Forum 2004 - Documents: Els conflictes a la vida quotidiana\nContinguts > Els conflictes en la vida quotidiana > Els conflictes a la vida quotidiana\nEls conflictes a la vida quotidiana\nPonts de Mediació, associació internacional que aglutina més de cinquanta institucions públiques i privades, va organitzar del 13 al 15 de juny el Diàleg sobre els conflictes en la vida quotidiana. En les nombroses sessions es va tractar amb profunditat el paper de la mediació i dels mediadors professionals, com una necessitat que cal incorporar en tots els vessants de la vida quotidiana, com a forma eficaç per superar la confrontació inevitable d’interessos en una societat plural i diversa.\nEl passat 15 de juny es va tancar a Barcelona, amb l’espectacle “Viure i estar plegats”, el Diàleg “Els conflictes a la vida quotidiana”, organitzat pel Fòrum Universal de les Cultures – Barcelona 2004, celebrat del 13 al 15 de juny de 2004.\nEl Diàleg va comptar amb la presència de destacats especialistes de la mediació i la negociació que, al llarg dels gairebé setanta Diàlegs i tallers paral·lels, van debatre sobre models, pràctiques i experiències relacionades amb la resolució de conflictes en l'àmbit quotidià.\nL'associació internacional Ponts de Mediació, creada amb el suport del Fòrum Barcelona 2004 i amb seu a Barcelona, per facilitar la participació directa de més de cinquanta entitats en l’organització d’aquest Diàleg, va ser la responsable, juntament amb el Fòrum, de dirigir aquests tres dies d'intercanvi, que van ser concebuts com un espai de reivindicació de la cultura de la pau amb l’objectiu de conrear i difondre una cultura en la qual les disputes més greus es gestionin, no amb la força o la coacció, sinó sobre la base de la convivència harmònica de les persones.\nLes múltiples sessions del Diàleg van ser dissenyades al voltant de nou grans eixos temàtics: “Camins cap a la convivència: cap a la creació de futurs possibles”; “Àmbit comunitari”; “Àmbit institucional”; “Cap on ens porten els models?”; “Àmbit educatiu”; “Àmbit familiar”; “Construcció de la pau”; Traspassant fronteres”; “Àmbit organitzacional”. Així mateix, van anar acompanyades de tallers paral·lels.\nSignat per l'associació internacional Ponts de Mediació i el Fòrum 2004, en la darrera sessió del Diàleg es va aprovar el document “Compromís de Barcelona per la convivència”, fruit d’un llarg procés d’elaboració, que recull deu principis de la gestió pacífica dels conflictes en els diferents contextos de la vida quotidiana.\nLa sessió inaugural va comptar amb la presència de tres il·lustres personalitats de la mediació, Sara Cobb, Kenneth Gergen i Humberto Maturana, que van dialogar amb el director del Diàleg, Jordi Grané, i el president de Ponts de Mediació i membre del comitè de programa de Diàleg, Iago de Balanzó. Humberto Maturana, autor de diversos llibres que exposen una visió dinàmica de la humanitat i de l’amor com a element fonamental de la vida humana, afirma, en relació al paper dels intel·lectuals al segle XIX, que la qüestió no rau a generar teories segures que resolguin els problemes de la gent, sinó a crear “espais d’obertura reflexiva on puguem reunir-nos amb les nostres emocions”. No obstant això, Maturana considera que, prèviament, cal renunciar a les teories i que “l’única forma de viure junts és tenint-ne ganes i preguntant-nos quina relació tenim amb l’entorn”.\nSobre el poder del diàleg, Cobb i Gergen coincideixen en la necessitat de conviure amb els conflictes. Cobb pensa que cal cercar espais de trobada que permetin la reflexió i la comunicació entre la gent. Maturana, per la seva part, creu que l’acció de dialogar implica escoltar, tot i que ressalta que no sempre dialoguem escoltant l’altra part.\nTots tres estan d’acord que la democràcia no és tant un mètode com una cultura, una forma de fer quotidiana que desapareix quan es deixa de potenciar.\nJa en els diàlegs temàtics, Sara Cobb, Kenneth Gergen, Humberto Maturana i Ximena Dávila van reflexionar sobre els camins cap a la convivència i la creació de futurs possibles. En aquest sentit, Cobb afirma que “tot canvi requereix conductes personals i relacionals i que, per tant, els canvis són sempre difícils”. Cobb també creu convenient comptar amb instruments que ajudin a dissipar els inconvenients metodològics en els processos de mediació. Per això, planteja tota una sèrie de punts d’inflexió que permetin la transformació, que van des d’assumir les parts positives i negatives d’un mateix fins a l’elaboració de valors que vinculin el passat i el futur, passant pel reconeixement de la part contrària amb legitimitat, la planificació dels futurs possibles i les dinàmiques d’interdependència presents. Cobb manté la hipòtesi que la reconciliació té la capacitat de transformar el patiment en aprenentatge.\nDes de la perspectiva del construccionisme social, Gergen considera que “tot el que considerem real neix en el procés de comunicació; la construcció social valora el procés de relacions que provoquen l’aparició de significat”. En la mateixa línia, afirma que “dins d’un grup determinat, en un espai definit, podem construir totes les veritats que desitgem”. Per tant, les relacions i veritats que s’estableixin dins d’aquest tipus de relació tindran sentit mentre no en superin els límits. Per tot això, Gergen subratlla que els conflictes no poden ser resolts amb discussions abstractes, donat que els arguments serien infinits, sinó que són les petites reflexions les que permeten la construcció constant d’espais de vinculació a partir de l’experiència personal de les parts.\nMaturana i Dávila, cofundadors de l’Institut de Formació Matríztica, creuen que la solució als conflictes passa per allò que denominen la “biologia d’estimar”, que sorgeix de la teoria de la matriu biològica de l’existència. Aquesta teoria planteja les potencialitats del reconeixement d'altres persones i l’establiment de relacions des del respecte i l’acceptació. Ambdós sostenen que les qualitats dels nens en néixer seran potenciades o anul·lades en funció de l’entorn on creixin, a la vegada que condiciona les pautes de relació que estableixen amb els altres nens. Per tant, subratllen la importància del paper dels adults que crien els infants, en tant que conviuen amb ells i els relacionen amb l’entorn. Tant Maturana com Dávila creuen convenient deixar les teories de banda per afrontar la incertesa i donar lloc, d’aquesta manera, a l'espontaneïtat: “donat que som un present que canvia contínuament, sempre és possible fer alguna cosa nova diferent al que hem fet fins ara”. Maturana insisteix que sense la rigidesa que imposen les teories, la reflexió s’establiria com a fonament de l'emoció.\nAna Uzqueda i Alejandro Nató van ser els especialistes que van dialogar al voltant de la resolució de conflictes en l’àmbit comunitari. Uzqueda és de l’opinió que cal fomentar els centres de mediació socials per cobrir les mancances de l’Administració, ja que aquests centres representen un punt d’acollida dels conflictes, previs a la denúncia. La mediació comunitària hauria de ser una sòlida política pública, que permetés fomentar, per una banda, la creació de llaços de convivència i, per l’altra, incrementar l’aparició d’espais socials, alhora que permetés desenvolupar polítiques de formació que facilitessin la intervenció. "Ser proactius i no reactius", és a dir, incidir en la mediació preventiva –en el sentit de crear una cultura de la mediació per afrontar els problemes de maneres diferents– més que no pas en la mediació curativa, quan el conflicte ja s’ha fet palès. Per Uzqueda, la mediació és un espai de trobada que augmenta la democràcia i que promou el desenvolupament social, ja que requereix de la participació i, al mateix temps, atorga protagonisme als diferents actors. Alejandro Nató sosté que hi ha tota una sèrie de claus perquè la mediació esdevingui eina. En primer lloc, destaca que els conflictes s’han d’atendre amb tècniques no convencionals i amb una lògica no institucionalitzada o repressiva. En segon lloc, advoca pels “processos poliformes”, perquè quan la problemàtica és creuada, s’han de tenir en compte els diferents elements de transformació. En tercer lloc, reclama l’espai públic com a lloc de treball. En quart lloc, demana que s’assigni un rol, el que li correspongui, a cada participant del conflicte i que sobretot que els mitjans de comunicació també siguin part activa. Assenyala que el mediador s’ha de regir sota el principi de neutralitat: ha de buscar espais per a aquells que no se senten reconeguts i ha de donar la possibilitat d’anivellar el poder entre els actors, perquè “ningú no vol negociar amb ningú que no tingui res”. Nató també sol·licita un canvi cultural del tractament del conflicte a aquells que poden contribuir en la resolució del conflicte i a aquells que tenen poder de decisió. Els estats tendeixen a “jutjalitzar” els conflictes, cosa que encareix el procés i ens mostra la cara més absurda de "l’esquizofrènia estatal”.\nLa mediació en l’àmbit institucional o justícia restauradora com a nova via per compensar moralment les víctimes de delictes i preparar el camí a una millor reinserció social dels delinqüents va centrar les quatre sessions englobades en aquest bloc, protagonitzades pels experts Mark Umbreit i Tony Peters. Ambdós coincideixen a destacar els excel·lents resultats que s’obtenen amb la tècnica del “diàleg restaurador”, que possibilita el retrobament entre el delinqüent i la seva víctima amb l’objectiu que cada part “pugui trobar un lloc en la postura del cor de l’altre”. D’aquesta manera, en el cas de delinqüents juvenils, s’ha aconseguit reduir la reincidència a la meitat i un 32% dels que reincideixen ho fan menys i amb delictes de menor gravetat.\nUmbreit, director del Center for Restorative Justice & Peacemaking de la Universitat de Minnesota creu que els mediadors han de presentar “un esperit d’humilitat i commiseració” i coincideix amb Peters que “el mediador no ha de parlar sinó ensenyar a escoltar”.\nJean François Six, Joseph P. Folger, Susan Hackley i Marinés Suares, representants de diferents corrents de models de mediació, van discutir cap a on ens porten aquests.\nPer Six, la mediació implica l’existència de dues situacions i comporta l’aparició d’una altra realitat entre totes dues, “la tercera part”. Six no considera que aquesta tercera part hagi de ser, per força, un intermediari: entre d’altres, pot ser una cosa, una relació, una actitud, sempre generat per la relació entre dues persones. Construïda a partir d’aquesta tercera part, la mediació ha de ser un procés obert que es dugui a terme per aconseguir un resultat: en cap cas conclusions definitives i delimitades. Six subratlla que “la base d’aquests principis és la responsabilitat i l’acceptació d’un diàleg n’és la prova”. El sentit de la mediació, per Six és el “reconeixement recíproc”, és a dir, que l’altre em reconegui. Six també valora el vessant dinamitzador dels conflictes: “viure en un espai de desacord és exigent per als pobles”.\nEl model transformatiu desenvolupat per Joseph P. Folger estableix que en tota mediació hi ha un moment en què les parts experimenten canvis físics i mentals i que, en aquest precís instant, la persona és capaç de veure que existeix la possibilitat d’escollir entre diverses opcions perquè comença a visualitzar el punt de vista de l’altre part. Folger denomina aquest moment de capacitació i reconeixement. El model de Folger incideix sobre la naturalesa del conflicte i fomenta la interacció de les parts, tenint en compte els seus aspectes emocionals que, ressalta Folger, “sempre apareixen, de forma conscient o inconscient, en el procés de mediació”. Folger assenyala que un procés de mediació ha de començar per una interacció a petita escala entre les parts, ja que d’aquesta manera interioritzen l’hàbit d’interactuar i de trobar espais comuns de reconeixement.\nSusan Hackley, directora executiva del Programa de Negociació de la Harvard Law School, emfatitza la importància que el mediador tingui en compte i gestioni l’aspecte emocional de totes les parts implicades, especialment el propi subjectivisme. Hackley subratlla que la mediació, a diferència de l’arbitratge, sí que és neutre, tot i que admet que "el mite de la neutralitat absoluta no existeix". Segons Hackley, el més important és que el mediador faciliti l’inici de les converses. Hackley i els professionals de la Harvard Law School utilitzen el concepte consensus building (construcció de consens) per designar l’objectiu d’assolir una entesa –no una solució– entre les parts.\nPer la seva banda, Marinés Suares, utilitza un enfocament sistèmic dels conflictes perquè té en compte tots els elements i variables que intervenen, conscientment o inconscient, en una mediació: interaccions entre les parts i el mediador, context de la negociació, objectius de la negociació, etc. Suares creu que, prèviament a la negociació, el mediador ha d’esbrinar la narrativa d’ambdues parts, mitjançant preguntes circulars, amb l’objectiu de construir una narrativa comuna de partida. De la mateixa manera, creu que es pot enriquir la mediació mitjançant la col·laboració de professionals amb un perfil diferent al seu. Aquest mètode de treball es coneix com comediació i permet reflexionar de forma continuada al llarg de la mediació.\nPel que fa a les emocions de les parts involucrades en la negociació, Suares les divideix en dos grups –positives i negatives–, en funció de si ajuden al procés o bé el bloquegen. Suares relativitza el protagonisme de la mediació, no creu que “la mediació sigui, per si mateixa, la panacea” i confia en la capacitat de les persones per assolir l’èxit en una negociació. Suares afirma que, tot i estar presents a la vida quotidiana, "els conflictes no són indispensables". Allò vertaderament important és harmonitzar les diferències abans que sorgeixi el conflicte. Aquesta afirmació implica una nova visió que, lluny de considerar “la pau com l’absència de conflictes” o “la salut com l’absència de malalties”, considera que s’ha de treballar activament per a la salut social, potenciar allò que funciona per desenvolupar-ho.\nCecilia Ramos Mejía i Priscilla Prutzman van ser les encarregades de dialogar al voltant de la mediació en l’àmbit educatiu. Cecilia Ramos recalca que treballar la mediació escolar en infants permet que els valors que implica el diàleg, l’empatia i l’alteritat, siguin transferits als pares, la família i a la comunitat: “és com quan comença a ploure en terra àrida”. Ramos creu que és imprescindible ensenyar factors com la legitimació, la comunicació, la formulació de normes clares i consensuades, i l’acceptació de la diferència. Treballar l’emotivitat per acceptar qualsevol tipus d’emoció. El nen sent i necessita descriure el que sent, però no a qualsevol preu. És necessari centrar l’atenció en el llenguatge i treballar per evitar el llenguatge projectiu: “hem de canviar l’esquema del tu pel del jo”, assumir la responsabilitat dels propis sentiments, i passar de “l’això m’irrita” al “jo m’irrito”. Per Priscilla Prutzman, en l’aprenentatge social i emocional és clau crear un bon entorn escolar per mitjà, d’una banda , de la prevenció de la intimidació i, de l’altra, de la participació de tots els actors implicats: fills, pares, mestres, context. A més, pensa que “és important tenir un programa escolar que inclogui la mediació”, que es donin a conèixer tècniques d’unificació i consens.\nEl bloc de mediació en l’àmbit familiar, com a alternativa a la resolució de conflictes per la via judicial, va ser protagonitzat per Thelma Butts i Aldo Morrone. Ambdós coincideixen a assenyalar que el paper del mediador ha de ser el de propiciar una negociació assistida entre les dues parts, amb “empatia i serenitat” i, al mateix temps, s’ha de mostrar “humil per ser eficaç” donat que “el mediador no té les respostes per a la vida de les persones”, sinó que el seu paper ha de ser el “d’ajudar a trobar-les”. El futur de la mediació passa per una millor formació dels mediadors, l’educació des de l’escola en la cultura de la mediació per a la resolució de conflictes, i el suport de les institucions, tant per proporcionar-la de manera gratuïta, com per part dels estaments judicials, perquè les parts confrontades cap a aquesta metodologia.\nJohan Galtung i John Paul Lederach, amb una llarga trajectòria en la resolució de conflictes armats, van presentar les seves experiències en el bloc del diàleg dedicat a la construcció de la pau.\nGaltung considera imprescindible detectar, en tot procés de negociació, les parts que intervenen en la negociació, quins objectius pretenen i quines contradiccions presenten. Posteriorment, i a partir dels objectius o metes de les parts, aquests s’han de classificar en legítims i il·legítims. Per últim, el mediador ha de procurar establir un pont entre els objectius legítims d’ambdues parts. Tot i l’aparent senzillesa d’aquests conceptes, Galtung lamenta “l’analfabetisme de conèixer” que presenten molts dirigents internacionals. Per resoldre aquest dèficit de coneixement de les metes de les parts, Galtung destaca que la principal qualitat del mediador ha de ser la curiositat, “listen to the other side” [escolta l’altra part]. Un mediador ha de tenir ganes de saber, de fer preguntes constantment per no obviar cap aspecte. Galtung aposta igualment per la creativitat com a element clau per resoldre un conflicte i recalca que són les parts les que han d’arribar a la solució. En el cas específic d’un "conflicte dur”, és a dir que impliqui violència, no s’ha de cercar la solució en el passat sinó que s’ha de cercar mitjançant noves formes de veure la situació, amb altes dosis de creativitat.\nJean Paul Lederach explica que la mediació té una part essencial de llenguatge informal i que cal generar un espai transformador mitjançant la circumcisió del conflicte. Alhora, remarca que la mediació és molt semblant a un procés artístic, “en mediació no parem de millorar la tècnica, però l’essència són moments que superen la tècnica”.\nDes d’una perspectiva pràctica i una de teòrica, Marguerite Barankitse i Naresh Dadhich, experts en mediació, han protagonitzat els diàlegs del bloc traspassant fronteres.\n“He vist la massacre i, davant d’aquest horror, jo tinc un poder: estimar.” Aquesta és la idea que li va venir al cap a Barankitse després d’acollir 25 nens orfes, fills dels seus veïns hutus assassinats per tutsis.\nBarankitse considera que tothom pot fer, des d’una escala petita, un món millor, “sempre es pot fer alguna cosa, amb o sense formació acadèmica”. “Ghandi no era millor que qualsevol persona, tan sols era un home ordinari” afirma Dadhich, “el que el feia excepcional era l’alt concepte que tenia de la llibertat personal i la seva moralitat”. Naresh Dadhich considera que viuríem en un món millor si tothom s’adherís a aquests dos principis, lligats entre ells: “No sóc violent perquè sóc lliure i sóc lliure perquè no sóc violent”. Dadhich creu en la no-violència com a principal força social i política i assenyala que “és relativament senzill definir la pau, el més difícil és aplicar-la”.\nEn el darrer gran bloc, la mediació en l’àmbit organitzatiu, com una nova metodologia per canalitzar en forma “d'energia creativa” la naturalesa intrínsecament conflictiva de qualsevol organització humana, ha centrat el debat de les dues sessions que han integrat aquest bloc temàtic.\nEls ponents van coincidir a destacar que el futur de la mediació organitzativa passa perquè totes les empreses i organitzacions, públiques o privades, entenguin la figura del mediador i l’adoptin com un element més que contribueix al bon funcionament de la seva estructura, al marge de la contractació paral·lela o puntual de qualsevol mediador extern.\nMargarita Martí, professora d’ESADE, considera que “tot conflicte és beneficiós, si tota l’energia, en un principi negativa, és reconduïda degudament pel mediador”. D’aquesta manera, es por crear un context on les diferències entre les parts no siguin confrontació sinó enriquiment mutu. Pel director del GREC (Grup per la Recerca en el Conflicte), Ferran Camps, quan apareix el conflicte significa que darrere hi ha una mala gestió i, sovint, els gerents no volen sentir-se’n responsables, així doncs, s’opta per ocultar el conflicte o fins i tot se’n nega l’existència.\nEl treball de Sergio Abrevaya en organitzacions té com a objectiu la configuració d’un futur comú per part dels seus membres i consisteix a facilitar espais de trobada que permetin “reconstruir la realitat” i “es qüestionin veritats que tothom creu objectives per tal que es prengui consciència de les grans diferències que existeixen en realitat per a cada un dels seus membres sobre els seus anhels i objectius en l’organització”.\nA banda del document presentat a la sessió de clausura del Diàleg "Compromís de Barcelona per la convivència”, que recull deu principis de la gestió pacífica dels conflictes, en els diferents contextos de la vida quotidiana, la idea que es va expressar com a conclusió per part del conjunt dels ponents participants i de la interacció amb els assistents, va ser la de la necessitat de crear una cultura de la mediació.\nEs tracta d'un concepte que va més enllà de la cultura del diàleg, i que introdueix la figura del mediador professional i la mediació com una nova funció social clau per a la resolució de conflictes en la vida quotidiana principalment, sense oblidar les que es poden establir entre pobles i estats.\nEn el marc d'aquest Diàleg es va posar de manifest la necessitat de legislar aquesta funció i el seu exercici professional en els diferents àmbits de la vida.\nLa cultura de la mediació proposa tècniques i models diferents, segons l'àmbit del conflicte, la visió i l’experiència dels diferents autors, a fi de "trobar, més enllà de la raó, un espai en el cor de l'altre" segons va explicar l'expert Mark Umbreit, director del Centre de Pau i Justícia Restaurativa de la Universitat de Minnesota.\nTots els ponents d'aquest Diàleg van coincidir que des de les institucions s'ha d'impulsar aquesta pràctica per tal que sigui un servei públic i gratuït previ al contenciós judicial per "l'estalvi de costos judicials i els enormes beneficis socials" segons va apuntar l'expert en justícia reparadora, Tony Peters. En resum, reconèixer i legislar l'espai de la mediació i la figura del mediador, a fi de generar una nova cultura de la mediació.


