventés la cultura, en la vida silvestre ja triomfaven tres potents idees, dues d'elles, per cert, en aparent contradicció. Es tracta de l'art de desaparèixer (comportament críptic), de l'art de destacar (comportament aposemàtic) i de l'art de fer-se passar pel que no s'és (comportament mimètic).\nL'art de desaparèixer consisteix a confondre's amb l'entorn per passar desapercebut tant per a un eventual depredador com per a una presumpta presa. És el cas del llenguado, dissimulat en la sorra del fons; o el del camaleó, vestit amb el verd exacte de la vegetació circumdant. Però, ves per on, la idea contrària també funciona. És quan un individu és verinós (o de sabor repugnant). Passar desapercebut seria ara tràgicament irreversible tant per al depredador (que mor enverinat) com per a la presa (que mor devorada). S'ha d'avisar del perill i fer d'això una bona pedagogia. És l'art de destacar. Una solució habitual es basa en el contrast que dóna l'alternança de dos colors com el negre i el groc. En aquest resultat convergeixen -¡i per la mateixa raó!- vespes, salamandres, granotetes verinoses, els taxis de Barcelona, certs senyals de trànsit o la samarreta del Peñarol.\nPerò aquí també existeix la tercera via. És la pura simulació que aprofita un prestigi guanyat per un altre o que disfruta d'una confiança que s'ha merescut un tercer. Hi ha aranyes que semblen formigues i viuen tranquil·lament entre elles fins que els agafa gana i es mengen la que tenen més a prop (d'on es dedueix que les formigues, amb sis potes, encara no s'han adonat que les aranyes en tenen vuit). També existeixen serps inofensives, com la falsa coral, que inspiren un gran respecte gràcies al fet que s'assemblen molt a altres que sí que són letals.\nNo hi ha estratègia que no pugui fallar. Si les tres arts fossin completament infal·libles, es donaria una situació insostenible: totes les preses se salven sempre, al mateix temps que tots els depredadors l'encerten amb tots els seus intents de matar. Però de sobte, amb l'emergència de la intel·ligència simbòlica i de la cultura, apareix una novetat en l'evolució: és el concepte projecte dissenyat per anticipar la incertesa.\nL'humà és un ésser social que viu en el si de tota classe de col·lectius (nacions, religions, clubs). Tot humà té una identitat individual irrepetible i una o diverses identitats col·lectives. La cohesió interna enforteix la identitat del grup però qüestiona la identitat individual. En un extrem hi ha el totalitarisme, que imposa una identitat col·lectiva que ofega i humilia la de l'individu. A l'altre extrem hi ha la marginació, que desorienta l'humà fins a convertir-lo en un ésser asocial. Potser és aquesta la qüestió fonamental de la sociologia: una mena de llei de l'oferta i la demanda entre les llibertats individuals i les restriccions col·lectives. Metafòricament, es pot parlar una altra vegada de menjar i no ser menjat. La novetat teòrica està ara no únicament en el fet que a l'exterior d'un col·lectiu hi ha la resta dels col·lectius (altres nacions, altres religions, altres clubs), sinó que a l'exterior d'un individu també hi ha la resta dels individus d'un mateix col·lectiu (compatriotes, coreligionaris, consocis).\nAquesta complexíssima i delicadíssima qüestió està potser en la base de la història de la infàmia humana. ¿Quins són els bons arguments que recomanen la creació i perseverança d'un col·lectiu humà? ¿Quins són en canvi les seves trampes i els seus trucs? Comprendre el que és natural serveix per valorar el que és cultural. Per això no és mala idea rastrejar la història humana a la recerca de trucs críptics, de banderes aposemàtiques i de fantasies mimètiques.\nExisteixen dos classes d'arguments (i també de trampes): els que apel·len a un passat compartit (tradició, història) i els que aspiren a compartir un futur (projecte, expectatives). Una balena blava de 200 tones s'assembla més per dins que per fora a una musaranya de 2 grams perquè les dues criatures comparteixen un passat de mamífers (homologia); no obstant, una balena s'assembla més per fora que per dins al tauró més gran, només deu vegades més petit, perquè tots dos aspiren a un projecte comú: viure a l'oceà (convergència).\nJorge Wagensberg, Menjar i no ser menjat, el periodico.cat, 14/12/2014


