esport de raqueta i esport de pilota\nLa pilota basca és un joc de pilota d'estil indirecte, ço és, en què dos o més contrincants competeixen llançant una pilota, amb la mà nua o amb una eina, contra una paret d'un frontó. L'estil directe (el jugar encarats separats per una línia en terra) era el més popular fins a mitjan segle XIX, i, avui en dia, només és practicat a la vall de Baztan.\nAmb diversos graus de popularitat i variants menors es juga al País Basc (d'on rep el nom arreu), Gascunya, el nord de Castella (amb La Rioja), l'Argentina, Cuba, Mèxic, Uruguai, les Filipines i als Estats Units d'Amèrica. A més a més, la modalitat de frontó a mà ha arribat també al País Valencià com a una variant menor de la pilota valenciana.\nLa pilota basca és descendent del Jeu de paume, però amb un seguit de modificacions en les regles, canxes de joc i mena de pilotes que es produïren a mitjans del segle XIX. Fins aleshores la pilota hi era jugada a mà als carrers o places dels pobles, a l'estil directe, i amb pilotes no gaire diferents de les emprades arreu, ja que se sap de jugadors valencians que hi anaven a guanyar diners en exhibicions i apostes i ningú esmenta que l'adaptació a una pilota diferent fóra cap problema.\nLa roba tradicional de tot pilotari ha sigut pantaló llarg i samarreta blanca, amb faixa roja o blava per diferenciar els equips. Avui en dia, però, la faja és acompanyada per una samarreta del color corresponent. L'equip o jugador més fort a priori o preferit a la bestreta pels apostadors vesteix de roig, i el més fluix de blau.\nPer a jugar a mà calen unes proteccions personalitzades i posades minuts abans de cada partida que no arriben a fixar-se com a un guant i que es poden retocar o reforçar durant la partida. Consisteixen en diverses capes de tacos amb esparadrap. Els tacos són una mena de goma que esmorteeix el cop dur de la pilota, semblants al tessamoll. Estan prohibides les planxes metàl·liques.\nFederació Catalana de Pilota basca\nLliga d'Empreses de Pilota a Mà\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pilota_basca&oldid=19636582»


Alternatives per a la ela geminada | Un segle de normes\n← La ela geminada als manuals\nCom cal interpretar alguns silencis? →\nDavant la problemàtica que comporta la vigència o no de la ela geminada (em refereixo a les dificultats tècniques del punt volat i a la manca d’una regla clara, sense apel·lar a la memorització), es podrien tenir en compte les alternatives següents:\n1. No tocar res. Deixar les coses tal com estan i qui dia passa any empeny…\n2. Recuperar-ne la producció oral induint la geminació en els parlants pel fet de modificar la ela geminada (l·l) pel grup tl, com en els casos d’atles, o atleta. Tots sabem que en aquests casos sí que molts parlants produïm una ela geminada, per tant, si escrivíssim cotlegi, novetla o petlícula, aquestes grafies ens facilitarien la pronunciació.\n3. Reduir la ela geminada a una ela simple, sense impedir que qui la vulgui pronunciar amb geminació ho faci amb tota naturalitat així com, per exemple, hi ha qui gemina la b de poble, sense necessitat d’escriure pobble o pob·ble. És a dir, escriure colegi, novela o película, admetent que, qui hi fa geminació, pugui fer-n’hi amb llibertat.\nDe les tres alternatives, trobo més assequible i menys traumàtica la tercera. Però potser no he atinat a tenir-hi present alguna altra possibilitat.\nQuè us en sembla? Estaré molt agraït de rebre comentaris vostres sobre la qüestió.\n14 respostes a Alternatives per a la ela geminada\nNovembre 18, 2013 a les 9:51 am\nUna expressió que m’has fet recordar és “duro!”, en el sentit que amb això de suprimir la ela geminada t’hi mantens tossudament, és a dir, que tu… “duro” amb la ela geminada!\nNovembre 18, 2013 a les 9:58 am\nJa vaig avisar que el tema portaria cua. Ja sé que sóc un “mindundi” i que “una flor no fa estiu”, però em ve al cap el conte El vestit nou de l’emperador, en què un vailet va ser l’únic que va tocar de peus a terra: l’emperador va nu.\nJaume Burgués ha dit:\nNovembre 18, 2013 a les 7:14 pm\nSí que és veritat que la geminació és una característica força important en la nostra llengua, però també cal tenir en compte que en dificulta l’aprenentatge.\nNo hi ha cap criteri per posar-la més que la suposada pronunciació. En segons quines zones de la Catalunya central o de Girona, sembla que quasi cada paraula que porta la ela, aquesta sigui geminada. En canvi, al País Valencià o la Catalunya del Nord la ela geminada no es pronuncia. En canvi pel que fa a les illes, sí que és un tret distintiu geminar de manera molt marcada.\nPersonalment, crec que és una grafia innecessària, i caldria eliminar-la com més aviat millor per tal de simplificar i fer més útil la llengua catalana.\nNovembre 18, 2013 a les 7:36 pm\nSí, Jaume. Vet aquí el que espero que no trigui a esdevenir-se. Encara que ens dolgui perdre un tret tan genuí, no podem hipotecar la viabilitat de la nostra llengua a l’etimologia i a la tradició: tant l’una com l’altra s’haurien de conservar en un museu i deixar que la llengua funcional tiri endavant sense aquest llast.\nNovembre 19, 2013 a les 8:12 am\nTot plegat, molt de fum i poc de foc. Del meu punt de vista personal, el d’un altre “mindundi”, tenim tota una rastellera de problemes més greus que el de la l·l. Un dels idiomes que té més distància entre forma gràfica i forma oral, i viu tan tranquil·líssim, és la llengua de civilització del segle XXI, l’anglès. Deixem de qualificar com a tsunami el que no són més que en un got d’aigua un cossi, un gibrell o una palangana.\nNovembre 19, 2013 a les 8:20 am\nDiscrepo. Em penso que no estan tan tranquils els angloparlants. Ja els agradaria no haver de lletrejar tant des de petits a l’escola… No ens enganyem: simplificar l’ortografia té molts més avantatges que no pas inconvenients.\nMarta Jiménez Belmonte ha dit:\nNovembre 25, 2013 a les 4:01 pm\nPersonalment crec que escriure paraules com novel·la o col·legi amb ela geminada és una complicació del sistema ortogràfic català. Tot i que aquesta grafia sigui molt característica de la nostra llengua, crec que ens podríem estalviar el maldecap de recordar si les paraules van amb ela geminada o sense, ja que aquesta grafia és totalment innecessària i dificulta l’escriptura.\nTambé vull remarcar que en paraules com per exemple atleta on sí que es pronuncia un so del tipus l·l i curiosament en aquests casos no s’utilitza la grafia l·l.\nD’aquesta manera arribo a la conclusió que la ela geminada és innecessària i eliminar-la facilitaria l’escriptura de moltes paraules.\nNovembre 25, 2013 a les 6:21 pm\nMolt bé, Marta, encara que, si t’hi fixes, el comentari teu conté un anacolut al segon paràgraf, caldria reformular-lo.\nNovembre 30, 2013 a les 9:33 am\nPersonalment estic orgullosa que la ela geminada formi part de l’abecedari català. Essent també un tret característic i distintiu de la nostra llengua respecte a les altres.\nTot i així, la difícil comprensió o incorrecta utilització d’aquesta em porta a plantejar-me la seva vigència en la llengua catalana.\nDavant la realitat d’aquest obstacle proposo dues alternatives. Per una banda, podríem reforçar molt més l’estudi i la dedicació a la comprensió i correcta utilització d’aquesta lletra. De manera que, amb la col·laboració i l’enginy dels docents, la ela geminada continuaria utilitzant-se.\nEn canvi, la segona proposta seria eliminar-la del diccionari català i així reduir la lletra en una simple ela. Conseqüentment, ens desfaríem de cop del problema i de les errades ortogràfiques relacionades amb aquesta.\nNovembre 30, 2013 a les 10:02 am\nJudit, la primera alternativa que planteges: “podríem reforçar molt més l’estudi i la dedicació a la comprensió i correcta utilització d’aquesta lletra” topa amb l’inconvenient que la ela geminada no es pot aprendre seguint cap regla entenedora, sinó que hem d’aprendre de memòria els mots que s’hi han d’escriure, vet aquí la complexitat i el fracàs d’aquesta Norma ortogràfica… Per això estic convençut que a la llarga prevaldrà la segona proposta.\nDesembre 13, 2013 a les 12:18 pm\nQuin és el veritable sentit de la llengua?\nNo pretenc donar una visió utilitarista de la llengua, però el sentit de qualsevol llengua és ser un vehicle de comunicació. La llengua ha de ser una eina al servei del homes. Que estigui al servei no significa que es maltracti, però crec que les raons que han de moure a realitzar les normes ortogràfiques han de ser raonables amb l’ús de la llengua. És bonic conservar la tradició però cal ser realistes. La llengua pateix moltes modificacions i rep grans influències, per aquesta raó no té gaire sentit mantenir algunes normes ortogràfiques tan antigues i de caràcter immòbil, con la ela geminada, que ens fa esclaus de la tradició. Personalment crec que només la llengua pot realitzar bé la seva funció si té un sentit pràctic.\nDesembre 13, 2013 a les 6:13 pm\nGran pregunta, Violeta. El que proposes em sembla molt assenyat. El temps dirà si tens raó…\ngener 23, 2018 a les 8:43 am\nPer a la grafia de la ela geminada, cal adoptar les solucions de les llengües del nostre entorn, que també era una solució que el català ja tenia, i que són les etimològiques, com ara el que fa el portuguès, francès, anglès, etc., que simplement escriuen dues eles: collegi, allot, etc., i per al so de la doble ela fer ly: valys, lyavors, etc. en consonància amb el dífrag, NY. Dues solucions etimològiques, també, des d’un punt de vista fonètic. Variants d’aquest dígraf són els que apareixen en èpoques medievals  «yll» «yl» o diverses variants.\ngener 23, 2018 a les 9:31 am\nNo és mala idea, encara que serà traumàtic escriure lyengua o lyibre, no trobes?