Didim Devlet Hastanesi - hospitals - Didim - Altres ciutats a aydın - Aydın - Turquia - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Turquia › Aydın › Altres ciutats a aydın › Didim › Didim devlet hastanesi\nDidim devlet hastanesi Didim > Altres ciutats a aydın > Aydın > Turquia\nSi va néixer Didim Devlet Hastanesi i li va agradar el tractament que va rebre del personal que treballa en aquest hospital, es pot recomanar a altres futures mares. Deixa el teu comentari i explica'ns per què ho recomanes. Estareu ajudant a moltes dones embarassades sobre el centre hospitalari que hauria de tenir el seu nadó..\nSi coneixeu Didim Devlet Hastanesi i conegui la vostra informació de contacte i ubicació, consulteu la informació d'aquest hospital de Didim Devlet Hastanesi, Didim, a Turquia. La vostra ajuda és essencial perquè totes les persones tinguin accés a la informació correcta d'aquest hospital i puguin contactar-se o anar-hi si ho necessiten en algun moment.\nTots els serveis i serveis de salut que necessiteu, els trobarà a Didim Devlet Hastanesi. Serveis de qualitat i amb la seguretat de ser atès per un equip de grans professionals, coneixedors del seu problema de salut i amb molts anys d'experiència.\nLlistat de hospitals pròxims a Didim Devlet Hastanesi\nÖzel Gazikent Tip Merkezi- (Situat a 106.70 km)\nYucelen Grubu Gökova Mugla Mugla Yucelen Hastanesi- (Situat a 99.30 km)\n75.Yil Milas Devlet Hastanesi- (Situat a 43.27 km)\nUrla Devlet Hastanesi- (Situat a 116.08 km)\nÖzel Bati Göz Sagligi Ve Lazer Dal Merkezi- (Situat a 115.11 km)\nSöke Fehime Faik Kocagöz Devlet Hastanesi- (Situat a 45.12 km)\nÖzel Kusadasi Hastanesi- (Situat a 54.22 km)\nÖzel Bodrum Hastanesi- (Situat a 39.31 km)\nT C Saglik Bakanligi Izmir Ataturk Egitim Ve Arastirma Hastanesi- (Situat a 114.95 km)\nIzmir Tepecik Hastanesi- (Situat a 117.04 km)


Ajuntament de Malgrat de Mar/Registre de representacions i apoderaments\nData i hora oficials: 16/10/2021 10:57\nEl Registre Electrònic d’Apoderaments, permet fer constar les representacions que els ciutadans, professionals i empreses atorguen a tercers per actuar en el seu nom davant de les Administracions Públiques.\nQuins poders puc atorgar:\nUn poder general perquè l’apoderat pugui actuar en nom del poderdant en qualsevol actuació administrativa i davant qualsevol Administració.\nUn poder perquè l’apoderat pugui actuar en nom del poderdant en qualsevol actuació administrativa davant d’un únic organisme concret.\nUn poder perquè l’apoderat pugui actuar en nom del poderdant únicament per efectuar tràmits en concret.\nQualsevol persona que ostenta la titularitat del poder a delegar.\nDocument identificatiu de la persona delegant (DNI, NIE o passaport)\nEn cas que es vulgui atorgar la representació d'una persona jurídica: document justificatiu on s'indiqui que n'ostenta la titularitat (escriptura, acta de constitució...)\nServei Representa - Consorci Administració Oberta de Catalunya (AOC)\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 02-02-2021 13:46


Espelmes i Encens - Mercat Municipal d'Abrera\nMinerllum al Mercat d'Abrera. Espelmes i encens al Marcat d'Abrera. Minerllum.\nEls diferents colors de les espelmes no són un capritx, sinó que cada vela es correspon amb una sèrie de preceptes i és adequada per a un determinat ritual.\nMinerllum t'ofereix productes esotèrics amb la informació precisa per a la seva utilització i beneficis de la persona.\nAlgunes propietats de les espelmes segons colorit:\nEspelma Blanca: Per a enfortir les relacions humanístiques a nivell familiar. Per a apaivagar i calmar, ajuda espiritual, per a donar llum a una situació.\nEspelma Groga: Per a activar el diàleg i superar l'enteniment, Abrecaminos. És un color inspirador de les nostres fonts intel·lectuals, adequat (si no és molt fort) per a tertúlies filosòfiques.\nEspelma Taronja: Especial per a realitzar accions de gràcies. És un genuí productor d'energia i fortalesa física, ens inspira valor, estímuls per a actuar, i també desenvolupa les nostres capacitats: adaptabilitat, amabilitat i atracció.\nEspelma Rosa: Per a potenciar relacions sentimentals o superar ruptures i discussions. És el color ideal per a combatre l'insomni.\nEspelma Vermella: Per a aconseguir els projectes marcats, Amor. El vermell desenvolupa la intensitat de sentiments i passions.\nL'encens pot tenir finalitats religioses o terapèutiques. La seva existència és milenària i en les societats xineses i japoneses es va començar a utilitzar per adorar a les divinitats. També s'ha utilitzat en diferents rituals màgics de moltes cultures orientals.\nTot i això, podem utiltizar l'encens quan vulguem, no únicament com a element terapèutic ja que a part de facilitar la presència divina i la concentració, l'encens atrau l'èxit, l'alegria, activa la clarividència i protegeix l'espai on l'estiguem cremant.


