Recull participació desembre 2013 by PC_diputació_gi - issuu\nEL PUNT AVUI Diumenge, 1 de desembre de 2013 PAS ENDAVANT PER AL FUTUR ATENEU, A SALT S'està tramitant la constitució jurídica de l'assemblea Es reuniran amb l'alcalde per fer avançar el projecte La factoria cultural Coma Cros podria ser la seu del futur ateneu de Salt. Falta, però, el vistiplau del govern Foto: J.N.\nLes entitats que promouen la creació d'un ateneu a Salt estan tramitant la constitució legal de l'assemblea que l'ha de gestionar. Una setantena de persones de 26 entitats del municipi van participar, a final de setembre, en una reunió en què es va decidir continuar amb el procés que ha de culminar amb la creació de l'ateneu. Des d'aquell moment, van començar els tràmits administratius, que han de determinar quantes persones, i quines, formen l'òrgan gestor del futur equipament. La formació de l'assemblea suposa un pas endavant per a la creació de l'espai social, però falta encara l'empenta definit iva que ha de donar el govern local. En aquest sentit, els promotors de l'ateneu tenen pendent la celebració d'una reunió amb l'alcalde de Salt, Jaume Torramadé, per mirar de donar l'impuls final al projecte. Va ser el mateix govern de la ciutat que el març passat va promoure un procés participatiu per a la creació d'un centre social. Recollia així la inquietud de la plataforma Espai Salt, que volia un centre d'aquestes característiques. Del procés participatiu, celebrat en diverses sessions a l'estiu, en va sortir la proposta de crear un ateneu, seguint el model de gestió popular existent en d'altres municipis. De fet, per arribar a aquesta fórmula es van estudiar diversos models, com ara els de l'Ateneu Popular 9 Barris, Can Batlló, el casal de barri La Prosperitat, a Barcelona, i la Xarxa de Centres Cívics de Girona. Salt, amb més de 30.000 habitants, no té per ara cap centre cívic.\nEL PUNT AVUI Dil luns, 2 de desembre de 2013 QUAN ELS BARRIS PARLEN L'Ajuntament de Banyoles fa el primer reglament dels consells de barris Ja n'hi ha cinc i es vol generalitzar l'ús d'aquests fòrums de debat veïnal a tota la ciutat al llarg dels pròxims anys La reunió del consell de barri de Canaleta , celebrada dijous passat a la nit. Foto: R. E.\nSom a l'interior d'un garatge que s'ha adaptat com a local social de Canaleta, un barri modest de Banyoles. Com les famílies que hi viuen, la sala és senzilla, no té pretensions. Una estufa de butà escalfa el local en aquesta nit gèlida de novembre mentre de mica en mica va arribant gent per participar a una sessió del consell de barri, convocada després de molt de temps. Hi ha una assistència discreta, acabaran sent una vintena de persones, la majoria, homes i dones grans. Tot i que a Canaleta hi viuen molts immigrants, la seva representació en aquest grup és ínfima. Un assistent m'explica que els estrangers s'hi presenten quan hi ha una qüestió concreta que els preocupa, com el dia que es va parlar de la retirada de les antenes de les façanes. Darrere d'una taula s'hi asseuen l'alcalde, el regidor de participació ciutadana, un membre de la policia municipal i el cap de premsa de l'Ajuntament en funcions de secretari. Volen que les reunions com aquestes siguin un fòrum de debat entre els veïns i el consistori, que faciliti la connexió entre els ciutadans i el govern local, o –dit d'una altra manera– que faci de pont entre l'associació de veïns (si n'hi ha) i l'Ajuntament. En aquesta i altres reunions es 2\nparla una mica de tot. Hi ha temes que no fallen mai, ni a Canaleta ni enlloc: la neteja, l'estat de conservació de les calçades i del mobiliari urbà, el trànsit, la manca d'aparcament... A Canaleta tenen uns problemes propis, que sortiran a la sessió d'avui: la millora de l'espai per a mainada o el comportament incívic dels estudiants de l'institut que hi ha al costat, que –diuen– deixen un rastre d'embolcalls i envasos quan hi passen. Abans de la reunió, el regidor, Lluís Costabella ha voltat pel barri per donar-hi un cop d'ull, guiat per un grup de veïns. Habitualment, en els consells de barri –tot i que tan sols són un òrgan consultiu– s'hi decideixen temes rutinaris, però de tant en tant s'hi tracten qüestions d'envergadura. Va ser el cas de l'última sessió del consell del barri de Sant Pere, en què es va rebutjar un canvi de la circulació a la plaça. Els primers consells es van constituir el 2003. Els pioners van ser els de la plaça de les Rodes i del barri de la Farga creats, respectivament, arran de problemes puntuals i de la necessitat de fomentar la cohesió social. Després es va constituir el de Canaleta i fa poc, el de Sant Pere. L'última incorporació ha estat el de Mas Palau, aprovada en el ple municipal de la setmana passada, amb el reglament que ha de regir aquestes assemblees. De fet, la normativa no deixa de ser la plasmació en un document del que s'ha fet fins ara. S'hi deixar clar, per exemple, que no tenen poder decisori per si mateixos, ja que tenen “caràcter consultiu, de formulació de propostes i suggeriments”, que la persona que els presideix sempre és l'alcalde o un regidor delegat i que les reunions s'han de convocar, com a mínim, dos cops a l'any. Tos els grups municipals hi van votar a favor, menys ICV, que es va abstenir.\nDIARI DE GIRONA Dimarts, 3 de desembre de 2013 LLAGOSTERA FA UN TALLER PER RECOLLIR IDEES DELS VEÏNS PEL PRESSUPOST L'Ajuntament analitzarà les propostes ciutadanes i valorarà si es poden incloure als comptes de l'any vinent Dos veïns anotant les propostes durant el taller participatiu. diari de Girona\nL'Ajuntament de Llagostera ha continuat amb la recollida d'idees dels veïns de cares a l'elaboració dels pressupostos per a l'any vinent. Diversos veïns van participar, dijous al vespre, en un taller participatiu per tal de recollir propostes ciutadanes per analitzar-les i valorar-ne la seva possible incorporació al pressupost municipal del 2014. L'acte va servir també per donar compte del grau d'execució de les propostes ciutadanes que es van incorporar als comptes de l'Ajuntament de 2013. Durant tot el procés de recollida de propostes hi van participar una vintena de persones, ja sigui de forma presencial o bé telemàticament utilitzant els canals on-line que s'han habilitat per facilitar la participació. L'alcalde de Llagostera, Fermí Santamaria, i el regidor d'Hisenda i Participació, Ramon Soler, van voler destacar la bona acollida que ha tingut la possibilitat de fer arribar propostes des de la pròpia web municipal mitjançant el formulari específic. Sobre el procés participatiu Amb l'objectiu d'elaborar un pressupost adaptat a les necessitats i reptes del municipi, l'Ajuntament de Llagostera ha organitzat per tercer any consecutiu, un procés participatiu que permet complementar els criteris polítics i tècnics amb la recollida de propostes ciutadanes. Durant el mes de novembre s'han activitat i promocionat diversos canals per facilitar l'arribada de propostes ciutadanes. En aquest sentit s'ha habilitat un formulari on-line dividit en 4 grans àmbits temàtics: el social, el territorial, l'econòmic i el desenvolupament local. També s'ha posat a disposició de la ciutadania l'ús de les xarxes socials 2.0 oficials de l'Ajuntament (Twitter i Facebook), la plataforma on-line ETRAM, el mail participa@llagostera.cat i les bústies participatives ubicades a diversos indrets del municipi. Totes les propostes recollides s'analitzaran durant les properes setmanes. El taller celebrat aquest dijous va estar dinamitzat per la consultora Neòpolis. 3\nARAGIRONA.CAT Dimarts, 3 de desembre de 2013 EL PSC DE FIGUERES DEMANA TRANSPARÈNCIA EN ELS SOUS DELS REGIDORS Pere Casellas vol que publiquin la nòmina al web de l'Ajuntament El portaveu del PSC a l'Ajuntament de Figueres, Pere Casellas\nEl portaveu del grup municipal del PSC de Figueres, Pere Casellas, reclama a l’Ajuntament que sigui diligent en el compliment d’un acord de ple pel qual tots els regidors es van comprometre a fer publica la seva declaració de renda al lloc web de la corporació. Casellas s’estranya que la seva sigui la única a la què es pot accedir al lloc web municipal. Casellas va fer penjar la documentació íntegra de la seva declaració de renda al web de l’Ajuntament de Figueres poc després de l’acord de ple. L’altra regidora del PSC, Mireia Guerrero, no la hi va penjar perquè, no està obligada a fer la declaració a l’Estat ja que tributa a França on té concentrada la seva activitat professional i és en aquest país on paga impostos. “Francament se’m fa estrany que cap altre regidor, de cap dels grups amb representació al ple, no hagi fet pública la seva declaració. Ha de ser una obligació de compliment per als càrrecs electes en bé de la transparència”, reflexiona Pere Casellas. En aquest sentit, el PSC de Figueres ha presentat una moció per “habilitar un lloc a la pàgina web de l’ajuntament per tal de publicar la informació rellevant de la relació de béns, interessos i activitats de cadascun dels regidors d’aquest ajuntament”. La moció reclama que tots els regidors i regidores es comprometin a fer públic en aquest espai aquesta informació i els ingressos provinents del desenvolupament dels seus càrrecs públics; i que l’acord s’adapti als paràmetres de la propera llei de transparència que s’està tramitant al Congrés dels Diputats.\nDIARI DE GIRONA Dimecres, 4 de desembre de 2013 CELRÀ ORGANITZA PER TERCER ANY ELS SEUS PRESSUPOSTOS PARTICIPATIUS CELRÀ | DDG L'Àrea de Ciutadania de l'Ajuntament de Celrà va organitzar per tercer any consecutiu els pressupostos participatius del municipi. Un centenar de veïns i veïnes del municipi van participar en una de les quatre assemblees de barri celebrades entre els dies 13 de novembre i 15 de novembre. Les assembles van ser conduïdes per l'alcalde, Gerard Fernàndez o el primer tinent d'alcalde i regidor de l'Àrea de Ciutadania, Dani Cornellà, els quals van recollir totes les propostes ciutadanes que van arribar. Algunes de les propostes van fer referència a la millora d'espais públics, senyalització vertical, neteja, enllumenat públic... Seguidament, cada assemblea de barri va escollir dos representants per assistir al Consell ciutadà per defensar i fer un seguiment del compliment de les propostes de cada zona. El passat 29 de novembre es va celebrar el Consell Ciutadà amb els vuit representants de barris i un membre de cada partit polític del consistori, allí es va signar el document on l'equip de govern es compromet a portar a terme les actuacions proposades pels diferents barris d'aquest municipi del Gironès.