025- Esquena alegre, persona feliç\nActivitat 025-Esquena alegre, persona feliç\nMés del 80% de la població ha patit o pateix mal d'esquena. Això és un nombre molt alt de persones, veritat? En aquest taller et donaré les claus pràctiques per alleujar els dolors i molèsties d'esquena.\nCóm està la teua esquena en aquest moment? Et trobes cansat/da i amb molèsties? Els problemes d'esquena poden afectar quan camines, quan estàs dempeus o assegut/da i tant si molesten com si no, segur que baixen la teua energia vital. Quan ens fa mal alguna cosa perdem vitalitat, estem més apagats. Tanmateix, no has de viure així. En aquest taller et contaré les claus pràctiques per tindre una esquena alegre i que la felicitat s'expandisca a tot el teu cos i la vida quotidiana.\nL'objectiu general és conèixer el cos i alleujar molèsties. els específics són:\n- Alleujar molèsties i dolors en la columna.\n- Millorar la postura.\n- Guanyar en mobilitat.\n- Guanyar vitalitat.\n- Ajudar a la relaxació.\nProgramaOContinguts Es teballa amb estiraments i moviments suaus en coll, braços i columna. Mobilitat articular. Coordinació neuromotriu. Micromobilitat i reforçament muscular.\nMetodologia Es caracteritza pel disseny de pràctiques interactives, que tenen en compte les necessitats dels participants i les seues preferències. No es treballa de forma tradicional, on el monitor fa els exercicis i els alumnes l'imiten. Aquest treball es planteja des de l'escolta. Laura, la persona facilitadora, dóna les consignes verbals i l'alumne realitza els exercicis segons les consignes donades. És una manera de conèixer el nostre cos, sense imitar els gestos d'una altra persona. Cadascú respecta els seus límits i treballa al seu ritme.\nAvaluacio Qüestionari sobre el nivell de satisfacció de cada usuari\nPressupost 64 €/h * 4 h = 256 €\nDatesNoValides L'activitat es realitzarà de maig a juliol i de setembre a octubre, inclosos els caps de setmana


Mas Carandell organitza la jornada Si vols millorar l’impacte social, mesura’l, sobre l’anàlisi de dades al petit negoci | Mas Carandell\nEl proper dijous, 18 de novembre de 9.30 a 11.30 el servei d’emprenedoria de Mas Carandell organitza la jornada Si vols millorar l’impacte social, mesura’l, adreçada principalment a persones emprenedores, que tenen una idea de negoci, així com a microempreses i petites empreses.\nLa sessió, que anirà a càrrec de l’experta analista Amanda Figueras, té per objectiu concretar els diferents impactes socials que poden tenir els projectes emprenedors, així com aprendre a definir indicadors, a mesurar-los i a analitzar la informació per poder avaluar, emprendre decisions i planificar accions empresarials.\nPel regidor d’Empresa i Ocupació, Carles Prats, en qualsevol negoci, per petit que sigui, implementar un sistema de creació de KPI i anàlisi de dades és clau, la informació en brut es tradueix en coneixement d’alt valor, útil per prendre decisions i establir estratègies. Per això Mas Carandell ha escollit aquest tema per la penúltima jornada d’aquest quatrimestre.\nAmanda Figueras és sociòloga, analista de dades, investigadora de mercats i emprenedora de l’empresa Visirius, una consultoria de proximitat que ofereix a petites empreses, especialment del territori, els seus serveis d’acompanyament, formació i estudis de mercat des de la filosofia de l’economia social i de la societat del coneixement.\nL’acte, de format presencial, tindrà lloc a les instal·lacions de Redessa 1 del Camí de Valls, de Reus. L’accés és lliure prèvia inscripció a mascarandell.cat/agenda.


Suspesa definitivament la Festa Major de Sabadell 2020\nEscrit per Redacció el 17 juliol 2020\nDavant l’increment de casos de coronavirus, l’Ajuntament ha decidit tirar la tovallola i suspendre de forma definitiva la Festa Major de Sabadell d’aquest any. “No és factible”, asseguren.\nEl govern municipal porta mesos valorant si feien o no la Festa Major, i en quin format. Inicialment van optar per reduir-la però mantenint una certa programació, si calia totalment telemàtica i en format més breu. I amb aquesta format fins i tot fa uns dies es va presentar el cartell, fa uns dies. I el programa oficial s’havia de presentar el dilluns 27 de juliol.\nPerò davant els nous contagis que s’estan produint a bona part dels municipis catalans, s’ha decidit suspendre de forma definitiva la Festa Major. La decisió, que avança aquest digital, es comunicarà a nivell oficial properament.


Dolors Marta Inge: Coulants de xocolata amb crema de gingebre\nCoulants de xocolata amb crema de gingebre\n250 gr. de xocolata de Nestlé postres\n1 arrel de gingebre fresc\nPreparació dels coulants:\nFondre la xocolata amb la mantega. Batre els rovells i els ous amb el sucre fins que quedi cremós, afegir-hi la xocolata fosa, la farina tamisada i barrejar-ho suament. Omplir motllos individuals de flam, untats amb mantega i enfarinats. Coure-ho al forn a 180 graus durant 8–10 minuts. Preparació de la crema: Pelar l’arrel del gingebre i bullir-lo amb la nata 5 minuts. Barrejar els rovells amb el sucre, afegir-hi la nata i coure-ho a foc suau fins que la crema quedi espesa. Colar-ho i deixar-ho refredar. Presentació: Cobrir el fons d’un plat amb la crema de gingebre i posar a sobre el coulant escalfat 30 segons al microones.


Els Mossos i la Policia Local del Masnou detenen set joves més per robatoris violents al municipi | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nEls Mossos i la Policia Local del Masnou detenen set joves més per robatoris violents al municipi\nEls Mossos i la Policia Local del Masnou detenen set joves més per robatoris violents al municipiDes de mitjans d’agost s’han detingut un total de 22 persones, de les quals cinc han entrat a presó\nEls Mossos d’Esquadra i la Policia Local del Masnou (Maresme) han detingut set persones més acusades de cometre robatoris violents al municipi. El dispositiu es va iniciar aquest estiu davant l’augment dels robatoris amb violència a la façana marítima del municipi.\nAmb les darreres detencions ja són un total de 22 joves detinguts des de mitjans d’agost, dels quals cinc han entrat a presó per ordre judicial. Els detinguts són homes, majors d’edat –entre 19 i 30 anys– i de nacionalitat marroquina i espanyola. Tots ells tenien antecedents policials.\nPel que fa a les últimes detencions, tres joves van ser sorpresos quan fugien després de cometre un robatori en una ferreteria del Masnou i se’ls va relacionar amb un altre robatori la mateixa nit a una perruqueria del municipi. En un altre cas es va detenir un home per agredir amb un ganivet un altre a la plaça Ramón i Cajal. La policia també ha pogut resoldre dos delictes i detenir tres joves més per un furt i un robatori amb violència a dos joves menors d’edat.