Monos d'Ibáñez - Museu del còmic i la il·lustració\nDel 18 de setembre de 2019 al 12 de gener de 2020.\nMostra dedicada a un dels mes reconeguts i populars historietistes de tots els temps: el gran Francisco Ibáñez.\nExposició homenatge al creador de sèries tan icòniques com Mortadel·lo i Filemó, 13 rue del Percebe, El botones Sacarino, Rompetechos o Pepe Gotera y Otilio, entre altres.\nCinc plafons amb textos i imatges que expliquen la trajectòria professional de l’autor barceloní.\nVitrines, en les quals el visitant pot gaudir d’una àmplia selecció de publicacions en les quals va figurar la signatura de Francisco Ibáñez, des dels seus inicis en 1952 fins a 2019. Altres vitrines mostren exemples de divers marxandatge generat per les sèries de l’autor.\nEn total, l’exposició mostra prop de 150 objectes, entre revistes, llibres i objectes promocionals. La millor manera que el visitant conegui la ingent producció d’Ibáñez i la seva evolució com a autor.\nEsment especial mereix l’àmplia representació de dibuixos originals.\nUn total de 30 planxes, entre les quals destaquen un autoretrat de primera època, estudis de personatges i diverses portades i pàgines d’historieta protagonitzades per la major part dels seus grans personatges: Kokolo, Curiosidades y rarezas de todo el mundo, Los tres mosquitos, Mortadel·lo i Filemó, Rompetechos, Don Pedrito, Doña Pura y Doña Pera, Pepsi Man, El doctor Esparadrapo y su ayudante Gazapo, etc.\nL’exposició més completa dedicada a l’autor celebrada fins avui.


Radiografia del català a Sant Llorenç\n06 maig 2021 18:21\nUn estudi sociolingüístic fet al municipi per la revista Flor de card i l'OCB amb la col·loboració del Govern, el Consell i l'Ajuntament mostra la situació de la llengua catalana als diferents nuclis. On més feina s'ha de fer és a la zona costanera\nA.B. | 26 juny 2010\nUn extens estudi sociolingüístic ha permès conèixer quina és la situació real del català al municipi de Sant Llorenç. La revista Flor de card i l'Obra Cultural de Sant Llorenç han elaborat, amb la col·laboració de les institucions, un document que resultarà una eina molt útil amb vista a fer feina per potenciar l'ús de la nostra llengua.\nAhir es presentà a l'Ajuntament de Sant Llorenç aquest estudi duit a terme per Josep Cortès, del Flor de card, i Tomàs Martínez, de l'OCB. Hi assistiren Tomeu Martí, coordinador de l'Obra; la directora general de Política Lingüística del Govern, Margalida Tous; la directora insular, Rosa Barceló, i el regidor de l'àrea, Antoni Sansó.\nL'informe parteix d'unes enquestes que s'han duit a terme per tot el municipi en diversos sectors: una de general en establiments públics, centres docents, institucions i associacions; i altres de telefòniques.\nDe l'estudi es desprenen dades molt interessants. En general, la situació no és dolenta, perquè un 80 per cent dels enquestats parla català. Allà on més malmesa està la llengua és a la zona turística, on s'ha ha de treballar molt. Dels resultats es dedueix que només una tercera part dels rètols dels establiments és escrit en català. També s'hi indica la necessitat d'oferir-ne cursos, atès que la majoria de persones nascudes en territoris de parla no catalana l'ha après per mitjà de l'assistència a cursets.\nEl document recull, al final, una sèrie de suggeriments que es fan a les institucions responsables de la política lingüística. Així, i entre molts d'altres aspectes, "és important procedir a retolar tots els camins del municipi, amb la finalitat de donar a conèixer la toponímia tradicional i vetlar per la presència de la llengua catalana en els espectacles de les fires i festes".\nTots coincidiren a destacar la importància d'aquest nou i treballat document, que haurà de servir "com a gran referència a altres ajuntaments".\nS'hi ha fet una feinada. Començà l'any 2007 i s'acabà el 2009. Es tracta d'un estudi ha permès actualitzar les dades sobre la situació sociolingüística que ja es publicaren l'any 1987. Totes les conclusions serviran per elaborar el pla lingüístic d'actuació específic per al poble.\nPer Sort Tomaseta, fa mes de 10 anys\nTu que ets tan llest per què no cerques si es que en sabs, a la RAE s'edició de 1869 o anteriores, sa paraula català com a llengo. Nomes es per veure meam si la trobes.\nEn canvi, si que la poren trobar a sa següent edició de 1884, lo qual demostra una vegade més, que es català com a llengo va néixer amb la renaixencia, perquè abans, era i és, un dialecte des llemosí o occità, lo mateix que es mallorquí. Però mai es mallorquí, abans es va considera un dialecte des català, sencillement perquè és català no existia com a llengo, son invents des catalanistes.\nTorn a repetir, més val ser un gonella honrat, que un catalanista mallorquí renegat i venut al catalanisme.\nTant de parlà den Pep Gonella, i segur que no sabeu qui era, ni quina feine feia.\nEL DICCIONARI DE LA REAL ACADEMIA ESPANYOLA DIU:\nAixò va per tots els gonelles i especialment `\npel gonella major Sort Tomaseta. A veure si apreneu que LA NOSTRA LLENGUA ÉS LA CATALANA. Els mateixos espanyols ho reconeixen al seu diccionari.\nÉs curiós que abans d'anar a dinar, hi havia un comentari escrit per “Ai!â€, Amb un excel.lent mallorquí, on posava alguna cosa contra Periquet per sa seva mala ortografia però sense arribar a s'insult.\nVoldria saber es motius per es quals ha estat esborrat, ¿Potser sigui perquè estava massa ben escrit en mallorquí? I només deixen es que tenen faltes d'ortografia, i així, poder dir, veieu que ignorants són es mallorquinistes? No se m'acudit altra explicació per averló esborrat. És una llàstima, perquè gairebé estic segur que es qui l'ha escrit, es n'Ai!!!!!!ne.\nPer periquet, fa mes de 10 anys\nAI!, ahia omos omonets omonicaus i cagoles merdesanas, i tu tanssols ahia ribes\nDe trente requepellon de catalanistes,Tomesset lliges un poc mes s'histori en Juan Jusep Amegual iSabastia ,Va nexe a Mancor de la vall pero vivia a Binissalem, en va se es Batle molt danys i ehiata enterrat\nGonella s'ho és per prejudicis i prepotència. Més que res perquè la majoria es pensen ser més cultes que els experts, i això sense ser-ho.\nPer comunicar-se amb fanàtics trastornats com voltros no cal saber massa ortotrafía.\nUn analfabet no necessita gramàtica.\nO sigui que et sens aludit. ¡Això comensa a funciona, pren un tranquimacin!


Buda House Albufeira Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nBuda HouseQuinta da Balaia, Olhos de Água, Albufeira, Portugal, 8200-001 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en3comentarisBuda HouseVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 28 fotos\nSituat en el cor de Olhos d'agua, Buda House és un lloc ideal des d'on descobrir Albufeira. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Albufeira. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes, restaurant, servei de bugaderia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, pistes de tennis, billar. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Buda House la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Albufeira.\nCal que informeu el Buda House de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 1000 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


Rigalt, Granell i Cía., 4203 results 4203\nAntoni Badrinas, 1563 results 1563\nFons André Ricard, 812 results 812\nRamon Benedito, 65 results 65\nCol.lecció de dossiers d'objectes de la col·lecció, 53 results 53\nFons prova per importar csv, 6 results 6\nMuseu del Disseny de Barcelona, 8294 results 8294\nMuseu del Disseny de Barcelona, 53 results 53\nVila Grau, Joan, 1932-, 166 results 166\nTorxa Olímpica Barcelona '92, 158 results 158\nAntonio Puig (Firma comercial), 103 results 103\nImpresos, 1810 results 1810\nPlànols, 710 results 710\nFotogràfic, 289 results 289\nPositius fotogràfics, 253 results 253\nUDS, 7704 results 7704\nUDC, 648 results 648\nS'estan mostrant 8353 resultats\n6596 resultats amb objectes digitals Mostra els resultats amb objectes digitals\nDibuix de vitrall per a òcul per a la basílica de la Mercè\nES ES MDB 3-401-02-05-01-05-01-RIG-U1298\nDibuix de vitrall per a òcul ovalat de la nau de la Basílica de la Mercè de Barcelona. Representa la lletania lauretina Turris Eburnea o Torre d'ívori i consta d'un escut heràldic central flanquejat per dos àngels. En la part posterior a tinta vermella dibuixos de dues finestres.\nDibuixos de finestres amb escuts heràldics per a la casa Bertrand\nES ES MDB 3-401-02-05-03-01-RIG-0179\nDibuixos de finestres amb escuts heràldics i motius florals. Es tracta de projectes probablement per a la casa Bertrand de Barcelona.\nProposta d'estand a Davies & Turner\nES ES MDB 3-449-02-02-05-RIC-0553\nProposta d'estand per a Davies & Turner a la fira Eleventh Antique Dealers Fair and Exhibition. Conté un dibuix i una carta\nReserva de taula. Plànol. Fotografia\nES ES MDB 3-449-02-02-01-08-RIC-0513-002-RIC-0521\nPlànol d'element de senyalització per a taula reservada, produït per Nestlé. Es mostra en alçat, planta i secció. Escala 2:1\nRender del trofeu commemoratiu del soci 1 milió de RACC.\nES ES MDB 3-449-02-02-01-08-RIC-0510\nRender del trofeu commemoratiu del Soci 1 milió de la companyia d'assegurances RACC. Es mostra l'especejament del trofeu.


