Ester Ribera, campiona de Catalunya de Volei Platja | Esportiu Maresme\n“Estic molt orgullosa del creixement que està tenint el nostre esport”\nCom s’arriba a ser una de les millors jugadores espanyola de volei platja?\nÉs una llarga història!\nVaig arribar relativament tard al món del voleibol. De nena feia natació i fins i tot vaig arribar a competir a escala escolar. També m’agrada molt jugar a futbol. No va ser fins als tretze anys quan em va cridar l’atenció el voleibol pista. En començar a practicar-lo, em van veure jugar i em van proposar fitxar pel Club Voleibol de Calella, arribant a jugar amb la selecció catalana. Vaig deixar la pista poc abans d’entrar a la Universitat.\nPorta vint anys jugant a volei platja\nINEF i el màster, en esports col·lectius d’Alt Rendiment. Aquesta formació em va permetre després ser la preparadora física del CD Universidad de Granada i CV Múrcia, tots dos equips de la Superlliga masculina de voleibol.\nVas deixar de jugar?\nNo, al contrari. Amb 17 anys em van oferir passar-me al volei platja i fins i tot vaig entrar al programa d’Alt Rendiment del Centre de Tecnificació de la Residència Blume. A partir d’aquest moment vaig començar a competir en campionats de Catalunya, d’Espanya, al circuit europeu i mundial. I fins ara. Sempre compaginant-ho amb les meves obligacions laborals, és clar.\nMedalla de bronze en el Campionat d’Europa Sub’23, dues medalles, plata i bronze, a les proves Satèlit del Circuit Europeu, un novè lloc en el Open del Circuit Mundial i dues vegades campiona de Catalunya, una amb Amaranta Fernández el 2016 i l’última aquest any amb la meva companya grega Lia Merteki.\nI a punt d’anar a Rio de Janeiro …\nAixí és, amb Amaranta. Ens vam quedar en el preolímpic, molt a prop d’entrar. Hauria estat la cirereta al pastís de la nostra carrera esportiva. De totes maneres era una empresa molt difícil perquè per arribar tan lluny has de dedicar-te exclusivament al volei els 365 dies de l’any.\nFeliç del creixement que ha tingut el volei platja en els últims anys?\nEls que estimem aquest esport ens sentim molt orgullosos, per descomptat, perquè cada dia hi ha més jugadors, més tornejos, més aficionats, més escoles i pràcticament no hi ha una sola platja, especialment a Catalunya, on no vegis a gent jugant.\nPer què aquest salt qualitatiu?\nHa ajudat molt que sigui esport olímpic. Amb dades objectives a la mà és una de les disciplines més seguides, tant en directe com per televisió. Té unes audiències altíssimes. I segon, perquè és un esport molt fàcil i saludable de practicar. És a l’aire lliure, a la platja, només cal un mínim de dues parelles per jugar i a la gent li resulta espectacular veure-ho.\nAbans et referies a l’afició que hi ha a Catalunya. I no diguem al Maresme!\nEfectivament. Som uns privilegiats. Al Maresme tenim les condicions perfectes i ideals per al volei platja. Magnífic clima i fantàstiques platges, molt ben preparades per a la pràctica de l’esport.\nEster, a la dreta, com a campiona catalana\nQuè ens dius de l’èxit del Vichy Volei Tour, del Campionat de Catalunya?\nNo puc ser objectiva en la meva opinió en aquest tema perquè he treballat com a tècnica esportiva a la Federació Catalana de Volei en la seva organització. Només et diré que hi ha hagut un gran treball darrere, moltes hores d’esforços i que l’èxit que té és ben merescut. És el circuit més important que hi ha a Espanya. Molta gent fora de Catalunya ve a disputar-lo. Hi ha dos factors que han ajudat molt.\nLa implicació dels ajuntaments on s’han disputat les vuit proves del circuit i que les finals s’hagin retransmès per televisió, en aquest cas pel canal Esport Club de TV3. Les audiències han estat magnífiques i cada dia hi ha més interès pel volei platja. Això ha provocat que cada vegada tingui més patrocinadors, molt importants per al nostre esport perquè no es cobra entrada per veure-ho.\nAcabes de proclamar-te campiona de Catalunya contra tot pronòstic …\nLes favorites, Erika Kliokmanaite i Núria Bouza, havien guanyat pràcticament totes les proves prèvies, però sabíem que si jugàvem al nostre nivell, teníem possibilitats de guanyar. Va ser una gran final jugada en un ambient molt bonic.\nI molt involucrada al Masnou amb la teva escola ...\nAixí és. La tenim al Club Nàutic del Masnou i ja comptem amb prop de 60 alumnes, vuit nens. És molt bonic i gratificant treballar amb ells perquè són el futur del nostre esport. ω


Mesures econòmiques del govern: la necessitat del control parlamentari - Forum Libertas\nFins ara el govern no ha volgut o no ha sabut adoptar grans mesures directament dirigides als greus mals que afligeixen l’economia espanyola: desconfi…\nFins ara el govern no ha volgut o no ha sabut adoptar grans mesures directament dirigides als greus mals que afligeixen l’economia espanyola: desconfiança en l’àmbit financer, falta de liquiditat, un estoc d’habitatges no venuts que equival a la demanda de tres o quatre anys, una competitivitat insuficient, i una productivitat molt petita.\nRodríguez Zapatero ha fet molt poc i la seva política ha oscil·lat entre el populisme i el tancredisme. Si bé -cal dir-ho- ha injectat diners per a reactivar el deprimit mercat interior, amb escàs encert en les vies triades.\nAra sí, ha adoptat dues grans mesures que guarden relació i sobretot proporció directa amb els forats en la línia de flotació que pateix l’economia. Insuflaran confiança en el sistema garantint fins a 100.000 euros en dipòsit, i aplicaran fins a 50 mil milions d’euros per a comprar crèdits als bancs, a fi que aquests puguin facilitar major liquiditat a les empreses.\nSobre el primer, poc cal dir. El nivell de protecció era el més baix d’Europa i alguna cosa havien de fer, però la veritat pura i dura és que fins a fa poc temps el Govern deia el contrari traient pit de la solidesa garantista del sistema financer espanyol.\nNaturalment, aquesta mesura no frenarà les temptacions dels grans dipòsits a emigrar a llocs amb millor cobertura. Per als dipòsits milionaris de les grans empreses la xifra és petita, però és adequada per als petits i mitjans estalviadors.\nPerò, hi ha una altra qüestió sense resoldre i que afecta al futur de milions de persones: la garantia establerta no s’aplica als fons de pensions, i això a maldades podria generar un greu problema.\nMolta més teca té la mesura de comprar actius financers-crèdits als bancs-. Un parell de preguntes sorgeixen immediatament: Si l’objectiu és el de proporcionar liquiditat a les empreses, i no el d’ajudar a bancs i grans immobiliàries, per què en lloc de comprar actius a les entitats financeres, no s’apliquen directament a facilitar crèdits a les empreses, a través de l’ICO, que al seu torn utilitzaria la xarxa bancària?\nPer què aplicar un sistema més complicat, lent, car, menys transparent? Quant val el que es compra, de qui és el crèdit comprat, en quina mesura els crèdits comprats es traduiran en crèdit a les empreses, quant temps transcorrerà entre l’inici de la mesura i els seus efectes sobre les empreses? És molt més senzill, ràpid i econòmic obrir la finestreta perquè aquestes hi acudeixin directament.\nL’altre gran aspecte a clarificar és qui controlarà les compres d’actius. No pot ser que es realitzi en la penombra dels despatxos, perquè això es pot acabar comprant crèdit de les grans immobiliàries, que són el gran perill per als bancs. S’estaria finançant amb els nostres diners a aquells qui s’han enriquit immoderadament.\nPer tant, és una exigència elemental que, de forma semblant a com s’ha fet en Estats Units, es creï un comissió parlamentària per al control dels cinquanta mil milions. O això, o la impressió que un cop més s’ha muntat un berenar de negres amb unes desenes de milions d’estúpids espectadors.\nDespolititzar el Tribunal Constitucional\nLes promeses de Rubalcaba


Molt trist! 😓 Abandonen a un gos en un contenidor\nRescaten a un gos abandonat en un contenidor d'Alboraia\nL'animal no portava xip i presentava lesions\ndimarts, 17 de març 2020 - 13:55h\nEl gos presentava lesions i ceguesa | Arxiu\nAgents de la Policia Local d'Alboraia, en la comarca de l'Horta Nord (València), han rescatat esta nit de dilluns a un gos d'avançada edat dins d'un contenidor subterrani de fem, segons han confirmat fonts del consistori.\nEls fets s'han produït sobre les 22.00 hores quan, gràcies a l'avís d'una veïna, una patrulla s'ha traslladat fins al lloc dels fets. La dona i els agents han tret a l'animal de dins del contenidor subterrani, localitzat en l'avinguda de l'Orxata.\nEls policies li han passat el lector del xip i han pogut comprovar que no en tenia. Es tracta d'un gos d'avançada edat que, pel que pareix, presenta lesions i ceguesa. L'animal ha sigut traslladat a la central, a on diferents persones s'han interessat per la seua adopció i, finalment, una d'elles se n'ha fet càrrec.\n«No sabem quin mal ànima va tirar anit un gosset dins d'un contenidor subterrani de fem. Finalment, el vam poder rescatar i donar-lo en adopció. No els abandones, els animals no transmeten el #COVID_19», indica la Policia Local en un missatge en el seu compte de Twitter.


Divendres, 8 novembre 2019. 10:00. Redacció AnoiaDiari.\nLa XV Festa de la Ratafia arribarà a Igualada amb activitats per a totes les edats i tots els gustos. Una cita ineludible per als amants d'aquesta tradicional beguda catalana elaborada amb un punt de secretisme i un toc de nous verdes. Els actes orbitaran entonr el Local de Xauxa i el Casal Popular d'Igualada, el Foment.\nEl plat fort, és clar, és el concurs: tothom que vulgui participar en el concurs ha de presentar les ratafies al Casal Popular d'Igualada el Foment fins el divendres 15 de novembre, on s'exposaran juntament amb els premis del concurs. Les bases, a anoiaratafia.blogspot.com. L'entrega de premis es farà al Foment després de la xerrada sobre les begudes de la Terra.\nA les 12 del migdia, tret de sortida amb un Contacontes infantil i un taller de tardor adreçat als més petits. Seguirà a la 1 el vermut popular, per anar obrint la gana per al dinar ratafiaire de les 2. Hi haurà botifarra o peus de ministre a la brasa amb puré de patata, compota de poma i salsa de ratafia o paella vegetariana, i postres. Els tiquets per al dinar (10 euros) es poden adquirir al Casal Popular d'Igualada, El Foment. A les 7 hi ha programada la xerrada 'Les begudes de la terra, una altra manera de descobrir país', a càrrec de Jaume Piquer (Jimi). Finalment, a les 8, l'entrega de Premis del XV Concurs de Ratafies de l'Anoia, seguida del tast popular de les ratafies casolanes. El final de festa el posarà a la mitjanit el concert del conjunt Jam Jamaica & Paul Carter.


Notícies - L'Ajuntament presentarà de nou les Planes a la convocatòria d'ajuts de la Llei de Barris\nL'Ajuntament presentarà de nou les Planes a la convocatòria d'ajuts de la Llei de Barris\nel 20/gen/07 Cristina Martinez Urbanisme PDF\nL'Ajuntament de Sant Cugat tornarà a presentar el projecte d'urbanització integral de Les Planes a la quarta convocatòria d'ajuts de la Llei de Barris de la Generalitat. Des de l'equip de govern consideren que el projecte s'adiu totalment a aquesta convocatòria però ja han anunciat que estan treballant per millorar la proposta i que aquest any no torni a quedar exclosa de les ajudes, tal i com va passar l'any passat.\nLa Generalitat ha obert ja la quarta convocatòria per optar a les ajudes del programa de millora de barris que requereixen una atenció especial de Catalunya. En total, aquest any s'atorgaran 99 milions d'euros que es destinaran a finançar el 50% del cost de 15 projectes diferents. Els ajuntaments que hi estiguin interessats tenen un termini de 3 mesos per presentar les seves propostes i la previsió és que les ajudes s'adjudiquin abans de l'estiu.\nEn el cas de Sant Cugat, l'Ajuntament ja ha anunciat que tornaran a presentar el projecte d'urbanització integral de les Planes, que l'any passat va quedar exclòs dels ajuts. L'alcalde, Lluís Recoder, ha manifestat l'esperança d'obtenir una subvenció i ha assegurat que aquest és un tema de justícia i que el projecte compleix els requisits necessaris per obtenir una subvenció.\nJo penso que és de justícia ja que Les Planes té totes les característiques per acollir-se a la llei de barris, però és que a més ho necessitem\nRecoder ha afegit, a més, que aquest any l'Ajuntament es vol curar en salut i ha contractat un equip d'experts per millorar al màxim el projecte.\nMirem de perfeccionar-lo. Tenim una empresa especialitzada en presentar projectes a la llei de barris que ens està assessorant i per tant, el nostre projecte serà immillorable\nD'altra banda, en cas que sigui necessari, l'Ajuntament no descarta la proposta del PSC de treballar conjuntament amb amb l'Ajuntament de Barcelona, donat que el districte de Les Planes està a cavall entre les dues ciutats.