\nAJUNTAMENT DE CELRÀ Dil luns, 4 de desembre de 2013 L'AJUNTAMENT OBRE EL PRESSUPOST 2014 A LA PARTICIPACIÓ CIUTADANA Per tercer any consecutiu, l'Ajuntament de Celrà continua treballant per elaborar el pressupost municipal de manera participativa. Aquest any iniciem un conjunt de millores del sistema de participació que vam engegar el 2011, amb l'objectiu d'aconseguir una major implicació ciutadana per part de tots els barris de Celrà. Celebrarem assemblees de barri per recollir les propostes que els veïns i veïnes de totes les zones del poble considerin 4\nprioritàries, i seguidament un Consell Ciutadà amb representació de diferents sectors per posar en comú, debatre i prioritzar les demandes ciutadanes. Un any més ens trobem immersos en un context de crisi econòmica que minva la possibilitat de despesa de les administracions públiques. Per això considerem tan important que entre tots i totes detectem les prioritats del municipi. Us animem a participar a les assemblees de barri que es celebraran durant el mes de novembre a diferents punts del municipi i que ens serviran per confeccionar el pressupost municipal per a l'any 2014. Què és el pressupost participatiu? És una eina de gestió fonamental de l'Ajuntament a través de la qual els veïns i les veïnes de Celrà tenen la possibilitat de decidir directament en què es gastaran els diners del nostre municipi: noves infraestructures, millora de serveis... L'Ajuntament de Celrà va impulsar la primera iniciativa de participació ciutadana l'any 2011. Des d'aleshores cada any intentem millorar el model per aprofundir en la democràcia participativa. Com s'hi pot prendre part? Acudint a les assemblees de barri convocades per a aquest mes de novembre.\nCal saber que... Tothom té dret a opinar i a ser escoltat. Tothom és igual i té els mateixos drets. A les assemblees s'ha d'utilitzar un llenguatge planer i fàcil d'entendre.\nQuè són les assemblees de barri Són els òrgans encarregats de recollir les propostes de la ciutadania dels diferents barris de Celrà. De cada assemblea sorgiran dos representants que portaran les propostes aprovades al Consell Ciutadà. Per facilitar la gestió del procés, hem agrupat els barris de Celrà en quatre grans zones, per a cadascuna de les quals es realitzarà una assemblea de barri. A cada assemblea hi pot acudir qualsevol persona que visqui dins la zona corresponent. Hi tenen dret a vot, personal i intransferible, totes les persones majors de 16 anys empadronades a Celrà. També tenen dret a participar-hi, sense dret a vot, les persones de 14 i 15 anys i les que viuen o treballen a Celrà però no hi estan empadronades. Què és el Consell Ciutadà El Consell Ciutadà és l'òrgan encarregat de valorar les demandes recollides a les diferents assemblees i els consells municipals, prioritzar-les i arribar a una proposta final de consens. Estarà constituït pels representants designats a les assemblees de barri, amb dret a vot, per representants de cada grup polít ic municipal i per dos representants de cada Consell Municipal.\nARIET.CAT Desembre de 2013 S’INICIA A CELRÀ EL PRESSUPOST MUNICIPAL PARTICIPATIU El passat 13, 14 i 15 de novembre es van dur a terme quatre assemblees de barri per elaborar el pressupost participatiu del municipi de Celrà. Les reunions van tenir lloc a l’ajuntament, l’Ateneu i el centre de promoció econòmica. El procés finalitzarà amb el consell ciutadà on es ratificarà el pressupost. Per primer cop el poble es divideix en quatre zones per reunir-se i debatre sobre el pressupost. Aquestes comptaven amb la presència de l’alcalde o el tinent d’alcalde i una cinquantena d’assistents. Per començar-les el batlle exposava els motius del procés participatiu i el funcionament d’aquest. Tot seguit es feia un resum de l’anterior pressupost i de les diverses partides. Amb l’anterior pressupost exposat s’iniciava l’explicació del de 2014. Es parlava sobre les partides que ja s’havien acceptat o estaven en procés com arreglar la teulada del centre cultural La Fàbrica o l’ampliació del cementiri municipal. 5\nUna vegada finalitzada la introducció pressupostària es donava el torn de paraula als veïns. El veïnat de cada barri començava exposant les queixes de la seva zona. D’aquesta manera es podia conèixer aquelles zones on s’hi cal invertir. En el procés de debat s’anaven destriant les actuacions que s’havien de dur a terme per millorar els barris. De les quatre reunions en van sortir 2 representants que seran els encarregats de dur les propostes col·lectives al consell ciutadà on s’acabaran de definir per incloure’s a les partides del pressupost del 2014.\nDIARI DE GIRONA Dimecres, 4 de desembre de 2013 ESPANYA ÉS EL SEGON PAÍS ON MÉS CREIX LA PERCEPCIÓ DE CORRUPCIÓ Transparència Internacional critica la lentitud del sistema judicial i la sensació d'impunitat dels corruptes BERLÍN | EFE/DDG Espanya és el segon país del món en el que més ha augmentat la percepció de corrupció aquest any, per darrere tan sols de Síria, segons un informe de l'ONG alemanya Transparència Internacional (TI) publicat ahir. L'edició de 2013 de l'Índex de Percepció de la Corrupció (CPI) de TI indica que Espanya cedeix sis punts respecte a la passada edició, dels 65 (sobre un màxim de 100) als 59, per descendir de la posició trentena fins a la quarantena, el que el situa per darrere de Brunei i Polònia, i just davant de Cap Verd. "Itàlia i Grècia han creat en l'últim any lleis i sistemes anticorrupció forts i moderns i això ha enviat un missatge positiu. En canvi, a Espanya s'han succeït els escàndol s", va explicar a Alejandro Salas, responsable per a Amèrica de TI. Davant d'aquesta caiguda -i a l'ensorrament de nou enters de Síria, esquinçada per una guerra civil-, la classificació d'aquest any es caracteritza per l'estabilitat i registra escassos canvis de posició i puntuació. A nivell europeu, Espanya queda així relegada a la meitat inferior del rànquing, per sota de Xipre i Portugal i sobre Lituània i Eslovènia, i cada vegada més lluny dels països del nord i centre del continent que obren la classificació. Dinamarca és de nou en aquesta edició el país percebut com més transparent a nivell europeu i mundial -suma 91 punts-, mentre que Grècia repeteix com nació més corrupta del continent en el lloc 80 (40 punts), a l'altura de la Xina malgrat una lleugera millora. Els escàndols de corrupció destapats i jutjats en els últims mesos a Espanya han deixat a la llum certes "debilitats estructurals" del sistema legal, argumenta Salas, com les del sistema d'adjudicació de contractes públics o la normativa sobre ús del sòl. El responsable de TI va criticar a més la sensació d'impunitat dels corruptes a Espanya, degut a la lentitud del sistema judicial. Segons el parer dels experts d'aquesta ONG, la recentment aprovada nova llei de transparència espanyola és "feble", no té "clars càstigs" per als infractors, deixa molt marge a la "discrecionalitat" dels funcionaris i no reconeix el dret a la informació dels ciutadans. A nivell internacional, Somàlia, Corea del Nord i Afganistan, amb tan sols vuit punts, són els països percebuts com més corruptes del món segons TU, i Dinamarca i Nova Zelanda són els més transparents al sumar 91 enters. TI, referència global en l'anàlisi de la corrupció, assegura que els resultats d'aquest informe "dibuixen un escenari preocupant" i destaca que "més de dos terços dels 177 països" estudiats suspèn en transparència. Entre les grans potències, Estats Units se situa en el lloc 19 amb 73 punts, Xina en el 80 (40 punts), Japó en el 18 (74), Alemanya en el 12 (78), Regne Unit en el 14 (76), Rússia en el 127 (28), Brasil en el 72 (42) i Índia en el 94 (36). Tanquen aquest rànquing mundial països sense estructures estatals a causa de guerres, conflictes o catàstrofes naturals, com Somàlia, Afganistan, Sudan i Sudan del Sud, Líbia, Iraq, Síria, Iemen i Haití 6\nDIARI DE GIRONA Dimecres, 4 de desembre de 2013 SANT GREGORI DEBAT SOBRE LA CONSULTA I EL DRET A DECIDIR Sant Gregori debat sobre la consulta i el dret a decidir. Marc Martí\nLa sala d'actes de l'Escola Agustí Gifre de Sant Gregori va acollir ahir taula rodona sobre el dret a decidir i amb el títol de "Consulta SÍ, Consulta NO". En l'acte van intervenir Joaquim Nadal, president de la Taula gironina pel Dret a Decidir; el membre fundador de l'Assemblea Nacional Catalana, Pere Pugès i Dorca, i el catedràtic de Dret Constitucional de la Universitat Autònoma de Barcelona, Xavier Arbós i Marín. L'acte va congregar un nombrós públic que va poder conèixer quins són els arguments favorables perquè se celebri una consulta als catalans sobre la possible segregació de Catalunya d'Espanya.\nDIARI DE GIRONA Dimecres, 4 de desembre de 2013 NÚRIA BASSOLS, NOVA DIRECTORA DE POLÍTIQUES DE TRANSPARÈNCIA La jutge gironina Núria Bassols Muntada acaba de ser nomenada nova directora del programa de polítiques de transparència del Departament de la Presidència. Mitjançant l'acord del Govern de la Generalitat de 5 de novembre de 2013 es va prendre aquesta determinació. La magistrada es trobava exercint actualment a la Sala del Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) i una de les seves darreres actuacions va ser l'arxiu el setembre del procediment judicial contra el diputat de CiU Ferran Falcó, acusat de presumpta malversació de fons mentre gestionava l'empresa pública Adigsa. Bassols va ser responsable de l'Escola Judicial de Barcelona entre el maig de 2007 i el juny de 2008 però el Consell General del Poder Judicial la va destituir en perdre-li la confiança.\nEL PUNT AVUI Dimarts, 7 de desembre de 2013 TREBALLS PER ENCABIR UNS 30 HORTS MUNICIPALS AL MAS PERE TIÀ DE PALAMÓS Un procés participatiu definirà els usos de les 12 hectàrees de l'Ajuntament i els criteris d'adjudicació Les parcel·les poden estar a punt a la primavera Terrenys de la finca municipal, situada a peu de les Gavarres, amb l'hivernacle que es vol reaprofitar a l'esquerra de la imatge Foto: E.A.