"Cap creixement inclusiu amb l'augment de la pobresa infantil" - EU Reporter\nHi ha 26.5 milions de nens a tota la Unió Europea en risc de pobresa o exclusió social: mig milió més que fa un any - I la crisi econòmica, financera i social només posa en risc encara més nens, diu l'Aliança de la UE per invertir en nens abans de l'ocasió del Consell EPSCO del 10 de març.\nL’aliança de la UE per invertir en nens subratlla que la lluita i la prevenció de la pobresa infantil i l’exclusió social són claus per assolir els objectius principals d’Europa 2020. Afirma que no hi ha un creixement inclusiu sense combatre i prevenir la pobresa infantil i promoure el benestar infantil.\nEl fet de créixer en la pobresa pot afectar negativament les oportunitats dels nens per a la resta de la seva vida, amb conseqüències de gran abast, per exemple, en la seva futura participació en el mercat laboral i la societat. Actuar precoçment contra la pobresa i el benestar dels nens no només és un imperatiu moral, sinó que és rendible. La pobresa nega als nens els seus drets humans.\nNo vol dir simplement que les necessitats bàsiques dels nens (com ara menjar, roba i habitatge) puguin no ser satisfetes; també significa la manca d’accés igualitari a serveis i atencions assequibles i de qualitat, i l’exclusió de les activitats amb els companys. Amb el suport adequat, es permetrà a la generació actual de nens que creixen en privacions i exclusions assolir tot el seu potencial i contribuir a una societat i una economia sanes en el futur.\nPer als nens, els efectes negatius de viure en la pobresa o l’exclusió social poden perdurar tota la vida, cosa que fa que sigui encara més urgent actuar ara. Tot i això, actualment Europa s’està allunyant de l’assoliment de l’objectiu contra la pobresa de 2020.\nTot i que s'ha prestat més atenció a les conseqüències socials de la crisi a la Xina Estudi Prospectiu Anual de 2014, la referència a la pobresa infantil segueix sent limitada i emmarcada en el context de la reforma del mercat laboral i les polítiques d’inclusió activa. Sembla molt lluny de les propostes presentades per la Comissió Europea l'any passat, amb l'adopció de la Recomanació Invertir en nens: trencar el cicle de desavantatges. La Recomanació adopta un enfocament molt necessari basat en els drets, que situa el millor interès del nen, la igualtat d’oportunitats i el suport als més desfavorits al centre dels esforços per combatre la pobresa infantil i promoure el benestar infantil a tota Europa. L’Aliança de la UE per invertir en nens demana als ministres que:\nDonar prioritat i urgència a la implementació del Recomanació CE Invertir en nens a l’hora d’adoptar conclusions sobre el semestre europeu 2014 i sobre l’AGS 2014, i;\ninclouen la indicador de nens en risc de pobresa o exclusió social al marcador d’indicadors socials i laborals; i instar el marcador a convertir-se en vinculant per aprofundir en la dimensió social de la Unió Econòmica i Monetària.\nLa inversió en nens i les seves famílies té sentit: moral, econòmica, social i política. És l’única manera sostenible de superar les desigualtats socials i econòmiques a llarg termini i d’assolir l’objectiu principal contra la pobresa d’Europa 2020.\nTemes relacionats:la pobresa infantilrobaConsell EPSCOAliança de la UE per invertir en nensdestacatfood-Imatge completahabitatgesimperatiu moral\nLa Comissió assoleix objectius de representació femenina abans del previst


Biografia Martí de Riquer | Associació d'Escriptors en Llengua Catalana\nEl 1918, amb quatre anys d'edat.\nAmb el seu amic Joan Teixidor, el 1936.\nMartí de Riquer, 1947.\nAmb la medalla de catedràtic.\nConversant amb Maria Aurèlia Capmany.\nMartí de Riquer i Morera, nét de l'artista i escriptor Alexandre de Riquer i nebot del poeta Magí Morera i Galícia, neix a Barcelona el 3 de maig de 1914 al si d'una família d'origen noble. És comte de Casa Dávalos.\nEn un primer moment es decanta cap a l'hel·lenisme i els clàssics, i inicia la tasca d'estudiós de la literatura catalana medieval amb la publicació, amb vint anys d'edat, de L'Humanisme català (1934) i l'edició d'obres d'Antoni Canals. Un cop finalitzada la Guerra Civil, continua els seus estudis i es llicencia en Filosofia i Lletres a la Universitat de Barcelona. El 1942 n'és nomenat professor auxiliar i el 1945 es doctora en Filologia Romànica a la Universitat de Madrid amb una tesi sobre les traduccions castellanes d'Ausiàs March al segle d'or espanyol. El 1950 esdevé el primer catedràtic d'Història de les Literatures Romàniques i el 1965 és nomenat vicerector, càrrec que ocupa durant un any. Després d'exercir la docència a la Universitat Autònoma de Barcelona (1970-1976), torna a la Universitat de Barcelona, on exerceix fins al 1982. Del 1987 al 1990, any en què es retira de l'activitat docent, és professor emèrit de la Facultat de Filologia.\nGran dinamitzador dels estudis de literatura medieval, Martí de Riquer és membre de moltes entitats culturals i científiques, com ara la Real Academia Española (des de 1965), l'Institut de France, la British Academy, la Hispanic Society of America, l'Academia de Sevenze, l'Academia de Scienze e Lettere e Arti de Palerm, l'Accademia Ligure di Scienze e Lettere, la Société International Rencesvalls o la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, de la qual és president de 1963 a 1996. A més, és membre honorari de la Modern Language Association of America, cap de secció de Literaturas Romances del Consejo Superior de Investigaciones Científicas i vocal del Patronato de la Biblioteca Nacional espanyola.\nEl nombre de publicacions, en molts casos fruit de les classes impartides a la universitat, superen els tres-cents títols entre llibres i articles, centrats en el camp de la literatura romànica medieval (especialment catalana, castellana, francesa i provençal), de la vida cavalleresca, del Quixot i del segle d'or espanyol. Provinent de la tradició investigadora iniciada amb Milà i Fontanals i hereu de la línia positivista marcada per Antoni Rubió i Lluch, Riquer ha fet escola com a docent formant tota una generació d'investigadors. Les diverses reedicions actualitzades de moltes de les seves obres palesen el rigor lògic i la revisió constant dels propis plantejaments.\nCompagina l'alta investigació amb la divulgació. A més de col·laborar en diverses revistes de llengua i literatura d'àmbit català i internacional, és autor de l'edició d'obres de Bernat Metge (1959) i de treballs sobre Ausiàs March, Boscà o Ramon Llull. En el terreny de la lírica catalana medieval, publica diversos estudis i edicions dels textos d'Andreu Febrer (1951), Gilabert de Pròixita (1954) o Jordi de Sant Jordi (1984). A partir d'aquí, fa conèixer la poesia trobadoresca provençal amb l'edició de les obres de Cerverí de Girona (1947) i de Guillem de Berguedà (1971, 1996), així com la publicació de l'antologia de referència en tres volums Los trovadores, historia literaria y textos (1975). També realitza importants estudis sobre èpica, dels quals destaquen Los cantares de gesta franceses (traduïda al francès el 1957) i els treballs sobre la Chanson de Roland i Li contes del Graal de Chrétien de Troyes.\nQuant a la literatura cavalleresca, cal esmentar l'edició del Tirant lo Blanc (1979, amb nombroses reimpressions) i la seva Aproximació al Tirant lo Blanc (1990). Prevalen també diversos estudis històrics sobre l'edat mitjana, la relació entre ficció literària i realitat cavalleresca, l'heràldica catalana i castellana i els estudis dedicats a l'armament medieval, especialment L'arnès del cavaller (1968). Pel que fa a la literatura espanyola, destaquen els estudis sobre La Celestina i una gran dedicació a El Quixot, tant el cervantí com el d'Avellaneda. A més, ha col·laborat amb José Mª Valverde en una Historia de la literatura universal i és autor de Quinze generacions d'una família catalana (1979, 1998) i de la part antiga d'Història de la literatura catalana, publicada en tres volums el 1964 (avui n'abasta quatre) i continuada en la part moderna i contemporània per Antoni Comas i Joaquim Molas.\nCom a reconeixement de la seva fecunda trajectòria professional, Martí de Riquer ha rebut nombrosos guardons que l'acrediten com un dels millors romanistes catalans. A més de senador per designació reial el 1977 i Doctor Honoris Causa per les universitats de La Sapienza de Roma i de Lieja, entre els premis destaquen el Ramon Llull (1970), Nacional de Literatura Catalana (1985), Michel de Montaigne (1988), Menéndez y Pelayo (1990), Nacional de Ensayo (1991), Crítica de Serra d'Or (1991), Príncep d'Astúries de Ciències Socials (1997), Lletra d'Or (1999), Nacional de las Letras (2000) o Fundació Catalana per a la Recerca (2000), així com la Medalla d'Or de l'Ajuntament de Barcelona (1983) i la Creu de Sant Jordi (1992).\nMartí de Riquer mor el 17 de setembre de 2013, a l'edat de noranta-nou anys.


Hotels només per a adults a Lloret de Mar, Costa Brava\nInici | VACANCES NOMÉS PER A ADULTS\nUnes vacances sense nens a la Costa Brava\n03.07.2019 - Jose Hotel Rosamar Es Blau Adults Only +16\n03.05.2022 - Ludovic HOUPERT Hotel Rosamar Garden Resort\nHotels només per a adults a Lloret de Mar\nTroba la calma que estàs buscant amb Rosamar Hotels.\nDescobreix tots els nostres hotels adults only a Lloret de Mar. Perquè puguis gaudir d’unes vacances relaxants amb la parella, sol o amb amics.\nPlanifica unes vacances a Lloret de Mar per viure moments de tranquil·litat i de descans. Unes vacances sense nens en hotels només per adults.\nA Rosamar Hotels t’oferim una estada de luxe i amb un ambient íntim que permetran que el teu viatge a Lloret de Mar sigui perfecte. Establiments amb instal·lacions modernes i acollidores, ideals per unes vacances romàntiques a la Costa Brava.\nAlguns serveis i activitats es poden veure afectats per les noves mesures de seguretat davant la COVID-19. Si us plau, consulta la pàgina on es detallen les mesures de seguretat i sanitat que hem pres a Rosamar Hotels.\nRelaxar-te completament durant les teves properes vacances a la Costa Brava és possible a Rosamar Hotels, els millors hotels amb spa gratuït a Lloret de Mar.\nA l’Hotel Rosamar Es Blau Adults Only +16 podràs mimar-te amb les magnífiques instal·lacions del Vitality Spa. Un sofisticat hotel a Lloret de Mar amb spa gratis, equipat amb: piscina climatitzada interior, sauna, Hammam, piscina d’hidromassatge i una zona de relax amb llits tèrmics i dutxes.\nTambé l’Hotel Rosamar Maxim Adults Only +18 és ideal per parelles que busquin desconnectar. Al seu interior compta amb sauna, bany turc i gimnàs.\nVine a gaudir d'unes vacances relaxants, sol o ben acompanyat!\nPiscines i gimnasos només per adults\nTots els establiments de Rosamar Hotels tenen piscina! Piscines climatitzades i fantàstiques piscines exteriors, perquè puguis refrescar-te durant els dies més calorosos.\nDescobreix les piscines només per adults de l’Hotel Rosamar Maxim Adults Only +18 i l’Hotel Rosamar Es Blau Adults Only +16.\nI a més a més, per mantenir-te en forma durant les teves vacances a Lloret de Mar, dóna un cop d'ull al gimnàs de l'Hotel Rosamar Es Blau Adults Only +16 i a la zona relax de l'Hotel Rosamar Maxim Adults Only +18. Modernes instal·lacions i màquines per seguir realitzant la teva rutina d'exercicis durant les vacances.\nTerrasses amb vistes al mar i restaurants\nLes vistes més romàntiques de Lloret de Mar!\nVine de vacances a Lloret de Mar i relaxa’t mentre prens el sol en espais només per adults.\nL’Hotel Rosamar Maxim Adults Only +18 ofereix una terrassa amb espectaculars vistes panoràmiques de la platja de Lloret de Mar. Una terrassa solàrium davant de mar amb gandules on descansar amb total tranquil·litat.\nA l'Hotel Rosamar Es Blau Adults Only +16 també hi trobaràs una piscina a la terrassa, amb el Pool Snack Bar, un espai només per adults on picar snacks o degustar gelats a qualsevol hora del dia mentre prens el sol.\nA Rosamar Hotels t'oferim les millors opcions gastronòmiques perquè puguis degustar la deliciosa gastronomia local! Dóna un cop d'ull al Restaurant Grill Avi Pere i als restaurants de l'Hotel Rosamar Maxim Adults Only +18 i Hotel Rosamar Es Blau Adults Only +16.\nLes millors platges i el millor oci de la Costa Brava\nA Lloret de Mar no només hi ha les platges més increïbles de la Costa Brava, sinó que també ofereix una gran oferta d’oci i turisme.\nPlatges i cales per a tots els gustos i amb tota l'essència de la Costa Brava: Platja de Lloret, Sa Caleta, Platja de Canyelles, Platja de Fenals, Cala Boadella, Platja de Santa Cristina i Cala Treumal.\nLloret de Mar té el millor ambient festiu de la Costa Brava, ideal per passar nits màgiques i divertides amb amics o la parella. Un gran ventall d'activitats per adults i el millor oci nocturn!\nPerò també és una destinació perfecta pel turisme cultural i actiu. Descobreix totes les activitats esportives, activitats culturals i espectacles.\nA Lloret de Mar no tindràs temps per avorrir-te!\nHotels per a unes vacances en parella o amb amics\nPerfecte per a escapades romàntiques en parella\nGimnàs i spa gratuïts reservant a través del nostre web\nBlog de Rosamar Hotels\nNotícies sobre adults only\nCom sorprendre la teva parella per Sant Valentí\nS’acosta un dels dies més romàntics de l’any i encara no tens ni idea de com sorprendre la teva xicota o el teu xicot per Sant Valentí? No et preocupis, en aquest post et donarem algunes idees de detalls romàntics per fer el millor regal pel dia dels enamorats.\nExperiències originals per regalar a la teva parella aquest Nadal\nS’acosta el Nadal i encara estàs buscant el regal perfecte per fer la teva parella? No et preocupis, en aquest post et portem un llistat amb les millors experiències per sorprendre el teu xicot o la teva xicota no només en aquesta època de l’any, sinó també per Sant Valentí o el dia del vostre aniversari.\nQuè fer en parella aquest estiu?\nPer poder viure l'estiu amb la teva parella que tant de temps fa que esperes, et proposem una llista de plans per reforçar la teva relació en parella i mimar-la. Compartir és viure!\nTenir una relació és meravellós, però és importat cuidar-la per mantenir la relació forta i sana. Per això et mostrem algunes idees per sorprendre la teva parella, sigui a casa o a distància.\nSorprèn a la teva parella amb el regal de viatjar\nBusques un regal original? Si encara no has trobat el regal perfecte, segueix llegint perquè tenim una idea fantàstica per sorprendre a la teva parella durant les festes!\nVols sorprendre a la teva parella? Inspira't amb Rosamar Hotels per Sant Valentí!\nEn dates com Sant Valentí, un s’atura a pensar amb la seva parella, aquella persona especial que té al seu costat i que li aporta una felicitat que, amb paraules, costa d’explicar.