SETMANA SANTA DE MATARÓ: Josep Maria Palomer ha estat cridat a la Casa del Pare.\nJosep Maria Palomer ha estat cridat a la Casa del Pare.\nAvui cinquè diumenge de Pasqua ha estat cridat a la Casa del Pare en Josep Maria Palomer i Julià a l'edat de 83 anys.\nEn Josep Maria Palomer va ser un notable actiu de la recuperació d’aquesta bella i antiga tradició a la ciutat a la segona meitat dels anys vuitanta i impulsor a principis dels noranta.\nL’any 2016 va ser reconegut per la Comissió de Setmana Santa, durant l’acte d’homenatge a totes les persones recuperades i impulsores de les confraries i germandats després de la seva desaparició, i se li va fer entrega de l’escut i primera medalla de la Comissió davant de l’altar del Roser de la Basílica de Santa Maria.\nActualment era president honorífic de la Confraria de l’Oració del Senyor a l’Hort, entitat a la qual sempre havia estat vinculat des de petit.\nPreguem per ell, brilli el llum etern d’esperança en la resurrecció i desitgem que sigui acollit per Nostre Jesús al Cel.\nSi voleu oferir un mostra de condol ho podreu fer aquí.\nConsulteu el quadre d'honors de la Setmana Santa mataronina aquí.\nLa fundació ( refundació) de la Confraria de l'Oració del Senyor a l'Hort de Mataró\nHi ha constància que al segle XVII hi havia un pas dedicat a l’Oració del Senyor a l’Hort. Amb la construcció de les cases de l’Esplanada, pertanyents a les Caputxines de Mataró, va passar a estar desat a casa de la família que el custodiava.\nSegons es deia, era un pas amb gran mèrit artístic, on Jesús estava resant i al seu costat dormien Sant Joan i Sant Jaume. Era un pas que processionava la nit del Dijous Sant a Mataró i era portat pel gremi de construcció de mahons, i amb posterioritat a Santa Anna, coneguts com els braçers i comparets ( pagesos).\nAmb la Guerra Civil aquest pas va desaparèixer.\nL’any 1944 es va adquirir un nou pas processional obra de Martí Casals i es va fundar l’actual Confraria de l’Oració del Senyor a l’Hort. A la seva benedicció en Diumenge de Rams va assistir un gran nombre de franciscans i també el mateix provincial de l’ordre.\nAquesta estava adscrita a la comunitat franciscana que tenia seu a la parròquia de Montserrat (desapareguda, ubicació actual carrer Biada i Ronda Barceló) i que depenia de Sant Josep.\nL’any 1947 la confraria va ser autoritzada canònicament i poc després l’ordre franciscana va deixar la parròquia. En aquest moment la Confraria va tenir la direcció de Jesús Illa i Ramón Prats\nLa Confraria va ser molt activa i el pas era portat per vint membres, fins a la desaparició de les processons a Mataró l’any 1969.\nEl Misteri de l’Hort i Josep Maria Palomer.\nMoment de l'atorgament de la medalla.\nA mitjans dels anys vuitanta un sèrie d’antic membres de les confraries mataronines van decidir recuperar aquella tradició amb no poques dificultats.\nLa primera processó, la de 1986, va sortir el Misteri de l’Oració del Senyor a l’Hort i el Sant Crist de la Bona Mort.\nEn Josep Maria Palomer n’era un dels responsables del Misteri de l’Hort. Havia estat un dels pocs joves que quedaven de l’antiga confraria i ara era un dels adults que apostava per a que pogués processionar. I així va ser.\nVa impulsar la confraria durant els primers anys essent actiu fins a mitjans dels anys noranta.\nImatge antiga de l'Oració a l'Hort.\nEl 2 d’abril de 1995 es va beneir una nova imatge de l’Oració del Senyor a l’Hort, obra de l’escola religiosa catalana d’Olot.