Juan Francisco Troyano, nou Jutge de Pau – Montpeita\nJuan Francisco Troyano, nou Jutge de Pau\nJuan Francisco Troyano Vivas serà, quan ho aprovi el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, Jutge de Pau de Sant Fruitós de Bages.\nCopiem de la web de la Generalitat: “Hi ha jutjat de pau a tots els municipis on no hi ha jutjat de primera instància i instrucció. Els jutjats de pau són òrgans unipersonals amb jurisdicció al terme municipal. A Catalunya hi ha actualment 898 jutjats de pau\nAl capdavant del jutjat de pau hi ha el jutge de pau, que és elegit per l’ajuntament del municipi i nomenat pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya per un període 4 anys Per ser jutge de pau només cal ser major d’edat, tenir la nacionalitat espanyola i no estar immers en cap causa d’incapacitat, ni d’incompatibilitat per a l’exercici de les funcions jurisdiccionals. Per ser jutge de pau no fa falta ser llicenciat en dret. Tenen competència en l’àmbit civil, dels assumptes de quantia inferior als 90€.\nEn l’àmbit penal, les competències, un cop es transformen els judicis de faltes en delictes lleus. A la pràctica de l’auxili jurisdiccional mitjançant la gestió dels exhorts, manaments que reben d’altres òrgans judicials. Per llei també tenen atribuïdes competències en matèria de registre civil com a delegats de l’Encarregat del cap del partit judicial”.\nPer conèixer una mica més al nou jutge, l’hem entrevistat:\nAquí, a Sant Fruitós. Tota la vida que hi visc.\nFins ara era Jutge de Pau substitut, o sigui que ja coneix el funcionament del Jutjat de Pau…\nSí. Ho he estat durant dotze anys.\nPer què hi va entrar?\nQuan em vaig assabentar que hi havia aquesta plaça vacant, i com que m’agrada la relació amb la gent i col·laborar amb el poble, m’hi vaig presentar.\nEls preparen per desenvolupar les seves tasques?\nSí. Ens fan cursets de diferents temes que afecten al Jutjat, i també per posar-nos al dia de les noves normes legislatives que s’aproven.\nTé alguna compensació econòmica?\nFins ara no, perquè els jutges substituts no en reben. El jutge titular rep una petita retribució.\nPer fer casaments tampoc cobren?\nNosaltres no. Les cerimònies s’han de fer aquí al local del Jutjat de Pau, però també es poden fer a la Sala de Plens de la Casa de la Vila o a la Biblioteca Municipal, aleshores l’ajuntament cobra una taxa, que és una compensació per l’ús del local, manteniment i neteja.\nEl tema de les conciliacions, com ho veu?\nCrec que són molt importants. Per mitjà de la mediació les parts poden arribar a un acord evitant així possibles litigis.\nNo és complicat per un jutge de pau, que potser té relació amb les dues parts enfrontades, i una d’elles pensi que pot afavorir l’altra?\nNo. A mi particularment m’agraden les conciliacions ja que sóc una persona que no parla molt, però m’agrada escoltar la gent, i també pensar com solucionar el problema. Aquí dins no sóc el Quico, sinó que represento a l’autoritat judicial, i així m’han de veure les persones que cerquen una solució.\nQuins són els problemes que es presenten a la conciliació?\nA Sant Fruitós en tenim, per sort, pocs. La majoria són de companyies de telefonia, que reclamen deutes als seus clients, i abans d’anar a instàncies superiors fan aquest primer tràmit.\nCompensa anímicament la tasca de jutge?\nA mi sí. Modestament, crec que faig un servei a la meva comunitat.\nEls santfruitosencs coneixen l’existència del Jutjat?\nEncara hi ha alguns que no ho saben, fins que ho han de menester.\nA la carretera de Vic, núm. 11\nI quin horari d’atenció al ciutadà tenen?\nDilluns, dimecres i divendres: de 9 a 14 hores.\nJuan Francisco TroyanoJutge de PauSant Fruitós de Bages


5 motius que et faran venir moltes ganes de participar al concurs "Joves i Mobilitat" | Adolescents.cat\n5 motius que et faran venir moltes ganes de participar al concurs "Joves i Mobilitat"\nRedacció | 29/12/2016 a les 15:32h\nArxivat a: ESTÀ PASSANT, concurs, racc, joves i mobilitat\nSi tens entre 13 i 17 anys, ja pots apuntar-te a la desena edició del Concurs "Joves i Mobilitat" organitzat pel RACC i el Servei Català de Trànsit.\nT'expliquem com pots participar i tots el que pots guanyar!\nPots guanyar un cap de setmana per a tota la classe a Port Aventura! O Go-Pro's o, fins i tot, una merescuda "escapada relax" per al teu profe! Per oblidar-se una mica de tu, que ja li toca... xD\nSi tens ganes de fer de periodista o publicista, el concurs et permet participar escrivint un article d'opinió, fent de reporter o de dissenyador de publicitat!\nAh! Pots participar individualment o en grup i la proposta s'ha de presentar en un d'aquests formats; un article d'opinió, un vídeo relat o un anunci gràfic.\nEl tema és molt interessant i tots hi tenim alguna cosa a dir: La seguretat viària, la qualitat de l'aire i la sostenibilitat de moure'ns més i millor ara i en el futur. Com creus que seria la millor manera de transportar-nos per fer un planeta millor?\nAl web jovesimobilitat.cat trobaràs totes les eines i consells per a participar. Tens temps fins al 28 d'abril i hi pots participar sol, en grup o amb tota la classe!\nMés d'11.000 joves ja han participat en el Concurs Joves i Mobilitat aquests darrers 10 anys! I volem que ens sigueu molt més els que aposteu per una nova manera de moure'ns segura i sostenible.\nEntra ara a JovesiMobilitat.cat\nSabem que aquesta ha estat la teva cara quan has llegit "Un cap de setmana tota la classe a Port Aventura" o "Go-Pro's per a tots"... xD\nAnònim, 22/12/2016 a les 10:59\nals de la meua classe ni aigua\nals de la meva clase ni aigua\nAnònim, 22/12/2016 a les 17:22\nbuaajajajajaj oìno el mateix\nAnònim, 29/12/2016 a les 19:54\nJo penso igual...😂\nAnònim👅💞, 13/03/2017 a les 21:50\nPenso totalment igual. Ni aigua\najnserrplana, 22/12/2016 a les 19:51\nAixò és com els trailers de les películes, que dius: aquesta la he d'anar a veure. i te'n oblides per sempre mes.


Servei de VTC a Igualada | Taxis Igualada\nReserva el teu servei de VTC\nNecessites llogar un vehicle amb conductor privat amb llicència VTC?\nDescobreix el nostre servei VTC\nTaxis Igualada oferim el servei de lloguer de vehicles amb conductor amb disponibilitat a convenir per hores, dies o esdeveniments. Tota la nostra flota de vehicles disposa de Llicència de Transport VTC, i compleixen tots els requisits legals per donar el servei de transport privat amb la màxima qualitat de servei i professionalitat.\nReserva el teu trajecte amb VTC, i gaudeix de l’experiència del transport amb xofer privat.\nServei personalitzat a mida\nDisponibilitat i serveis 24/7 precontractats\nLlicència de transport VTC\nProfessionalitat, seguretat i confiança\nServei de vehicles VTC 24/7\nT’oferim el lloguer de cotxes amb conductor durant les 24h, els 7 dies de la setmana. Comptem amb una gran experiència en el transport privat, que ens permet donar un servei personalitzat i adaptat a les necessitats dels nostres clients. L’únic requisit és que el servei sigui precontractat, en el cas de transport nocturn o en dies festius.\nTransport privat personal\nRealitzem el servei de vehicle VTC per a visites mèdiques, recollides, i qualsevol tipus de transport privat, sigui quin sigui el lloc d’origen. Reserva el teu transport a mida de les teves necessitats; explica’ns què necessites i t’oferim la millor solució.\nXofer privat per a negocis, executius, reunions i congressos\nEl nostre servei de vehicle amb conductor compta amb una gran experiència en el transport d’executius, negocis, reunions i esdeveniments. Garantim màxima puntualitat, adaptabilitat i professionalitat. Posem a disposició el transport amb xofer privat per a empreses o particulars que ho requereixin, amb total garantia de discreció, confort i professionalitat.\nTrajectes que es converteixen en experiència\nGaudeix amb tota comoditat i seguretat de l’experiència de Taxis Igualada. Disposem d’una flota de vehicles de luxe per garantir-te una total seguretat i comoditat, a més d’un servei 100% personalitzat.\nLloga un vehicle amb xofer\nTruca al 609 478 219\nReserva el teu servei VTC\nEl teu DNI/CIF *\nSelecciona el dia del servei *\nHora de recollida * 01234567891011121314151617181920212223 : 000510152025303540455055\nVols anar des de fins a\nDeixa'ns el teus comentaris\nSol·licito la seva autorització per oferir productes i serveis relacionats amb els sol·licitats i fidelizar-lo com a client.\nHe llegit i accepto la política de privacitat. i protecció de dades.*\nRICARD TOMAS PLAZA és el Responsable del tractament de les dades personals de l'Usuari i l'informa que aquestes dades seran tractades de conformitat amb el que disposa la normativa vigent en protecció de dades personals, el Reglament (UE) 2016/679 de 27 d'abril de 2016 (GDPR) i li facilitem la següent informació del tractament de les dades.\nContacta amb nosaltres per a qualsevol dubte.


Kacperek w centrum Szczyrk Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWillowa 4a, Szczyrk, Szczyrk, Polònia, 43-370 - Veure al mapa\nAl visitar Szczyrk, vosté es sentirà com a casa a Kacperek w centrum, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nKacperek w centrum també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Szczyrk. Habitació familiar, botigues a l'hotel, cuina compartida són només algunes de les comoditats que fan que Kacperek w centrum sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses esquí, equitació, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Szczyrk, faci de Kacperek w centrum la vostra llar.