Sant Julià presenta una festa major orientada als més petits\nEl comú destina la meitat del pressupost previst per a la celebració\nMireia Codina, Laura Rogé\nLa cap de Cultura, Laura Rogé, i la cònsol menor, Mireia Codina.\nActualitzada 21/07/2020 a les 12:11\nLa festa major de Sant Julià estarà orientada als més petits de les cases. Així ho ha exposat aquest matí la cònsol menor, Mireia Codina, en la presentació d'un programa amb activitats que estan "validades pel ministeri seguint tots els protocols" i que els concerts, que seran de grups andorrans, acabaran a les 21 del vespre. La cap de Cultura, Laura Rogé, s'ha mostrat satisfeta de la programació i ha explicat que hi haurà diferents activitats esportives com l'obertura de la piscina de la parròquia per tothom, on es farà una gimcana per a infants de 8 a 14 anys, o com la tirada al plat. Pel que fa a les activitats tradicionals, de cara a aquest cap de setmana es manté l'aviada de coets, el ball de la Marratxa, els actes religiosos, les Havaneres i el castell de focs. Quant a les tradicionals sardanes, es reinventaran en format audició.\nRespecte al pressupost, Codina ha indicat que s'hi ha destinat menys de la meitat del pressupost inicial: "No pensem que ens ho hem estalviat perquè la nostra intenció és revertir-ho durant l'any amb altres activitats culturals". El control de l'aforament serà una de les mesures que més es tindrà en compte en la festa, és per això que Rogé ha recalcat que és important que es minimitzi el nombre d'adults que acompanyen els menors en les activitats infantils per tal de donar cabuda al màxim de nens possible. De fet, en algunes activitats caldrà demanar cita prèvia i altres es limitaran a unitats de convivència. A més, la mascareta serà obligatòria, es vetllarà per mantenir la distància de seguretat i hi haurà a disposició dels assistents gel hidroalcohòlic. D'altra banda, no hi haurà barres de bar.\nja podeu fer una compra massiva de test de drogues, segur que surten més positius que als stoplabs del covid-19.\nActivitat de final de tarda. Nou! va dir..Podríem aprofitar, respectada la distància social, per fer una taula rodona a la Plaça de la Germandat per mirar d'esbrinar com hem arribat a ser la Festa Major més concorreguda pels amants dels aldarulls; entre tots, podríem preguntar-nos com és que la majoria veia que les barres de bar, sempre in crescendo, no podien portar res de bo i des del comú les consideraven com un tret emblemàtic de la Festa Major laurediana; Existeix realment un retorn que justifiqui la despesa desproporcionada que suposa la Festa Major? És una llegenda laurediana que molts conciutadans fugen literalment de la Festa Major i que molts més ho farien però no poden? És una porca llegenda que pel matí el poble sembla un urinari, un vomitatori, i que les deposicions majoritàriament no són dels gossos? Ja per acabar, i sense voler imposar el guió definitiu d'aquest debat comunal, No és una mica massa infantil competir entre les parròquies per veure qui la té més llarga (la cartera de gastar feliçment)?\nAquest comentari hauria escaigut l'any passat.\n#2 Activitat de final de tarda. Nou!\nPodríem aprofitar, respectada la distància social, per fer una taula rodona a la Plaça de la Germandat per mirar d'esbrinar com hem arribat a ser la Festa Major més concorreguda pels amants dels aldarulls; entre tots, podríem preguntar-nos com és que la majoria veia que les barres de bar, sempre in crescendo, no podien portar res de bo i des del comú les consideraven com un tret emblemàtic de la Festa Major laurediana; Existeix realment un retorn que justifiqui la despesa desproporcionada que suposa la Festa Major? És una llegenda laurediana que molts conciutadans fugen literalment de la Festa Major i que molts més ho farien però no poden? És una porca llegenda que pel matí el poble sembla un urinari, un vomitatori, i que les deposicions majoritàriament no són dels gossos? Ja per acabar, i sense voler imposar el guió definitiu d'aquest debat comunal, No és una mica massa infantil competir entre les parròquies per veure qui la té més llarga (la cartera de gastar feliçment)?\nDoncs em sembla perfecte!.\nPodrem gaudir de la festa major, dormir i sobretot, sobretot, no aguantar borratxos.\nUn 10 pel comú!!!.


Mussols – MEMORIA DE PEIX\nL’ou del mussolet, de Debi Gliori, il•lustrat per Alison Brown. La mare del Mussolet ha posat un ou. Però el Mussolet diu que la mare no necessita cap altre bebè mussol, ja hi és ell. Potser és un bebè pingüí… o cocodril… o drac? Però cap d’aquestes possibilitats el convenç. Potser, al capdavall un bebè mussol seria el millor. Una història amable i reconfortant sobre l’arribada d’un germanet. Ideal per a qualsevol petit lector!\nEn Xot, el protagonista d’aquesta col·lecció amb textos de Gemma Àgueda i il·lustracions d’Agustí Comotto publicada per Els llibres dels Tresquers, 2016.\nUn mussol que arriba per acostar als més menuts als animalons més propers. Perquè un dels objectius dels autors d’aquesta col·lecció és presentar de manera senzilla a través d’uns textos que juguen amb la rima de les paraules (i en lletra de pal) els animals que ens podem trobar a la nit, al bosc o a la granja, perquè aquests son els tres títols amb que s’inicia aquesta col·lecció:\nEl mussol que volia ser un gall de Mick Manning i il·lustracions de Brita Granström publicat per Artimer, 2007.\nEn Mussol, una nit de tempesta, va a raure en un galliner. Allí, enmig de les gallines, és assetjat i ridiculitzat per no ser com el gall que les gallines voldrien que fos; fins que un dia, fart de la situació, es reivindica com el mussol que és i troba l’ocasió de demostrar del que és capaç i guanyar-se el respecte de les gallines.\nLas lechucitas de Martin Waddell publicat per Alfaguara, 2003.\nEl mussol adaptació de Teresa Duran i il·lustracions d’Alessandra D’Este publicat per La Galera, 2001.\nUhu, uhu! Mira, mira. A la branca d’un bedoll hi festeja una parella de mussols. És de nit i l’hivern ja s’acaba. El mussol només obre els ulls quan és fosc. Els ulls del mussol són molt rodons. El mussol pentina amb el bec les plomes de la seva parella, que fira el cap gairebé en rodó…\nALTRES CONTES SOBRE OCELLS…


Música i poesia amb actitud rock a l’edició de 2015 del Festigàbal | Barcelona Cultura\nMúsica i poesia amb actitud rock a l’edició de 2015 del Festigàbal\n7-8-2015 Orquestres, carrers guarnits, activitats per a tota la família i... el Festigàbal. El minifestival que munta cada any per les festes de Gràcia la sala Heliogàbal s'ha convertit en una referència imprescindible per a la Barcelona més moderna. Enguany torna, i ho fa amb un cartell que combina la poesia amb la música de bandes que van de Las Ruinas a Mujeres, Rombo o Dofí Malalt, entre d'altres.\nUn canvi de patrocinadors va causar, fa algunes setmanes, una certa alarma entre els habituals del festival. Segur que hi haurà Festigàbal, oi? es preguntaven alguns veient que els organitzadors no confirmaven encara el lloc on se celebrarien els concerts. Fa uns dies, però, es va desvetllar la incògnita i es va anunciar que, per descomptat, hi haurà Festigàbal i que, com us expliquen en aquest vídeo, se celebrarà a La Sedeta.\nEl cartell d'enguany preveu dos dies de festa. Arrenquen dissabte, 15 (19 h), amb Anarquia és independència, un espectacle singular que ja s'ha vist en festivals com el PopArb i que té com a base la poesia... però dita amb accent rocker. I és que els poetes Núria Martínez-Vernis, David Caño, Roger Pelàez i Martí Sales aniran llançant frases (o versos) des de l'escenari, fent honor a la seva fama de salvatges de la paraula.\nEl mateix dissabte, però a la nit (23 h) ballareu fins a l'esgotament amb Joan Colomo & la Radiofòrmula (a la imatge), una proposta en la que el cantautor i la seva banda us serviran hits de tots els temps que poden anar des de Camela a Raffaella Carra i de Mecano a Ramones, passant per Sabrina, Hombres G, NOFX o Shakira. La mateixa nit, tindreu una dosi del heavy pop de Las Ruinas i, finalment, un dels concerts esporàdics d'aquesta flor rara del panorama musical que es fa dir Dofí Malalt.\nSi no n'heu tingut prou, torneu al Festigàbal al dia següent, diumenge, 16 d'agost, quan, novament a les 23 h, podreu escoltar el mític cantautor pop (ell es fa dir trobador techno) Joe Crepúsculo, integrant també de la banda Tarántula. El rock garage dels barcelonins Mujeres i el so lo-fi de la banda de noies Rombo tanquen el Festigàbal, un festival de bona música... dins d'una festa major.\nNo us perdeu el Festigàbal, que se celebra a La Sedeta (Sicília, 321) el dissabte, 15 i el diumenge, 16 d'agost. Entrada lliure.


3 min. Palma 15/01/2021 11:05\n651x366 La doctora Carla López, responsable de la Unitat de Genòmica Microbiana de Son Espases, davant el seqüenciador. / CAIB La doctora Carla López, responsable de la Unitat de Genòmica Microbiana de Son Espases, davant el seqüenciador. / CAIB\nL'hospital de Son Espases ha detectat els primers 25 casos de la variant britànica del coronavirus -coneguda com a B.1.1.7- a les Illes Balears, segons ha informat la Conselleria de Salut en un comunicat. El Servei de Microbiologia del centre mèdic de referència a l'Arxipèlag n'ha trobat 16 casos a Mallorca i 9 més a Eivissa entre les desenes de mostres analitzades durant els darrers 22 dies. Totes s'havien agafat de pacients sospitosos de tenir-la perquè havien estat recentment al Regne Unit o perquè el resultat de la PCR deixava entreveure una possible relació.\nQuè sabem de la nova variant del coronavirus?\nSalut notifica 592 contagis nous de covid-19 i una mort més en 24 hores a les Illes


Pla d'acció per esmenar errors i incompliments detectats per Intervenció - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPla d'acció per esmenar errors i incompliments detectats per Intervenció\nredacció 16.10.2020 | 22:51\nPla d'acció per esmenar errors i incompliments detectats per Intervenció Regió7\nEl ple d'octubre va donar compte de la resolució de l'alcalde Marc Aloy per formalitzar un pla d'acció per resoldre les febleses, deficiències, errors i incompliments detectats en processos burocràtics pel servei d'Intervenció municipal.\nEl pla demana al servei responsable que posi a disposició de la Intervenció els expedients demanats en la contractació de plans d'ocupació. També, analitzar les circumstàncies que donen peu a l'endarreriment de la tramitació de determinats processos de contractació i demanar als departaments que facilitin amb prou antelació les dades de les noves contractacions a tramitar.\nEl 21 de maig la interventora va donar compte al ple de l'informe que recollia els resultats del control intern de la gestió econòmica de l'Ajuntament de Manresa i dels ens dependents.\nPla d'acció per esmenar errors i incompliments detectats pel servei d'intervenció.