\nL'Ajuntament de Palamós ha iniciat un projecte de participació ciutadana per definir els usos que tenen cabuda en els terrenys municipals de Can Pere Tià. La finca, ubicada al camí d'accés de la vall de Bell-lloc, pertany al consistori des del 1992, arran de la donació d'una veïna alemanya que va morir l'any 2000. En espera que es concreti el llistat d'usos que tindran cabuda en les 12 hectàrees de la finca, amb aportacions de veïns i entitats, el projecte que ja s'hi prefigura és la instal·lació d'entre 30 i 40 parcel·les d'horts urbans, que podrien començar a fer-se servir a la primavera. La reivindicació veïnal de disposar de zones públiques per al conreu ve de llarg, i el regidor de Medi Ambient, Erik 7\nSolés, recorda que es va plasmar en els darrers programes electorals de tots els grups que integren el consistori. D'entrada, la idea és que els horts es destinin a la gent gran, però Solés també contempla el col·lectiu de joves – amb interès creixent sobre l'horticultura urbana–, entitats socials i fins i tot famílies amb membres desocupats i nivells baixos d'ingressos. Solés admet que “no es pot fer cap inversió gaire elevada”, però cal dotar la zona de conreu d'un sistema de reg i bombeig d'aigua. L'antiga piscina servirà com a dipòsit per emmagatzemar les aigües pluvials, mentre que en les èpoques seques recorreran a l'aigua de la xarxa o, en cas que trobin la fórmula de transport, a una certa proporció d'aigües recuperades de la depuradora de Palamós. Aprofitar l'hivernacle L'altre element que es vol reutilitzar és el vell hivernacle que hi ha a la finca, que un cop reubicat “podria servir perquè els usuaris de les parcel·les preparessin els planters de les hortalisses”, apunta el regidor. De moment, i pendents de la demanda que aparegui a l'hora d'adjudicar les parcel·les, el govern local adopta el projecte hortícola del Mas Pere Tià com una prova pilot. Solés assumeix que les parcel·les són una mica lluny del centre urbà, però d'entrada s'ha descartat l'opció d'ubicar-ne en zones verdes urbanes o al voltant de la C-31, un projecte amb què es pretenia recuperar l'activitat en parcel·les afectades per les obres. LES XIFRES 12 hectàrees fan el conjunt de terrenys de la finca, municipal arran d'una donació de la propietària al 1992.\n50 metres quadrats és la superfície aproximada que faran les parcel·les d'hort, similars a les d'altres poblacions.\nAltres processos engegats A banda del pla d'usos de la finca municipal de Can Pere Tià, l'àrea de Participació Ciutadana de l'Ajuntament de Palamós i el Consell de Participació treballen actualment en el desenvolupament de la segona edició del procés participatiu de la festa major del 2014, la millora del registre de fundacions i associacions cíviques o bé en la realització de cursos formatius enfocats a la millora de la interrelació i participació ciutadana.\nDIARI DE GIRONA Dijous, 12 de desembre de 2013 PALAMÓS VOL APROVAR EL PLA D´ENERGIA SOSTENIBLE A PRINCIPIS DE L´ANY 2014 PALAMÓS | DDG L'Ajuntament de Palamós vol aprovar, a principis del proper any 2014, el Pla d'Acció d'Energia Sostenible (PAES). Actualment s'està redactant aquest document que fixarà les accions que, tant en l'àmbit públic com privat, s'hauran d'aplicar al municipi per reduir el consum energètic i, per tant, de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle. Ahir, es va dur a terme una reunió oberta a les entitats i als ciutadans del municipi on es van exposar les línies principals d'aquest Pla i es va demanar la implicació ciutadana en l'aportació de propostes per seguir millorant la redacció del PAES. Les accions que es recullen en aquest document es basen tant en les actuacions produïdes des de l'Ajuntament, com en les activitats econòmiques del municipi, i també en els consums energètics que genera la ciutadania en la seva vida quotidiana. En l'actualitat, l'Àrea de Medi Ambient de l'Ajuntament està ultimant la redacció del PAES que, en base al el Pacte d'alcaldes, té com a objectiu reduir un 20% les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle de l'any 2005 al 2020, i alhora reduir el consum energètic al municipi. La redacció del Pla ha tingut una durada d'uns quatre mesos, en el qual tècnics de l'Àrea de Medi Ambient i de l'empresa que el redacta han valorat les accions generals que calia incloure en aquest document. Amb l'interès de poder aprovar el PAES a principis del proper any 2014, l'Ajuntament obre a la ciutadania la possibilitat de poder participar-hi, coneixent el seu contingut i aportant propostes.\nEL PUNT AVUI Dijous, 12 de desembre de 2013 L'EMISSIÓ DE CO2 S'HA DE REDUIR UN 16,6% MÉS A PALAMÓS FINS AL 2020 La sessió de presentació del nou PAES i priorització de les mesures per estalviar energia al municipi, ahir al vespre\nPalamós. La diagnosi prèvia al nou pla d'acció d'energia sostenible (PAES) de Palamós evidencia que des del 2005 l'emissió de gasos contaminants al municipi s'ha reduït en un 3,4%, respecte a les 98.679 tones de diòxid de carboni (CO2) que aquell any es van llançar a l'atmosfera. Però el municipi vol rebaixar aquesta xifra en un 16,6% addicional el 2020, per complir el pacte d'alcaldes pel medi ambient. El pla s'aprovarà a principis del 2014, però abans, ahir, es va fer una sessió de recollida de propostes per estalviar energia i contaminació. El pes del consistori en el global d'emissions és petit (2%), ja que el gruix del CO2 el generen el transport (41%) i els habitatges (25%). Entre les mesures que es plantegen hi ha el foment del vehicle elèctric, l'ús de la bicicleta i l'aposta per les energies renovables. Una opció és incentivar les plaques fotovoltaiques a les llars, tot i l'obstacle que pot suposar el decret estatal que grava la generació domèstica.\nEL PUNT AVUI Diumenge, 15 de desembre de 2013 GEORGEYÚDICE PRESIDEIX EL PRIMER “THINK TANK” Els membres de la Fundació La Ciutat Invisible, personalitats del món acadèmic, empresarial i cultural, van celebrar ahir, al pati de les Magnòlies de la seu de la Generalitat a Girona, la primera trobada del think tank, el seu “laboratori d'idees”, que va girar entorn de “la ciutat, la cultura i la seva incidència sobre la participació ciutadana, la cohesió social i el creixement econòmic”. La sessió va ser presidida per un expert en el vessant econòmic i social de la cultura, el professor de la Universitat de Miami George Yúdice.\nARAGIRONA.CAT Dimecres, 18 de desembre de 2013 NEIX UN NOU MOVIMENT POLÍTIC A GIRONA QUE ES NODREIX DE LES ENTITATS Compromís amb Girona aspira a aglutinar una majoria d'esquerres D'esquerra a dreta, Josep Canal, Miquel Llop i XavierVillarreal © ACN\nMembres d'entitats veïnals, moviments socials i entitats han decidit fer un pas endavant i presentar una candidatura per a les properes eleccions municipals per obtenir representació a l'Ajuntament de Girona. Sota el nom Compromís per Girona, la voluntat de la nova plataforma és aglutinar una majoria d'esquerres que promogui una nova manera de fer política. Alguns dels canvis que volen aportar són municipalitzar els serveis funeraris, socialitzar els medicaments perquè tothom en tingui accés o fer un ple per explicar el nivell d'execució dels pressupostos. La candidatura reconeix que manté contactes amb ICV i la CUP i que també ho farà amb ERC però que la intenció és presentar-se per separat. Els encarregats de presentar la nova candidatura -sota el nom Compromís amb Girona- han estat Xavier Villarreal (Mesa d'Entitats per a la Participació), Miquel Llop (Mou-te en Bici) i Josep 9\nCanal (PAH-Girona). Tots tres han destacat que la candidatura no està formada per entitats sinó per persones que acumulen anys d'experiència treballant desinteressadament per la ciutat a través d'entitats i moviments socials. Segons reconeixen, però, la situació social a la ciutat ha patit canvis en els darrers anys i ha empitjorat. Per això, "per un imperatiu moral", han decidit fer un pas endavant i aspirar a entrar a l'ajuntament i influir en les polítiques municipals. Un dels integrants de la candidatura, Xavier Villarreal, ha explicat que Compromís amb Girona neix després d'un any de debats entre diferents persones de la ciutat -la majoria vinculats a entitats i moviments socials i veïnals- que consideren que no es poden quedar aturats "davant de polítiques continuistes". "Cal fer un pas endavant per intentar sumar i crear un front d'esquerres a la nostra ciutat, que sigui prou sòlid i que es presenti com a alternativa real", ha defensat Villarreal. La candidatura assegura que és un espai de "trobada i diàleg" i s'adreça especialment al 49% dels gironins que en les passades eleccions municipals es van quedar a casa i no van anar a votar. "Els volem apoderar i els volem fer sentir protagonistes", ha dit Villarreal. Compromís amb Girona vol liderar una "nova manera de fer política", potenciant valors com els d'una ciutadania "unida, solidària i participativa". Contactes amb partits d'esquerres Els membres de la candidatura han reconegut que abans de presentar-se públicament han mantingut contactes amb ICV i la CUP i que també els tindran properament amb ERC. La voluntat de Compromís amb Girona -que encara no té creada la llista ni sap qui l'encapçalarà- és crear un front d'esquerres però han assegurat que la voluntat és presentar-se per separat. Ara bé, han apuntat que només podrien arribar a acord amb partits que s'avinguin a respectar els principis de la plataforma i algunes de les propostes que fan. "No volem dividir el vot d'esquerres", ha defensat Villarreal. Durant la presentació de la candidatura s'han donat a conèixer algunes de les propostes que portaran al programa electoral. Entre elles, destaca fer un ple per analitzar el nivell d'execució dels pressupostos a finals de cada any, la municipalització dels serveis funeraris o la creació d'un fons de medicines perquè tothom en tingui accés. "Intentem ser imaginatius i creatius perquè són temps difícils i calen decisions arriscades", ha defensat un dels membres de la candidatura, Josep Canal.