L'aeroport de Castelló planifica amb l'empresariat turístic la pròxima campanya i el rellançament de les rutes regulars\nLa directora general de Aerocas trasllada a Ashotur i Hosbec l'objectiu de l'aeroport de restablir els vols regulars a partir de finals de març\nL'aeroport de Castelló treballa amb l'empresariat amb vista a la reactivació del sector turístic i el restabliment dels vols regulars una vegada se supere l'actual escenari de crisi associada a la COVID-19.\nLa directora general de Aerocas, Blanca Marín, i el director de promoció turística territorial de l'aeroport, Josep Gisbert, han mantingut sengles reunions amb el president de Ashotur, Carlos Escorihuela, i el vicepresident de Hosbec, Javier Gallego, per a analitzar la situació i abordar l'escenari post pandèmia.\nBlanca Marín ha explicat que els representants del sector turístic, tots dos membres del consell d'administració de Aerocas, "han coincidit que, malgrat la complexitat del moment i les incerteses existents, cal treballar de manera coordinada de cara a la pròxima campanya i preparar el rellançament de l'activitat vinculada al turisme".\nLa directora general de Aerocas ha traslladat a les organitzacions empresarials que l'aeroport està en contacte permanent amb les aerolínies "a fi d'aconseguir el restabliment del trànsit regular com a les circumstàncies de la pandèmia ho permeten, a poder ser, a partir de finals de març". En aquest sentit, ha destacat l'acord aconseguit amb l'aerolínia Volotea per a mantindre els dos pròxims anys la ruta de Bilbao, que operarà amb dues freqüències setmanals entre juny i setembre.\nEl vicepresident de Hosbec, Javier Gallego, ha manifestat que el sector turístic "ha d'aprendre a conviure temporalment amb aquesta situació, per la qual cosa estem planificant la campanya de l'any que ve, amb l'objectiu d'estar plenament operatius".\nGallego també ha explicat que l'entitat empresarial Introducing Castelló, de la qual és president, està ultimant el pla d'acció del pròxim exercici, "que aprofundirà en el treball de promoció internacional i d'obertura de mercats turístics que s'ha realitzat en els últims quatre anys, situant de nou l'aeroport com un element fonamental".\naerolínies Aeroport de Castelló Castelló Turisme


Llagostera Ràdio - Girona acorda que els firaires que viuen a menys de 25 km de la ciutat no aparquin les caravanes a la Devesa\nGirona acorda que els firaires que viuen a menys de 25 km de la ciutat no aparquin les caravanes a la Devesa\nUna atracció a La Devesa de Girona. / Foto: Marina López (ACN)\nArticle Anterior L'hospital Trueta de Girona incorpora un robot quirúrgic d'última generació\nSegüent Article Alliberen tres dones obligades a prostituir-se a Girona i detenen els sis integrants de la banda que les explotava\nDel 26 d'octubre al 4 de novembre, Girona viurà de ple les Fires de Sant Narcís. I un dels pols de les festes serà el parc de la Devesa, on s'hi concentren les atraccions.\nDurant els darrers anys, però, l'Ajuntament ha anat fent passes per evitar que sigui allà on també hi aparquin les desenes i desenes de caravanes on dormen els firaires.\nPel 21 de juny\nShaw Mendes - if I can't have You\nQue repeteixin Els Catarres - Martina


El Garrotxa Rugbi Club organitza per primer cop quines amb una vessant solidària i musical - Garrotxa Digital\nA mesura que s’aproxima el Nadal s’incrementen les quines que hi ha a la Garrotxa. Una d’elles és la que farà el Garrotxa Rugbi Club a l’Espai Núria d’Olot, aquest dissabte. En concret, en cantaran dues: una quina per nens solidària a partir de les cinc de la tarda i una per a adults a partir de les vuit del vespre. És la primera vegada que el club s’anima a organitzar un esdeveniment així, i farà una quina musical: els participants hauran de marcar cançons en comptes dels números tradicionals. Hi ha nombrosos premis, i a la quina solidària es donarà un cartró per cada joguina nova que s’aporti, en benefici de Creu Roja Garrotxa.


El mestratge de Martín Gallego difon a Moja l’amor per la fotografia — Ajuntament d'Olèrdola\n23:59 del 16 de maig de 2022\nEl mestratge de Martín Gallego difon a Moja l’amor per la fotografia\nEl mestratge de Martín Gallego difon a Moja l’amor per la fotografia El curs d’iniciació a la fotografia, organitzat per l’AFM, es fa els dimarts de novembre a Moja http://www.olerdola.cat/news/el-mestratge-de-martin-gallego-difon-a-moja-l2019amor-per-la-fotografia http://www.olerdola.cat/news/el-mestratge-de-martin-gallego-difon-a-moja-l2019amor-per-la-fotografia/@@download/image/CursFotografia.JPG\nEl curs d’iniciació a la fotografia, organitzat per l’AFM, es fa els dimarts de novembre a Moja\nDimarts s'ha fet la segona de les sessions del curs\nQue s’estimi una mica més la fotografia. Amb aquest benintencionat propòsit afronta Martín Gallego la tasca de conduir un curs d’iniciació a la fotografia a Moja. Les sessions es realitzen tots els dimarts al vespre d’aquest mes de novembre, al Centre Cívic La Xarxa, sota l’organització de l’Associació Fotogràfica de Moja. Gallego és un fotògraf badaloní que ha realitzat exposicions individuals i ha impartit cursos en diferents punts de la geografia catalana. Amb el curs d’iniciació que realitza a Moja vol ensenyar coneixements, però sobretot reforçar l’estima que es tingui per la fotografia.(àudio)\nL’AFM organitza cada inici del curs aquestes sessions formatives. Martín Gallego veu el grup molt motivat i subratlla el mèrit que suposa mantenir una entitat tan dinàmica com l’AFM en un poble com Moja.(àudio)\nUna recomanació bàsica que dóna Gallego és que es mirin moltes fotografies. Tant per aprendre com pel plaer de gaudir de bones imatges.(àudio)\nEl dissabte 30 de novembre al matí els participants faran una sortida pràctica i el dimarts dia 3, en la sessió de cloenda del curs, es podran veureal grup les fotografies captades pels participants en les sessions.\nEscolta l'entrevista a Martón Gallego, realitzada per Canal 20-Ràdio Olèrdola, clicant aquí


Diabetis | ICSaludable\n← Com disminuir el risc muscular i de l’esquelet durant la mobilització de pacients\nTipus de diabetis →\nPosted on 19 Desembre 2016\tby riscosucp\nLa diabetis és una malaltia freqüent a tot el món i sobretot als països industrialitzats que afecta els dos sexes i totes les races i no respecta límits d’edat, classes socials ni zones geogràfiques.\nEl nom científic és Diabetis Mellitus i és una malaltia crònica. Una persona diabètica no deixarà mai de ser-ne, però podrà gaudir d’una vida normal amb poques limitacions sempre que conegui i respecti les normes de control i tractament.\nLa diabetis és un trastorn general del metabolisme que es manifesta de manera especial amb un augment anormal dels nivells de glucosa en sang (hiperglicèmia), i del qual es deriven complicacions agudes i cròniques si no es compensa adequadament.\nSIGNES QUE FAN SOSPITAR L’EXISTÈNCIA DE LA MALALTIA\nAquests signes ens permeten sospitar l’aparició d’una diabetis, però sempre ha de ser el metge – mitjançant les anàlisis pertinents- qui en determinarà l’existència. De vegades hi ha diabètics que, a l’inici, no presenten cap d’aquests símptomes o signes:\nProducció excessiva d’orina\nSensació general de cansament\nAprimar-se sense deixar de tenir gana\nRELACIÓ ENTRE DIABETIS, PÀNCREES, INSULINA I GLUCOSA\n• El pàncrees és la glàndula que produeix una hormona anomenada insulina.\n• La insulina és l’encarregada d’ajudar la glucosa a arribar als cèl·lules.\n• La glucosa és un sucre que, una vegada és a les cèl·lules, actua com a font d’energia per dur a terme els processos vitals.\n• Si el pàncrees no produeix insulina o hi ha problemes per aprofitar-la, la glucosa, en comptes de penetrar a les cèl·lules, es queda a la sang.\nAquesta presència anormal de la glucosa a la sang és la principal manifestació de la diabetis. Com que la glucosa és un sucre, popularment es diu que una persona amb diabetis és aquella que té sucre a la sang.\nAquesta entrada s'ha publicat en Diabetes i etiquetada amb Diabetes. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Grup de recerca en Cognició i Llenguatge | Transferència i Innovació a la UOC\nInici / Mapa del coneixement / Grup de recerca en Cognició i Llenguatge\nGrup de recerca en Cognició i Llenguatge Estudis - Ciències socials\nEl Grup de recerca en cognició i llenguatge (GRECIL) es dedica a l’estudi del processament del llenguatge —concretament a l’adquisició—, l’aprenentatge, l’avaluació, la intervenció, la comprensió i la producció del llenguatge en adults i en infants amb una patologia associada al llenguatge (trastorn del desenvolupament del llenguatge, dislèxia, autisme i patologies neurodegeneratives) o sense. Estudiem els aspectes fonològics, gramaticals, pragmàtics, conceptuals i referencials relacionats amb el processament lingüístic i el desenvolupament d’aquests processos en infants i en adults, i també la intel·ligibilitat de les seves produccions orals. Amb aquesta finalitat, utilitzem diverses metodologies descriptives i experimentals.\nEl Grup de recerca en cognició i llenguatge de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC), està adherit al Neurodevelop eHealth Lab de l’eHealth Center.\nAhufinger Sanclemente, Nadia\nAmela Calavera, Adrià\nEsteve Gibert, Núria\nFerinu Sanz, Laura\nGiberga Moreno, Albert\nIgualada Perez, Alfonso\nProcessament lèxic i morfosintàctic en temps real dels infants amb trastorn específic del llenguatge (TEL)\nAquesta línia de recerca té com a finalitat estudiar com els infants amb trastorn específic del llenguatge (TEL) comprenen diverses paraules (processament lèxic) i diferents marques morfològiques (processament morfològic) d’una oració en temps real. Aquests infants presenten en el seu llenguatge espontani molts errors en aquests elements i no se’ls han fet estudis de comprensió. Per estudiar aquesta qüestió, fem servir la metodologia del registre de moviments oculars (eye tracking), que permet analitzar en temps real el processament del llenguatge de manera natural sense introduir cap altra tasca que no sigui escoltar oracions mentre s’observen escenes relacionades.\nAprenentatge implícit (statistical learning) en infants amb trastorn específic del llenguatge (TEL)\nAquesta línia de recerca se centra a conèixer com els nens amb trastorn específic del llenguatge (TEL) adquireixin el llenguatge. El vocabulari i la gramàtica es comprometen en diferents sistemes neuronals (Ullman, 2001, 2004; Ullman et al., 1997). Aquests sistemes distingeixen fonamentalment el sistema lexical, en el qual es diposita la informació fonològica i els seus significats associats, i el sistema gramatical, que computa els significats de formes complexes utilitzant les regles gramaticals. Segons el model declaratiu/procedimental del llenguatge, aquests dos tipus de processaments es manegen per mitjà de dos sistemes diferents: el sistema declaratiu per al lexicó i el sistema procedimental per a la gramàtica. Els infants amb TEL són molt heterogenis perquè presenten dificultats tant en el lèxic com en la gramàtica.\nAquest projecte analitza com el sistema declaratiu afecta els problemes en l’aprenentatge del lèxic, i com el sistema procedimental afecta els problemes en l’aprenentatge de la gramàtica en aquesta població.\nTrastorns de l’espectre autista, bilingüisme i tecnología\nAquesta línia de recerca té l’objectiu d’analitzar l’ús, la preferència de llengua i l’aprenentatge de vocabulari en diferents contextos lingüístics (monolingües i bilingües) i segons el tipus d’aprenentatge (per mitjà de la interacció personal o de la interacció amb la tecnologia) en persones amb trastorns de l’espectre autista (TEA). Segons dades estadístiques, 1 de cada 68 persones són diagnosticades de TEA. El bilingüisme i l’ús de la tecnologia no s’ha estudiat de manera sistèmica en aquest tipus de població. S’espera que el bilingüisme, l’ús de la tecnologia i la llengua de preferència representin un benefici més gran i més avantatge per a les persones amb TEA en l’ús i l’aprenentatge d’una segona llengua o d’una llengua estrangera en comparació de persones sense TEA. Les llengües d’estudi són el castellà, el català i l’anglès. Els resultats d’aquesta recerca contribuiran a aportar nou coneixement en la literatura científica existent, i permetran aprofundir en el debat sobre l’aprenentatge d’altres llengües en les patologies de la comunicació i del llenguatge.\nIntegració audiovisual de la parla en infants amb trastorn específic del llenguatge (TEL)\nAquesta línia de recerca se centra en infants bilingües (català-castellà) amb trastorn específic del llenguatge (TEL), amb l’objectiu d’observar si en tasques de reconeixement de paraules presentades de manera auditiva, audiovisual o sobrearticulada, manifesten un patró de mirada i de rendiment diferent en comparació de grups de control, fent ús de la tècnica de registre de moviments oculars. També ens interessa saber com les dificultats fonològiques i lèxiques poden afectar la integració audiovisual de la parla i si hi ha diferències en processar paraules en la llengua predominant.\nEstudi de les habilitats pragmàtiques en el desenvolupament típic i patològic del llenguatge\nAquesta línia de recerca incideix en la recerca de tres àrees. La primera estudia el desenvolupament infantil de la integració del gest i la parla com una unitat multimodal del llenguatge, i també el seu efecte positiu en les habilitats lingüístiques dels infants. La segona se centra en la validació de la prova d’avaluació PLEASE, que explora les habilitats pragmàtiques (entre altres, la integració gest-parla, les inferències o l’humor) en infants amb patologies del llenguatge. I la tercera estudia la intervenció sociocomunicativa (pragmàtica) i lingüística en l’entorn natural de l’infant amb patologies del desenvolupament del llenguatge.\nEstudi de la intel·ligibilitat en patologies neurogèniques\nAquesta línia de recerca consta de tres vessants. D’una banda, la recerca es focalitza en el desenvolupament d’un tractament dual de la parla en pacients amb atròfia multisistèmica (MSA). De l’altra, se centra en els efectes de dos tractaments intensius, LSVT-LOUD i LSVT-ARTIC, en la intel·ligibilitat d’individus amb malaltia de Parkinson de parla anglesa. I en el tercer vessant, s’examinen les característiques acústiques d’infants amb paràlisi cerebral de parla anglesa i francesa, i la seva relació amb percepcions d’intel·ligibilitat, i també els efectes del tractament speech systems intelligibility treatment (SSIT) sobre aquestes dues variables.