The Big Show - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Paul Wight)\nPaul Wight (Aiken (Carolina del Sud), 8 de febrer del 1972 - ) més conegut al ring com a The Big Show és un lluitador professional estatunidenc que treballa a la marca Smack Down de World Wrestling Entertainment (WWE).Entre els seus regnats en la WWE ha guanyat dos títols dels pesos pesants, un títol de campió dels Estats Units icinc regnats com a campió mundial en parelles.\n8 de febrer del 1972 (42 anys)\nLluitador professional, jugador de bàsquet, actor, actor de televisió i actor de cinema\n9 febrer 1999 –\n– Wichita State Shockers\nWight va començar en el món de la lluita lliure semiprofessional, on va conèixer a Hulk Hogan en un esdeveniment de bàsquet en 1994 Jim Strauser, propietari d'una distribuïdora de karaoke, va veure potencial en Wight com a jugador de la NFL National Football League i el va portar de tornada a Chicago. Wight va mostrar poc interès pel football però molt en la lluita lliure. Strauser contactar amb Bonaduce, qui presentava un programa de ràdio a Chicago i va anunciar per a la presentació entre Wight i Hogan. Wight va entrenar amb Larry Sharpe a Sharpe s Monster Factory durant 7 mesos i després va signar amb World Championship Wrestling (WCW) al març de 1985 perfeccionar les seves habilitats de lluita en WCW Power Plant.\nWight va debutar en la WCW durant el Bash at the Beach 1995. Es va presentar a si mateix com The Giant, atès que la seva altura li feia similar a André the Giant, dient que era fill d'aquest i culpant a Hulk Hogan del seu suposat assassinat. Wight es va unir a Dungeon of Doom, qui tenien un enfrontament amb Hogan i els seus aliats. En Fall Brawl, el 1995, Wight va atacar a Hogan mentre estava lluitant contra el líder de Dungeon of Doom, Kevin Sullivan en una Steel Cage match. Després de destruir la motocicleta d'Hogan amb un camió, Hogan va reptar a una "Monster Truck Battle" en Halloween Havoc a Detroit, Míchigan.\nEl 25 d'octubre de 1995 la batalla va tenir lloc damunt de Cobo Hall, conduint sengles camions i intentant forçar que l'altre sortís del cercle, com en un combat de Summe. Hogan va guanyar el combat. Wight va descendir del seu vehicle i va aparèixer caient de la teulada. Més tard, Wight va venir al ring amb The Taskmaster i va reptar a Hogan pel campionat mundial dels pesos pesants de la WCW on la seva in-ring debut en la WCW. Wight va obtenir la victòria per desqualificació després de la interferència de Jimmy Hart; mànager d'Hogan. Hart llavors va revelar el contracte que Hogan havia signat (el quin ell havia escrit) tenia una clàusula que deia que el títol podia canviar de mans en una desqualificació, Wight va ser el nou Campió Mundial dels pesos pesants de la WCW. El títol va ser suspès per una setmana com a resultat d'un terme controversial del combat.\nWight va intentar reclamar el títol en World War 3 però va ser espatllat per Hogan, i Randy Savage va guanyar el títol vacant. (Aquest complot recorda una storyline de la WWF de diversos anys enrere, on el "conseller" d'André the Giant Ted DiBiase va enganyar a Hogan pel títol de la WWF, va acabar en una controvèrsia que va ajudar a Savage a guanyar el títol). Wight va fer parella amb Ric Flair per derrotar Hogan i Savage el 23 de gener de 1996 a Clash of the Champions XXXII, però va ser decisivament derrotat per Hogan en un cage match en SuperBrawl VI.\nDesprés d'un curt enfrontament "The Loch Ness Monster", Wight va guanyar el campionat mundial dels pesos pesants per segona vegada després de derrotar a Ric Flair. Després que Hogan formés "The New World Order", ell va derrotar a Wight pel Campionat a "Hog Wild" seguint la interferència de Scott Hall i Kevin Nash. Wight es va unir a nWo 23 dies després, citant els diners de Ted DiBiase com la seva principal motivació. ell va tenir un enfrontament amb Lex Luger i The Four Horsemen.\nBig Show guanyan el títol intercontinental.\nWight va ser trobat a nWo el 30 de desembre de 1996 per preguntar a Hogan per a un combat pel campionat mundial dels pesos pesants Ell va lluitar contra juntament amb nWo Sting i Lex Luger, guanyant el WCW World Tag Team Championships dues vegades.  En 1997 ell va començar un enfrontament amb un membre de nWo Kevin Nash, qui constantment esquivava a Wight, apareixent finalment en la carta de combats en Starrcade 1997 El 1998 en Souled Out els dos finalment van aparèixer en el ring, però Nash accidentalment lesionar a Wight al coll quan fallar una Jackknife Powerbomb. Quan Nash va deixar nWo i va formar el seu propi grup, Wolfpac, Wight es va reunir a nWo per contradir a Nash i els seus aliats. Nash eventualment va acabar la carrera de la WCW de Wight quan ell va derrotar seguint un run-in per Scott Hall i Eric Bischoff.\nNo content amb la seva remuneració, Wight no va renovar el seu contracte amb la WCW el 8 de febrer del 1999.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: The Big Show\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=The_Big_Show&oldid=22135511»\nLast edited on 17 oct 2019, at 10:55


Preguntes freqüents Puenting - Aventures, cursos i bonos d'experiències de muntanya - Catalonia Adventures\n(Un total de 21 preguntes – respostes)\n√ Això és segur?\nEl puenting és molt segur. Els tècnics que realitzem el puenting a Catalonia Adventures tenim les màximes titulacions requerides per a fer l’activitat i el material que utilitzem per al puenting és de marques molt reconegudes en l’àmbit internacional, amb la més alta qualitat. Edelrid, Rock empire, Korda’s… Fa 22 anys que realitzem el puenting professionalment sense cap incident.\n√ Quina alçada te el pont?\n30 metres d’alçada i 25 metres de caiguda. Et garantim una experiència única i espectacular.\n√ Quina sensació es té en fer el puenting?\nTindreu una sensació difícil d’explicar, és una sensació molt personal que us deixarà un somriure per a tot el dia. Una pujada molt forta d’adrenalina en el moment de saltar i una pujada molt forta de dopamina en el moment que esteu fent el pèndol.\n√ Fa molt de temps que feu aquesta activitat?\nProfessionalment des de juny del 1997, 22 anys. Compartint el puenting amb vosaltres, més de 35.000 salts sense cap incident.\n√ Heu tingut mai algun accident?\nMai!, hem fet més de 35.000 puentings i mai hem tingut un incident remarcable.\n√ Hi ha moltes persones que facin aquesta activitat?\nMoltes persones en venen d’arreu del món, el més habitual és que trobar-te amb persones de Catalunya, però molt sovint et pots trobar amb persones d’arreu d’Espanya, França, Anglaterra, Alemanya, Bèlgica, Estats Units, Austràlia, Dubai, Doha, Rússia…..\n√ Com es puja?\nUna vegada a terra us trobareu un camí fàcil i molt entretingut que us porta dalt el pont.\n√ Les cordes son elàstiques?\nNo, les cordes són dinàmiques. Les cordes dinàmiques absorbeixen l’impacte de la caiguda de manera que no notareu cap impacte rellevant en el vostre cos.\n√ Hi ha un pes màxim?\nNo, el que limita poder fer el salt no és el pes, si l’arnés es pot posar de manera segura, tothom pot fer el salt. Persones amb 150 kg han pogut saltar.\n√ Quan aguanta la corda?\nDepèn de la corda, el diàmetre influeix, poden estar entre 2.000 i 3.000 kg a la ruptura. Tot i que el més important és la força de xoc (per sota del 1.200 daN) i la dinamicitat de la corda (per sota dels 40%). Hi ha més factors importants, però aquests són pel qual es refereix al salt de pont els millors indicadors.\n√ Hi ha sotragada?\nNo. El dinamisme de les cordes absorbeix l’impacte de la caiguda.\n√ Puc fer salt de pont amb lentilles?\n√ Puc fer salt de pont si estic embarassada?\nNo!. No és aconsellable.\n√ Hi ha persones que vénen fins aquí per fer-ho i al final no poden?\nEl salt de pont es una sensació molt personal, el 98% de les persones que venen gaudeixen dels puenting amb tota garantia i seguretat. Si tens algun dubte fes el puenting tàndem el percentatge augmenta al 100%.\n√ Quina és l’edat mínima per poder saltar?\nNo hi ha una edat mínima en especial, tot i que aconsellem fer el puenting a partir dels 14 anys, sempre acceptant la decisió del tècnic, el qual vetllarà per la seguretat del menor. Cal venir acompanyat del pare/mare o tutor (en aquests cas amb autorització dels pares).\n√ I la màxima?\nNo hi ha una edat màxima per fer el puenting, el que limita poder fer l’activitat és l’estat físic i psicològic de la persona que el vol realitzar. Hem tingut persones de 78 anys que han fet puenting.\n√ Podem saltar junts?\nSí, podeu fer puenting tàndem, us ho recomanem, és un salt molt íntim el qual gaudireu molt, el recomanem especialment per a parelles i pares/mares i fills/es. És un salt molt especial.\n√ Per què cal un casc?\nEl casc forma part del material bàsic de seguretat, la llei obliga a utilitzar-lo sempre que hi ha possibilitat de caiguda, si fem servir el sentit comú, ho entendreu; si es posa un arnès anticaiguda per garantir la seguretat del saltador, cal utilitzar el cas, pel mateix motiu, hi ha caiguda i cal garantir la màxima la seguretat de la persona. El binomi, arnes i casc forma part indivisible de qualsevol l’activitat en alçada.\n√ Les persones criden molt?\nHi ha de tot, depèn de la persona, la majoria de persones, sobretot si repeteixen, tenen més confiança i és més fàcil alliberar l’energia, a vegades en el moment del salt la sensació queda atrapada i és quan ja estàs en el balanceig quan deixes anar l’energia.\n√ I una última pregunta abans de saltar … Però això és segur?\nUs ho passareu genial, gaudiu de l’experiència i deixeu-vos emportar per aquesta magnifica i extraordinària sensació de caiguda al vuit. Els tècnics esportius de Catalonia Adventures que us acompanyaran al puenting són persones molt ben formades i amb molta experiència, que garantiran i cuidaran de vosaltres amb la màxima seguretat.\nSeran sens dubte les persones de màxima confiança en aquesta activitat.\n√ Quina és la frase que més es diu a l’hora de saltar?\nMama, t’estimo molt, 🙂 🙂 🙂 des de 1997 ajuntant famílies.\nQualsevol dubte o pregunta consulteu-nos, ens agrada oferir-vos el millor servei


Projectes | Escola d'Idiomes Madison\nSom una institució compromesa amb el món que ens envolta i per això posem èmfasi en els nostres valors. Som conscients que vivim en una societat global on tot és lluny i a prop al mateix temps, i no som aliens al que passa arreu. Per això aportem el nostre granet de sorra sempre que podem, ja sigui amb accions solidàries, compartint amb els alumnes experiències enriquidores, i també tenint especial cura del medi ambient. Aquests són alguns dels nostres projectes:\nCOL·LABORACIÓ SOLIDÀRIA AMB L’ÀFRICA\nAmb l’ànim d’afavorir la formació de joves, l’Escola d’Idiomes Madison té un conveni de col·laboració amb la Universitat de Banjul, Gàmbia, per a accions docents i accions formatives per al professorat i els estudiants de primer i segon any de carrera.\nL’Escola d’Idiomes Madison col·labora activament en projectes solidaris que afavoreixen el desenvolupament educatiu en escoles d’educació primària a països subdesenvolupats de l’Àfrica Subsahariana.\nEn un món on la tecnologia i la immediatesa obren portes però també limiten la nostra llibertat de moviments, és important retornar als valors més tradicionals i gaudir de la vida sense presses, únicament amb allò més essencial carregat a l’esquena. Aquets és el projecte que van emprendre Urska i Gregor, una parella de viatgers que va aterrar a Madison amb l’objectiu de caminar 3000 Km per Europa sense pressupost i compartir les seves experiències amb tothom. Ens va semblar un projecte interessant i per això el vam compartir amb els nostres alumnes i amb qui vulgui seguir les seves vivències al blog http://walkfearless.org/ .\nEns alegra haver pogut ajudar-los en aquesta etapa del seu viatge i els desitgem el millor!\nDes de fa molts anys la filosofia de Madison inclou el respecte per la natura i el reciclatge per tal de reduir els efectes de la contaminació. Ens agrada pensar que el nostre granet de sorra és un més que algun dia crearà una muntanya i que a poc a poc podrem fer extensible aquesta manera de pensar al nostre entorn més proper. Per aquest motiu posem especial èmfasi en aprofitar al màxim el paper i separar materials plàstics i de cel·lulosa en contenidors especials ubicats a les nostres escoles.\nUn altre dels projectes que estem treballant per tal de reduir l’efecte de la deforestació és introduir l’entorn de treball digital, així com quaderns reutilitzables amb una vida útil de fins a 500 vegades el normal.\nVols saber-ne més sobre els nostres projectes? Segueix-nos i col·labora!