\nEL PUNT AVUI Dijous, 19 de desembre de 2013 PORTA OBERTA AL PRESSUPOST PARTICIPATIU A FIGUERES L'oposició vol que els ciutadans decideixin les inversions i el govern ho estudiarà El pressupost s'aprova amb els vots de CiU i AMC, l'abstenció d'ERC i els vots negatius del PP, el PSC, ICV i la CUP El pressupost pel 2014 es va aprovar en un ple extraordinari ahir al vespre. Foto: M.VICENTE.\nEl govern de CiU a Figueres deixa una porta oberta a uns pressupostos participatius. Bona part de l'oposició va reclamar en el ple d'ahir que s'obri als ciutadans la decisió d'on s'ha d'invertir a la ciutat, i el regidor d'Hisenda, Manuel Toro, va respondre que “recull el suggeriment” i que “no és gens contrari a aquesta opció”. “Hem d'avançar en aquest camí”, va dir, tot i que també hi va afegir que “no cal confondre democràcia amb assemblea”, en resposta a la petició de la CUP, que defensava que han de ser els figuerencs els que decideixin, per exemple, si cal invertir a la Casa Empordà o no. També van defensar la participació ciutadana ICV i el regidor no adscrit, Esteve Gratacós (AMC), que demanava que es caminés cap al model de Girona. En el ple extraordinari que es va fer ahir a l'Ajuntament de Figueres es va aprovar el pressupost per al 2014, que serà de 49.112.413 euros, amb un increment d'un 3,3% en relació amb el del 2013. El govern de CiU va aconseguir el suport del regidor de l'AMC i l'abstenció d'ERC, mentre que la resta de l'oposició (el PP, el PSC, la CUP i ICV) hi va votar en contra. La major part dels grups van lloar l'increment del 21% de la despesa social que preveu el 10\npressupost per a l'any que ve, però van reclamar al govern municipal un pas més. Els més crítics van ser el PP i el PSC. En el primer cas, Maria Àngels Olmedo va defensar que són uns “pressupostos inflats i fict icis, que no s'ajusten a la realitat”. També va recordar que s'ha tancat el 2013 amb un dèficit de 4,7 milions. El regidor d'Hisenda li va respondre que l'any passat havia dit el mateix i que els números demostren que la regidora del PP no té raó. El portaveu socialista, Pere Casellas, va defensar un no “radical” al pressupost perquè “està basat en una pujada d'impostos que perjudica els més desafavorits”. “Els sous han baixat”, hi va afegir. ERC va felicitar CiU per “la feina de Sísif de recuperar el mal que s'havia fet” en els comptes municipals, i va defensar que les inversions no li fan el pes. ICV va dir que sospita que l'increment d'inversions es fa perquè el 2014 és any preelectoral, i la CUP va lamentar el deute amb els bancs. Esteve Gratacós va dir que el pressupost és “rigorós i realista”. A part, el ple també va aprovar definitivament les ordenances fiscals, amb el vot en contra de tota l'oposició excepte l'AMC La majoria de grups van criticar que s'hagin apujat els impostos un 1,7% ja que consideren que s'havien d'haver congelat. En el cas del PSC, creuen que s'haurien, fins i tot, d'abaixar. LES XIFRES 49,1 milions d'euros de pressupost per al 2014 va aprovar ahir el ple de Figueres. Puja un 3,3% respecte al 2013.\n21 per cent pugen les partides socials en la previsió del pressupost per al 2014. Va rebre lloances de l'oposició.\n2,2 milions d'euros seran per a inversions el 2014. Una gran part serà per a la Casa Empordà i per arreglar carrers.\nEL PUNT AVUI Dil luns, 30 de desembre de 2013 DISSENY DELS ESCOLARS DEL GIRONÈS PER LES PAPERERES Alumnes d'una vintena de centres educatius de la comarca han participat en un concurs per triar un logotip Es pretenia també conscienciar als infants sobre la necessitat de fer reciclatge El logotip guanyador és de Xènia Morales, alumna sisè de l'escola Lacustària de Llagostera Foto: EL PUNT AVUI.\nL'Àrea de Medi Ambient del Consell Comarcal del Gironès ha donat a conèixer els guanyadors i finalistes del concurs per al disseny de la paperera de reciclatge del paper i cartró per a les escoles de la comarca. El dibuix guanyador és obra de l'estudiant de sisè de primària de l'escola Lacustària de Llagostera, Xènia Morales. La classe de l'alumna guanyadora serà premiada amb una visita guiada a un espai natural del Gironès. Els finalistes Més enllà de la guanyadora, s'han escollit cinc dibuixos més que també es faran servir com a logotip de les papereres per reciclar paper a les escoles de la comarca. Seran dibuixos de Saen Gaudi Mijango, alumne de quart de l'escola la Farga de Salt que ha quedat en segona posició en el concurs organitzat pel consell comarcal; Cora Jordan de sisè de l'escola Montserrat de Sarrià de Ter, que ha quedat tercera; L'Asha Fèlix de tercer a l'escola Forn d'Anells de Fornells de la Selva, en quarta posició; Erika Sánchez de sisè de l'escola Pompeu Fabra de Salt, cinquena; i en sisè lloc, per tancar la llista de finalistes, Carla Blanco, que cursa segon a l'escola Taialà de Girona. Juntament amb els logotips, s'imprimirà en les papereres els noms dels guanyadors i el de la seva escola. 11\nProcés participatiu Des del consell comarcal es va proposar a les escoles de la comarca que volguessin participar al concurs que els enviessin els dibuixos dels alumnes. Finalment van ser una vintena els centres que hi van participar. D'aquests dibuixos se'n va triar un per escola, que es va enviar a tots els altres centres i a les àrees de medi ambient dels ajuntaments participants. Aquests havien de triar un dels dibuixos —no podien votar, però, el de la seva escola o municipi—, i així es va triar al guanyador i als finalistes. El concurs tenia també el propòsit de conscienciar i impulsar el reciclatge del paper i del cartró entre l'alumnat. Fa uns quinze anys que el consell comarcal del Gironès distribueix entre els centres educatius, associacions i empreses de la comarca papereres de cartró per al reciclatge d'aquest material. L'objectiu principal és facilitar una paperera per a poder recollir select ivament el paper i el cartró que es genera, acció que s'ha volgut potenciar amb la celebració del concurs. LES XIFRES 6 premiats s'han escollit. Són de Llagostera, Salt, Sarrià de Ter, Fornells de la Selva i Girona.\n15 anys fa que el consell fa papereres de cartró per al reciclatge, i les distribueix en escoles, entitats i empreses.\nLA FRASE Ha estat un concurs molt participatiu, en que les pròpies escoles han triat els guanyadors Lluís Freixas, CONSELLER COMARCAL DE MEDI AMBIENT\nRecull participació desembre 2013


La CCMA obre la convocatòria per a obra nova audiovisual - comunicació21\nLa CCMA obre la convocatòria per a obra nova audiovisual\nRedacció|2020-06-12T21:12:44+02:0012 juny 2020|Comunicació21\nLa Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals ha obert una convocatòria per seleccionar projectes de continguts audiovisuals de diferents gèneres i formats per ser produïts en règim de producció associada o de coproducció. La convocatòria és fruit de l’acord formalitzat amb el Departament de Cultura per al foment d’obres audiovisuals i cinematogràfiques catalanes de nova creació.\nLa dotació és de 6 milions d’euros (aportats per la Conselleria) i el termini per presentar propostes finalitza el proper 26 de juny.\nEls projectes poden ser sèries d’animació i programes infantils; sèries de ficció i documentals; llargmetratges televisius i cinematogràfics; programes d’entreteniment basats en continguts culturals (patrimonials, literaris, lingüístics, musicals, populars, de les arts escèniques i visuals, etc.); continguts per ser distribuïts a les xarxes; videoclips musicals o de difusió de la cultura catalana; i documentals per a televisió i entreteniment de gran format amb contingut cultural.\nLes bases expliciten que la versió definitiva dels continguts audiovisuals seleccionats ha de ser lliurada abans del 30 d’abril de 2021, i preferiblement abans del 31 de desembre de 2020.\nLa CCMA escollirà els projectes a partir dels criteris de artístics, culturals i de qualitat; grau de finançament i viabilitat econòmica; capacitat de projecció en els mercats internacionals; capacitat d’atreure un públic ampli i transversal, o l’encaix en una programació de televisió generalista.


Els presidents Pedro Sánchez i Quim Torra (Europa Press)\nEl secretari d'organització del PSC, Salvador Illa, ha afirmat aquest dissabte que espera que el president de la Generalitat, Quim Torra, sàpiga aprofitar "l'oportunitat" de reunir-se amb el president del Govern, Pedro Sánchez, aquest dilluns a la Moncloa, i li ha demanat que actuï en defensa de tots els catalans, i no només d'una part.\nEl Govern central impugnarà davant el Constitucional la moció independentista que ratifica el 'procés'\nEl Parlament reafirma la resolució independentista del 9N\nEn declaracions als mitjans abans del consell nacional de les joventuts del PSC, Illa ha dit que en una reunió es poden presentar diversos punts de vista, que el marc de convivència pot ser canviat, però "seguint les seves pròpies regles i entre tots".\nEn aquest sentit, ha rebutjat els plantejaments unilaterals perquè "s'ha vist que no han portat res de positiu", pel que considera que seria un error tornar a això, i ha dit que si s'insisteix en aquesta opció saben que hi ha mecanismes per protegir el marc legal vigent.\n"Dins el marc de convivència que ens hem donat tot es pot plantejar però no es pot insistir en vies unilaterals i il·legals", ha asseverat.\nHa explicat que al PSC li agradaria que hi hagués una segona reunió entre Sánchez i Torra després de la d'aquest dilluns, perquè "significaria que s'ha establert un clima de normalitat en la relació institucional entre el Govern d'Espanya i el de Catalunya".\nAixí mateix, ha instat que es posin en marxa les comissions bilaterals previstes en l'Estatut i en la Constitució de relació entre els dos governs: "Serien dos passos sensats que contribuirien a la relació entre els governs".\nMOCIÓ DEL 9N A TRIBUNAL CONSTITUCIONAL\nPreguntat per l'opinió del Govern sobre el recurs d'empara que ha presentat el PSC al Tribunal Constitucional (TC) per impugnar la moció del 9N, i que no han rebut com una bona notícia, Illa ha dit que "no hi havia un altre camí possible" .\n"El que és un error és reiterar una proposta de resolució que està en l'origen del mandat passat, i que va ser un mandat negatiu. Per això no hi havia una altra solució que presentar un recurs d'empara al Tribunal Constitucional", ha indicat.