aitana – LIFE isn't about waiting for the STORM to pass it's about learning to DANCE in the RAIN\nPROGRAMEM EL MBOT PER DETECTAR OBJECTES\nJo i el meu grup, hem programat el mBot per que pugui detectar un obstacle, i canvi ...\nFem funcionar el mBot\n◊ Jo i el meu grup, hem programat el comandament del mBot amb l’aplicació ...\nProvem el robot mBot\nAquí us deixo una presentació feta amb el Genial.ly on us pot ajudar a saber que ...\nCom utilitzar la placa d'arduino?\nAquests dies he estat treballant amb la placa d’arduino. Us deixo un petit ...\nHola, soc l'Aitana, i en el meu bloc us ensenyaré coses varies com noves tecnologies o presentacions amb aplicacions que poser no coneixeu.\nLes meves aficions son patinar, fer fotografíes & estimar.\nTinc un canal de You Tube, i si cliques a l'imatge hi podras anar-hi.\nJo i el meu grup, hem programat el mBot per que pugui detectar un obstacle, i canvi de direcció. Us ho ensenyarem a partir d’un video que hem fet amb l’aplicació Kizoa. programem el mBot amb sensor de moviment\n◊ Jo i el meu grup, hem programat el comandament del mBot amb l’aplicació mBlock, i l’hem fet funcionar. Nosaltres l’hem programat perquè vagi endavant, enrere, cap a la dreta i l’esquerra i es pari. A més quan gira, l’hem programat perquè la roda de l’interior de la corba vagi […]\nAquí us deixo una presentació feta amb el Genial.ly on us pot ajudar a saber que és i a muntar un mBot. Crec que serà divertit programar i utilitzar el mBot, però per això necessitarem saber-ne les parts i muntar-lo.\nAquests dies he estat treballant amb la placa d’arduino. Us deixo un petit vídeo editat amb el programa https://www.kizoa.es/ sobre com funciona. Hem fet un semàfor amb la placa d’arduino i uns leds de color vermell, groc i verd, i hem pogut crear un semàfor.\nCom utilitzar la placa d’arduino?\nHe buscat informació sobre la placa d’arduino, les seves parts, perquè i com funcionen. No he posat totes les parts de la placa, però les necessàries per poder fer alguna activitat divertida com l’anterior. Us deixo dos documents on surt tota la informació:\nHe utilitzat per primera vegada el Scratch, una web que et permet fer pel·lícules o petits curts amb diferents personatges o fons. Jo per provar l’aplicació hem vaig inventar una petita història i la vaig intentar reproduir visualment amb la web. El resultat és aquest:\nUtilitzem el Scratch!!!\nJa que s’està acabant l’any, jo i la meva amiga Paula, hem fet una postal per desitjar-vos un bon 2017!\nPOSTAL ANY 2017\nHe fet una posatl de nadal amb la Paula, i us la volia ensenyar. Us desitgem un bon nadal!!!\nPOSTAL DE NADAL!!!\n© 2019 aitana – All rights reserved


junio 15, 2014 - Castellers de Badalona\nLa Prèvia: Ja som padrins!!!\nAquest cap de setmana tenim una agenda molt atapeïda, amb ni mes ni menys que 3 actuacions! I començem dissabte tarda actuant en una de les plaçes força conegudes pels micacos, la plaça de la vila de Santa Coloma de Gramanet. Gràcies en part al speaker, que en les diades de la seva festa major hi hem participat.\nEn aquesta ocasió però, es un moment especial e històric per la nostra colla, donat que desprès de 16 anys, per fí serem padrins d’una colla castellera: els Laietans de Gramanet. La relació que tenim ala vila de Santa Coloma, bé amb la colla més antiga de la ciutat: els Castellers de Santa Coloma, a qui tenim també una bona relació i amb qui hem actuat moltes vegades.\nLa primera vegada que vam actuar en aquesta vila va ser al 2001, a la tradicional trobada de l’avi Porta, assolin castells de sis (4d6 2d6 3d6 pd5) i actuant al costat per primer i ùnic cop amb la ja desapareguda Colla Nova del Vendrell. Desprès hi vam tornar sis anys desprès a la festa major del 2007 (4d6a 3d6 2d6 pd4), també amb castells de sis. Més tard vam encadenar 4 anys seguits (2010-2011-2012-2013) actuant de nou a la seva festa major, amb un plaça sempre agraïda, seguint assolint castells de sis, proven el primer castell de set al 2011 (id 3d7) i aconseguint al 2012 fins ara l’ùnic castell de set i de retruc la millor diada feta per la colla a Sta Coloma (5d6 4d7 2d6 pd5).\nL’endemà diumenge ens apropem de nou a la festes del Guinardó (baix Guinardo), una de les zones de Barcelona que més hem visitat i on hem fet sempre bones actuacions al costat dels amics de la vila de Gràcia. Ja al 2001 hi vam actuar, una mica més amunt al parc de la creueta del Coll, provant els primers sets en aquesta zona (2id4d7). Al 2009 hi vam actuar a la plaça Eivïssa, assolint els dos castells de set bàsics i fent un id de 4d7a. I ja l’any pasast vam assolir tres castells de set en aquest barri (id3d7 3d7 3d7a 4d7 pd5).\nA la tarda tenim una actuació de congrès, actuant per primer cop als jardins del palau del Parc de Pedralbes, un lloc molt emblemàtic de Barcelona.


A pesar de l'amenaça de pluja, el tancament del 7 de setembre es va celebrar amb normalitat\nGens bo, segons la previsió meteorològica, s'esperava per als tres dies grans de les festes patronals, populars i, per descomptat, taurines del nostre poble. Afortunadament, la realitat va demostrar que les dites previsions eren errònies i el 7 de setembre, dia del bou, no va ploure.\nAixò sí, el matí del 7 de setembre el protagonista de les mirades i comentaris entre els aficionats era l'amenaçador cel encapotat, protagonisme que van acaparar a continuació els sis bous, junt amb els esquellers del ramader de Cheste Fernando Machancoses.\nTots ells van recórrer el recinte del tancament prou compactats fins als voltants del corro, on tres d'ells van enfilar el carrer del Doctor Fleming, mentres que la resta de la bandada entrava en el corro habitual del carrer Palau, on poc després entraven també els tres bous despistats, junt amb els esquellers que havien eixit de nou a buscar-los.\nUna vegada finalitzat el tancament es va donar solta al bou Tortolillo, desencaixonat des del Ravalet, en el carrer Sant Joan. Després de ser tancat va donar pas a la desencaixonada des del carrer Dels Horts del bou Caramel, propietat també de Machancoses.\nDesprés d'ells es va donar per finalitzada la sessió matinal del 7 de setembre.