Arenys de Munt: bibliografia dispersa: Nou mercat a Arenys de Munt\nNou mercat a Arenys de Munt\nTARRÉS SALVÀ, Albert. Nou mercat a Arenys de Munt [Recurs electrònic en línia]. Projecte de fi de carrera. UPC-Escola Tècnica Superior d'Arquitectura del Vallès, 2007\nL'autor proposa la creació d'un nou mercat al Rial Bellsolell. El projecte va precedit d'un estudi previ sobre aspectes generals de la població i una anàlisi de les condicions en què es troba el mercat actual, que fan necessària la construcció d'un de nou.\nAutors i matèries Albert Tarrés Salvà , Arquitectura , Mercat municipal


Un dels llocs favorits d'un 'influencer' especialitzat en esmorzars - À Punt\nUn dels llocs favorits d'un 'influencer' especialitzat en esmorzars\nLluís Penyafort entrevista en 'Terra viva' Joan Ruiz, creador d'@esmorzaret\nConeixem els punts bàsics d'un esmorzar d'èxit amb Joan Ruiz, creador d'@esmorzaret\n23 de novembre 2021 - 21:49\nLluís Penyafort ha quedat hui amb l'influencer gastronòmic Joan Ruiz, creador d'@esmorzaret, que se centra en la seua passió per la cultura de l'esmorzar i del menjar tradicional. Joan és amant de l'esmorzar perquè és un moment informal, on poder gaudir i fer molta vida social alhora. El que més li agrada és que "la gent et dona el 'bon profit', i això en un restaurant no et passa".\nCita "La gent et dona el 'bon profit', i això en un restaurant no et passa". Cita\nEl compte d'@esmorzaret en Instagram té més de 18.000 seguidors\nEns preguntem: estarà tot el dia esmorzant i fent-se fotos? Ens ha contat en 'Terra viva' que no és tot el que pareix: "Una cosa és el que es veu a través de les xarxes i una altra, el que hi ha darrere de les xarxes. És a dir, suposa molt temps d'inversió, gestió, d'anar a buscar llocs, provar-los, fer les fotografies, editar-les, escriure..."\nCita Suposa molt temps d'inversió, gestió, d'anar a buscar llocs, provar-los, fer les fotografies, editar-les, escriure... Cita\nQuins són els punts bàsics d'un esmorzar d'èxit?\nEn primer lloc, la solera o tradició del local és un punt molt favorable a tindre en compte, segons Joan Ruiz. Després, unes bones olives, uns bons cacaus i un bon pa (agradable, ben fet, que no estiga corretjós) i per últim, un cafenet.\nEls secrets d'un esmorzar d'èxit, en 'Terra viva'\nLa Pérgola, un lloc amb més de 60 anys d'història\nLa Pérgola, ubicada al passeig de l'Albereda, és un lloc emblemàtic per a esmorzar a la ciutat de València. Amb més de 60 anys de vida, la seua història l'avala. Lluís Penyafort ha parlat amb una de les persones de l'equip que ens ha desvelat quins són els entrepans més demanats i quins ingredients porten. Els vols conéixer?\nL'entrepà més demanat a La Pérgola\nUn dels entrepans més demanats a La Pérgola\nTotes les recomanacions per a tocar el cel amb un bon esmorzar, en aquest reportatge de 'Terra viva'.


Castelló estrena la zona de pícnic del pressupost participatiu de l'any 2018 - Empordà\nCastelló estrena la zona de pícnic del pressupost participatiu de l'any 2018\nS'havia endarrerit esperant una reforma integral de la zona, però aquesta no s'executarà\nSònia Duñach 17.08.2020 | 18:58\nCastelló estrena la zona de pícnic del pressupost participatiu de l'any 2018 GM\nLa instal·lació d'una zona de pícnic al Trabuc va ser un dels projecte que va quedar pendent dels pressupostos participatius del 2018, amb un pressupost valorat en 25.000 euros. Aquesta proposta guanyadora va restar aturada, per part de l'Ajuntament de Castelló d'Empúries, amb l'objectiu de poder integrar aquesta actuació en un avantprojecte que plantejava una reforma integral de tot el parc.\nTanmateix, el regidor d'Urbanisme, Josep Maria Canet, avança que aquesta àmplia intervenció a la zona del Trabuc «de moment no s'executarà», però sí que es desencalla la instal·lació de la zona de pícnic. Per a Canet, aquests espais de lleure «funcionen molt bé i són necessaris. Tenim l'experiència de l'espai del costat del pont de la Muga, que s'utilitza molt». Aquest nou espai al Trabuc tindrà una font, a més del mobiliari tradicional, com les taules de pícnic, les papereres o els aparcabicicletes.\nEl projecte escollit pels veïns i veïnes que van votar en el pressupostos participatius de (ja) fa dos anys es va endarrerir esperant una reforma integral. Ara, tot i que la col·locació dels elements estava prevista per abans de la primavera d'aquest mateix any, finalment s'ha endarrerit a causa de la pandèmia de la Covid-19. Va ser aquest mateix dilluns, 17 d'agost, quan es van iniciar els treballs de condicionament de la zona amb formigó per col·locar el mobiliari urbà adquirit.\nD'altra banda, segons el regidor d'Urbanisme, arran de la Covid, s'han hagut d'adquirir més elements de mobiliari, i ha fet que el projecte s'hagi encarit lleugerament,«uns cinc mil euros més, que s'han afegit del pressupost d'urbanisme».\nVint propostes passen a la fase final dels pressupostos participatius de Castelló.\nCastelló d'Empúries emprèn la fase final del Pressupostos Participatius.\nTrien les 12 propostes dels pressupostos participatius de Vilafant.


Agujeros negros, otros animales fantásticos y cómo encontrarlos - AU Agenda\nMartes 2/10 de 2018 19.00\nDIA: 2 OCTUBRE 2018\nORGANITZA: La Física del Grel en col·laboració amb el Jardí Botànic\nPer què ens resulten tan fascinants els forats negres? Sabem realment què ocorre en aquest tipus de cos celest? I com es coneix la seua existència? Algú n’ha “vist” algun?\nA l’imaginari col·lectiu, els forats negres es corresponen amb quelcom similar a un monstre de proporcions abismals capaç d’engolir-se tot el que s’aproxima al seu voltant. Tan se val si són planetes, estrelles o un astronauta despistat. Originalment sorgits com una conseqüència de la Teoria de la Relativitat General formulada per Albert Einstein, la seua existència ha sigut inferida a partir de certs elements observacionals. El més recent va ser en 2015, quan es va detectar l’existència d’ones gravitacionals. Aquestes ones s’interpreten com el resultat d’una col·lisió cataclísmica entre dos forats negres.\nEl físic Diego Rubiera-García ens parlarà de la naturalesa i propietats principals dels forats negres en aquesta xarrada. Amb un llenguatge amè i per al públic general, també s’atrevirà a parlar-nos d’altres animals fantàstics sorgits de l’obra magna d’Einstein i de com equips científics multidisciplinars s’enfronten hui en dia a l’apassionant repte de cercar-los al cel.\nDiego Rubiera-García (Gijón), és Doctor en Física Teòrica i treballa a l’Institut d’Astrofísica i Ciències de l’Espai de la Universitat de Lisboa (Portugal). Ha sigut investigador a l’Observatori de Paris-Meudon, a la Universitat d’Oviedo, a la Universitat Federal de Paraíba (Brazil) i a la Universitat de Fudan (Xina). La seua passió pels forats negres i la Teoria de la Relativitat General d’Einstein l’han portat a publicar desenes d’articles científiques sobre aquestes temàtiques. Això mateix l’anima a donar xarrades arreu d’Espanya dirigides a qualsevol persona amb la curiositat a flor de pell.