\nL’antiga imatge de la ciutat, va ser custodiada i desada per part d’en Josep Maria Palomer fins l’any 2011, quan va veure la llum en una magna exposició sobre les antigues imatges de la ciutat de Mataró amb motiu del cinquè congrés català de confraries i germandats.\nPoc després aquesta imatge rep veneració a la Casa Germandat de la Confraria de la Nostra Senyora de la Soledad al barri de Cirera.\nActualment la Confraria continua activa, processiona a la Nit del Silenci el Dijous Sant i a la processó General de Mataró.\nAquest any 2020, aquest misteri va ser el motiu de la Setmana Santa mataronina.\nHomenatge insitucional als recuperadors de la Setmana Santa de Mataró l'any 2016.\nEtiquetas: 2020, història Mataró


Comencen les obres de millora de la C-55 als termes de Monistrol de Montserrat i Castellbell i el Vilar - Manresa Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » Comencen les obres de millora de la C-55 als termes de Monistrol de Montserrat i Castellbell i el Vilar\nComencen les obres de millora de la C-55 als termes de Monistrol de Montserrat i Castellbell i el Vilar\nEl tram que es millora té 410 metres\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat va iniciar ahir es obres de millora de la seguretat viària en un tram de 710 metres de la C-55, en els termes municipals de Monistrol de Montserrat i Castellbell i el Vilar, prop de l’enllaç amb la C-58.\nAquesta actuació inclourà la separació dels dos sentits de circulació mitjançant un zebrat central, la reducció del carril per a vehicles lents per tal de definir millor les trajectòries dels vehicles, l’eliminació d’un canvi de sentit i l’estesa d’una nova capa de ferm.\nAquest punt registra un trànsit de 14.461 vehicles diaris de mitjana. L’objectiu d’aquestes obres és millorar la seguretat en els punts més conflictius i contribuir a la reducció de l’accidentalitat. La C-55 enllaça en aquest tram les poblacions de Monistrol de Montserrat i Sant Vicenç de Castellet, tot donant accés als polígons El Tortuguer i El Mas, així com a la C-58.\nLes obres, que tindran una durada aproximada de tres setmanes, s’han iniciat amb les tasques preliminars replanteig i senyalització de les zones d’obra així com la demolició i el repicat de la illeta per posteriorment dur a terme els treballs de construcció de la illeta i afermat.\nL’estesa de la nova capa de ferm es realitzarà en horari nocturn. Segons quines siguin les necessitats de l’obra, es tallarà un carril i es facilitarà l’accés pel que resti obert. Puntualment també es tallaran els ramals de sortida i entrada a la C-58, donant alternativa al transit afectat.\nEl pas següent serà la implantació de la senyalització horitzontal, vertical i l’abalisament. Es finalitzarà amb la col·locació dels sistemes de contenció i a la senyalització horitzontal amb pintura termoplàstica.\nTotes aquestes feines tindran afectacions al trànsit, que consistiran en la reducció de l’amplada dels carrils de circulació, mantenint sempre un per sentit.\n#C-55 #C-58 #Castellbell i el Vilar #Monistrol de Montserrat #obres\nTerritori impulsa obres de millora de la seguretat viària a la C-58\nLa Generalitat instal·larà una barrera de separació per millorar la seguretat a la C-58


El blog dels mediadors d'assegurances: Reflexions...\nJa hem transcorregut aquest primer quart del 2016, portant com sempre les noves il·lusions i la sensibilitat a flor de pell, sobretot pel 2015 tan especial que hem tingut i clos de manera extraordinària.\nVaig felicitar personalment tots els membres de la Comissió Organitzadora dels actes del 50è aniversari del nostre col·legi (COC50), en la reunió de cloenda que vàrem tenir el gener, per tota la feina feta de difusió del que representa la mediació; ara, però, des d’aquesta plana dos, vull tornar a fer palès aquest agraïment i que quedin per escrit les ganes, les il·lusions, la força, l’originalitat, la dedicació i l’esforç que varen bullir als caps per poder dur a terme els dotze actes durant tot l’any passat.