Escaldes enllesteix la revisió del POUP 20 enero, 2017\nEscaldes enllesteix la revisió del POUP\nLa revisió del Pla d'Ordenació i Urbanisme Territorial ja és una realitat i aquest divendres a la tarda, l'equip comunal de la parròquia ha aprovat per unanimitat l'exposició pública de les diferents modificacions que es podran dur a terme a Escaldes, fins al 2030 i que estima un creixement de 4.000 habitants a la parròquia entre el 2016 i el 2030.\nEl POUP va entrar en vigor l'any 2008 i des de llavors només s'havien aplicat petites modificacions, per això, aquest 2017 l'equip comunal ha enllestit una revisió que engloba un gruix de 40 modificacions. Segons ha destacat el cònsol menor, Marc Calvet, la intenció de la corporació era crear “un document més net”. A més, Calvet també ha destacat que “la revisió serveix per posar ordre, atès que s'ha utilitzat el cadastre”.\nEls diferents tipus de classificació del sòl, la superposició de vials i carrers existents o el replantejament de les Unitats d'Actuació per identificar de forma més precisa l'estructura de la propietat són només algunes de les consideracions que recull la revisió que s'ha presentat.\nD'altra banda, la revisió també contempla tres grans modificacions pel que fa al territori com són la zona del Clot d'Emprivat, Engolasters i l'Obac. En el cas del Clot d'Emprivat, la voluntat de l'equip comunal és afavorir la creació d'espais verds provinents de la reformulació de les illes, ja que amb la nova proposta s'afavorirà la construcció de noves tipologies d'edificis. Calvet ha destacat que “el que volem motivar és que no s'edifiqui la totalitat de l'illa”, per fer-ho els edificis disposaran d'altures variables entre les 8, 15 i 20 plantes. Un dels elements que també es busca amb aquesta revisió és generar una arquitectura de “qualitat” i “diferent”, tal com ha assenyalat Calvet, per això els edificis no comptarien amb pedra i fusta en la seva realització.\nL'objectiu del Comú d'Escaldes és potenciar el desenvolupament econòmic de la parròquia de la zona, atès que la previsió és que el Clot d'Emprivat es converteixi en un pol comercial i d'activitat econòmica. A més també vol afavorir-se una connexió subterrània d'aparcament entre el Prat Gran i les diferents parcel·les del Clot d'Emprivat.\nUna altra de les zones que registrarà modificacions és la zona de l'Obac, on s'ha proposat la construcció d'un vial paral·lel a la carretera de l'Obac i de la Plana, per connectar la carretera de la Plana i amb el Camí del Madriu. A més, també hi ha la previsió de crear corredors verds que connectin les parts properes al Madriu amb el centre de la parròquia. Un fet que segons Calvet permetrà “esponjar la part alta i afavorir l'edificació en la part més baixa”.\nLa zona d'Engolasters serà un dels indrets amb modificacions, ja que amb la revisió es dividirà en tres Unitats d'Actuació i no només en una, com actualment. El respecte per les condicions d'edificabilitat vigents persistirà i es motivarà la creació de diferents espais d'edificació connectats per corredors verds que farien d'eix vertebrador entre les tres unitats.\nLa revisió del POUP ha estat ben acollida per part dels consellers de la minoria, tot i que en el cas de la consellera del PS, Cèlia Vendrell, ha posat en relleu que “el que s'aprovava avui només era l'exposició pública del projecte i no l'aprovació de la revisió”. Tot i això, Vendrell ha reconegut que “no em sembla malament que es pugui recuperar sòl per dedicar-ho a ús públic, així com un creixement ordenat de la zona d'Engolasters”.\nPer la seva banda, el conseller de Liberals, Marc Magallon, ha explicat que “penso que és una cosa molt bona i som una parròquia pionera en urbanisme”. A més, ha afegit que “és molt més interessant la nova proposta i els principals beneficiats seran els ciutadans de la parròquia que tindran més espais verds”.\nLa revisió, que ha tingut una bona acollida per part de l'oposició, ara haurà de sotmetre's a l'exposició pública i dels propietaris, per tal d'aprovar-la pròximament. Els propietaris disponen de 60 dies per veure el Pla i realitzar al·legacions.\nArtículo anteriorEls directius del segle XXI han de ser apassionats\nArtículo siguienteEscaldes cancel·la el projecte de reforma de la Casa Comuna


S'enllesteixen els preparatius de la jornada lúdica i cultural que organitza l'Ajuntament per presentar el còmic “Bruixes 1617” — Ajuntament d'Olèrdola\n23:35 del 28 de gener de 2022\nS'enllesteixen els preparatius de la jornada lúdica i cultural que organitza l'Ajuntament per presentar el còmic “Bruixes 1617”\nS'enllesteixen els preparatius de la jornada lúdica i cultural que organitza l'Ajuntament per presentar el còmic “Bruixes 1617” Les activitats s'han programat a la Masia Torreblanca el dia de Sant Joan per la tarda i són gratuïtes, amb inscripció prèvia http://www.olerdola.cat/news/senllesteixen-els-prepratius-de-la-jornada-ludica-i-cultural-que-organitza-lajuntament-per-presentar-el-comic-201cbruixes-1617201d http://www.olerdola.cat/news/senllesteixen-els-prepratius-de-la-jornada-ludica-i-cultural-que-organitza-lajuntament-per-presentar-el-comic-201cbruixes-1617201d/@@download/image/CartellDefinitiuBruixes.jpg\nLes activitats s'han programat a la Masia Torreblanca el dia de Sant Joan per la tarda i són gratuïtes, amb inscripció prèvia\nAvancen els preparatius de la variada jornada d’activitats lúdiques i culturals que la regidoria de cultura de l'Ajuntament d'Olèrdola organitza per presentar el còmic “Bruixes 1617. L’any del diluvi”. A partir de les 6 de la tarda del dia de Sant Joan, dijous de la setmana que ve 24 de juny, la Masia Torreblanca acollirà una sessió de contes per a infants, un taller dedicat a les propietats de les herbes remeieres i un col·loqui que tractarà dels episodis de persecució de bruixes que inspiren la novel·la gràfica.\nMercè Martínez oferirà a les 6 de la tarda un taller i la sessió de contes “Qui té por de les bruixes?”. A la mateixa hora Aleix Joaquin conduirà un taller d’herbes remeieres per públic adult\nEn el col·loqui programat a les 7 de la tarda, a més de comptar amb l’autor, Oriol Garcia Quera, també hi haurà la participació dels historiadors Agustí Alcoberro i Pau Castell. Per acabar, a les 9 del vespre, s’oferirà un tast de licors d’herbes a càrrec d’Isi Torres.\nPer participar-hi cal inscripció prèvia, indicant l’acte al que s’hi assistirà, enviant un correu electrònic a mulinaripm@olerdola.cat o bé trucant al telèfon 93 890 35 02.\nAmb el propòsit de promocionar l’esdeveniment i incentivar l’interès pel còmic, aquests darrers dies s’ha començat a difondre per les xarxes socials un vídeo que compta amb les veus de veïns del municipi. En el vídeo es fa un tast de la història del còmic, contrastant imatges gravades de paisatges del municipi amb els dibuixos que els reprodueixen en el còmic.


L’esbarjo, un camp d’aprenentatge\nCom a humans vivim, i viure ens fa experimentar infinites vivències, les quals ens ajuden a construir el que som, el nostre “JO”. Ningú dubte avui en dia del potencial que el temps de lleure ens ofereix per a experimentar amb el món i amb nosaltres mateixos i, d’aquesta manera, construir la nostra identitat personal. [...]\nReportatge a RTV El Vendrell arrel de la conferència "Educació Emocional com a Factor Protector de l'Assetjament Escolar" promoguda Pla Formatiu de Zona del Servei Educatiu del Baix Penedès el passat 23 d’Octubre a l’Escola Municipal de Música Pau Casals de El vendrell. Veure Reportatge\nGabriela Rangel, membre d'Equip SEER ha estat convidada al "II Congreso Internacional de desarrollo de los niños y las niñas: un acompañamiento global para propiciar el desarrollo óptimo". Aquest proper divendres 7 de setembre realitzarà el Taller "La promoción del desarrollo emocional en la infancia" recolzada per la mirada SEER de desenvolupament socioemocional. Molta sort [...]\nEn aquesta formació de 40 hores pretenem endinsar-nos en la mirada SEER de l'Educació i l'Educació emocional. Així doncs, aprofundirem en els conceptes i la metodologia que fonamenten les nostres intervencions. Facilitarem un espai de creixement individual i compartit per potenciar el desenvolupament d’habilitats socioemocionals. Formació adreçada a qualsevol persona de la comunitat (educadors/es, mestres, famílies, monitors/es de lleure...) que [...]\nEquip SEER hem celebrat el tancament de 2017 i la rebuda de l’any nou volent mostrar la nostra part més solidària, més social. Per tot plegat estem molt alegres! És genial poder-ho fer refermant la nostra col·laboració aquest gener amb la Fundació Salut Alta, hem pogut aportar un donatiu que els ajudi a seguir amb […]\nEquip SEER a les VII Jornades de Mediació de Tarragona “Mediació és salut”\nLa setmana passada es van celebrar les VII Jornades de Mediació de Tarragona "Mediació és salut" a la Universitat Rovira i Virgili, organitzades per la Taula per a la mediació a Tarragona. Equip SEER varem participar amb la conferència "LA MEDIACIÓ COM A CAMÍ PER AL BENESTAR EMOCIONAL" que va realitzar l'Anna Rallo Tió, Psicopedagoga, Educadora emocional i [...]\nDurant aquest febrer Equip SEER formem part del catàleg de formació de la Diputació de Barcelona en l’àrea de joventut. Fem formació sobre “llenguatge emocional” amb professionals del territori! Una oportunitat genial per poder aportar mirada ample a través del llenguatge del sentir, treballem les diferents formes de sentir-nos i donem força al nostre atlas […]


Paula Valls encisa el públic en el primer concert de “Terrats en Cultura” a Tàrrega, celebrat a la miranda del Parc de Sant Eloi - Tàrrega Televisió\nExperiència que conjuga música en viu de qualitat i descoberta d’espais urbans singulars · La proposta, que ha rebut un Premi Butaca 2019, continuarà a la capital de l’Urgell el diumenge 25 d’agost amb Pau Vallvé a Cal Trepat\nEl projecte “Terrats en Cultura”, cicle de concerts de petit format en espais urbans singulars, ha debutat amb èxit a Tàrrega. La cantant i compositora osonenca Paula Valls ha estat l’encarregada d’obrir la programació el diumenge 18 d’agost oferint el seu càlid repertori de jazz, blues i soul a la miranda del Parc de Sant Eloi. Des d’aquest elevat indret, el públic també ha tingut ocasió de gaudir d’una espectacular vista de la ciutat de Tàrrega i la plana de l’Urgell en horari de capvespre. El recital ha definit el fil argumental del cicle “Terrats en Cultura”: música en viu de qualitat en espais no convencionals potenciant així alhora la descoberta de l’entorn.\nLa cita amb Paula Valls s’ha saldat amb llargs aplaudiments per part del centenar de persones aplegades a la zona de les mirandes. La vocalista ha encisat els espectadors amb el cançoner propi que integra el seu primer àlbum, “I am”, d’estil intimista i inspirat en els estàndards nord-americans. Acompanyada del guitarrista i productor David Soler, l’artista també s’ha posat davant el teclat demostrant la seva versatilitat. Durant la vetllada ha recuperat un dels temes en català del seu anterior EP i ha sorprès fins i tot portant al seu terreny l’himne pop “Baby one more time” de Britney Spears.\n“Terrats en Cultura”, impulsat per l’Associació Coincidències, ha arribat a Tàrrega gràcies a un acord assolit amb l’àrea municipal de Cultura. En aquest sentit, el concert de Paula Valls ha estat precedit per una presentació a càrrec d’Oriol Martí, director de Cultura, el qual ha agraït la bona resposta del públic i ha avançat que “Terrats en Cultura” s’ampliarà l’any vinent fins a quatre concerts. Per la seva part, Lola Armadàs, portaveu de Coincidències, ha recordat que “Terrats en Cultura” ha rebut el Premi Butaca 2019 a la millor iniciativa per a públics i ha posat en valor l’experiència de descentralitzar i apropar la cultura arreu del país.\n“Terrats en Cultura” a Tàrrega continuarà el diumenge 25 d’agost de la mà de Pau Vallvé al terrat de Cal Trepat (19:30h). El cantautor i compositor acostarà els temes del seu nou treball, “Life vest under your seat”, el qual confirma la força del seu pop-rock, caracteritzat per una textura crua, deutora de referents d’alçada com Radiohead o Arcade Fire. L’experiència a Cal Trepat es completarà amb una visita nocturna per l’antiga fàbrica de maquinària agrícola, museïtzada des de l’any 2012.