La formació professional serà la protagonista del Saló de l'Ensenyament\nEl Saló de l'Ensenyament s'inaugurarà dimecres que ve, dins la Setmana de la Formació. Hi participaran 171 centres educatius, amb l'objectiu d'informar estudiants, pares i professors. Un dels punts forts serà l'oferta de formació professional, que l'any que ve s'ampliarà amb 75 cursos nous. De manera simultània, el Saló Futura reunirà informació sobre més de 3.500 màsters i postgraus. El Fòrum del Treball culminarà la Setmana de la Formació. En aquest espai es concentrarà l'oferta i la demanda laboral. Per primera vegada hi participaran set empreses i hi haurà una borsa de treball.\n03/03/2005 - 00.00 Actualitzat 03/03/2005 - 20.09\nLa formació professional serà aquest any la protagonista del Saló de l'Ensenyament i la Formació Contínua, que se celebrarà entre els dies 9 i 13 de març a Barcelona, amb l'objectiu de donar a conèixer entre els joves els 75 nous cicles formatius que es posaran en marxa l'any que ve.\nLa voluntat és que els estudiants coneguin de primera mà tota l'oferta formativa de què disposen, i en especial l'FP, tant la que s'oferta aquest curs com la que es podrà cursar el curs acadèmic 2005-2006, en què s'ampliarà notablement el nombre de titulacions, segons ha anunciat la consellera d'Educació, Marta Cid, durant la presentació del Saló.\n"Volem animar els joves que valorin amb molt més interès l'FP perquè té moltíssimes possibilitats", ha assenyalat la consellera, qui ha insistit que és necessari "despertar el màxim interès de la joventut en aquest àmbit", sovint infravalorat, perquè ofereix interessants sortides laborals.\nEn aquest sentit, Marta Cid ha destacat que prop d'un 80% dels titulats en els diferents cicles formatius troben feina en un termini de mig any.\nPerò a més a més de l'FP, el Saló de l'Ensenyament, que celebra la seva setzena edició al recinte firal de Montjuïc, també oferirà als visitants la possibilitat d'informar-se sobre estudis universitaris, altres estudis superiors o l'ensenyament d'idiomes.\nDe fet, l'objectiu principal del Saló, organitzat per Fira de Barcelona en col·laboració amb la Generalitat, és informar i orientar joves d'ESO, batxillerat, universitaris, pares d'alumnes i professors sobre el conjunt de l'oferta educativa.\nUn total de 171 centres educatius de tots els nivells estaran presents aquest any al Saló, que espera rebre l'assistència d'uns 68.000 visitants, segons les previsions dels organitzadors.\nEn l'edició passada es van realitzar unes 2.300 consultes personalitzades, que van resoldre in situ els dubtes plantejats pels estudiants.\nUna de les novetats d'aquest any és l'edició d'una guia d'orientació prèvia, que es repartirà a alumnes i professors amb anterioritat a la visita al Saló, "perquè treguin el màxim profit" de la seva visita al certamen, segons ha assenyalat la consellera.\nEl Saló de l'Ensenyament s'emmarca en la Setmana de la Formació, en què s'inscriuen també el Saló Futura, dedicat als màsters i postgraus, i el Fòrum del Treball, un espai dissenyat per a la recerca d'ocupació.\nEl Saló Futura se celebrarà els dies 11 i 12 de març al recinte firal de Montjuïc i pretén mostrar l'oferta de les escoles de negocis, universitats, centres de formació contínua i col·legis professionals amb l'objectiu de donar a conèixer a estudiants i titulats les propostes de formació que existeixen al mercat.\nDe la seva banda, el Fòrum del Treball, que se celebrarà en la mateixa data, aspira a propiciar la trobada entre l'oferta i la demanda de llocs de treball, facilitant el contacte directe entre empreses i candidats.


Catalunya, terrorisme, islamisme i comunisme (I) - Diari de Girona\nCatalunya, terrorisme, islamisme i comunisme (I)\nAmistats insòlites i perilloses\nalfons quintà 03.04.2016 | 00:00\nCatalunya, terrorisme, islamisme i comunisme (I) Diari de Girona\n"La continuïtat del terrorisme islàmic i la seva relació amb sectors extremistes occidentals hem de situar-les en relació amb el que alguns acadèmics italians anomenen "la família revolucionària\ndel 1979", per ser l'any de la revolució o contrarevolució fonamentalista iraniana"\nHa aterrat entre nosaltres un projecte de gestió ideològica de les societats, per part del fonamentalisme islàmic i mitjançant l'exercici d'una violència fins ara inimaginable. En serem, d'alguna manera, un bon aeroport? Singulars sinergies podrien estar traient les orelles en una Catalunya on abunden cabòries extremistes.\nMalgrat la gravetat del tema, entre nosaltres no està augmentant el que seria una lògica reacció d'anàlisi responsable, precursor d'una bona defensa social. Caldria que la qüestió tan greu del terrorisme islàmic fos millor exposada i estudiada, i que s'evités tant l'anècdota com la disquisició retòrica, així com la ingenuïtat, la polarització social o l'amalgama. Especial interès té exposar la singular posició de l'ultraesquerranisme i de l'independentisme. Fa pocs dies que, en ocasió dels darrers crims islamistes a Brussel·les, el líder d'ERC, Oriol Junqueras, va dir que Damasc "va ser la capital de bona part de les nostres terres en el segle VIII". Va ser una insòlita identificació que pot tenir moltes interpretacions. Caldrà reparlar-ne, més clar i més net.\nAra som la zona d'Europa amb menys voluntat i capacitat per exposar amb seriositat i profunditat la projecció del terrorisme islàmic en el Mediterrani. Abans, la Generalitat havia dit i redit que precisament ella era l'ens adient per la solució dels grans problemes de tota la conca del Mare Nostrum. Per assolir-ho, Pujol va crear el car i grotesc Institut Català de la Mediterrània. Va néixer el 1989, fou redefinit el 1995 i qualificat d'"europeu" el 2012. Sempre ha estat presidit pel President de la Generalitat i mai no ha fet res de bo. Els milions es llençaren a cabassos, com va acabar exposant la Sindicatura de Comptes.\nrevolucionària del 1979"\nEl mal al qual em refereixo aquí majoritàriament rep el nom d'Exèrcit Islàmic del Llevant (EIL). Però la Unió Europea, junt amb França, Gran Bretanya, Rússia i Estats Units han optat, crec que encertadament, pel nom "Daesh", que els seus militants detesten. L'organització ha sorgit després de l'ensulsiada d'al-Qaeda.\nDaesh acaba de fer una flamarada assassina a França i a Bèlgica. Fou immediatament després que perdés entre un 30 i un 50 per cent del territori que controlava, a cavall entre l'Iraq i Síria, procés que després ha continuat amb la pèrdua de Palmira. És precisament la pèrdua de control del fins ara seu territori, part de Síria i part de l'Iraq, el que ara fa Daesh més perillós a Europa. Vol compensar les pèrdues allí.\nHi haurà més victòries i més derrotes islamistes. Però sembla segur que no podran construir un control permanent d'un nou Estat, per part d'una organització definida com a només religiosa. Ho van intentar el 2005 a l'Iraq i el 2012 a Egipte. Però van perdre espectacularment.\nLa continuïtat del terrorisme islàmic i la seva relació amb sector extremistes occidentals hem de situar-la en relació al que alguns acadèmics italians anomenen "la família revolucionària del 1979", per ser l'any de la revolució o contrarevolució fonamentalista iraniana. Llavors es va donar una abraçada entre aquell fonamentalisme i el comunisme. Això ha estat més visible després, amb l'entesa entre el poder iranià i l'organització ultracomunista Podem o Podemos. No es tracta de cap contradicció ni de cap entremaliadura de joves. És un tema molt greu i preocupant. No entenc que no s'analitzi més i millor.\ni el terrorista "Carlos"\nQuelcom de semblant ja es va donar el 1979. Entre 1976 i 1979, existí a Catalunya una revista i un moviment feminista molt radical, que durà més, clarament d'ultraesquerra. Va arribar a emetre un comunicat a favor de l'ús obligatori, imposat a totes les dones a l'Iran, del vel islàmic. Va ignorar que, a més, grups femenins ultrareligiosos ratllaven la cara a les dones que no els portaven prou bé, amb trossos d'ampolles, i els causaven cicatrius a la cara per sempre més. Jo vaig quedar bocabadat. Hi ha més sinergies o complicitats. Per exemple, la conversió a l'Islam (en realitat a l'islamisme) del terrorista veneçolà i agent del KGB Carlos Ilich Ramírez (Alies "Carlos" i "El Xacal"). N'he llegit un llibre esgarrifós "L'Islam Révolutionnaire" (Éditions du Rocher, París, 2003), on "Carlos" expressa la seva més gran simpatia per Saddam Hussein. S'hi poden afegir els llibres de l'antic gran ideòleg del Partit Comunista francès Roger Garaudy i les grotesques estridències de Noam Chomsky.\nEn aquest marc, de continuïtat (i fins i tot ampliació) de la "família revolucionària del 1979", el 9 de juliol del 2014 vaig publicar un article en un digital de Barcelona revelant que l'exdiputat d'ERC Ramon Viñals era oficialment, amb despatx oficial a Jartum, del qual donava l'adreça, "Ambaixador de bona voluntat" de règim fonamentalista sudanès del general Omar al-Bashir. Viñals va ser diputat per ERC i semblava una figura creixent del partit.\nDos dirigents d'ERC\ni el poder genocida sudanès\nAl-Bashir està processat per crims de guerra i per crims contra la humanitat pel Tribunal Internacional pels Crims de Guerra al Sudan, en el marc de la seva política de genocidi contra minories nilòtiques de confessions cristianes o bé animistes.\nEn l'article, del qual només he trobat una traducció, publicada en castellà, vaig exposar que Viñals anava de la mà del regidor de Barcelona i dirigent d'ERC Alfred Bosch (http://www.cronicaglobal.com/es/notices/2014/07/milagro-ser-independentista-y-pro-al-bashir-9493.php). També exposo la coincidència de Viñals, que és francmaçó, amb una marginal maçoneria britànica, molt anticristiana, dirigida per Lord Duncan McNair.\nHa estat força més tard que s'ha informat de la relació de ?Podem amb la teocràcia ?fonamentalista iraniana. Jo? mateix vaig veure per TV per satèl·lit ?programes del debat polític "Fort ?Apa?che" emesos per Espanya per la TV pública iraniana Hispan TV. Els dirigia Pablo Iglesias. Eren d'un to molt esquerrà i hi havia la constant presència d'antics ?quadres del PSUC anats més cap a l'extrema esquerra. No eren ?banals sinó d'un molt alt contingut ideològic. En no ser l'Iran un ?Estat gens liberal, no es pot negar que calia una gran coincidència.\nAmistat de Síria i l'Iran\ni el comunisme\nUna altra sinergia aclaridora és l'existent entre el règim assassí sirià de Bashar al-Àssad i el poder iranià. En efecte, a l'Orient Mitjà no solament hi ha la maldat fonamentalista. També hi ha la del baasisme, un nacionalisme àrab radical, molt jacobí i també, de sempre, feixistitzant. Envernissar-lo, com aquí s'ha fet sovint, és una barbaritat. La pràctica del genocidi ha estat comuna al baasisme i al fonamentalisme. A més, tot el poder sirià està concentrat en mans alauites, una secta xiïta, és a dir, de la variant de l'Islam dominant a l'Iran. Aquí rau una gran i vella coincidència política, concretada en mil aspectes, entre els quals el suport iranià i sirià al poderós grup terrorista Hezbol·- lah.\nTambé hi ha un altre fet clau. Resulta que els dos partits comunistes sirians, el de Youssof Fayçal i el del dirigent històric, kurd i molt estalinista, Khalid Bakdash (1912-1995) formen part del govern sirià actual. Hi ha un arc entre els dos tipus de poder totalitari, el comunista i el fonamentalista. Un arc que entusiasma Vladímir Putin.\nLa gran distinció que cal fer, en tot aquest garbuix, és una molt visible a la Catalunya política d'avui. Es tracta de l'existent entre ser capaç d'assumir una trencadissa rere l'altra o bé ser un reformista, és a dir, ser una persona que creu en l'impuls polític cívic, però no pas en els sotracs, o en assumir que els fins justifiquen tots els mitjans. Ho escric pensant també en la Catalunya actual.\nEncara puc dir més: anys enrere aquests meus articles eren impossibles. En la Catalunya "sociovergent" o l'Espanya del "felipisme", o de la UCD no hi havia, diguem-ne, serrells o excrescències que ens arribessin d'un món polític tan mancat d'escrúpols com és l'arabomusulmà o com sovint ho poden ser grups radicals israelians.\nGuerres polítiques o de religió?\nQuina part hi té la religió islàmica, en tot plegat? En aspectes concrets potser és menys rellevant del que alguns creuen. El jutge francès Marc Trévidic, que durant deu anys va ser un gran magistrat del pol antiterrorista gal, creu que la religió (és a dir l'Islam) no és el motor de la gihad, la "guerra santa". Tampoc, dic jo, és un factor neutre.\nEn tot cas, hi ha forces ?polítiques i estats arabomusulmans concrets (més propers al nostre superat feudalisme que a les societats modernes, lliures i tolerants) que hi tenen una gran responsabilitat. Tenen molts diners. Però ara en guanyen menys, per la caiguda del preu del petroli. No cal oblidar que els Estats Units avui són exportadors de petroli, després d'haver-ne estat els grans compradors. Avui els Estats arabomusulmans no poden ?ignorar que el regust de la ?llibertat mai no deixarà ?d'augmentar ni deixarà de banda que, per ?descomptat, les dones d'arreu del món també en volen gaudir.