Hostel Briliant Praga República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNachodska 708/79, Prague 20, Praga, República Txeca, 193 00 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hostel Briliant\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Praga, Hostel Briliant és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hostel Briliant és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis, servei de bugaderia, màquina venedora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, aparell de televisió, nevera, articles de tocador per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hostel Briliant.\nCasa Municipal - 13,17 km\nPlaza de Wenceslao - 13,37 km\nBarri Jueu Josefov - 13,57 km\nPlaça de la Ciutat Vella - 13,65 km\nAjuntament de la Ciutat Vella i Rellotge Astronòmic - 13,68 km\nPont de Carles - 14,33 km\nFortalesa Ciutadella de Vyšehrad - 14,55 km\nCatedral de St Vitus - 14,99 km\nCastell de Praga - 15,29 km\nAtalaia Petrin - 15,55 km\nCentrum Cerny Most - 1,81 km\nZamecky Areal Ctenice - 4,91 km\nMuseu d'Avions - 5,14 km\nFashion Arena Prague Outlet - 6,49 km\nHc Slavia Praha - 8,19 km\nWine Food Market Hostivar - 8,37 km\nAbrex s.r.o. - 8,43 km\nO2 Arena - 8,57 km\nDion Galerie - 8,78 km\nTrmal's Villa - 9,66 km\nTots els tipus de viatgers (79)Parelles (40)Viatgers en solitari (11)Famílies amb infants petits (11)Famílies amb infants grans (1)Grups (17)


Diada 2017: a les portes del referèndum - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nEnguany, la diada ens situa a les portes d’un referèndum que ens ha de permetre, al conjunt dels catalans, decidir el nostre futur col·lectiu. Com a moviment democràtic, l’escoltisme i guiatge català ha estat sempre compromès amb els drets i llibertats del nostre país, i amb el dret a decidir del poble català sobre el futur polític del país. És per això que la FCEG, no resta al marge i reafirma el seu compromís amb el referèndum. Entenem que donar la paraula a la gent perquè s’expressi democràticament és un dels pilars pels quals eduquem dia a dia des dels agrupaments: la resolució de conflictes a partir de la participació col·lectiva, el diàleg i la cultura de pau.\nAquest any, l’escoltisme i guiatge català celebra el seu 90è aniversari. Noranta anys educant per l’estima, la preservació i la difusió de la nostra cultura, llengua i país. Formar part del moviment escolta a través de qualsevol agrupament ha servit –i serveix encara avui en dia– per aprendre valors fonamentals com la justícia, la llibertat, l’esperit crític i el servei.\nAlhora, entenem que tota reivindicació nacional és indestriable de tots aquells drets que van units a les persones i la cohesió social. Aquesta és la base per construir una societat més justa i on la participació real sigui el motor de canvi i la millora col·lectiva. És imprescindible doncs, aprofundir en el debat per parlar sobre quin model de país volem i tractar tots aquells elements que el conformen.\nPer tot això, us volem desitjar una molt bona Diada nacional de Catalunya a tots i totes, i us animem als escoltes i guies d’aquest país a participar de forma activa i compromesa arreu del territori.\n09.06.2017. Posicionament de l’Escoltisme i el Guiatge Català sobre el Referèndum d’Autodeterminació\n22.04.2017. L’escoltisme i guiatge català s’adhereix al Pacte Nacional pel Referèndum


Rutes pels cims del Països Catalans: PENYA DE PAPIOL (383 m.)\nPENYA DE PAPIOL (383 m.)\nCIM: La Penya de Papiol (383 m.)\nLATITUD: 41.3216º / LONGITUD: 1.6244º\nCOMARCA: Alt Pened`s\nHORARI: 40 min. (25 min. + 15 min.)\nAquest cim es troba al extrem sud-oest de la serra de Les Gunyoles, una serralada litoral que separa la plana de l’Alt Penedès amb les serres de la estreta plana litoral que es forma a la banda sud del Garraf. El cim, tot i la seva minsa alçada presenta unes grans vistes sobre tot el Penedès.\nL’excursió, molt breu, senzilla, còmoda i agradable a l’hivern, per una serra que és de pedra calcària, del cretaci, i les seves aigües per diversos torrents, el més important la riera de Sant Marçal, al nord, van a parar al riu Foix\nAmb automòbil ens hem de dirigir a la vila de Sant Pere Molanta i l’Arboçar. Per fer-ho, hem d’anar a la carretera N-340 de Barcelona a Tarragona per l’Ordal i uns 3 km. abans d’arribar a Vilafranca del Penedès, venint de Barcelona, ens hem de desviar a ma esquerra en una rotonda. Hi ha un indicador que ens orienta cap a Sant Pere de Molanta. Aquesta rotonda es troba al punt quilomètric 1.215,2.Prenem la carretera BV-2415, que passa per fora del poble, el deixa a ma dreta, i al punt quilomètric 3 deixa un altre trencant a ma esquerra que porta al poble de l’Arboçar de Dalt.Fem un quilòmetre més i just al punt quilomètric 4, en un canvi de rasant, a ma esquerra, tenim Can Segarra i a ma dreta una amplia entrada a una pista i una edificació que és un dipòsit de l’Empresa A.T.LL. Aquí en aquest indret deixem el vehicle.\nAutobús desde Vilafranca del Penedès a Avinyonet\nParada a l'entrada de l'estació del tren de Vilafranca del Penedès\nRodalies Catalunya Estació de Vilafranca del Penedès\nEn resum, la ruta segueix una pista en direcció sud-oest i amb algun trencant i algun tomb, ens durà directament al cim.\n0 minuts: Dipòsit A.T.LL. (260 metres) Seguim la pista que està asfaltada uns 30 metres, per entrar en terra i passar per uns conreus de vinyes i oliveres. Anem planers i seguint unes marques de G.R.\n5 minuts. Enllaç. (270 m.) De la nostre dreta arriba una pista de terra planera que enllaça en la nostre. En aquest indret tenim davant Can Marc i un altre pista, a ma dreta, que barrada per una cadena i assenyalada amb pintura groga, marxa en baixada cap a Sant Pere, seguint la ruta del vi. Nosaltres superem can Marc, que resta a la dreta, deixem als 20 metres la pista d’accés a la casa i un pel més amunt veiem un nou trencant.\n8 minuts: Trencant (280 m.) Trobem a la dreta un malmès indicador de “carretada Papiol, no autos” i una tanca de ferro. Deixem la pista per on veníem i prenem aquesta que segueix el G.R. en lleugera pujada. La pista es força pedregosa, passa una línia elèctrica i entra al bosc.\n13 minuts: Forn de Calç (300 m.) Just en arribar al bosc trobem a la dreta un antic forn de calç mig restaurat amb un indicador i també una pista que marxa cap a l’esquerra. Deixem ambdues referències i seguim la pista per on veníem i el G.R., ara en pujada més forta i per dins del bosc de pi. Més amunt el bosc minva i ara tenim garric, bruc, sabina i algun margalló. Passem prop de la línia elèctrica, en la mateixa direcció sud-oest i un pel més amunt, la pista fa un ampli gir a la dreta, per tot seguit fer un nou gir a l’esquerra i en 10 metres situar-nos al cim. En aquest darrer gir surt, de la dreta, una nova pista planera.\n25 minuts: Penya de Papiol. (383 m.) Vèrtex geodèsic enderrocat, un pessebre, un pal de ferro i un llibre de registre. Cim planer, rocallós i amb una mica de matoll. Molt bones vistes sobre la plana de l’Alt Penedès.\nDes del cim podem veure, a llevant el massís de l’Ordal, les muntanyes de Montserrat i de Sant Llorenç. Cap a el Nord podem distingir tota la plana de l’Alt Penedès amb la vila de Vilafranca a tocar. Al fons veiem les muntanyes dels Pirineus orientals.\nA ponent ens permet detectar, entre altres, la serra del Montmell, la de La Mussara i les Muntanyes de Prades, a més de part de la plana del Baix i Alt Penedès. Al sud resta part del massís del Garraf i totes les serralades litorals que envolten Vilanova i La Geltrú i Sitges, les urbanitzacions de Sant Pere de Ribes i més al fons la Mediterrània.\nMotxilla, gorra o barret, ulleres, i roba protectora del vent a l`hivern. Fora d’aquesta època, es pot anar en calça curta. L’excursió es pot fer en bambes. També és recomanable una màquina de retratar, uns llargavistes. No trobarem aigua, així que cal dur-la.\nAjuntament d’ Avinyonet del Penedès\nBarcelona 1/ de novembre de 2011\nPublicat per Cimas de Papel a 3:29:00


L’Ajuntament de Guadassuar ja prepara el Concurs de Pintura Ràpida – RiberaTV\nEs celebrarà el pròxim 16 de gener\nL’Ajuntament de Guadassuar ja prepara la desena edició del seu tradicional Concurs de Pintura Ràpida. Però en aquesta ocasió, la seua celebració s’haurà de dur a terme amb totes les mesures de seguretat pertinents.\nA més, s’ha modificat la ubicació de l’arribada dels pintors que normalment es produïa en el Centre Cultural i que en aquesta edició serà en la Plaça de la Generalitat.\nEl concurs es celebrarà, si les restriccions ho permeten, el pròxim 16 de gener. I els pintors i artistes assistents podran participar des de les nou del matí fins a les dos del migdia.\nEls premis, que estaran en l’exposició, són patrocinats per empreses, particulars i autònoms de la localitat, que aposten per l’art i la cultura. A més, el consistori es queda tots els anys amb una obra que adorna les parets dels edificis municipals.\nPer a tot aquell que vulga participar, la inscripció es realitza el mateix dia del concurs. De moment, no es planteja una inscripció prèvia, ja que l’Ajuntament de Guadassuar confia en que les restriccions de mobilitat ja s’hagen alçat en aquesta data.\nArt, Concurs, Guadassuar\nL’Ajuntament de Guadassuar ja prepara el Concurs de Pintura Ràpida added by Ribera Televisió on 11 desembre, 2020


Costa defensa l’actuació de Gallardo en el cas Chato i reconeix e\nCosta defensa l’actuació de Gallardo en el cas Chato i reconeix el desgast que ha suposat pel ministre\nEl president del grup parlamentari liberal, Ferran Costa, ha reconegut que l'afer Chato ha desgastat el ministre de la Presidència, però ha defensat la seva actuació. Sobre les últimes baixes del partit ha insinuat que es deuen a expectatives personals no cobertes. Costa també ha retret al líder de l'oposició que busqui constantment el titular fàcil.\nFerran Costa ha defensat l'actuació del ministre Jordi Gallardo en la gestió de tot el cas Chato i assegura que ha estat coherent. Reconeix que "ha patit un desgast important per ser honest i lleial, i defensar les persones en qui confia" però "està clar que aquests nous elements que han aflorat i s'han posat damunt la taula han provocat que la falta de confiança sigui més que obvia".\nCosta també ha parlat, durant l'entrevista al programa "Ara i Aquí", de Ràdio Nacional, de les últimes baixes del partit. Ha dit que respecten les decisions tant d'Amadeu Rossell com de Valentí Martí, però ha insinuat que es deuen "a expectatives personals no cobertes".\nPel que fa a les eleccions comunals i les confeccions de llistes, Costa és partidari de consolidar la dinàmica iniciada amb el pacte de Govern, però reconeix que a hores d'ara pot passar qualsevol cosa. "La política andorrana té un component de personalisme molt elevat ara i al llarg de la història", opina afegint que poden produir-se situacions diferents depenent de la parròquia.\nQuant a qüestions més polítiques, s'ha mostrat confiat a tancar un acord amb tot l'arc parlamentari per negociar amb la Unió Europea amb una posició conjunta tot i les diferents opinions dels partits.\nEn matèria d'habitatge, ha defensat que s'està treballant en una estratègia a curt, mitjà i llarg termini i ha volgut remarcar que "no hi ha solucions màgiques".\nEntrevista completa al president del grup parlamentari liberal, Ferran Costa, a l'Ara i Aquí