El blog d'en Jordi i la Marta. Cròniques de sota el mugró.: octubre 2007\nAbans d'ahir, al meu cap, vaig dir-li que no acceptava el nou horari laboral tot exposant-li la teoria dels óssos.Ahir continuava treballant.Avui quan sortia d'una feina el client em diu: - que vagi bé guapo! -Demà em plantejaré el meu aspecte de xulo piscines.\nEll va néixer el dia del meu sant de justos quatre-cents tres anys abans.Va tenir pare i mare.Va tenir set germans, jo, justos, la meitat menys mig.Era el més gran dels nois, jo també.No va cursar estudis universitaris, jo sí però no els vaig acabar.Va començar a treballar a Londres, jo a Castelldefels.Va casar-se als divuit anys, jo tampoc.El quatre de maig de mil cinc-cents noranta-set va comprar una casa a Stratford, jo a Torroella quatre-cents set anys, set mesos i vint-i-cinc dies després.No és increïble?Hi ha una altra dada, menys important, que ens acosta: Ell va estrenar Otel·lo un u de novembre de mil sis-cents quatre, quatre-cents anys més tard vaig estrenar el blog.Demà passat fem tres anys.\nPer començar: l'Avi ens ha afegit a la seva llista "donc un tomb per"! Ostres Avi moltes gràcies!Per continuar i acabar: he vist que n'hi ha uns quants que aquest meme ja l'han fet. Jo m'hi apunto pel morro fent-lo a la meva manera.Si fos una paraula seria lletjaSi fos un número seria senarSi fos una beguda seria alcohòlicaSi fos un animal seria pelutSi fos un ocell seria migradorSi fos alguna cosa de casa seria còmodeSi fos una zona del cos seria humidaSi fos una obra d'art seria robadaSi fos una flor seria petita Si fos un dibuix animat seria en blanc i negre Si fos una pel·lícula seria de ciència ficcióSi fos una fruita seria d’estiuSi fos un record seria borrósSi fos un insecte seria d’aiguaSi fos un color seria càlidSi fos un sentiment seria amagatSi fos un sentit seria comú Si fos un partit o un polític seria avorrit Si fos una data seria assenyalada Si fos un joc infantil seria divertit Si fos un planeta seria habitatSi fos un objecte de bany seria cosmèticSi fos un instrument musical seria de vent Si fos una figura geomètrica seria regular Si fos un idioma seria romànicSi fos un dels 7 pecats capitals seria boSi fos un dia de la setmana seria festiuSi fos una prenda de vestir seria de fons d’armariSi fos un país seria lliure Si fos un menjar seria calòricSi fós una frase seria feta.\nÓssos i rucs\nCom que hi ha la foto començo pel ruc.A Biescas aquest cap de setmana hi havia la Feria de Otoño. Una fira comercial, agrícola i ramadera força important a la zona. Dissabte a la tarda passejant per allà en vaig sentir un que deia:- mira, un burro catalán - i jo va i em giro.Els óssos quan arriba l'hivern se'n van a dormir. Clapen tot l'hivern i a la primavera es desperten i es passen tota la temporada menjant per poder dormir l'hivern següent.El meu cap es pensa que sóm óssos. Ha decidit que ara podem dormir un quart d'hora més a compte del que no dormirem a l'estiu.\nA Girona, al casc antic, hi ha un lloc molt bonic i acollidor que es diu La Crêperie Bretonne. Un bon lloc on he tastat entre d'altres la Galeta de tartiflette o la Crep de Grand Marnier. Se us fa la boca aigua?.L'altre dia vam anar-hi de nou i jo valent de mena, em demano, sense preguntar què és, una Crep que duia Andouilles de Guémené.Quan ens serveixen les creps d'un aspecte immillorable sento una pudor estranya. El primer que penso és que:1- El cambrer s'ha fotut un pet.2- No ha estat el cambrer (és un professional), ha estat una de les noies de la taula del costat.Tallo un tros de crep de la vora amb el formatge ben torradet, està boníssim. Però la pudor persisteix i comença a remenar-me l'estòmac.La Marta també nota la pudor i comenta que la seva crep té alguna cosa que no està bé. Jo reitero la opció pet a la taula del costat. A aquestes alçades si haguèssim estat nosaltres ja ho hauríem dit.El meu estòmac no aguantarà gaire més. Acosto el nas a l'Andouille de la crep, la pudor ve d'això. No pot ser. Ho tasto. És.Vull que s'ho emportin de seguida, el cambrer no ve i quan ve no em veu. Finalment una de les noies falsament acusades el crida. Li pregunto si és normal, ell avisa la responsable i ella em confirma que és normal i que habitualment avisen els clients, l'Andouille fa aquesta pudor i té aquest gust. Avergonyit demano disculpes i faig una altra tria d'un embotit més nostrat com ara el pernil salat, amb formatge i ou.Però tot extrem té el seu oposat. De postres em deixo aconsellar i demano una Crep dolça al Salidou (caramel amb mantega salada de la Bretanya). Espectacular.Tot i que vaig demanar que ho fessin ( la culpa no era d'ells) no van cobrar-nos la Galeta d'Andouilles de Guémené.Un bon lloc per anar.\n14201 (amb aquest post) són les entrades que té Pan tumaca al Google. I jo que em pensava que a Biescas havia fet un descobriment.I ves, tenim una cosa bona i quan l'exportem no sabem ni mantenir el seu nom. Ja va passar amb l'all i oli i les patates fregides Matutano alioli olé. Tot plegat al final resultarà que ni tan sols serà un plat català.Perquè, al Google, hi ha receptes que hi apareixen com aquesta, per exemple, on el fan amb el tomàquet ratllat! Heretges!Puc acceptar sucar-lo per les dues cares, discutirem l'all sí o no, el pa de barra o de pagès fins i tot acceptaria pa bimbo, torrat o sense torrar, amb sal o sense. Però el tomàquet ratllat...\nDimecres passat vaig anar a petar al Congrés Internacional de Xulos Piscines. Cada dos anys ens reunim tots a Barcelona per fer el gallet mentre ens expliquem aventures, fardem dels anys que portem al negoci, del temps que fa que ens coneixem i passegem entre els stands fent cara d'escèptics.Com a bon membre del col·lectiu, jo enguany he fardat a tope, tinc al meu ordinador nou un sistema operatiu que es diu Windows XP (X de Xulo i P de Piscines). L'amic Bill me l'ha fet expressament... que no es moc de gall d'indi.\nAl revés és Siria\nUna notícia bona i una de dolenta.Curiosament a l'últim post ho vaig dir, ja feia dies que feia el tonto.L'ordinador va nèixer un 1 de maig. Érem a Sitges quan van trucar dient-nos que ja el teníem. Junts n'hem passat de tots colors, les tarifes planes de telefònica que no funcionaven, les mentides que vam dir quan es va cremar la font d'alimentació - una tempesta?, llamps? nooo i ara!- el seu primer ADSL, el seu primer virus i el seu primer formateig del disc dur. L'inici del blog, el trasllat i l'any i mig sense internet.Avui fa deu dies i després de més de cinc anys de bons serveis l'ordinador va deixar de funcionar.Vaig portar-lo al tècnic i no ha pogut fer-hi res.O sí? i ara ve la bona.Li han transplantat tot, o gairebé. Li ha afegit memòria, una gravadora de DVD una tarjeta gràfica. La carcassa és la mateixa i una part del disc dur també i el ventilador que em glaça les mans a l'hivern continua fent el mateix soroll. S'ha fet gran, ha evolucionat com els pokemons, va més ràpid i està molt buit. Però ha tornat.\nM'ha agradat, no m'ha agradat - IV\nM'ha agradat trobar i comprar wasabi, tenir-lo a casa i començar a experimentar. Amanides, peixos... qui sap.No m'ha agradat que se m'acabessin les vacances.M'ha agradat deixar de ser el vice-president de la comunitat i veure que més o menys tot plegat torna a arrancar.No m'ha agradat que a la feina hagin decidit fer un canvi d'horari pel morro, que no m'ho hagin dit i arribar a treballar el primer dia massa aviat.M'han agradat els tres últims llibres del Pratchet que he llegit. De menys a més: Pies de barro, Eric i Voto a bríos!.No m'ha agradat que se m'hagin acabat els llibres.No m'està agradant que l'ordinador s'estigui morint per moments.M'ha agradat descobrir que després d'un any i nou mesos ja arriba la línia de telèfons a casa. No m'ha agradat que els mamons de telefònica encara no hagin obert boca i m'agradarà engegar-los el dia que truquin.M'han agradat les mandonguilles, el salmó marinat, el pa i la mostassa de l'Ikea.M'ha agradat moltíssim que, per primera vegada, l'Arnau no plorés en veure'm.\nLlàstima que s'ha acabat...\nQuè voleu que digui? Se m'han acabat les vacances... per ara.Demà tornar a la puta feina.\nTal i com s'havia demanat i partint de la base que l'Edu va anar al concert de Police (per tant la condició bàsica es va acomplir), i tenint en compte, així mateix, la reclamació de l'Esteve, que no per única és menys important.Aquí teniu, en tot el seu esplendor i acabada de manllevar del CRARC, la Taxemys scripta elegans, més coneguda com a tortuga de florida, substituint a Mossèn Batlle (que no té entrada a la Viquipèdia Klingon ni a la catalana) en la fotografia on es neteja les ulleres.Deixem doncs, per tancat el tema, esperant que la Operació BP es dugui a terme el més aviat possible.A que mola posar tants enllaços?El dibuix, per si no havia quedat clar, l'ha fet l'Edu\nEls de l'Ajuntament de Perpinyà s'atreveixen a penjar aquest compte enrere al mig del carrer i a la seva plana web. L'últim cop que vaig fotografiar un cartell com aquest (a la Torre Eiffel) faltaven 777 dies per l'any 2000 i no van fallar.\nllum de mort i llum de vidaal voltant la nit\nLa vaig veure per casualitat, abraçada a aquell desconegut, fent-li els petons que a mi ja no em feia. No va ser massa difícil saber qui era. Treballava al CAP, tot un metge. Vaig esperar a que sortís de la guàrdia. Era tard i fosc, una ganivetada precisa i una poma a la boca. L’endemà al diari deia: ...tenint en compte com s’ha trobat el cadàver, els mossos sospiten que s’ha de tractar d’un afer de la màfia gironina que ha deixat el seu típic senyal... Rucs. An apple a day keeps the doctor away.Aquesta és la primera aportació que faig als Relats conjunts.\nllum de mort i llum de vida\nal voltant la nit


La CGT presenta candidatures en els tres centres productius de SEAT - CGTCatalunya.cat\ndimecres 28 de gener de 2015 / Acció Sindical / Visites: 673\nUnes eleccions que poden canviar l’escenari d’una majoria absoluta dels sindicats institucionalistes que, en aquests últims quatre anys no han estat capaços de plantejar cap alternativa ni reivindicació a la multinacional VW. Un consorci amb multimilionaris beneficis que té segrestada a la plantilla de Seat amb els continus xantatges per l’adjudicació de models. Una plantilla que ha patit un gran deteriorament de les seves condicions de treball en matèria de pressió en els ritmes de les cadenes i d’augment de tasques en els llocs tècnics.\nLes dades de vendes i producció de l’any 2014, però sobretot els nous records de beneficis en el Consorci VW fan inacceptable la més que probable maniobra de Seat de tancar l’any amb pèrdues operatives.\nDescarrega´t la nova aplicació mòbil de CGT SEAT . Clica aquí\nDocument (PDF – 41.3 kB)


Les Planes d'Hostoles organitza una Fira de Jocs Tradicionals en la celebració de la Santa Espina - Olot TelevisióOlot Televisió\nLes Planes d’Hostoles organitza una Fira de Jocs Tradicionals en la celebració de la Santa Espina\nRedacció - Les Planes d'Hostoles - Publicada a les 12:15h\nÚltima actualització 20 set. 2016\nEl pròxim dissabte Les Planes d’Hostoles celebra la XV Fira de la Fusta i de Productes de la Terra, en el marc de la festa de la Santa Espina. Aquest any, la fira girarà al voltant dels jocs tradicionals. Al llarg de tot el dia 24, hi haurà tallers, jocs, espectacles infantils i un centenar de parades a la plaça nova del poble.\nLes Planes d’Hostoles s’ha començat a engalanar i preparar per les festes de la Santa Espina, que se celebren del divendres 23 al dilluns 26. El dissabte 24 hi ha programada la XV edició de la Fira de la Fusta i de Productes de la Terra. La novetat d’aquest any és que la fira es centra en els jocs tradicionals. I, en concret, les baldufes prendran un important protagonisme. Eduard Llorà, alcalde del municipi, ha explicat que s’ha volgut recuperar en especial aquest joc, que s’havia jugat molt a les Planes i enguany els més grans ensenyaran als més joves com jugar-hi.\nAl llarg de la jornada, el centre de la vila s’omplirà de jocs i de joguines per gaudir en família. La fira comptarà també amb diverses mostres d’oficis tradicionals, espectacles infantils de circ i amb un centenar de parades d’artesania.\n– Els tallers infantils de la Fira del Bastó i productes de la terra fan gaudir als més petits a les Planes d’Hostoles


Chalet Sapin Boutique Hotel Kaimaktsalan Voras Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAgios Athanasios, Agios Athanasios, Kaimaktsalan Voras, Grècia, 58002 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Chalet Sapin Boutique Hotel\nAl visitar Kaimaktsalan Voras, vosté es sentirà com a casa a Chalet Sapin Boutique Hotel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Chalet Sapin Boutique Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , bar, caixa forta per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Chalet Sapin Boutique Hotel es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com centre esportiu, sauna, massatge, ping pong, sauna. Chalet Sapin Boutique Hotel és una elecció inteligents per a viatgers a Kaimaktsalan Voras, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Lluís Espinalt i Padró - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1895 (23/24 anys)\nLluís Espinalt i Padró (Manresa, 1871 - Manresa, 1895) fou un periodista i polític manresà.\nFundador i primer secretari de la Lliga Regional, a Manresa. La seva obra és recollida en un volum pòstum: Escrits de Lluís Espinalt i Padró. Va dirigir el Setmanari Català des del maig de 1890 fins a la seva sobtada mort el juliol de 1895.\nFill d'una família de comerciants manresans, Lluís Espinalt i Padró va néixer a la cantonada entre la Plaça Major i el carrer Amigant de Manresa l'1 de desembre de 1871. De salut fràgil i implicat en les tasques comercials de la família des de l'adolescència, només va poder anar a l'escola primària i rebre classes particulars, de manera que a diferència dels altres catalanistes manresans, la seva formació va ser completament autodidacta.\nMalgrat això, l'any 1890 redactà els estatuts de la Lliga Regional de Manresa juntament amb Marià Vallès i en fou nomenat secretari. Intervingué molt activament en l'organització de l'assemblea que acordà les Bases de Manresa. Així mateix, va ser el director de Setmanari Català, l'òrgan de propaganda de l'entitat, fins a la seva mort l'any 1895. Igual com Marià Vallès o Oleguer Miró, políticament el podem inscriure en el catalanisme de caràcter catòlic, atès que tenia relació íntima amb Narcís Verdaguer i Callís i el bisbe de Vic Josep Morgades i Gili.\n↑ 1,0 1,1 «Lluís Espinalt i Padró». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nVegeu texts en català sobre Lluís Espinalt i Padró a Viquitexts, la biblioteca lliure.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lluís_Espinalt_i_Padró&oldid=27888724»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 jul 2021 a les 14:25.


Neu recent i neu humida - Centre de prediccion de lauegi dera Val d'Aran\nNeu recent i neu humida\nHome/Neu recent i neu humida\nEmès 13/4/2019 a les 08:00\nVàlid 13 y 14/4/2019\nDia amb marcada estabilitat atmosfèrica, però amb plaques de neu recent que es mantenen encara fràgils a les obagues altes. D’altra banda, La forta insolació ja des de primera hora del matí que el problema de neu humida vagi en augment al llarg del dia. Evitem doncs les obagues més exposades amb clar símptomes de neu placada i planifiquem les sortides tenint en compte el progressiu escalfament de la neu per l’efecte del sol.\nA cotes altes i especialment al límit sud de l’Aran trobarem acumulacions de neu nova afectades pel vent que encara mantindran fràgils i inestables. En vessants drets propers als cims podem desencadenar fàcilment plaques amb capacitat d’enterrar-nos en terreny obert. Extremem les precaucions en l’elecció de l’itinerari evitant vessants molt inclinats, convexitats i trampes del terreny.\nL’augment de la insolació farà que els vessants més drets i solans s’escalfin ràpidament i es produeixi activitat natural d’allaus de neu humida superficial però amb capacitat d’enterrar-nos en terreny favorable com zones canalitzades. Cal planificar les sortides evitant els vessants assolellats a partir de migdia.\nPodrem lliscar per sobre dels 1500 m en obagues i 2000 en solanes amb gruixos que a 2200 m poden superar els 80-100 cm. En superfície trobarem, per damunt dels 2000 m entre 20 i 30 cm de neu freda i seca afectada pel vent a cotes altes, sobretot del límit sud. En solanes la neu s’humitejarà ràpidament al llarg del dia. Aquesta neu nova es disposa sobre nivells endurits que mantenen aïllades les capes de baixa cohesió existents.\nDia estable amb cel blau i alguns núvols prims. Les temperatures seran suaus a migdia amb iso 0 als 2200 m.\nDemà diumenge augmentaran els núvols a partir de migdia amb alguna feble precipitació a mitja tarda. La cota de neu pujarà dels 2200 als 2500 m al final del dia i el vent bufarà de l’oest fluix.\nlauegi\t2019-04-13T04:40:46+00:00\t13/04/2019|