Energia elèctrica a la llar by Instituto Francis...\nIES CAP DE LLEVANTDEPARTAMENT DE TECNOLOGIA 2.\n A aquest tema estudiarem com es produeix, es transporta i es distribueix l’electricitat. Veurem també quines implicacions mediambientals té la producció d’electricitat 3.\nEnergia elèctrica 4.\n Com es produeix l’electricitat? Un alternador és com un motor elèctric, però funciona a l’inversa: en girar produeix un corrent elèctric generador elèctric 5.\n Central tèrmica Central nuclear Central hidroelèctrica Central solar tèrmica Central solar fotovoltaica Central eòlica Central mareomotriu Central geotèrmica Central de biomassa 6.\n Cremem un combustible (carbó, gasoil, fueloil, gas natural,...) per generar molta energia en forma de calor central tèrmica 7.\nAVANTATGES INCONVENIENTS • Produeix gran • És contaminant quantitat d’energia • Consumeix elèctrica combustibles fòssils (car i escàs) 8.\n La fissió dels àtoms genera molta energia en forma de calor 9.\nAVANTATGES INCONVENIENTS • Produeix gran • És contaminant quantitat d’energia • És perillosa elèctrica (la que més) • Les instal·lacions són cares i complexes • Consumeix combustible radioactiu car, escàs i perillós • Necessiten gran quantitat d’aigua per refrigerar-se (llac, riu, mar) 10.\n La energia cinètica de l’aigua pot fer rodar una turbina 11.\nAVANTATGES INCONVENIENTS • Energia neta • Infraestructures molt cares • Energia renovable • Estacionaries. Depenen de l’època de l’any • Els embassaments • Necessiten una ubicació tenen altres aplicacions idònia (riu cabalós i vall (reg, oci,...) estret) • Fort impacte social i mediambiental 12.\n En elles aprofiten l’energia cinètica de corrents, les ones o les marees per fer girar unes turbines 13.\nAVANTATGES INCONVENIENTS • Energia neta • No produeixen molta energia • Energia renovable • Estacionaries. Depenen de l’època de l’any • Infraestructures molt cares • Necessiten una ubicació idònia (mar amb fortes ones o corrents, marees altes) • Fort impacte mediambiental 14.\n Els aerogeneradors aprofiten l’energia cinètica del vent per fer girar l’alternador 15.\nAVANTATGES INCONVENIENTS • Energia neta • Estacionaries. Depenen • Energia renovable de l’època de l’any • Compatible amb altres • Infraestructures cares usos del camp • Necessiten una ubicació idònia (llocs amb vent continu) • Fort impacte visual 16.\n Concentrem a un punt els rajos de sol reflectits per molts miralls generant molta energia en forma de calor 17.\n L’efecte fotoelèctric consisteix en que als materials semiconductors la llum és capaç de extreure electrons dels àtoms ENERGIA SOLAR PANELLS SOLARS 18.\nAVANTATGES INCONVENIENTS • Energia neta • Estacionaries. Depenen • Energia renovable de l’època de l’any • Infraestructures cares • Necessiten una ubicació idònia (llocs amb moltes hores de sol, zones càlides del planeta) • Fort impacte visual 19.\n Aprofitem la calor de la Terra per escalfar aigua i generar el vapor que mourà l’alternador 20.\nAVANTATGES INCONVENIENTS • Energia neta • Estacionaries. Depenen • Energia renovable de l’època de l’any • Infraestructures cares • Necessiten una ubicació idònia (capes externes de la terra estretes) 21.\n La combustió natural de la matèria orgànica produeix molta energia en forma de calor. També es produeix biogàs i adobs orgànics 22.\nAVANTATGES INCONVENIENTS • Energia neta • Poca producció • Energia renovable d’electricitat • Contribueix a la neteja • Necessitat de recollir dels camps i a els residus vegetals l’eliminació de residus • Infraestructures cares • Permet la generació de biogàs i biocombustible 23.\n Farem un quadre comparatiu entre les diferents maneres de produir electricitat indicant les avantatges i les desavantatges de cadascuna de elles 24.\nEnergia elèctrica 25.\nCENTRAL ELÈCTRICA: produeix l’energiaESTACIÓ ELEVADORA: augmenta la tensió fins a 400.000V (alta tensió)XARXES DE TRANSPORT: son les línees de transport de l’electricitatESTACIÓ REDUCTORA: disminueix la tensió fins a 30.000V (tensió mitjana)CENTRE DE TRANSFORMACIÓ: disminueix la tensió fins a 380/230V (baixa tensió) 26.\nXARXA DE DISTRIBUCIÓ I TRANSPORT A ESPANYA 400.000 V a 30.000 V 230V/380V Corrent altern 230V a 50Hz Red de MT 30.000 a 1000 V 27.\n Per poder canviar la tensió de l’electricitat emprem els transformadors. Un transformador consisteix en dues bobines que envolten un nucli format per un material ferromagnètic. La tensió de sortida serà n vegades la d’entrada de manera que n és la relació entre les voltes del dos bobinats. 28.\n Elevem la tensió per transportar l’electricitat amb una intensitat menor i així disminuir les pèrdues denergia en forma de calor. (els cables s’escalfen per efecte Joule) transformadors 29.\nEnergia elèctrica 30.\n A Menorca ens subministren quatre estacions elèctriques:  Una central tèrmica (de fueloil) a Maó.  Planta de producció d’energia eòlica d’Es Milà  Dues centrals tèrmiques de gasoil i gas natural a Son Reus i Cas Tresorer respectivament.  Una central tèrmica a Es Murterar La distribució es fa a través de cable submarí. Hi ha un projecte en marxa que connectarà València (Sagunt) amb Santa Ponça (Calvià) I COM ENS ARRIBA I ES DISTRIBUEIX AQUESTA ELECTRICITAT? 31.\nEnergia elèctrica 32.\n Mantenir en bon estat la instal·lació No connectar aparells mullats Desconnectar l’interruptor general abans de manipular la instal·lació Desendollar els aparells abans de manipular-los No tocar a la persona en cas d’electrocució, desconnectar primer l’interruptor general Avisar immediatament el metge Recommended\nENERGÍA ELÉCTRICA. arenalico\nEnergia elèctrica a la llar Instituto Francisco de Goya