Universitats en Chenay - Directori - Llistat - Guia - universitats - Marne - Champaña-ardenas - França - Universitiesintheworld\nPàgina d'inici › Per país › França › Champaña-ardenas › Marne › Universitats en chenay\nUniversitats en chenay Marne > Champaña-ardenas > França\nHa arribat el moment en què vostè ha de prendre una decisió que pot condicionar la resta de la seva vida per sempre. I és què estudiar i on. Si vostè ha planejat per començar la seva etapa acadèmica en Chenay, poseu amb 307 habitants, però encara no sap quina institució d'educació superior és el més adequat per a vostè, mireu amb calma i sense pressa per Universitats en Chenay a trobar en el següent mapa i considerar els pros i els contres de cada un.\nQuantes són les raons perquè vostè pugui venir a fer un intercanvi en Chenay? ¿Sona això com una aventura o un somni que vostè no seria capaç de realitzar per fi? Vostè posa els límits que desitja en la seva vida, però si en aquest cas que realment vols viure aquesta experiència fantàstica, comença a organitzar tots els detalls per complir el seu somni! Diversos Universitats en Chenay oferir aquesta possibilitat i que li pot informar de tots els requisits que ha de complir per.\nAjuda a altres usuaris a trobar bona Universitats en Chenay. Introdueixi la seva opinió sobre el seu centre per sota del seu registre en Universitiesintheworld, a la part inferior de la pàgina. Per publicar el seu comentari, ha d'escriure el codi de lletres i números que apareixen sota del seu comentari i marca la casella d'acceptació dels termes i condicions. El teu comentari serà publicat després del que revisem..\nSi la majoria dels centres universitaris utilitza per omplir les seves classes sense cap esforç, avui dia el panorama és absolutament diferent, donada la immensa oferta de centres i la facilitat de la mobilitat d'un lloc a un altre que els alumnes tinguin. Per tant, si vols estar a l'altura de la competició, s'inscrigui la seva universitat si no apareix en els nostres registres i els estudiants que van a Chenay per completar els seus estudis universitaris serà capaç d'accedir a la pàgina web del seu centre de Universitiesintheworld.\nUniversitats en Chenay per categoria\nEstudiar en una universitat privada, si es poden permetre, és potser la millor opció per a moltes carreres. L'atenció prestada a l'estudiant està ple i el medi ambient afavoreix la concentració de l'estudiant, ja que es redueixen els grups. La relació mestre-alumne és molt més proper, el que afavoreix l'aprenentatge. Marqueu aquí una llista de les universitats privades en Chenay (França)\nGràcies als seus molts anys d'experiència en l'ensenyament, les universitats públiques de Chenay (França) té un gran prestigi i en les seves aules es poden trobar molts professors i intel·lectuals que també gaudeixen de gran reconeixement. A més, ja que el famós Pla Bolonya existeix, els estudiants poden migrar internament entre institucions sense cap tipus de problemes pel que fa a problemes de validació\nLa millor elecció que pot fer és una en la qual no hi ha possibilitat d'equivocar-se. Decidir sobre un dels millors centres d'educació superior en Chenay (França) per estudiar la carrera que ha triat. Es garantirà el seu treball futur\nEntre els col·legis, les taxes de matrícula poden variar molt depenent d'on la universitat es troba en Chenay (França) i en funció del curs que vol completar. I no cal oblidar les altres despeses afegits, com ara menjar, transport, llibres i notes, materials, classes addicionals i, finalment, l'allotjament, si es va a estudiar lluny de casa\nEls estudiants de la Unió Europea, així com d'altres parts del món poden prendre els seus estudis de grau en universitats lliures en Chenay (França). Si vostè està planejant viatjar a l'estranger, estudiant en una universitat a cost 0 és una gran idea! A més d'aprendre un nou idioma, estudiar sense haver de pagar per això és una proposta educativa molt atractiu, especialment per a aquells que no poden pagar les despeses d'una matrícula universitària\nQualitat garantida perquè pugui confiar en el centre que imparteix els estudis. universitats acreditades en Chenay (França), on la prioritat és oferir estudis oficials que han estat avaluats i certificats per les agències estatals que avaluen la qualitat i acreditació, perquè tingui la tranquil·litat que els seus estudis són oficials\nLlistat de universitats pròxims a Chenay\nUniversité de Marne la Vallée- (Situat a 110.11 km)\nEcole Nationale des Ponts et Chausees- (Situat a 109.94 km)\nEcole Supérieure d'Ingénieurs en Electronique et Electrotechnique- (Situat a 110.25 km)\nEcole Supérieure de Commerce de Reims- (Situat a 8.46 km)\nEcole Supérieure de Chimie Organique et Minérale- (Situat a 82.34 km)\nEcole Nationale des Sciences Géographiques- (Situat a 109.99 km)\nEcole Nationale Supérieure d'Ingénieurs en Mécanique et Energétique de Valenciennes- (Situat a 117.90 km)\nUniversité de Reims Champagne-Ardenne- (Situat a 9.26 km)\nUniversité de Technologie de Compiègne- (Situat a 81.37 km)\nUniversité de Technologie de Troyes- (Situat a 114.58 km)


BLOG DEL BIBLIOL: Waterloo y Trafalgar\nUn àlbum que denuncia amb força i subtilesa tot l'absurd de la guerra. Dos homes enfrontats, separats per un prat i dos murs, s'espien, es combaten, es molesten, i s'indignen, l'un amb l'altre, permanentment i sense descans.\nCom en un joc de significats, el títol sembla nomenar aquests dos personatges, encara que en realitat, sigui el nom dues cèlebres batalles europees.\nAquest llibre mostra amb enginyós humor la ridiculesa de la guerra, la seva universalitat i atemporalitat. Un fantàstic àlbum sense paraules per totes les edats.\nTítol: Waterloo y Trafalgar\nEditorial: Adriana Hidalgo, 2017\nSignatura: I* Tal\nEtiquetes de comentaris: ;, Biblioteca Manuel de Pedrolo, Recomanació


Gonzalo Gortázar, conseller delegat de CaixaBank, i les guanyadores territorials dels Premis Dona Empresària 2019.\n•\tEls guardons, ja en la seva quarta edició, premien el talent, l'excel·lència empresarial i la trajectòria professional de directives a Espanya. El termini per a presentar candidatures està obert fins al 7 d'octubre.\n•\tLes 11 guanyadores regionals formaran part de la “Comunitat Dona Empresària CaixaBank” a LinkedIn, de recent creació, en la qual les empresàries poden compartir idees i coneixement amb les guanyadores de les anteriors edicions, i accedir a experiències exclusives de l'entitat.\n•\tLa guanyadora nacional serà a més una de les representants espanyoles en els premis internacionals IWEC, que enguany es lliuraran en una cerimònia virtual per adaptar-se a la nova situació derivada de la COVID-19.\nCaixaBank ha obert el termini per a presentar les candidatures a la quarta edició dels Premis Dona Empresària CaixaBank, que reconeixen el talent i l'excel·lència professional d'empresàries a Espanya referents per la seva trajectòria, visió estratègica, capacitat d'innovació i lideratge transformador; i fomenten les xarxes de contactes entre empresàries líders en el món.\nEls premis s'han consolidat en els últims anys pel seu impuls a la diversitat i la seva contribució a fomentar la igualtat de gènere en la societat espanyola.\nLa guanyadora nacional del Premi Dona Empresària CaixaBank és una de les representants espanyoles en els premis 2020 IWEC Awards del International Women's Entrepreneurial Challenge (IWEC), la xarxa mundial de dones empresàries líders de tot el món que cooperen a nivell global per a ajudar a crear i distribuir la riquesa empresarial. Els premis IWEC es lliuraran en el marc de Conferència Anual IWEC que, aquest 2020, se celebrarà per primera vegada en format virtual per a adaptar-se a la nova situació derivada de la pandèmia de la COVID-19.\nCom a novetat en l'actual edició, totes les guanyadores estan convidades a formar part de la nova "Comunitat Dona Empresària CaixaBank" a LinkedIn, que reuneix a les empresàries premiades de totes les edicions dels "Premis Dona Empresària CaixaBank" i les posa en contacte amb altres xarxes de dones empresàries a nivell nacional i internacional com IWEC, International Women's Forum, Vital Voices o EIX&AMB.\nLa "Comunitat Dona Empresària CaixaBank" ofereix un ampli repositori d'informació sobre l’empresa i el lideratge femení, adaptat als interessos de les participants, i habilita un fòrum participatiu en el qual les empresàries poden compartir coneixement i experiències per a aprendre de les millors pràctiques adoptades en cadascuna de les empreses representades. A més, la plataforma ofereix accés a experiències exclusives impulsades per CaixaBank, com és el cas de la sessió virtual d'Innovació Disruptiva que va oferir el reconegut xef Ferran Adrià el mes de juliol passat.\nEl termini per a presentar les candidatures per als premis "Dona Empresària CaixaBank" està obert fins al 7 d'octubre. Les candidates han de complir les condicions que estableix IWEC, entre altres, ser accionista majoritària de l'empresa i estar involucrada de manera activa en el dia a dia del funcionament del negoci. Per part seva, l'empresa ha de tenir almenys tres anys d'antiguitat, uns ingressos anuals mínims equivalents a 1,5 milions de dòlars, i mostrar un compromís amb l'honestedat, l'equitat, l'objectivitat i la responsabilitat.\nA la fase regional, el jurat dels premis, compost per directius de CaixaBank, reconeixerà una directiva per cadascuna de les 11 direccions territorials de l'entitat, i entre elles, es triarà a la representant en els premis IWEC, que succeirà a Inés Juste, presidenta del Grup Juste; Rocío Hervella, fundadora i consellera delegada de Prosol; i Arancha Manzanares, vicepresidenta de Ayesa, anteriors representants espanyoles per CaixaBank en els premis internacionals IWEC.\nDes de la creació dels premis IWEC, s'han guardonat a 411 dones de 42 països, les empreses dels quals tenen una facturació anual global de 35.500 milions de dòlars, i donen feina a més de 348.200 persones.