\nDesprés de l’intens 2015 viscut amb la celebració del 50è aniversari de la nostra institució, com deia, aquest any no ens po· dem quedar enrere, sobretot en el que fa referència a la formació continuada i també a la difusió de la nostra tasca.\nFa pocs dies, exactament el 23/02/2016, es va publicar la nova Directiva de Distribució d’Assegurances (IDD), que ens implicarà a tots, tant entitats asseguradores com me· diadors. Entre d’altres qüestions, i a fi que el client final tingui una major transparència a l’hora d’acompanyar els productes assegura· dors, caldrà fer un resum de les caracterís· tiques del producte contractat. Som davant la difícil tasca de les legislacions europees en matèria de distribució d’assegurances perquè les normes siguin cada cop més homogènies, tot i que ho veig molt difícil al meu entendre, per diversos motius, socio· econòmics, professionals, culturals, etc. però és bo si cada cop anem apropant aquestes diferències.\nQuan parlava dels objectius en què hem de pensar per a aquest any, i tal com deia en la darrera assemblea del Col·legi, una fita que no podem perdre de vista és la defensa dels interessos dels nostres col·legiats, lluitant de forma clara, exigent i contundent contra aquells que distribueixen les assegurances com un a més a més, per obligació, per im·posició, sense motius, i quasi d’una forma “aprofessional”, i cal també que destaquem la feina de la mediació professional col·legia·da, diferenciant clarament la PROFESIONA·LITAT per davant de la col·locació dirigida i sense resposta en el després.\nCom deia al principi, “reflexions”, però no només es tracta d’uns pensaments desor·denats, sinó d’un camí a seguir, el nostre, ple de dificultats, però també ple d’alegries i recompenses personals i professionals.\nPublicat per Mediadors Girona a 0:21


Europe Direct Barcelona: Treure els draps bruts\nEurope Direct Barcelona\nEspai de Reflexió Ciutadana sobre l’Europa que volem\nTreure els draps bruts\nCrec que mai s’havia parlat tant de l’UE ni amb tanta profunditat: premsa escrita, televisió, internet, xarxes socials... En certa forma, l’UE sempre havia buscat tenir més rellevància en la societat i diguem que en la situació actual, ho ha aconseguit. Caldria analitzar si per bé o per mal, però de totes maneres ja feia una pila d’anys que des de les institucions europees s’havia observat com la cobertura dels mitjans de comunicació sobre la UE i per conseqüència, la percepció de la majoria de l’opinió pública, tendia a ser en to crític o negatiu. Aquest aspecte, sumat a que la classe política nacional ja li anava bé en algunes ocasions el discurs de que “la culpa és de Brussel•les”, ha fet que la població s’hagi sentit tradicionalment allunyada del projecte europeu. Bé, si més no, aquest n’ha estat un dels factors. El que no vol dir que la majoria de la ciutadania (en el cas d’Espanya) hagi estat sempre a favor de la pertinència a l’UE i a l’€, com ho mostren les diferents enquestes publicades els últims anys. Entenem aquest suport als beneficis que ens ha reportat pertànyer a aquesta singular organització internacional i que la ciutadania hem vist transformar el nostre territori i les nostres condicions sòcioeconòmiques. Però ara ja fa més de 3 anys que la “fabulosa” crisi està espolsant algunes catifes (el que no garanteix al 100% que la pols torni a caure al mateix lloc) i corren rius de tinta sobre alguns dels assumptes més espinosos de l’UE que feia temps que estaven sobre la taula però que no ocupaven la primera línia de foc. A tall d’exemple, el desitjat oasi que suposaria la unió fiscal i monetària i de la qual s’està preparant el terreny per als pròxims mesos, és un tema que ja fa anys que sobresortia com un dels punts dèbils de la zona €. Recordo al 2007 quan un servidor va tenir l’oportunitat d’estudiar a l’Université d’Strasbourg i rebre les ensenyances de M.Dévoluy (membre de l’Observatoire des politiques économiques en Europe http://www.opee.unistra.fr/ ). Ell, federalista