Actualitat - ACTUALITAT ACE - CEEC - L’empresa MASILVA, renova el patrocini amb l’ACE - CEEC - Associació Catalana d’Enòlegs\nL’empresa MASILVA, renova el patrocini amb l’ACE - CEEC\nMASILVA, es una empresa familiar, que ha sabut adaptar-se en cada moment a les exigències\ndel mercat i de les bodegues, invertint constantment per a seguir essent un proveïdor de\nreferencia i líder en la fabricació de taps naturals i tècnics.\nMASilva, a més de mantenir les certificacions de qualitat ISO 22000, FSC, ISO 9001, Systecode Excellence y BRC a España, MA Silva es una empresa puntera en I+D+I, proba d'això es el procés de control un a un (OnebyOne ®) , disponible des del 2016, amb el que MA Silva pot subministrar taps analitzats individualment per detectar qualsevol rastre de TCA (*).\nDurant els darrers 45 anys, MASilva s'ha establert com a líder en l'ús de tecnologia de vanguardia i els seus procediments patentats de rentat de suro amb aigua ozonitzada, sistema MASZONE ® son reconeguts mundialment. Amb la implementació d'aquesta nova tecnologia d'última generació, demostrem un cop mes la nostra determinació per voler ser el fabricant líder de taps de suro natural en qualitat Premium.\nEl procés OnebyOne ® totalment automatitzat, esta basat en tecnologia de vanguardia d'espectroscòpia en fase gasosa i esta disponible per taps d'alta gama destinats a vins Premium. Aquest procés inspecciona taps a tap per detectar qualsevol traça de TCA. Em aquest moment l'empresa compta amb 18 equips de detecció OnebyOne ®.\nLa ultima novetat, resultat de la constant investigació es el sistema Sara Advanced ® en aquest moment aplicat als taps de suro natural i colmatats per en breu ho serà també per els discos de suro dels taps tècnics (cava i 1+1). El sistema Sara Advanced ® permet reduir encara més els nivells, ja de per si baixos, en qüestió de TCA, reduint un 95% el contingut individual de cada tap. Però a mes a més compta amb la neutralitat sensorial dels taps en cata.\nEssent MA Silva una empresa integrada al 100% des del començament de la seva historia al 1972, els creixements experimentats en els últims anys han fet necessària la compra de mes matèria prima al camp, any rere any hem incrementat la compra de suro al camp amb sintonia amb el creixement de les ventes.\nConseqüència d'aquest increment en l'aprovisionament es l'adquisició d'una planta de 15.000m2 a Navahermosa (Toledo), per l'emmagatzematge i selecció prèvia de les planxes abans de començar el procés habitual a la planta MASilva 3, a Alter do Chão.\nTot creixement obliga a mantenir l'equilibri entres les compres i el subproducte generat\nd'aquestes. Aquesta es doncs una raó mes per la que fa un parell d'anys, vàrem inaugurar una\nnova planta de fabricació de taps tècnics MASilva 2, on en els 6.000m2 construitis s'hi han\ninstal·lat maquines d'última generació per la fabricació i selecció de taps tècnics, cava, 1+1 y\nAquesta nova planta ha suposat una inversió de 3,5 milions d'euros i la creació de 32 llocs de treball.


Divalterra | Les brigades de la Diputació protegeixen de possibles incendis el nucli urbà d'Ador\nLes brigades de la Diputació protegeixen de possibles incendis el nucli urbà d'Ador\nEfectius de Divalterra a la comarca de la Safor treballen en una faixa perimetral en el municipi que abasta una superfície de 4,8 hectàrees\nLes brigades forestals de la Diputació de València situades a la Safor treballen en l'obertura d'una faixa perimetral a Ador, que servirà per a protegir d'incendis forestals la urbanització pròxima a l'Ermita de Sant Josep i les zones del Cabeço, La Cister, El Collado i Les Quintanes.\nAquesta actuació va ser sol·licitada per l'Ajuntament d'Ador i el Consorci Provincial de Bombers, i se situa en el nord-oest del nucli urbà del municipi, amb un gran nombre d'habitatges que podrien veure compromesa la seua seguretat en cas que es declare un incendi forestal en la zona.\nLa faixa perimetral compta amb una amplària mitjana d'uns 42 metres i una longitud total de 1,15 quilòmetres. D'aquesta manera, la superfície total de l'actuació ascendeix a 4,8 hectàrees, dels quals ja s'han realitzat al voltant de 4,2. El treball dels brigadistes de Divalterra se centra en reduir continuïtat, tant horitzontal com vertical, de la vegetació que bufona amb els habitatges.\nL'actuació abasta una superfície de 4,8 hectàrees amb discontinuïtats de 30 i 50 metres d'amplària, en funció del pendent del terreny i conforme al Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).\nEls treballs se centren, principalment, en tasques de desbrossament de vegetació arbustiva i poda i clarege de la massa arbolada malalta, mal formada i dominada; triturant a continuació les restes. L'orografia del terreny, que presenta grans desnivells, ha obligat a realitzar totes les tasques mitjançant eina manual.\nLes actuacions en interfície urbana-forestal són prioritàries per a les brigades forestals de la Diputació de València, ja que són punts on es junta el terreny forestal amb el terreny urbanitzat, i es posa l'accent principalment en les zones on existeix major risc d'incendis per a protegir els habitatges d'un possible foc forestal i viceversa, el bosc d'un eventual incendi en un habitatge


IB3 | La DGT impulsa noves mesures per reduir la sinistralitat a les carreteres\nPortada > > La DGT impulsa noves mesures per reduir la sinistralitat a les carreteres\nLa DGT impulsa noves mesures per reduir la sinistralitat a les carreteres\nL'any passat 55 persones moriren a Balears en accident de trànsit\nL’any passat, 1.160 persones moriren a les carreteres espanyoles en accidents de trànsit, 55 d’elles a Balears. La xifra suposa un increment del 2,6 per cent respecte el 2015. El Ministeri de l’Interior vol revertir aquestes xifres i, per això, posa en marxa una sèrie de mesures destinades a incrementar la seguretat\nEntre les mesures, destaca el reforç de la seguretat a les zones on es permet avançar però que registren més sinistralitat. S’estudiarà si cal modificar aquests trams i també se senyalitzaran amb doble línia contínua en comptes de simple. També s’instal·laran més de 60 nous radars fixes per controlar l’excés de velocitat i dues-centes càmeres per a l’ús del cinturó de seguretat. Es crearà, així mateix, un cens de punts negres, per determinar si és necessària més presència de la Guàrdia Civil en els punts més conflictius de la xarxa viària.\nA més, s’informarà els conductors de rutes amb gran afluència de ciclistes perquè redueixin la velocitat en determinats moments.\nEls conductors de les Illes són els millors valorats segons un estudi de Legalitas, però molts no comparteixen aquesta afirmació. Deixant de banda els rànquings, la conscienciació i la prudència són, sense dubte, els millors companys de viatge