\nLa diversitat, la meritocràcia, la igualtat d'oportunitats i el reconeixement del talent són alguns dels pilars de la cultura corporativa de CaixaBank. Sota aquestes premisses treballa amb el compromís de ser un referent per als seus empleats, fomentant la inclusió i la participació i impulsant projectes que promoguin la igualtat tant en la companyia com en el conjunt de la societat. De fet, CaixaBank compta amb un 41,3% de dones en posicions directives i amb el compromís públic d’aconseguir el 43% el 2021, i amb un 40% de dones en el Consell d'Administració, un dels percentatges més alts del sector.\nCaixaBank compta amb el programa de diversitat Wengage, un projecte transversal desenvolupat per persones de tots els àmbits de CaixaBank basat en la meritocràcia i en la promoció de la igualtat d'oportunitats, que treballa per a fomentar i visualitzar la diversitat de gènere, funcional i generacional. Wengage inclou mesures internes per a fomentar la flexibilitat i la conciliació, per a visibilitzar la diversitat i per a reforçar el rol de la dona, amb programes de formació o els plans de mentoring femení, mitjançant els quals directives de l'entitat assessoren altres professionals en el desenvolupament de la seva carrera professional.\nWengage també desenvolupa iniciatives a nivell extern per als clients i la societat, basant-se a impulsar la diversitat i igualtat d'oportunitats en 3 àmbits d'actuació: lideratge i emprenedoria; innovació i educació; i esport.\nA més, CaixaBank ha signat, el gener de 2020, un Pla d'Igualtat per a fomentar els principis d'igualtat d'oportunitats i diversitat dels equips de treball, potenciar la presència de dones en posicions directives i reforçar les mesures de conciliació de la vida personal i professional. Inclou, per exemple, la perspectiva de gènere en els programes de desenvolupament directiu i en els processos de selecció i formació, fomenta el teletreball i la flexibilitat.\nCaixaBank està adherida al programa internacional Target Gender Equality i al Women’s Empowerment Principles, de Nacions Unides; a l'Acord Voluntari amb el Ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat Més dones, millors empreses per a una major representativitat de la dona en posicions directives; o al Charter de la Diversitat, per a fomentar la igualtat d'oportunitats i les mesures antidiscriminatòries.\nLa primera edició d'aquests guardons va tenir lloc a Barcelona el febrer de 2007 i, posteriorment, s'han celebrat a Nova York (2008), Nova Delhi (2009), Ciutat del Cap (2010), Nova York (2011), Barcelona (2012), Lima (2013), Estocolm (2014), Istanbul (2015), Brussel·les (2016), Seattle (2017), Shanghai (2018) i Nova Delhi (2019).\nNota de premsa – CaixaBank, “Premis Dona Empresària 2020”


Pressupostos 2013: tot el que amaga la Deutecràcia. – Girant la truita\n10 d'Octubre de 2012 25 de Març de 2019 per iolanda fresnillo\nPressupostos 2013: tot el que amaga la Deutecràcia.\n10 d’octubre de 2012. Publicat a La Directa, Número 289\nCristòbal Montoro va presentar al Congrés els pressupostos de l’any 2013 el 29 de setembre. Foto. FEMP\nEl rescat també es pressuposta: prop de 40.000 milions d’euros per pagar els interessos del deute en els nous pressupostos generals. Què més amaguen els pressupostos de 2013?\nEls pressupostos del deute.\nEl passat setembre es presentaven els Pressupostos Generals de l’Estat, uns pressupostos clarament anti-socials. D’aquests que destaca, per sobre d’altres partides, la destinada al pagament dels interessos del deute. 39.722 milions d’euros es destinaran a aquesta partida, marcant un record de dimensions històriques. Aquesta partida és de les poques que s’incrementa, en 9.742 milions d’euros, prop d’un 34% respecte al 2012. Un increment que es contraposa amb la congelació del sou de funcionaris, de la reducció d’un 6,3% del pressupost per prestació d’atur (tot i preveure un augment del nombre d’aturades), de sanitat en un 22,6%, de cultura en un 19,6% o d’educació en un 17,4%. El pagament del deute es dóna clarament en detriment de la despesa social.\nComplir amb el deute no es limita a pagar els interessos, ja que també s’ha d’amortitzar part o la totalitat del capital prestat en un inici. En el cas de les finances públiques, el retorn del capital del deute públic (o amortització del deute) queda sovint amagat sota el procés de refinançament del deute. Les amortitzacions de deute de l’Estat per a 2013 seran de 159.153 milions d’euros (un 3,8% més que al 2012). Aquestes amortitzacions, no consten com a despesa, perquè en realitat es cobreixen amb noves emissions de deute. És a dir, nou deute per tapar el vell deute. Aquest nou deute s’haurà de pagar probablement a un cost superior (interessos més elevats) que el deute anterior, per la minsa confiança dels mercats en l’economia espanyola. Si sumem interessos i amortització de capital, els recursos públics que es destinaran al retorn del deute son 198.895 milions d’euros, més que el destinat a pensions i prestacions d’atur conjuntament. Entrem així en un espiral d’endeutament sense fi.\nEl deute hipoteca les finances públiques.\nEl total del deute públic espanyol, el que tenen les administracions central, autonòmiques i municipals, és de 804.388 milions d’euros, i equival al 75,9% del PIB espanyol (a setembre de 2012). Segons les dades fetes públiques pel Banc d’Espanya, el principal augment en el deute públic s’ha donat en el deute de l’administració central (617.504 milions d’euros), mentre que el deute de les administracions autonòmiques també ha crescut però en menor mesura (150.578). La resta (36.306 milions d’euros) correspon al deute municipal i d’altres administracions locals i provincials.\nLa nova previsió presentada pel Govern espanyol indica però que al tancament de l’exercici de 2012 el deute públic es situarà al 85,3% del PIB, i augmentarà fins al 90,5% del PIB al 2013. Aquestes previsions inicials ja estan siguent revisades a l’alça. Aquest creixent deute públic, amb l’increment dels interessos a pagar any rere any, suposa una hipoteca per a les finances públiques, ja que el seu pagament té prioritat per sobre d’altres obligacions de l’Estat.\nEn efecte, recordem que a la reforma de la Constitució espanyola realitzada a l’agost de 2011 va incloure en el nou articulat la prioritat de fer front al pagament del deute per sobre d’altres despeses i la prohibició de qualsevol intent de negociació o repudi del deute. D’aquesta manera, per a complir amb la Constitució, la prioritat dels successius governs espanyols i autonòmics no seran les pensions, ni l’educació, ni la sanitat, ni altres drets socials, sinó el pagament del deute.\nTot i que la xifra d’endeutament públic és encara inferior a la mitjana europea, la preocupació al voltant de la mateixa es deu per una banda a la rapidesa en el seu increment, i per l’altra en la manca de confiança en que les administracions públiques espanyoles tinguin capacitat de fer front al seu pagament.\nContràriament al que sembla que ens vulguin fer creure governants i alguns mitjans de comunicació, el deute públic no és a l’origen d’aquesta crisi, sinó la seva conseqüència.\nHistòria d’un increment del deute anunciat.\nA l’any 2007, quan la crisi era a les beceroles, el deute públic era del 35,5 % del PIB, i després de prop de 5 anys de crisi, retallades i salvaments bancaris, el deute públic es situarà aviat per sobre del 90% del PIB. Darrera d’aquest increment hi trobem, entre d’altres, els recursos transferits al sector financer. Des de 2008 s’ha donat uns 175.000 milions als bancs en avals i ajudes directes.\nA aquests s’ha d’afegir el rescat bancari aprovat al juny de 2012. La Unió Europea va donar llum verda a una línia de crèdit de fins a 100.000 milions d’euros per a recapitalitzar la banca espanyola. Les condicions “molt favorables” de les que parlava el govern estan detallades en el Memoràndum d’Entesa (Memorandum of Understanding o MoU), on es fixen les condicions per a rebre el crèdit. El MoU, negociat entre el Govern espanyol i l’Eurogrup, i que no ha passat ni pel Parlament espanyol, estableix entre d’altres la condició de la reforma del sistema financer, que es va plasmar en la reforma aprovada pel Govern el passat 13 de setembre i en la creació del Banc Dolent. Un nou exemple de la socialització de pèrdues bancàries amb diner públic.\nEn el MoU s’estableix també clarament que és l’Estat espanyol qui avala els crèdits que aniran a parar a la banca. Així, l’Estat s’ha de fer càrrec del pagament dels interessos, com del retorn del capital en cas que els bancs rescatats no tornin els diners rebuts, de forma que serem tots i totes, a través de noves retallades i més endeutament, les qui novament pagarem per les irresponsabilitats de la Banca. I aquest cop la factura pot arribar als 100.000 milions d’euros.\nEl primer tram d’aquest rescat bancari es va fer efectiu el passat 3 de desembre per valor de 39.500 milions d’euros, dels quals 37.000 milions es destinaran a recapitalitzar les entitats financeres nacionalitzades (Bankia, CatalunyaCaixa, NovaGalcia i Banc de València). Els altres 2.500 milions aniran al “banc dolent”, SAREB, al que els bancs transferiran els actius inmobiliaris incobrables.\nUn rescat bancari que paguem entre totes.\nEs dibuixa un escenari en el que les finances públiques hauran de fer front en el futur a un forat de dèficit i deute encara major. Resulta previsible que el rescat bancari acabi essent cobert total o parcialment per l’Estat, davant l’evident fallida del sistema financer espanyol. Serà la ciutadania qui, patint les retallades en la despesa social i la nova fiscalitat – com l’augment de l’IVA-, acabarà pagant els plats trencats de la banca. Situació que s’agreujarà amb el rescat directe del BCE, que imposarà noves retallades com a condició. Cal tenir en compte que tot plegat, retallades i augment de l’IVA, acaba caient en el sac trencat del pagament del deute. Així, al 2013 es preveu que tan sols els interessos del deute es menjaran els ingressos milionaris derivats de l’increment de l’IVA.\nHi ha però qui no assumeix de forma proporcional el cost del rescat bancari. A l’Estat espanyol els ingressos fiscals corresponen a un 32,9% del PIB, quan la mitjana europea està al voltant del 40 % i països com França tenen uns ingressos fiscals del 44,5% del PIB. Les grans empreses tributen a l’Estat espanyol de mitjana un 17%, i no un 30% com està establert. A aquesta realitat li hem de sumar el frau fiscal, al voltant dels 89 mil milions d’euros anuals (entre 2010 i 2013 suposen 267.000 milions d’euros). Sense voluntat política de gravar a aquells que més tenen, la sortida que té el Govern espanyol per fer front al dèficit és una fugida endavant amb més endeutament.