convençut, insistia un i altre cop en la idea de que la creació d’una unió monetària sense una unió fiscal era una bomba de rellotgeria… i sembla que l’artefacte ha esclatat! La situació actual brinda una oportunitat a les institucions europees i a tots aquells responsables polítics convençuts del projecte europeu per tal d’explicar l’envergadura del projecte que es va iniciar al 1951. El panorama actual no és potser el més engrescador, però sempre ens ha de quedar un bri d’esperança per a que es puguin sacsejar consciències i fer avançar la nau. Que els draps bruts surtin a relluir i que tothom posi les cartes damunt la taula. Adrià Calvet Casajuana.\nPublicat per Europe Direct Barcelona a 10:55\nBlog EuropeDirect Barcelona, reflexionem sobre l’Europa que volem\nTrobar resposta a les qüestions que se’ns plantegen als ciutadans i ciutadanes sobre la Unió Europea i les seves institucions no és sempre fàcil. Els canals per accedir a aquesta informació sovint es desconeixen, la terminologia europea és complexa i el ciutadà i la ciutadana tendeixen a veure la realitat europea com quelcom d’allunyat de la seva vida quotidiana i de les seves preocupacions immediates.\nPer apropar Europa al carrer, la Comissió Europea cofinancia la Xarxa de Punts d’Informació Europe-Direct, un servei àgil de resposta a preguntes sobre la UE i les seves institucions de fàcil accés per a la ciutadania i que compta ja amb més de 500 centres a tota Europa, a més d’un telèfon de consulta gratuït.\nEl 2009 la Diputació de Barcelona, a través de la Direcció de Relacions Internacionals, va ser seleccionada com a Punt d’Informació Europeu, per a la demarcació de la Província de Barcelona, inaugurat el passat 18 de maig sota el nom de EuropeDirect Barcelona. El seu objectiu és aconseguir en tot el territori la millora de la comunicació entre la UE i les seves institucions amb la ciutadania, a més de donar a conèixer les seves prioritats i accions davant la societat europea per poder sol·licitar la seva implicació i participació.\nEl punt físic del Centre EuropeDirect Barcelona es troba situat a l’edifici del Rellotge, C/Urgell 187 de Barcelona, on us podeu adreçar de 10 a 14 hores per fer les vostres consultes.\nEl Blog Europe-Direct Barcelona vol ser un mitjà dinàmic d’intercanvi, participació i reflexió per a la ciutadania. Vol incitar a la lliure expressió d’opinions i inquietuds sobre Europa, sempre sota els criteris del respecte i convivència, i sobre tots aquells temes d’abast europeu que afecten a la ciutadania, tant de manera quotidiana i pràctica, com de manera intel·lectual. Entre totes i tots pensem Europa, reflexionem Europa, enriquim Europa, construïm Europa. La vostra participació serà benvinguda, us animem a participar en aquest espai de reflexió ciutadana. Benvinguts i benvingudes a aquest blog!\nNormes d'ús d'aquest Blog\nLes normes d’ús d’aquest blog són les que indiquen el més elemental sentit comú i de convivència i que poden resumir-se en ‘respecte a l’opinió aliena’ i ‘molt bon tracte’ en tots els intercanvis. L’usuari haurà d’abstenir-se de:\n- repetir o enviar de forma massiva comentaris que dificultin la participació en el blog de la resta d’usuaris.\n- Enviar missatges que no s’adeqüin al post o blog proposat\n- Incloure números de telèfon o adreces personals.\n- Anunciar o posar a la venda qualsevol bé o servei, promoure enquestes, concursos o cadenes de cartes.\n- Distribuir continguts de forma il·lícita.\n- Difondre informacions o materials difamatoris, obscens, indecents o il·lícits o que infringeixin les normes.\n- Difamar, injuriar, esperonar, assetjar, amenaçar o assumir qualsevol tipus de conducta que vulneri els drets d’altres.\n- Violar la dignitat de la persona i discriminar per motius de raça, sexe, religió, opinió, nacionalitat, discapacitat o qualsevulla altra circumstància personal o social.\n- Utilitzar el blog per propòsits il·legals o contraris a la legislació vigent.\nL’equip del blog es reserva el dret a suprimir, per qualsevol raó i sense previ avís, qualsevol comentari o opció d’incloure comentaris en el blog.\nGaudeixin d’aquest servei gratuït