Històries de la Terra Alta - Federalistes contra nacionalistes: les eleccions a la Diputació Provisional de la Generalitat a la Terra Alta (1931)\nLa proclamació de la República i el reconeixement, per part del govern provisional de l’Estat, de la Generalitat de Catalunya, que es feu efectiu el 21 d’abril de 1931, va transformar la realitat política del país i del territori. Després de set anys de partit únic, la Unió Patriótica de Primo de Rivera, que havien suposat la desarticulació de moltes de les forces polítiques existents durant la Restauració, s’encetava una nova etapa de reorganització dels antics partits, tant a escala nacional com local.\nEl Pueblo era l’òrgan dels radicals socialiestes de Marcel·lí Domingo a les Terres de l’Ebre\nAl districte de Gandesa la reorganització dels sectors republicans es va dur a terme poc abans de la proclamació de la República. El 14 de març el diari tortosí El Pueblo, òrgan de la Coalició Republicano-Socialista de Tortosa, publicava una crònica de F. Sánchez Pedrero, del centre republicà de Gandesa, on informava de l’assemblea per constituir la Federació Republicano-Socialista del partit de Gandesa. A l’assemblea hi van assistir centres i agrupacions de Batea, Benissanet, Bot, Caseres, Corbera d’Ebre, Gandesa, Horta de Sant Joan, Móra d’Ebre, Prat de Comte i Vilalba dels Arcs. La nova entitat, doncs, naixia sota l’òrbita de Marcel·lí Domingo i el Partit Republicà Radical Socialista (PRRS)\nEl triomf d’Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) a les eleccions municipals de 1931 va transformar, però, el panorama polític de l’esquerra del republicanisme. Tot i que Marcel·lí Domingo va formar part del directori que fundà ERC el març de 1931, a partir de la unificació d’Estat Català, el Partit Republicà Català i diversos republicans independents, el tortosí va preferir continuar essent membre del PRRS. Ambdues formacions es disputaven el control del republicanisme d’esquerres, principalment a la província de Tarragona, on el PRRS estava, en principi, més arrelat. Aquestes disputes van afectar a tots els districtes de la província.\nEn el cas del districte de Gandesa, on la Federació Republicana era marcel·linista, els partidaris d’ERC van començar a mobilitzar-se poc després de la proclamació de la República, provocant la divisió de les forces republicanes del partit. La seva materialització es va produir al llarg del mes de maig de 1931, a ran de la convocatòria d’eleccions per la constitució de la Diputació Provisional de la Generalitat de Catalunya.\nLes eleccions van ser convocades el 24 de maig pel govern provisional de la Generalitat, presidit per Francesc Macià. En l’elecció només hi podien participar els regidors electes a les darreres eleccions municipals, en el marc de les circumscripcions electorals vigents, és a dir, els partits judicials.\nMartí Rouret i Callol, republicà i mestre gironí, va endegar la seva carrera política a les nostres terres\nEls regidors del districte de Gandesa estaven cridats a escollir un dels membres de la Diputació provisional. La Federació Republicana del districte va acordar presentar un candidat, en la persona de Martí Rouret, proper a les tesis nacionalistes d’ERC. Aquesta designació no fou del grat dels partidaris del PRRS i el president de la Diputació, Ramon Nogués Bisset, partidari de Domingo, va impulsar una segona candidatura. El designat per competir amb Rouret fou Alfons Cabús, un republicà federal, descendent de Vilalba, però que residia a Barcelona, tal i com anunciava el Heraldo de Tortosa el 22 de maig.\nAquesta decisió va provocar la mobilització dels partidaris d’ERC al districte i la divisió al si de la Federació Republicana. A diferència de Cabús o del mateix Marcel·lí Domingi, Rouret estava al territori, i va endegar una intensa campanya des de L’Ideal de l’Ebre, d’on es van expulsar als partidaris de les tesis federals properes al PRRS, per assegurar-se l’elecció, alhora que promovia la reorientació política d’algunes seccions locals.\nUn cas clar fou el de Vilalba dels Arcs, que optà per apropar-se al sector d’ERC. El 10 de maig de 1931 el Centre Agrícola celebrava una assemblea general extraordinària per modificar part dels seus estatuts, incloent la denominació de l’entitat, que es transformava en el Centre Agrícola Republicà Federal Socialista, situant-se sota l’òrbita dels partidaris de Macià. Els membres de l’assemblea van aprovar les modificacions per unanimitat, enviant l’acord al Govern Civil per a la seva aprovació definitiva.\nEl Governador, en Noguer i Comet, home de confiança de Marcel·lí Domingo, va adduir un defecte de forma en la tramitació de la documentació, obligant a l’entitat a tornar a prendre els mateixos acords el 31 de maig, passades ja les eleccions. Tots, doncs, van desplegar els seu poder per aconseguir la victòria del seu candidat.\nLes tensions entre els dos sectors republicans es van fer encara més evidents el dia de les eleccions. El 24 de maig, tots els regidors dels districte estaven cridats a les urnes, ubicades a Gandesa. Davant el temor a ser derrotats, els partidaris de Rouret, segons explica Josep Sánchez Cervelló (Conflicte i violència a l’Ebre) van optar per la via directa, trencant les urnes i invalidant les eleccions. Val a dir que la premsa de l’època es va limitar a indicar que l’escrutini al districte no s’havia pogut dur a terme, sense explicar-ne les causes.\nNo cal dir que aquesta acció deia molt poc en favor dels valors democràtics que deien defensar els homes del districte propers a ERC. Certament es tractava d’una disputa interna, entre faccions d’una mateixa ideologia, però deixa entreveure el tarannà d’un sector del republicanisme local, posant de manifest la seva inclinació al sectarisme i a la imposició de la seva voluntat política, encara que fos per força, hereus encara de la mentalitat caciquil que havia predominat durant tota la Restauració.\nLa impossibilitat de realitzar l’escrutini va obligar a repetir les eleccions, convocades novament pel govern provisional de la Generalitat pel 7 de juny. Al dia següent El Pueblo informava de la victòria del candidat d’ERC, Martí Rouret, afegint que les eleccions, tot i ser disputades, havien estat nobles. El temps guanyat havia servit als partidaris de Rouret per guanyar nous recolzaments al districte, aconseguint així la victòria. El resultat de la votació, publicat per El Pueblo el 9 de juny, fou de 77 vots per Rouret i 69 per Cabús.\nLa Generalitat provisional va actuar fins a la constitució formal del parlament, fruit de les eleccions del 20 de novembre de 1932, amb circumscripció provincial. Martí Rouret hi tornarà a sortir escollit, com a candidat de la llista d’ERC per Tarragona.\nLeave a Comment Comment RSS Tagged Batea, Benissanet, Bisset, Bot, Cabús, Caseres, Centre Agrícola, Comet, Corbera d’Ebre, El Pueblo, ERC, Esquerra Republicana de Catalunya, Estat Català, Francesc Macià, Gandesa, Generalitat, Govern Civil, Heraldo de Tortosa, Horta de Sant Joan, L'Ideal de l'Ebre, Marcel·lí Domingo, Móra d’Ebre, Noguer, Nogués, Partit Republicà Català, Partit Republicà Radical Socialista, Pedrero, Prat de Comte, Primo de Rivera, PRRS, República, republicanisme, Restauració, Rouret, Sánchez, Unión Patriòtica, Vilalba dels Arcs