\nEl deute espanyol és un mal negoci per les ciutadanes que paguem els plats trencats de la crisi. Però pot arribar a ser un bon negoci per a inversors. Amb uns interessos d’entre el 5 i el 6% (tot i que s’han arribat a cotitzar al 7%), els bons de deute espanyol resulten un negoci de risc, però molt sucós. El principal inversor en deute públic espanyol és la banca espanyola. Prop de 200.000 milions del deute públic espanyol està en mans de la banca espanyola. No deixa de ser paradoxal que sigui la mateixa banca que demana rescats i rep préstecs del BCE en quantitats de record (a un 1% d’interès), la que compri el deute espanyol que s’emet per cobrir el forat que genera el rescat bancari.\nEn el segon lloc es situen els inversors estrangers, amb 191.836 milions d’euros de deute públic espanyol en les seves mans (dels 281.439 milions que tenien al 2011). Però també resulta paradoxal que el tercer inversor en deute espanyol siguin les pròpies administracions públiques espanyoles, com la Seguretat Social, que acumulen 74.256 milions d’euros de deute espanyol.\nSi considerem no només el deute públic sinó la totalitat del deute, i en especial el deute bancari, veurem com el rescat dels bancs és en realitat un rescat a la banca alemanya i francesa. Entre ambdós acumulen uns 197.560 milions d’euros de deute espanyol (principalment deute de bancs i empreses). Així que quan Merkel i Hollande s’apuren a reclamar a Rajoy que executi el rescat bancari, potser que estiguin pensant en protegir el seu propi sistema financer.\nEn el bàndol dels qui guanyen amb el deute hem de considerar també aquelles grans empreses que s’estan beneficiant de les retallades i reformes estructurals. Mútues i asseguradores que esperen fer-se amb el negoci de la sanitat; empreses que compraran amb una bona rebaixa d’altres empreses públiques en procés de privatització; empresaris que apliquen les mesures de la reforma laboral per abaratir costos i augmentar beneficis; banquers al capdavant de grans bancs com el BBVA, el Santander o La Caixa, que aprofiten la reforma financera per quedar-se amb bancs i caixes en fallida rescatats amb diner públic i a preu de saldo. Tots ells surten guanyant del negoci de les retallades.\nQuant “necessiten” els bancs?\nSegons l’auditoria d’Oliver Wyman, encarregada pel Govern espanyol i presentada fa dues setmanes, els bancs tenen “necessitat” de rebre uns 53.000 milions d’euros per recapitalitzar-se (en l’escenari més advers dins dels descrits en l’anàlisi). Cal dir però que pocs dies després de fer-se pública la xifra, l’agència de qualificació Moody’s afirmava que les necessitats de la banca espanyola en el cas més advers pujarien a uns 105.000 milions d’euros. El bloc de finances espanyol Gurusblog ha denunciat diversos errors i “trampes” en l’anàlisi d’Oliver Wyman, estimant que les necessitats superen els 80.000 milions d’euros. I de fet, els actius tòxics (crèdits i inversions difícils de recuperar) de la banca espanyola sumen 184.000 milions d’euros.\nOliver Wyman s’ha embutxacat per cert 2 milions d’euros per la feina “d’expert” realitzada, tot i no gaudir de precedents massa exitosos. Al 2006 Oliver Wyman qualificà el Anglo Irish Bank com “la millor banca del món”. Tres anys més tard aquesta va revelar pèrdues per valor de 17.600 milions d’euros i va haver de ser rescatada per l’Estat irlandès. Tot apunta, també, que Oliver Wyman està darrera de la decisió de Citigroup d’invertir en hipoteques “subprime” als Estats Units. El resultat d’aquesta operació va arrossegar a la fallida al primer banc nord-americà, que va rebre 2,5 bilions de dòlars de la FED.\nEl rescat d’espanya.\nLa retirada dels inversors estrangers del negoci del deute espanyol i l’increment del tipus d’interès que ha de pagar l’Estat espanyol per endeutar-se (a través del dictamen implacable de les agències de qualificació i de la prima de risc), són indicis clars de la poca confiança que es té des del gran capital de la capacitat de l’economia espanyola de retornar els seus deutes. Si bé el deute públic es situarà a finals d’any al 85,5% del PIB, el deute total, el que inclou el deute de les administracions però també el de les empreses, bancs i famílies, és equivalent al 400% del PIB. Més de 4 bilions d’euros deu l’economia espanyola, la majoria internament i una part a l’exterior (el deute extern espanyol és de 1,79 bilions d’euros, un 169% del PIB).\nI del total d’aquest deute la part principal no recau en el sector públic, com pugui semblar (arrel de les tensions i condicions que s’imposen a aquest), sinó en el privat. El deute públic espanyol suposa tan sols un 18% del total del deute. Entre les empreses no financeres (29%) i els bancs (33%) acumulen el 62% del deute de l’economia espanyola, mentre les families sostenen tan sols un 20% del total. Així doncs, espanya té sobretot un problema de deute privat.\nQuan es parla del rescat imminent que ha de demanar el Govern Rajoy i que suposarà la compra de deute públic per part del BCE, es parla tan sols de fer front a la dificultat de l’adminstració pública de finançar-se en els mercats. A canvi de condicionalitats encara més estrictes, és a dir, més retallades i reformes estructurals, el BCE s’ofereix a comprar deute públic espanyol de forma directa, de manera que l’espiral de l’endeutament pugui continuar sense caure en la suspensió de pagaments.\nAixí doncs, tenim un rescat bancari ja en marxa i un rescat que sembla imminent adreçat a aliviar les tensions del deute públic. Però, i qui salva realment l’economia espanyola? Qui salva les families?\nUn deute legítim?\nSocialitzar les pèrdues. Privatitzar els guanys. Abans els bancs que les persones, abans la despesa militar i les infraestructures faròniques que la protecció social. Ens preguntem si és legítim que s’honorin els deutes per davant del compliment amb els deures que l’Estat té amb les seves ciutadanes. No és racionalment just que un Estat descuidi el benestar, i fins i tot la supervivència, de la seva població, en favor dels interessos d’una minoria de creditors. Però el deute no només és injust per que a través de la priorització del seu pagament s’atenta contra els drets de la població, sinó perquè s’ha acumulat a través de mecanismes injustos.\nSi considerem que un deute és il·legítim quan compromet la dignitat dels pobles, amenaça la coexistència pacífica dels ciutadans, viola els drets humans i civils o ignora els principis del dret internacional, no ens resultarà difícil d’identificar els deutes adquirits pel rescat de la banca com a tal. Com també resulta evident que els deutes adquirits per mantenir la despesa militar o construir infraestructures faraòniques i inútils, són il·legítims.\nDes de la Plataforma Auditoria Ciutadana del Deute, “No Devem!, No Paguem!”, entenem que hi ha indicis més que suficients d’il·legitimitat en el deute que el Govern espanyol, juntament amb la UE o els governs autonòmics, estan utilitzant per a tirar endavant amb la sagnant política d’austeritat. Per això exigim el dret a saber i, en darrera instància, a dir NO al pagament del deute, de reclamar, com va fer Thomas Sankara al 1987, el dret dels pobles a repudiar un deute que considerin il·legítim.\nPosted in deute\nAnterior Presupuestos 2013: Todo lo que esconde la Deudocracia\nSegüent Com ens afecta la crisi del deute? La lluita de les dones contra l’austeritat


LA NÀUTICA D'ESBARJO CREIX UN 13% EN AQUEST PRIMER SEMESTRE DEL 2017\nSegons les dades recollides per l'Informe del Mercat d'Embarcacions d'Esbarjo editat per ANEN a partir de la informació facilitada per la Dirección General de la Marina Mercante (gener -juny 2017), la nàutica d'esbarjo ha experimentat un creixement del 13% amb un total de 3.099 embarcacions matriculades aquest primer semestre, 357 més que en el període anterior.\nEl segment d'embarcacions més demandat és el de fins a 8 metres, que aquest any ha crescut un 10,6%. Les eslores de 8 a 12 metres han patit un creixement del 30%; els vaixells de 12 a 16 metres han augmentat un 25,6% i els de més de 16 metres han incrementat els seus registres en un 120%, amb 44 unitats front les 20 registrades entre gener i juliol del 2016.\nEl mercat de lloguer segueix sent el líder com a fórmula idònia de navegació, amb un creixement del 35,40% de matriculacions en embarcacions d'esbarjo. En el primer semestre de 2017 s'han matriculat per a lloguer 1.079 embarcacions, enfront de les 797 del mateix període de l'any passat.\nAmb aquest creixement es demostra una evolució favorable en el sector, en totes les eslores i en tot tipus d'embarcacions.\nPort Olímpic acull un gran nombre d'empreses xàrter que permeten el lloguer de qualsevol d'aquestes embarcacions per així, poder seguir gaudint d'aquest plaer cada vegada més popular entre els ciutadans.


La cooperativa Alencop estrena nau a Bon Pastor per reutilitzar residus i obrir una botiga de segona mà | Sants-Montjuïc\nDesprés de tres anys de funcionament, la cooperativa posa en marxa al nou local de 750 m2 al polígon del Bon Pastor, noves línies d’activitat centrades en la gestió i reutilització de residus i una botiga de segona mà\nAlencop és una cooperativa d’iniciativa social creada el 2015 per assegurar unes condicions de trebal i de vida dignes d’un col·lectiu en situació vulnerable. Està formada per 25 persones sòcies d’una desena de nacionalitats diferents de l’Àfrica Subsahariana i la seva activitat principal se centra en la recollida i reutilització de la ferralla i aparells electrònics en desús\nL’activitat que desenvolupa la cooperativa és la gestió de residus, així com serveis logístics i de transport de materials amb tricicles o camions. Fins ara l’activitat principal que oferia la cooperativa era el servei gratuït de recollida a domicili de ferralla i aparells elèctrics i electrònics, però aquest any ampliarà l’àmbit geogràfic i participarà al projecte eReuse, de preparació i reutilització d’equips informàtics. Actualment està en tràmit la llicència de gestió de residus que permetrà a la cooperativa internalitzar aquesta línia d’activitat i fer el tractament i el desballestament de residus, que actualment es fa en plantes de reciclatge.\nPer últim, des de la cooperativa seguiran fent les campanyes de sensibilització sobre reutilització i correcte gestió d’aparells electrònics i elèctrics, d’acord amb el conveni que tenen subscrit amb les principals agrupacions de fabricants. Fins ara han fet tallers, fires i campanyes i han visitat fins a 900 petits comerços.El projecte està impulsat per Barcelona Activa, el Comissionat d’Economia Social, Desenvolupament Local i Consum, l’àrea de Drets Socials i el Pla de Barris.