Com afegir adequadament una carpeta compartida de xarxa a les biblioteques a Windows 10 & bull; - Windows\nEsteu rebent un missatge d'error intentant afegir una unitat mapejada a una biblioteca? A continuació, utilitzeu aquesta guia per solucionar el problema a Windows 10 i versions anteriors.\nEn xarxes petites, els usuaris acostumen a mapar diferents carpetes compartides a l’ordinador des d’un altre equip per accedir o emmagatzemar fitxers diferents convenientment. Windows 10 similar a la versió anterior inclou Biblioteques, que és una manera d'agrupar lògicament diferents ubicacions d'emmagatzematge per tipus de fitxer.\nTanmateix, el problema es produeix quan cal afegir una ubicació de xarxa a una d’aquestes biblioteques. Si no ho feu correctament, acabareu amb un missatge d'error 'No es pot incloure aquesta ubicació de xarxa perquè no està indexat'.\nSovint, aquest problema es produeix perquè intenteu incloure una carpeta mapejada, que el sistema operatiu creu que és un emmagatzematge local i les unitats mapades no s’indexen. Podeu solucionar el problema ràpidament mitjançant un camí d'accés UNC (Universal Naming Convention).\nEn aquest guia, aprendreu els passos per afegir correctament una carpeta compartida de xarxa a una biblioteca a Windows 10, però podeu utilitzar les mateixes instruccions a Windows 8.1, Windows 7 i Windows Vista.\nCom afegir la carpeta compartida de xarxa a les biblioteques\nSeleccioneu la biblioteca, feu clic amb el botó dret sobre i feu clic a ella Propietats.\nA 'Propietats', feu clic a Inclou una carpeta.\nFer clic a Xarxa des del panell esquerre.\nFeu doble clic a l’ordinador on es troba la carpeta compartida.\nFeu doble clic a la carpeta que voleu afegir a la biblioteca i, a continuació, feu clic Inclou la carpeta.\nFeu clic a Sol·licitar,\nSi voleu afegir més ubicacions compartides de xarxa, simplement repetiu els passos esmentats anteriorment.\nXbox One: què esperar el primer dia, la guia definitiva per a una experiència increïble (editorial)\nCom suprimir els anuncis entre episodis a Netflix\nCom habilitar la cerca immersiva oculta a Windows 10\nWindows 8 ven més de 200 milions de llicències, impressionants però darrere de Windows 7\nCom treure el fons de la pantalla d’inici de sessió de Windows 10 i utilitzar el color sòlid\nCom habilitar GodMode a Windows 10\ntema de les finestres retro\ndata de llançament d'Internet Explorer 12\ntema de la vida salvatge\ncom sortir de Windows 10 en mode segur\ninstal·lar Win 10 des de zero


Telefonia i Internet són els sectors que concentren més reclamacions de consum durant el 2014 - 7accents\nTelefonia i Internet són els sectors que concentren més reclamacions de consum durant el 2014\nLa quantitat mitjana reclamada és de 544 euros i l’Oficina Municipal d’Atenció al Consumidor ha resolt el 75% dels casos\nLleida 16.03.2015 15.00 h\nEl regidor Rafel Peris, al centre, tot mostrant la campanya d’adhesions al sistema arbitral de consum. (Foto: Ajuntament de Lleida)\nL’Oficina Municipal d’Atenció al Consumidor i la Junta Arbitral de Consum han atès 1.529 persones l’any 2014, que han generat un total de 1.180 consultes i 329 reclamacions relacionades amb temes de consum. Del total d’atencions ciutadanes, 1.027 han estat de manera presencial, 47 a través de la web i 455 via telefònica.\nSegons el tinent d’alcalde i regidor de Comerç i Consum de la Paeria, Rafel Peris, “s’observa una tendència a la baixa en el nombre de consultes realitzades, que s’associa a una major informació i documentació del ciutadà, que coneix millor els seus drets com a consumidor, i també al millor servei al consumidor que ofereixen les empreses”. Telefonia i internet han estat els sectors que han rebut més reclamacions durant el 2014, seguit per reclamacions relacionades amb subministraments d’aigua, llum o gas. De les 1.180 consultes ciutadanes rebudes durant el 2014, un 25% fan referència a telefonia i Internet, un 15% a subministraments, un 12% estan relacionades amb bancs, entitats i assegurances, un 5% s’associen amb habitatge, un altre 5% estan relacionades amb productes electrònics i un 4% de les consultes han fet referència a vehicles.\nLa quantitat mitjana de les reclamacions és de 544 euros. L’Ajuntament de Lleida ha resolt durant el 2014 el 75% de les reclamacions presentades –en aquests moments n'hi ha un 25% pendents de resolució. Segons el responsable de Comerç i Consum, les principals motivacions i reclamacions dels ciutadans i ciutadanes es realitzen per disconformitat amb la prestació dels serveis i en la facturació, per temes relacionats amb garanties, clàusules abusives i incompliments i disconformitat en les condicions contractuals.\nAquestes dades, recollides en la Memòria de Serveis de Consum 2014 de l’Oficina Municipal d’Atenció al Consumidor, s’han donat a conèixer amb motiu del Dia Mundial del Consumidor, celebrat aquest diumenge.\nCampanya d’adhesions al sistema arbitral de consum\nParal·lelament, la Paeria ha posat en marxa una nova campanya per promoure l’adhesió d’empreses a l’arbitratge de consum per part de la Junta Arbitral, que incidirà en els col·lectius empresarials a través de les associacions de comerciants i les patronals. Actualment, hi ha 506 empreses adherides a través de la Junta Arbitral de Consum de l’Ajuntament de Lleida.


El Grup Municipal Ciutadans (Cs), a través del seu portaveu adjunt Juan Balastegui, ha alertat que “la incompetència del PP ha portat a la ciutat de Benidorm a estar a la vora de patir una vaga de treballadors de neteja viària, dies abans de Setmana Santa”. Una vaga, segons ha afegit Balastegui, que “podem tornar a tindre sobre la taula al començament de l'estiu si el PP continua incomplint els acords plenaris i no dona celeritat a la redacció del nou plec de condicions que regule el nou contracte, que ha d'estar llest abans d'eleccions municipals”.\nEl representant de Ciutadans ha recordat que “en 2017 portem a ple una moció que obligava a convocar comissions de seguiment de les gestions que havien de fer-se per a traure a concurs contractes com el de la recollida de fem i neteja viària, que caducaven a final de 2018”. No obstant això, afig el regidor, “per motius que només coneix el PP, han continuat funcionant amb el contracte caducat generant un conflicte que ens pot implicar molts problemes a tots els ciutadans, i obligant els operaris a continuar treballant amb una maquinària obsoleta que més que netejar, embruta”.\nEl regidor ha recordat que “les condicions aprovades en el ple respecte al contracte amb FCC només posposen un conflicte sobre el qual, fins ara, els Tribunals han donat la raó a l'Ajuntament de Benidorm, que ve a dir que qualsevol conveni d'empresa vincula a aquesta i als seus treballadors, els quals tenen dret al fet que es respecten les prestacions i drets continguts en el conveni, però aquest no ha de repercutir en el contracte que l'empresa te amb l'Ajuntament”.\nBalastegui ha reclamat al PP exigir a FCC l'abonament de l'aval que cobrisca amb la despesa extraordinària que l'Ajuntament assumirà en acceptar el conveni d'empresa temporalment fins a maig, “data en què ha de tindre's llest el nou plec de condicions. No hi ha més excuses, necessitem traure ja a concurs aquest servei i dotar-li dels mitjans necessaris per a retornar a Benidorm la neteja que mereix”, ha insistit.


Descobreixen de què s’alimentaven els constructors de Stonehenge\nEl monument megalític de Stonehenge, un dels més coneguts d'Europa i del món | Pixabay\nUns excrements de 4.500 anys d'antiguitat han estat analitzats per veure què menjaven\nEl descobriment d’excrements de fa milers d’anys a un jaciment prehistòric al costat del monument de Stonehenge, a Anglaterra, ha permès saber de què s’alimentaven els seus constructors. Curiosament, sembla que els menuts eren una part força important de la seva alimentació, i també s’ha descobert que com a mínim alguns vilatans tenien paràsits, tal com ha explicat un equip d’investigadors en un article a la revista ‘Parasitology’.\nUna gran deixalleria\nEls copròlits, com s’anomenen els extrements fossilitzats, van ser trobats al jaciment de Durrington Walls, a menys de 3 quilòmetres de Stonehenge. Allà hi ha les restes d’una vila de fa aproximadament 4.500 anys, quan es va construir part de l’enorme monument megalític, i s’hi ha trobat l’indret on llençaven les deixalles, inclosos els excrements. No totes les restes pertanyien a humans, sinó que també n’hi havia que eren de gos.\nAlguns dels copròlits trobats a prop de Stonehenge | Universitat de Cambridge\nUna porta oberta a l’alimentació i la salut dels constructors de Stonehenge\nTant humans com animals compartien el mateix problema amb els paràsits, probablement perquè els segons s’alimentaven de les sobres dels primers. Els copròlits contenien ous de capillàrids, un grup de nematodes. De la presència d’aquests ous de paràsits se’n pot deduir que les persones de l’època menjaven o bé crus o bé massa poc cuits els pulmons i els fetges dels animals, que podien estar infectats i anar a parar directament al seu aparell digestiu.\nEl fet que aquests nematodes infectin bestiar boví i altres remugants també dóna informació molt valuosa sobre què menjaven però podria despistar: entre els detritus d’aquella població, el 90% dels 38.000 ossos trobats eren de porc, i només un 10% de bestiar boví. Entre l’enorme quantitat d’ossos i les restes de ceràmica que s’hi han trobat, els investigadors pensen que en aquella vila es feien grans festes, probablement durant la construcció de Stonehenge.\nDescobreixen un enorme monument megalític al costat de Stonehenge\nLa sequera deixa al descobert el ‘Stonehenge espanyol’, un monument de fa 7.000 anys\nUn anell de dos quilòmetres de diàmetre format per pous envolta l'antic assentament de Durrington Walls