Notícies - Els Geganters de Sant Cugat assajaran al Celler Modernista\nEls Geganters de Sant Cugat assajaran al Celler Modernista\nEls Gegants participen al Rosselló en el 10è aniversari dels Gegants d'Argelers (28/set/14)\nEls Gegants i els Bastoners de Sant Cugat se sumen a la V de Barcelona ( 7/set/14)\nGegants d'arreu de Catalunya es llueixen pels carrers de la ciutat (28/jun/14)\nEl Celler Modernista és el nou espai on assajaran els Geganters / Foto: Localpres\nel 7/oct/14 Mikel Vilalta Cultura PDF\nEls Geganters de Sant Cugat tindran un local per assajar les coreografies, el Celler Modernista. L'entitat de cultura popular ha arribat a un acord amb l'Ajuntament per poder disposar de l'espai cobert per preparar les noves coreografies els dijous de sis a set de la tarda.\nFins ara, els Geganters assajaven els seus balls a la plaça de l'Om i mantenien les seves reunions a la Casa de Cultura. Aquest emplaçament es mantindrà com a seu de l'entitat, però a partir d'ara els assajos es traslladaran al Celler Modernista.\nEl representant de la comissió de ball dels Geganters, Ferran Ballester, ha explicat a Cugat.cat que necessitaven un espai cobert perquè a l'hivern és difícil peparar els balls a l'aire lliure.\nSi volem assajar durant tot l'any ens cal un espai cobert. Aquesta funció la compleix el Celler Modernista.\nEls assajos tindran lloc cada dijous de sis a set de la tarda. Ballester ha explicat que en els propers mesos prepararan una nova versió del ball Paga-li Joan per portar-la a les places i cercaviles de diversos pobles i també recuperaran el ball de la Marina.\nVisita la web dels Geganters


Totes les iniciatives posades en marxa pels equips de Col·lab estan enquadrades dins de l'estratègia Missions València 2030, que té com a objectiu construir una ciutat més saludable, sostenible, compartida i pròspera.\nL'acceleradora pública de projectes de triple impacte de Las Naves, centre d'innovació de l'Ajuntament de València, tanca el seu quart programa.\nCol·lab, acceleradora pública del centre d'innovació Las Naves, ha posat el fermall d'or a la quarta edició dels seus programes amb la celebració del Demo Day, esdeveniment en el qual totes les startups participants van presentar les solucions desenvolupades. En el transcurs de l'esdeveniment, l'organització de Col·lab va premiar a les que van ser considerades les tres millors solucions accelerades en aquesta edició: les de RH en Positiu, per a facilitar les connexions entre persones i empreses en processos de cerca i selecció en línia d'ocupació; Valua, que ofereix solucions innovadores a més de 40 tallers i artistes fallers per a obrir nous nínxols de negoci, i Jibu H20, que ha dissenyat unes fonts intel·ligents contactless que permeten emplenar envasos reutilitzables i evitar el desaprofitament de botelles de plàstic.\nMarta Chillarón, directora de Las Naves, va destacar “el gran nivell i la solidesa dels projectes en els quals s'ha treballat en aquesta quarta edició, com demostra el fet que molts d'ells ja han validat un model de negoci, estan comercialitzant els seus productes i serveis i expandint-se a nivell nacional i internacional. Són exemple del potencial de l'emprenedoria amb triple impacte i dels seus efectes positius reals, en les persones i en els entorns en els quals viuen”.\nEn aquesta línia, Marcos L. Lacruz, representant de BigBan Inversores Privados -entitat que va entregar el premi en la categoria de Pre-Acceleració-, va felicitar a tots els equips que van participar en l'esdeveniment i els va transmetre “el gran interés per part dels inversors a donar suport a projectes lligats a la sostenibilitat i a l'impacte social”.