D'un somni al disseny de jocs - VilaWeb\nD'un somni al disseny de jocs\nEls creadors del joc 'Bauhaus', Jordi Gené i Gregorio Morales, seran al Dau Barcelona\nJordi Gené va començar a afeccionar-se als jocs de taula i un dia va somniar un joc que no coneixia. Aquest va ser el començament de la seva trajectòria com a dissenyador de jocs. L’alacantí Gregorio Morales ha estat sempre el seu company de disseny, i també de joc. La distància entre ells els fa reunir a virtualment, però en tan sols quatre anys ja han editat un parell de jocs a editorials alemanyes.\nBen aviat sortirà a la venda el Bauhaus, l’últim joc de taula dissenyat per ells, que es presenta excepcionalment aquest cap de setmana al Dau Barcelona. Tothom qui vulgui hi podrà jugar. De moment, en aquest vídeo, us en fem un tastet.


SOM DE PÍCNIC: Àrea de pícnic Camí de l'Escola de Montjuïc, Girona, Gironès\nÀrea de pícnic Camí de l'Escola de Montjuïc, Girona, Gironès\nSeguint la recomanació de l'Anna Rubau vam estar en aquesta bona àrea de pícnic, que tot i que sorprengui, és urbana; està al Nord de Girona. Les fotos són del dissabte passat al migdia.\nConsta de 5 taules de fusta repartides en 2 terrasses (2 + 3). És un espai verd en una àrea residencial pujant al Castell de Montjuïc de Girona. És ombrejada i bonica, de veritat que sorpèn estar a Girona ciutat i a més té vistes a la Catedral i a l'església de Sant Felix.\nHi vam trobar varis bolets, però desconeixem si són comestibles...\nPer sota les taules hi ha un bon aparcament per uns 7 o 8 cotxes.\nEl Camí de l'Escola de Montjuïc és una escala que va des de l'aparcament del carrer Silvestre Santaló fins al carrer de sobre, el carrer de la Torre de Sant Joan i dóna accés a l'àrea de pícnic, que està just a sobre de l'aparcament.\nCoordenades GPS: 41°59'28.16"N 2°49'39.83"E\nAccés: Com sabeu, a les grans ciutats us recomano possar el navegador. L'àrea de pícnic està al carrer Silvestre Santaló tocant a la Pujada de la Barrufa. Heu de creuar el riu Onyar pel Pont de Pedret i seguir el camí de la foto de sota.\nPublicat per Marta Dachs a 8:26\nEtiquetes de comentaris: Gironès, Gossos lligats permesos, Provincia de Girona


La Colla Jove de Vilafranca presenta dos intents desmuntats de 3 de 7 a la Festa Major de Gelida - El Cargol l El setmanari del Penedès\n19 Agost, 2019, 14:01\nLa Colla Jove de Vilafranca presenta dos intents desmuntats de 3 de 7 a la Festa Major de Gelida\nAhir diumenge a la tarda, la Colla Jove de Vilafranca va actuar a la Festa Major de Gelida, convidats pels Vailets, la colla local. La jove va intentar presentar un 3 de 7 el qual va quedar a prop de carregar-se.\nA la plaça de la Vila, les dues colles van començar la diada amb pilars de 4 de salutació. La Jove va començar amb una torre de 6 pesada que es va descarregar amb suficiència, per encarar en segona ronda el seu plat fort: el castell de 7. El castell escollit va ser el 3 de 7, que va pujar molt bé en un primer intent però que, al tancar-se una mica per dalt, el cap de colla va decidir baixar-lo i repetir amb més mostres de seguretat. El segon intent va anar un xic més nerviós i va presentar, novament, dubtes a l’encaix de quarts i dosos. Finalment, el tant ansiat castell de 7 es va quedar en dos intents desmuntants però la colla no dubta que, amb més confiança en els pisos alts, es pugui assolir el castell en el futur. Finalment, en quarta ronda la colla va descarregar un 4 de 6 i va tancar la diada amb un nou pilar de 4 i encara un darrer pilar de 4 de dol.\nLa Tècnica de la colla té l’ull posat en l’objectiu de fer el pas als castells de 7, el 5 de 6 i el pilar de 5 i treballaran plenament enfocats en aquests objectius. Per això, la Jove ha començat una crida amb la campanya Atreveix-te! Fes el pas! a través de la qual animen a tots els vilafranquins i penedesencs a acostar-se a aquests assajos i a participar dels actes de la Festa Major des de dins la colla blava, que ofereix una samarreta de regal i molt d’ambient festamajorenc per viure la festa des de dins. Així, els propers assajos seran els següents:\nDilluns 19 a les 21h a l’Escorxador: Assaig de pilars de Festa Major\nDimecres 21 a les 20h a l’Escorxador: Assaig de canalla especial FM petits. A les 21.30h Assaig General\nDivendres 23 a les 20h a la plaça Constitució: Assaig de canalla. A les 21.30h: Assaig especial de Festa Major amb la col·laboració dels Vailets de Gelida.\nDilluns 26 a les 20h a la plaça Constitució: Assaig de Canalla. A les 21.30h: Assaig especial de Festa Major.


IVAM - Institut Valencià d'Art Modern | Conferència d’Agustín Fernández Mallo, organitzada per la Càtedra d’Estudis Artístics. Segles XX/XXI\nConferència d’Agustín Fernández Mallo, organitzada per la Càtedra d’Estudis Artístics. Segles XX/XXI\nDIVENDRES, 19.00 H. Canal Youtube de l'IVAM\nRETRANSMISSIÓ EN STREAMING Canal Youtube de l’IVAM\nConferència “Realismo Complejo, el poder de los residuos” a càrrec d’Agustín Fernández Mallo, llicenciat en Ciències Físiques i escriptor.\nLa seua última novel·la publicada és Trilogia de la guerra (Seix Barral, 2018), Premi Biblioteca Breve. El seu últim assaig és Teoría general de la basura (Galaxia Gutenberg, 2018), Premi Cálamo Extraordinario.\nÉs autor del Proyecto Nocilla (Alfaguara 2006-2012), que consta de les novel·les, Nocilla Dream, Nocilla Experience y Nocilla Lab, guardonades amb diferents premis i traduïdes a diversos idiomes. És autor del llibre de relats, El hacedor (de Borges), remake (Alfaguara), i de la novel·la Limbo (Alfaguara). Autor de diversos llibres de poemes premiats, recollits en Ya nadie se llamará como yo + Poesía reunida (1998-2012) (Seix Barral, 2015).\nEl seu llibre, Postpoesía, hacia un nuevo paradigma, va ser finalista del Premio Anagrama de Ensayo 2009. El seu blog és “El Hombre que Salió de la Tarta”. Juntament amb Eloy Fernández Porta té el duo de spoken word, Afterpop Fernández i Fernández.\nTítol de la conferència: Realismo Complejo, el poder de los residuos\nEs un tòpic afirmar que vivim en una societat fragmentada, però al mateix temps funciona el tòpic que vivim en una societat hiper-connectada. La pregunta que immediatament apareix és, com és possible que una cosa fragmentada puga estar al mateix temps hiperconnectat? Sobre aquesta contradicció, típica de la col·lisió entre la modernitat i la postmodernitat, i de les maneres de superar-la tracta l’així anomenat Realismo Complejo desenvolupat per Agustín Fernández Mallo, en la seua reelaboració dels materials rebutjats per la societat contemporània, i a fi de convertir-los en agents de canvis reals.


Langtang: la llum del Nepal després del cataclisme - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nRevista Vèrtex 260\nLangtang: la llum del Nepal després del cataclisme\nLangtang: llums i ombres al Nepal\nLa himalaienca vall de Langtang reuneix l’espectacularitat dels seus paisatges i la bona accessibilitat des de Kàtmandu. D’ençà de la primavera passada es va recuperant de les cicatrius profundes del terratrèmol.\nEntrevista Miquel Vilaplana i Miquel Pérez\nVilaplana i Pérez són els directors de dos documentals sobre la història de l’escalada a Catalunya. La seva conversa gira entorn de la divulgació de l’escalada a través del cinema i s’amplia amb reflexions sobre el moviment excursionista, la cultura i el medi ambient.\nALBERT I ÒSCAR MASÓ\nEls llibres de registre coronen molts cims, però de vegades se’n troben en llocs ben insospitats. Estudiar-los significa endinsar-se en la història i l’evolució de l’excursionisme.\nLes altures del Pirineu oriental\nLa travessa «Muntanyes màgiques» és un superb itinerari que recorre els cims i les valls del Freser, Núria, la Molina, Moixeró i Cadí: la millor perspectiva a vol d’ocell del Pirineu oriental català.\nDe l’Aran al Canigó pedalant i escalant\nCESC GRAU I SAMUEL COLOMER\nL’agost de fa tres anys, quatre muntanyencs catalans van idear un recorregut de més de 500 quilòmetres i 16.000 metres de desnivell positiu pel Pirineu català i occità. El van realitzar amb BTT, però a més es van «distreure» fent llargues escalades d’alta muntanya.\nVÈRTEX 260, MAIG-JUNY 2015\nHAN COL·LABORAT EN AQUEST NÚMERO: Nil Alcubilla, Josep Manuel Anglada, Arxiu Fotogràfic del CEC, Armand Ballart, Oriol Baró, Jordi Bas, Juan Manuel Borrero, Carles Cabré, Xavier Capdevila, Guillem Casanova, Samuel Colomer, Estimball Films, Núria Fabregat, Xavier Fernández, Jaume Ferrández, Jordi Ferrando, Conxita Garcia, Carles González, Cesc Grau, Llucià Hernández, Quim Hernández, Toni Hosta, Josep Llusà, Israel Macià, Diego Marsella, Ernest Masó Gallart, Albert Masó Garcia, Òscar Masó Garcia, Colette McInerney, Anna Milans, Anna Mongay, Musée Pyrénéen de Lourdes, David Palmada, Marçal Rocias, Eudald Ros, Ferran Saló, Albert Torres i Vicenç Villa.\nRevista Vèrtex 260 Continguts relacionats\nEls sis cims de Russell, de Llauset a la Maladeta\nEntrevista Vèrtex 260\nMiquel Vilaplana i Miquel Pérez


El programa 30 Plus del SOC troba feina a 20 persones\nEl programa 30 Plus del SOC troba feina a 20 persones de la Conca de Barberà\nLes empreses reben una subvenció de 900 euros mensuals per a la contractació de personal\ndilluns, 16 de setembre 2019 - 13:00h\nPer tercer any consecutiu, el programa 30 Plus del Servei d’Ocupació de Catalunya ha assolit la màxima quota d’inserció i ha ajudat a 20 persones d’entre 30 i 65 anys de la Conca de Barberà a trobar feina en empreses del territori.\nCoincidint amb la finalització del termini de les contractacions de la passa edició i de les 20 places per a participants que gestiona Concactiva, s’ha donat el tret de sortida a la nova edició, amb 20 nous possibles participants i que finalitzarà a mitjans del 2020. La nova edició ajudarà a trobar feina a les persones de 30 anys o més que ho necessitin, i també donarà suport a les empreses interessades, que rebran una subvenció de 900 euros mensuals per a la seva contractació.\nAquesta nova edició es complementa amb els programes dirigits per a menors de 30 anys, com el Joves Actius Conca de Barberà, que també contempla el suport als participants i la mateixa subvenció a les empreses contractants. L’entitat comarcal ha fet una molt bona valoració dels dos programes i la tasca d’aquest organisme en la lluita contra l’atur. La Conca de Barberà és una de les comarques catalanes amb la taxa d’atur més baixa de Catalunya i programes com aquests ajuden a reduir l’atur en els sectors amb més dificultats per a la inserció laboral.\n"🗓AGENDA: Les Piles prepara la primera edició del Festival Gai-Art" "🥁ATENCIÓ: L'Escola de Gralla i Percussió de l'Espluga amplia l'edat d'inscripció"\nConsell Comarcal de la Conca de Barberà Conselleria de Treball i Afers Socials