Nacionalitat = Nació-cultural - Nosaltres La Veu\nNacionalitat = Nació-cultural\nLas nacionalidades españolas (1948) . Luís Carretero y Nieva\nApuntava a l'anterior peça que el terme nacionalitat, significant no solament la condició de pertinència a una nació, sinó predicant també com a sinònim de nació (una accepció que no recollien els diccionaris), ja era usat per la oposició antifranquista molt abans de la transició. Eixa ampliació de significat és comprensible quan ja havia estat transitada en altres casos: humanitat o intel·lectualitat, per exemple, no sols signifiquen naturalesa humana o qualitat d’intel·lectual, també conjunt del gènere humà o dels intel·lectuals d’un país.\nA Espanya, el pas al significat de subnació, o nació de segon grau, sembla que fou aplanat per Luis Carretero i Nieva a la seua obra “Las nacionalidades españolas (1948)” publicada per “Las Españas”, una revista editada a Mèxic per un grup d'exiliats republicans. Amb un esperit federalista, Carretero planteja un mapa de 15 nacionalitats, una comunidad de pueblos que l'autor identifica amb la supernación española, i que proposa com a organització territorial en l'era post-dictadura. L'obra de l'assagista segovià, fou continuada pel seu fill, el també assagista Anselmo Carretero (encunyador de l'expressió nación de naciones), militant del PSOE, i a través del qual, les idees dels dos tingueren cert ascendent sobre les característiques del federalisme d’aquesta formació, com assenyala Pasqual Maragall en la “Carta abierta a José Luís Rodríguez Zapatero” publicada a “el País” (04/11/2002).\nL'expressió germinal de l'article 2 de la constitució “nacionalidades y regiones” completà el procés de re-significació de nacionalitat com a comunitat, així com de llur posició en la llista jeràrquica nació-nacionalitat-regió. Eixa expressió ja apareix al congrés de Suresnes (1974) del PSOE, el darrer a l'exili. La resolució del congrés distingia entre el problema de les nacionalitats que deu trobar solució en l'exercici del dret d'autodeterminació i el de les regions que podran establir òrgans institucionals adients a llurs peculiaritats. Al desembre de 1976 té lloc a Madrid el primer congrés post-exili en el qual continua defenent-se el dret d'autodeterminació, però ara “por la totalidad de las nacionalidades y regionalidades que compondrán en pie de igualdad el Estado Federal que preconizamos” on s'usa l'estrany i inexistent mot regionalidades. Pocs mesos després, al juny de 1977, al programa electoral del PSOE per les eleccions constituents, ha desaparegut el dret d'autodeterminació, substituït pel “derecho a la autonomía de los pueblos de España”, pueblos que continuen classificant-se en nacionalidades y regiones.\nLa formació del nou significat de nacionalitat és un bon exemple de creació de llenguatge, no solament per evolució i maduració a través de la utilització dels usuaris (en aquest cas polítics i assagistes), si no també per un puntual dictat institucional amb un propòsit determinat: lubrificar el text constitucional per tal d’augmentar llur acceptació a Catalunya i el País Basc, com es dedueix de les declaracions, en l'època constituent, del diputat d'UCD Rafael Arias-Salgado.\nLa nova accepció de nacionalitat a l'eix jeràrquic nació-nacionalitat-regió també ha estat recollida als diccionaris valencians. Tinc a casa el Ferrer Pastor de la rima (1956), que coincideix amb els castellans pre-1978 (1. Condició d’un poble que constitueix nació. 2. Estat propi d’una persona nada o naturalitzada en una nació). L'actual diccionari normatiu valencià també hi afegeix una tercera accepció concordant amb la dels castellans citats a la peça anterior (Comunitat autònoma espanyola a la qual es reconeix, jurídicament, una especial identitat històrica i cultural).\nL'artificiositat de la creació es manifesta, avui encara, en els discursos que, al mateix temps, defenen la literalitat de l'article 2 (on apareix nacionalitats) i l'expressió estat plurinacional (constituït per diverses nacions), un discurs que usa nació i nacionalitat com a sinònims en contra de la relació de subordinació dissenyada pels constituents. La solució la proporciona un darrer constructe: una nacionalitat és una nació-embridada que no gaudeix de totes les facultats incloses en la definició de nació. És nació-cultural, el que queda en extirpar-li a la nació les competències per decidir llur propi projecte polític. La plurinacionalitat es tolerable si és cultural.\nI així, assistim a episodis com la discussió de Patxi López i Pedro Sánchez al debat de les primàries del PSOE de 2017, on s'enganxaren a propòsit de l'interès, o no, de desembeinar el debat sobre la plurinacionalitat. Coincidiren, però, en definir Catalunya i el País Basc com a nacions-culturals privades de les capacitats que tenen les nacions-polítiques, capacitats que, diu Patxi López, el PSOE mai li reconeixerà a les primeres amb la qual cosa l'expresident del congrés mostrà (crec que sens adonar-se'n) la realitat de l'estratègia de la barrinadora, el sistema d'argumentació negacionista del dret d'autodeterminació que vaig il·lustrar fa uns mesos.\nHi ha comunitats autònomes on la demanda per projectar-se políticament és nul·la, i que poden admetre, potser gustoses, l'atribut nació-cultural com un reconeixement de ses particularitats. Ara bé, disposar d'aquest mecanisme conceptual també permet embotir a la graella de les nacions (de manera aproximada, tosca i tramposa) els peticionaris de tal consideració. La incorporació de matisos a la paraula nació, i la ramificació de significats que suposa, pot funcionar com un parany si és l'estat-nació qui reparteix el certificat (tant si el vols com si no) desposseint al receptor de l'opció de determinar llur qualificació. Els escrupolosos amb un apel·latiu que, malgrat estar matisat, inclou la paraula nació, tenen al catàleg el succedani constitucional nacionalitat.


Gerard de la Casa completa amb excel·lents expectatives el test amb el GIAND - FÒRUM.ad\nGerard de la Casa completa amb excel·lents expectatives el test amb el GIAND\nel: 08/01/17 13:09\nEn el test que va disputar ahir en el Circuit Andorra, Gerard de la Casa va tenir l’oportunitat de dissipar bona part dels dubtes que tenia referent al nou vehicle (GIAND) amb el qual es disputaran les Crèdit Andorrà GSeries2.\nEsmentar que en aquest campionat Gerard compartirà volant amb la seva neboda, Ingrid Rosell, absent per motius personals en el test de la pista del port d’Envalira.\nL’últim prototip que ha sortit de les instal·lacions de PCR Sport té unes característiques molt particulars i pensades per a la competició sobre gel. En concret, tracció total amb doble diferencial i transmissió per cardan, motor Suzuki Hayabusa d’1.300cc i 180 CV situat al costat del pilot, caixa de canvi seqüencial de 6 velocitats, suspensions independents i 580 kg de pes. El xassís és tubular amb tub d’acer i barra estabilitzadora posterior regulable. La carrosseria és de fibra de vidre, les portes també de fibra amb obertura cap amunt. Les cobertes Pirelli de 15” amb 220 claus per roda, aniran muntades en llandes Braïd.\nUna vegada completades les diferents tandes en el Circuit Andorra, Gerard es mostrava molt satisfet amb l’experiència: “M’han agradat molt les reaccions del cotxe. És fàcil de portar i té unes prestacions que s’ajusten a la pista gelada en la qual disputarà el campionat. Estic convençut que, les excel·lents sensacions amb les quals hem acabat aquesta jornada de test, les mantindrem quan comenci la competició”.\nEl calendari de l’esmentat campionat consta de cinc proves, totes a disputar en el Circuit Andorra. Les dates previstes són: el 14 i el 28 de Gener, i el 4, 18 i 25 de Febrer.\nAixí doncs, Gerard haurà d’esperar una setmana, fins dissabte que ve dia 14, per conèixer als seus rivals directes a la pista i començar a competir en aquest primer campionat de les GSeries2 al volant dels GIAND.\nEntrada Anterior: Els Bombers de la Generalitat donen per estabilitzat l’incendi de pastures de la Val D’Aran\nEntrada següent: Uns lladres s’enduen diners i joies d’una urbanització de la Massana


Un pessic del cinquè premi de la Loteria de Nadal cau a Mataró – Vilassar Ràdio\nUn pessic del cinquè premi de la Loteria de Nadal cau a Mataró\nAquest any, el sorteig de nadal de la Loteria Nacional, celebrat al Teatro Real de Madrid, ha repartit més de 2.300 milions d’euros en premis, uns 70 milions més que l’any passat. Un pessic molt petit del segon cinquè ha caigut a Mataró, on ahir dimecres a la tarda es va vendre una butlleta d’aquest número. Els catalans s’han gastat al voltant de 400 milions d’euros, una mitjana d’uns 60 euros per persona i cada vilassarenc una mitjana de 40 euros, dos dècims per persona. L’anècdota del sorteig, que s’ha iniciat a les 9 del matí, és que alguna bola s’ha encallat i algunes persones que estaven presenciant el sorteig al Teatro Real han anat disfressades.\nEl primer premi ha estat per al número 66513, que ha repartit 4.000.000 a la sèrie, i ha estat venut a Madrid\nEl segon premi ha estat per al número 4536, que ha repartit 250.000 euros a la sèrie, venut a Barcelona, Salou, Calafell, Vic, Abrera, Castelldefels, Esplugues, l’Hospitalet de Llobregat, Vilobí d’Onyar, Sabadell, Sant Boi de Llobregat, Sant Pere de Rives, Viladecans, castell Platja d’Aro, Olot, Portbou, Lleida, Deltebre, Falset i a Vinyols i els Arcs.\nEl tercer premi ha estat per al número, 78748, que ha repartit 500.000 euros a la sèrie, ha caigut íntegrament a la localitat de San Adrián (Navarra).\nPel que fa al quart premi, que ha repartit 200.000 euros a la sèrie:\nEl primer quart premi ha estat per al número 59444, venut a Sort, Barcelona, Manlleu, Roses, Batea, Palma de Mallorca, Huelva, Alacant, Bilbao, Alcalá de Henares i Vigo.\nEl segon quart premi ha estat per al 07211, venut a Barberà del Vallès, Sant Andreu de la Barca, a diverses poblacions de tot Espanya com Andorra (Teruel) i a Andújar (Jaén)\nPel que fa al cinquè premi, que ha repartit 60.000 euros a la sèrie:\nEl primer cinquè premi, 22259, ha estat venut a Barcelona, Llançà, Lloret de Mar, Esplugues de Llobregat, Sant Andreu de la Barca, i a diverses localitats valencianes com Manises, Gandia o l’Alcúdia.\nEl segon cinquè premi, 19152, ha caigut a Sort, Barcelona, Sant Salvador de Guardiola, Mataró, Mollerussa i Figueres\nEl tercer cinquè premi, 39415, ha estat venut a Vic.\nEl quart cinquè premi, el 70264, ha caigut tot a València.\nEl cinquè cinquè premi, 91917, ha estat venut a Alacant, Càceres, Madrid, Múrcia, Cadis, La Corunya, Lleida, i Saragossa.\nEl sisè cinquè premi, 60272, ha caigut a Barberà del Vallès, Badajoz, Madrid, Álava, Burgos, València, Albacete, Biscaia, Almeria, Sant Andreu de la Barca, Cadis, Benidorm Elx, Àvila, Alcúdia, Càceres, Còrdova, Tarragona, entre d’altres.\nEs setè cinquè premi 68981, ha estat venut a Madrid, Toledo, Lleida, Sort i Barcelona, entre altres ciutats.\nEl vuitè cinquè premi, 03371, ha caigut a Barcelona, La Corunya, Madrid, València, Cadis, Granada, i L’Hospitalet, entre altres ciutats.\nEl reintegrament, valorat en 20 euros per dècim dècims, ha estat per a les butlletes acabades en 3.\nNotícia anteriorEls vilassarencs prefereixen els números acabats de 7 i 5 per jugar a la loteria de nadal\nSegüent notíciaEls projectes guanyadors dels pressupostos participatius 2016, adjudicats


Guaita què fan ara...: Apuntes macabros\nTítol: Apuntes Macabros\nRecopilació de 10 relats curts de Juan de Dios Garduño que m’han regalat dedicats pel propi autor (gràcies veí! :'-) ). Tot i que el presenten com a recopilació de relats de terror, jo optaria més per l’etiqueta d’ inquietat o angoixant. Deu històries de temàtica diferent, amb estil cru i directe, on es mostra la misèria de l’espècie humana. El primer relat, “Amor de madre”, és una patada a l’estómac sense cap mena de concessió. Personalment tinc certa debilitat per “Hacia el sur” (una mena de continuació de “La carretera” de Cormac McCarthy ) o 'El viejo que cada día veía morir el sol desde su azotea' , un relat de zombies on el que fa més por no són precisament els zombies.\nUna perleta que es llegeix (i s’acaba, quina llàstima) terriblement ràpid. Si no el coneixeu, quedeu-vos amb aquest nom.\nQue malas influencias le llevan a un giro a lo fantástico...\n9 de gener de 2013 a les 11:19\nMmmm... Em sembla que ara per ara no és un gènere que m'atragui, que les misèries de l'especie humana ja surten al TN...\n9 de gener de 2013 a les 12:20\nA mi lo macabro nunca me fue ni nunca me irá.. bueno al igual cambio...\nPues es altamente recomendable. A ver si cuaja el proyecto de llevar a la gran pantalla "Y pese a todo", con presupuesto americano. Se llamará "Welcome to Harmony" y creo que el director era Miguel Ángel Vivas, me recordó a las primeras novelas de King. Una novelita de 200 páginas de zombies en la que el primer infectado sale en la página 150...\n12 de gener de 2013 a les 1:12


Els nostres serveis - Forta\nEn línia amb els objectius que es marquen als seus estatuts, recolzant-se en la seva estructura i els seus recursos, FORTA presta diversos serveis als seus socis. Per a això explica amb els següents departaments:\nÒrgans (Secretaria General i Assessoria Jurídica)\nProducció d’Informatius i Esports, i Xarxa\nGestió de Producció Aliena i Canvi de Formats\nLa Federació, a través del denominat Centre Òrgans, gestiona l’activitat de FORTA; tant la de caràcter intern, recursos i personal; com a la coordinació i suport administratiu i jurídic de les Comissions de Treball, tot això supervisat a través de la Junta General de la Federació.\nAtenent els Estatuts de la Federació, a les necessitats dels socis i a l’evolució del panorama audiovisual, Órgans procura adaptar els recursos i orientar l’activitat de FORTA cap a les àrees o serveis que ofereixin una major rendibilitat general als socis. Alhora és a responsable de l’execució dels acords que adopti la Junta General de Forta i assumeix la representació de la Federació per delegació de la Junta General o del President.\nL’activitat prioritària del departament de XARXA consisteix a gestionar, tant d’un punt de vista tècnic com de producció, l’actual servei d’enllaços, manejant de la forma més eficient possible tant la xarxa de transport audiovisual permanent que interrelaciona als seus socis, així com els altres circuits i serveis. Serveis que van des de la compra i venda de notícies, com respondre àgilment davant d’esdeveniments imprevistos o la preparació de dispositius de producció conjunts. Tot això tant a les parcel·les d’informatius com d’esports.\nLa funció principal d’aquest departament és la gestió integral de les compres conjuntes de drets d’emissió de producció aliena, que realitzen els socis de FORTA, oferint el suport jurídic, administratiu i tècnic que necessitin, que va des de l’elaboració o revisió de contractes, al seguiment de llicències d’emissió o la gestió dels materials i la distribució de les còpies dels mateixos. Per a això FORTA disposa, a més de les facilitats administratives necessàries, un laboratori tècnic equipat amb tot el necessari, Canvi de Formats denominat, que és on es procedeix a verificar tècnicament la qualitat dels materials rebuts i a elaborar les màster que serveixen perquè els seus associats emetin els productes adquirits en les millors condicions.