\nLes millors propostes de la quarta edició\nJibu H20 ha culminat la seua trajectòria en Col·lab després de passar pels tres programes de l'acceleradora, ‘Pre-Acceleració’, ‘Acceleració’ i ‘Scale-Up’. Ha posat en marxa una xarxa de fonts intel·ligents (refilling stations) que actuen com a punts de subministrament d'aigua potable filtrada i que s'activen sense contacte. Després de validar la seua proposta en l'acceleradora pública, la startup està instal·lant els seus primers dispensadors en empreses i espais públics, tant en la Comunitat Valenciana com a Catalunya. Estima que, en els últims sis mesos, ha contribuït a evitar l'ús de més de 10.000 botelles de plàstic.\nValua, premiada en la categoria de ‘Acceleració’, té com a objectiu posar en valor l'ofici d'artista faller, obrint noves línies de negoci i contribuint a la seua desestacionalització. Entre les seues propostes, ofereix projectes artístics i creatius per a entitats, empreses o particulars, com per exemple ninots personalitzats. Les seues creacions han viatjat ja per tota Espanya i a diversos punts d'Europa.\nEn ‘Pre-Acceleració’, RH en Positiu ha desenvolupat una plataforma pròpia especialitzada en la gestió d'esdeveniments digitals en els quals connecta a persones a la recerca d'ocupació amb empreses que necessiten ampliar la seua plantilla. Després de validar el seu model en la Comunitat Valenciana, planeja realitzar esdeveniments centrats en cadascuna de les províncies d'Espanya. La seua plataforma ha permés ja a més de 1.000 persones trobar un lloc de treball.\nEls tres equips premiats en el Demo Day han rebut una aportació econòmica per a impulsar el desenvolupament dels seus projectes. En Pre-Acceleració (programa per a iniciatives que estan buscant la validació i el reforç del seu model de negoci), 3.000 euros; en Acceleració (per a aquelles que han validat el seu model de negoci i han iniciat la comercialització o estan a punt de fer-ho), 4.000 euros, i en Scale-Up (empreses en procés de consolidació de l'equip i creixement del model de negoci i vendes), 5.000 euros.\nSolucions amb impacte positiu\nEn la categoria de Pre-Acceleració, han culminat, també, amb èxit el programa i van exposar els seus projectes en el Demo Day: Boomelia, espai d'agregació a la cultura digital de la població adulta, per a reduir la bretxa digital intergeneracional; Data Driven Mobility, que proposa pàrquings coberts per a bicicletes, al costat d'un sistema d'incentius econòmics que promou la mobilitat sostenible; EsportiVA, plataforma digital que dóna visibilitat i eines de comunicació i equips i esportistes femenins; Tornem, que busca conscienciar a la societat sobre la protecció de la naturalesa a través de la cultura i la participació ciutadana, i Yhood, marketplace i xarxa social on petits i mitjans comerços locals connecten, es comuniquen i embenen a consumidors compromesos amb el desenvolupament local i la sostenibilitat.\nEn Acceleració, van presentar les seues proposades AI-Vision, que ha desenvolupat un dispositiu amb Intel·ligència Artificial per a previndre aglomeració de persones i garantir el distanciament social en espais públics i privats; ImpactE, que ofereix una eina que recull tots els àmbits de la transició energètica per al sector residencial, i Patrimoni Virtual, startup focalitzada en la preservació i divulgació virtual del patrimoni.\nEn Scale-Up, ha culminat, també, el programa Skroller, startup que ha creat un suport per a patinets elèctrics que incrementa el control, l'estabilitat i el confort, reduint la fatiga muscular i el risc d'accidents.\n“Un de les grans fites que volem destacar és la creixent interacció i col·laboració entre startups accelerades en Col·lab, que s'està traduint ja en projectes conjunts, com el desenvolupat per Valua i AI-Vision per a integrar el sistema de control d'aforaments basat en intel·ligència artificial en espais i esdeveniments, públics i privats, en creacions dels artistes vinculats a Valua”, va subratllar Mauro Xesteira, responsable de Col·lab.