Tots dos van viure un dur enfrontament al parlar de la separació entre Antonio David i Olga Moreno\n24 de d’octubre del 2021. 17:51\nA més de l’entrevista a Isa Pi, ‘Sábado Deluxe’ també va debatre sobre la separació d’Antonio David Flores i Olga Moreno. Durant la tertúlia, la diferència d’opinions entre Jorge Javier i Marta López va fer que tots dos acabessin enfrontats.\nLa col·laboradora es va mostrar en desacord amb el programa per donar veracitat a les presumptes amants d’Antonio David sense escoltar si més no el que Olga Moreno tingués a dir. No obstant, el presentador va tardar poc a frenar les seves argumentacions: «Ningú està desautoritzant la versió d’Olga. Marta, de veritat, no et tornis boja. És que no escoltes. ¿Algú ha dit que Olga hagi mentit?».\nUna pregunta que va negar la col·laboradora però que no el va fer parar en el seu al·legat. «És molt difícil parlar amb una persona que respon amb arguments tan ximples. No s’està parlant d’això. No es pot ser tan ridícula», va sentenciar ràpidament el presentador, deixant López callada.\nNo obstant, el silenci de la concursant de ‘Supervivientes 2021’ va durar poc: «No hi estic d’acord, però no sé si ho puc dir o no, perquè per fer el ridícul...» No obstant, Vázquez la hi va tornar ràpidament: «Marta, és clar que és ridícul. I aquest és l’argument d’una dona ridícula». «Però en el moment que dic una cosa que no agrada, és així», va replicar ella.\nFinalment, va ser Kiko Matamoros qui va assestar el cop definitiu a l’ex d’Alfonso Merlos: «La culpa és de la direcció, que la porta». Una afirmació amb què Jorge Javier va estar d’acord: «És clar, totalment».


Oficina d'Atenció Ciutadana, Participació Ciutadana\tDivendres, 29 d'octubre de 2021\nL’Ajuntament d’Esparreguera ha posat en marxa avui una enquesta ciutadana per avaluar la Carta de Serveis de l’Oficina d’Atenció Ciutadana (OAC) d’Esparreguera, un document públic, que es va aprovar al març de 2019, amb el qual s’informa a la població dels serveis que s’ofereixen, les condicions d’accés, els compromisos de qualitat adquirits i els drets i deures que tenen els ciutadans en qualitat d’usuaris de les prestacions municipals. El qüestionari està obert a tota la ciutadania i pretén avaluar els compromisos contrets i alhora plantejar altres qüestions relacionades amb el funcionament del servei per tal d’analitzar-les i, si s’escau, introduir-hi les millores necessàries. L’enquesta, que està disponible fins al dia 19 de novembre tant a la seu de l’OAC com a la plataforma Esparreguera Decideix, consta de vint preguntes sobre diferents aspectes relacionats amb l’atenció, el temps d’espera, la competència professional dels treballadors municipals o la qualitat de la informació rebuda.\nLa cap de l’Oficina d’Atenció Ciutadana d’Esparreguera, Dolors Muset, ha explicat que “els resultats d’aquesta enquesta de satisfacció sumats als indicadors de prestació de servei que ja tenim automatitzats ens permetran avaluar si estem complint amb els compromisos adquirits en la Carta de Serveis i també millorar-ne la prestació”. El document s’actualitzarà en funció dels resultats d’aquest procés participatiu, però també ho farà per a incorporar-hi novetats, com el servei de cita prèvia, que es va posar en marxa el passat mes de març i que permet a la ciutadania tenir autonomia per a escollir el dia i l’hora d’atenció i consultar la cita demanada o anul·lar-la. Les persones interessades en participar en l’enquesta d’avaluació del servei ho poden fer de manera presencial, sol·licitant un exemplar a l’OAC que s’ha d’emplenar de manera anònima i dipositar dins d’una urna, o bé digitalment a través de la plataforma Esparreguera Decideix, on cal estar registrat o bé donar-se d’alta com a persona usuària.\nEl qüestionari demana a la ciutadania que valori del 0 al 10 l’atenció rebuda a través dels diferents canals: presencial, telefònic i per correu electrònic. També el temps d’espera fins a ser atès presencialment un cop s’arriba a l’OAC, la competència professional del personal, si el tracte rebut ha estat correcte i agradable i la qualitat de la informació rebuda. Així mateix, pregunta si s’han posat a disposició tots els documents i impresos necessaris i si s’està satisfet amb l’atenció rebuda. D’altra banda, també consulta sobre l’adequació dels horaris d’atenció i el temps d’espera màxim fins a ser atès telefònicament. En referència a la seu, demanen si l’emplaçament i l’accés a l’OAC són adequats, si la instal·lació està neta, és confortable i funcional i també si l’espai destinat a zona d’espera és adequat, accessible i suficient. Finalment es pregunta a la ciutadania quins són els tres aspectes més importants en relació amb el servei i es dona la possibilitat de fer arribar propostes per a millorar-ne la prestació.


El Matí Digital - Un any més, al futbol professional\nInvasió de camp al Nou Estadi per celebrar la permanència del Nàstic a La Liga 123\nPer segon any consecutiu, el Nàstic ha guanyat les darreres tres jornades amb canvi d’entrenador inclòs, i ha certificat la permanència a Segona Divisió.\nPer Pau Bonastre (@pau_bonastre)\nPatint fins l’última jornada, però ha valgut la pena. El Club Gimnàstic de Tarragona va superar amb una victòria plàcida el Rayo Vallecano (2-0), que ja havia pujat a Primera, i certificava així la seva permanència a La Liga 123. Álvaro, primer, i Barreiro, després, van marcar pel conjunt grana. Els resultats dels rivals directes van acompanyar i, fins i tot amb una derrota, el Nàstic hauria seguit a Segona Divisió A.\nFins a quatre entrenadors han passat per la banqueta tarragonina, i ha estat Jose Antonio Gordillo el revulsiu definitiu. El tècnic, que va arribar fa tres jornades, ha aconseguit un ple de victòries. Per segon any consecutiu, el Nàstic ha guanyat les darreres tres jornades amb canvi d’entrenador inclòs, i ha certificat la permanència a Segona Divisió. Els grana, que continuaran a la categoria de plata del futbol estatal, han tingut una temporada molt complicada que ha comptat amb un desenllaç feliç.\nEl Nou Estadi feia patxoca instants abans d’iniciar-se el partit. L’afició grana venia amb ganes de passar-s’ho bé, i veure el seu equip salvar-se un any més. Els de Gordillo insistien per la dreta, amb un parell d’aproximacions perilloses. El primer gol va arribar per aquesta mateixa banda. En el 12’, el lateral Kakabadze va posar una pilota a l’àrea i Álvaro Vázquez va marcar amb una rematada creuada al pal llarg. El davanter cedit pel RCD Espanyol feia el seu sisè gol amb la samarreta grana.\nEl 2-0 va arribar a través del mateix lateral georgià. La seva centrada era rematada per Manu Barreiro de forma acrobàtica. Un golàs que entrava a porteria lluny de l’abast del porter visitant. Embogia el Nou Estadi, dempeus, que no s’esperava aquest gran inici del seu equip.\nAl descans, s’anunciava per megafonia la gran entrada de públic: 11.853 espectadors havien assistit a la cita, responent així a la crida del club tarragoní.\nKakabadze buscava completar un partidàs fent el tercer, però el seu xut marxava ajustat al segon pal després d’una jugada per la dreta. L’afició ja es veia a Segona A un cop més. El Nou Estadi era una festa. Al quart d’hora de joc de la represa, Álvaro abandonava el terreny de joc i entrava Uche. El davanter de l’Espanyol s’acomiadava del Nàstic ovacionat, i és que a l’estiu torna al club blanc-i-blau. A partir d’aquell moment el Rayo va tancar el conjunt grana al seu propi camp, cosa que provocava que els de Gordillo tinguessin moltes dificultats per sortir.\nEls de Vallecas es quedaven amb un menys per l’expulsió de Domínguez per doble groga, al 23’ de la segona. El matx es posava molt de cara pels interessos dels locals. L’afició seguia molt endollada en tot moment, empenyent l’equip fins al xiulet final. Fali, un ídol de l’afició, substituïa Javi Márquez. El segon màxim golejador de l’equip, Maikel Mesa, entrava per Jean Luc.\nXiulet final i invasió de camp per celebrar que el Nàstic segueix sent de plata. Temps ara per reflexionar i analitzar la temporada, veient els encerts i els errors. Toca preparar el curs que ve, i sobretot que no es repeteixin les mateixes errades. Esperem que sigui ben diferent.


A la venda les entrades de DeltaChamber Music Festival per als concerts individuals i concerts centrals d’Amposta - EbreDigital.cat\nRedacció Ebredigital.cat2021-07-19T14:12:27+02:0019 de juliol de 2021|Cultura| Terres de l'Ebre|Amposta, concerts, Coronavirus, cultura, DeltaChamber Music Festival, Don Giovanni, Festival, Les Cases d'Alcanar, música, música de cambra, Poblenou del Delta, Terres de l'Ebre, Tortosa, Wolfgang Amadeus Mozart|\nDes d’avui mateix, ja es poden adquirir les entrades per als concerts individuals i els concerts centrals de la 6a edició de DeltaChamber Music Festival. El dia 23 de juliol, es posaran a la venda les entrades per al concert de Tortosa. I pel que fa al concert de cambra d’Alcanar, l’entrada serà gratuïta fins a completar l’aforament.\nDel 3 al 8 d’agost, sota el lema “Òpera, Cambra, Acció!” i de la mà de músics nacionals amb trajectòries consolidades internacionalment, la música de cambra tornarà a les Terres de l’Ebre amb una programació que segueix innovant i creixent.\nEntre les novetats, d’esta edició es realitzarà un concert de cambra a Alcanar i un d’altre a Tortosa, les nits del 5 i 8 d’agost, respectivament. Tots dos concerts formen part del projecte DeltaChamber MusicFestival al Territori. Per la seua banda, Amposta acollirà novament els icònics concerts centrals del festival, que es podran gaudir al Museu de les Terres de l’Ebre, els dies 6 i 7 d’agost. Seran dos nits consecutives en les quals es recorrerà la música més rellevant de l’òpera de Mozart, Don Giovanni, en un programa en dos actes guiats per l’ebrenca Sofia Cabanes com a mestra de cerimònies.\nEls concerts centrals estaran abraçats per la instal·lació efímera que hi haurà al museu i que serà una intervenció dels arquitectes Meritxell Solé Figueras i Jordi Martínez Piñol, guanyadors del Concurs d’Arquitectura Efímera 2021 de DeltaChamber Music Festival en col·laboració amb el Col·legi d’Arquitectes de Catalunya Demarcació de l’Ebre. D’altra banda, l’Església de Poblenou del Delta i el Mercat Municipal d’Amposta acolliran una vintena de concerts individuals (un músic – un oient) els dies 3 i 4 d’agost, respectivament.\nPer a tots els concerts es tindran en compte els protocols de protecció oficials contra la covid-19, aplicant estrictament totes les mesures necessàries per a garantir la seguretat tant del públic com dels artistes, i permetre una experiència presencial i en directe.\nLes entrades es poden comprar en línia al web del festival deltachambermusicfestival.com, on també es poden consultar els horaris, localitzacions i programes de concert.