Casamajor: “Si visqués al Bronx o al Raval no faria aquesta escultura” | BonDia Diari digital d'Andorra.\nFeia moltes llunes que el Jordi Casamajor escultor no s’enfilava en aquest racó de diari. Els últims temps s’hi havia prodigat amb el barret de caçador de petròglifs: n’ha inventariat un grapat de milers i els ha recollit, segur que ho recorden, a Gravats rupestres d’Andorra, l’Alt Urgell i la Cerdanya. Però avui, no. Avui toca parlar de l’escultor, a qui no havíem tingut ocasió de veure des del Land Art del 2015 i, aix, el concurs per a la Biennal de Venècia del 2017. Tant en l’una com en l’altra va comparèxier amb les germanes grans de les peces amb què ara compareix a Taranmana, la galeria escaldenca que ha obert una heroica escletxa als creadors locals. Mèrit dels grossos perquè des de la reinvenció de la Riberaygua –convertida en una altra cosa, però no en una galeria– l’únic espai que s’havia atrevit a programar artistes de casa era el Mama Maria.\nPerò parlàvem de Casamajor, que un lustre després continua exactament allà on ho havia deixat. És a dir, en la particularíssima dèria per les divinitats, animals totèmics, xamans, sacerdots i orants que pul·lulen per la seva iconografia. Aquí al costat en tenen un tastet: Cèrvol solar, Deessa amb ocell i Dona. A Taranmana n’hi ha una desena més, de bèsties i bestioles com aquestes. Ceràmica policromada amb el blau i el verd carcaterístic. I per què cèrvols? “Els homes del neolític van observar que les banyes els queien una vegada a l’any per tornar a créixer al següent, i el van convertir en símbol del cicle de la vida, la fertilitat i l’abundància. Els celtes fins i tot li van posar nom: cernunnos. N’he trobat de representats en gravats rupestres, i vet aquí la meva font d’inspiració. Si visqués al Bronx o al Raval em sembla evident que no faria aquesta escultura. Però és que visc al Pirineu”.\nVagi per endavant que els tòtems de Casamajor no són la representació tridimensional dels petròglifs que persegueix muntanyes amunt. No copia gravats, sinó que els reinterpreta, i de passada els associa a danses rituals o màgfques, recordin Omphalos, aquella mena de sardana o dansa el foc amb què va participar en el concurs de la Biennal. El mateix passa amb els orants, xamans o sacerdots que ha tingut l’ocasió de descobrir en certs racons de la Cerdanya i que ell ressuscita en ceràmica.\nLes peces de Casamajor són un elogi de la simplicitat, de les formes pures i esquemàtiques. Proposen, a més, el retorn a una espiritualitat atàvica, instintiva. Toquen una fibra molt antiga i molt endins, com si ens retrobéssim amb la tribu primigènia conjurant un any de pluges o de mala caça, o el perill immiment d’una tribu hostil. De sobte, t’imagines assegut al voltant del foc, a recer d’una balma, posem que la del Llunci. Casamajor se n’hi aniria sense dubtar-ho un instant. Nosaltres agraïm estar una altra nit escarxofats al sofà del menjador, contemplant per exemple Cèrvol solar.\nPel mateix preu, en fi, podran contempar obres de ceràmica d’Eve Ariza, Valeria Vasi, Marta Bonilla, Pep Guerrero, Javier Mariscal i ISAO que Taranmana ha reunit sota el lema Arts & Crafts, i com a torna, peces en patchwork de Valerie Rymarenko.


Troben 17 sitges de l'època ibèrica al Castell d'Hostalric\nCultura Hostalric La Selva Portada\nAlgunes de les peces de ceràmiques trobades al Castell d’Hostalric en l’última campanya d’excavació. Foto: cedida a l’ACN per l’Ajuntament d’Hostalric\nLa campanya d’excavacions arqueològiques al castell d’Hostalric ha conclòs amb la descoberta de 17 sitges de l’època ibèrica. Aquestes sitges noves s’han trobat a prop de les quatre que es van desenterrar ara fa un any, després d’una geolocalització de la zona del castell. Aquest any, els treballs s’han reprès en el mateix espai, fet que ha permès la troballa.\nEls arqueòlegs també han descobert una gran quantitat de peces de ceràmics, restes d’animals i també peces d’un teler de l’època iberoromana. Ara, es netejaran aquestes restes i es catalogaran. Per donar a conèixer les sitges i les altres troballes, l’Ajuntament d’Hostalric ha organitzat una visita guiada a les excavacions obertes al públic.\nfolder_openTagged in: Castell Hostalric\nNoticia anterior Noticia anterior Aprovada la venda de test d’antígens a les farmàcies i sense recepta\nNotícia següent Notícia següent Lloret i Blanes engeguen un procés per la redacció del ‘Pla d’ordenació forestal’


Holiday home Fanø 10 Esbjerg Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Fanø 10\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Esbjerg, no busqui més enllà de Holiday home Fanø 10. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Fanø 10, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Holiday home Fanø 10 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Esbjerg.


Un estudi revela els factors de risc de morir per coronavirus - Diari de Girona\nUn estudi revela els factors de risc de morir per coronavirus\nLa investigació mostra un 10% d'augment del risc de mort a l'hospital per cada any més d'edat de la persona infectada\nefe | madrid 11.03.2020 | 08:25\nSer major d'edat, mostrar signes de sèpsia (infecció) i tenir problemes de coagulació de la sang són els factors que més eleven el risc de mort en les persones que ingressen en un hospital infectades pel coronavirus COVID-19.\nAquesta és la principal conclusió d'un estudi d'observació realitzat amb 191 pacients amb COVID-19: 137 van ser donats d'alta i 54 van morir en centres hospitalaris de Wuhan (Xina). Els resultats es publiquen a la revista 'The Lancet'.\nAl voltant de la meitat dels pacients -91 en total- tenia a més condicions cròniques subjacents, sent les més comunes la hipertensió i la diabetis. Els càlculs mostren un 10% d'augment del risc de mort a l'hospital per cada any més d'edat de la persona infectada. La mitjana d'edat dels morts va ser de 69 anys, enfront dels 52 anys de les persones que van ser donades d'alta.\nRegistres clínics i demogràfics\nDurant l'estudi, els investigadors xinesos van comparar els registres clínics, les dades de tractament, els resultats de laboratori i les dades demogràfiques entre les persones que van sobreviure i les que no, informa la revista en una nota.\nAixí, van observar el curs clínic dels símptomes, com es va expulsant el virus i els canvis en els resultats de laboratori durant l'hospitalització com, per exemple, anàlisi de sang, radiografies de tòrax i tomografies computeritzades.\nSegons aquest treball, concretament ser d'edat avançada, tenir una alta puntuació en l'escala SOFA (mesura l'estat del pacient durant el seu ingrés en unitats de cures intensives) i tenir valors alts en la prova del dímer D que busca problemes de coagulació sanguínia són factors que podrien ajudar els clínics a identificar en etapes primerenques als pacients amb pitjor pronòstic.\nA qui afecta més el coronavirus? En quins infectats és més perillós?\n"L'edat avançada, els signes de sèpsia en el moment de l'ingrés o malalties subjacents com la hipertensió arterial i la diabetis van ser factors importants en la mort d'aquests pacients", explica Zhibo Liu, de l'Hospital Jinyintan de la Xina.\nEls pitjors resultats en les persones d'edat poden deure, en part, a l'afebliment del sistema immunològic relacionat amb l'edat i a l'augment de la inflamació que podria promoure la replicació viral i respostes més prolongades a la inflamació, causant danys duradors al cor, el cervell i altres òrgans, segons afegeix l'investigador.\nProgressió del coronavirus\nL'estudi descriu el quadre complet de la progressió del coronavirus i conclou que la durada mitjana de la febre va ser en els pacients d'uns 12 dies tant en aquells que van sobreviure com en els morts.\nNo obstant això, la tos pot durar molt de temps: el 45% dels pacients encara tenien la tos a l'ésser donat d'alta, segons aquest estudi, que també posa de manifest que en els supervivents la dispnea (la manca d'alè) va cessar després d'uns 13 dies, però va durar fins a la mort en els quals no van sobreviure a la malaltia del COVID-19.\n20 dies d'estudi\nEn relació a l'excreció de virus, el treball indica que la durada mitjana d'aquesta va ser de 20 dies en els supervivents i que el coronavirus va ser detectable fins al final en les persones mortes; l'excreció prolongada de virus suggereix que els pacients encara poden ser capaços de propagar el COVID-19.\nEls autors assenyalen que la interpretació de les seves conclusions podria ser limitada, entre d'altres, per la grandària de la mostra de l'estudi i que no totes les proves, com la del dímer D, es van fer a tots els pacients.\nNo obstant això, recomanen no donar l'alta als pacients fins que la prova del coronavirus no sigui negativa.\nL'OMS declara que el coronavirus s'ha convertit en pandèmia.


Excepcionalment la plataforma Escena 25 s’ha obert aquest divendres per comprar entrades del mes de gener\nper Redacció divendres, 10 de gener 2020 - 18:20h\nLaTemporada, la programació d'arts escèniques i música dels equipaments municipals de Lleida, ofereix 569 entrades entre 5 i 12 euros, per als joves d'entre 18 i 25 anys, per a un total de 31 espectacles i concerts: 8 al Teatre de la Llotja i 23 a l'Auditori Municipal Enric Granados. La iniciativa és possible gràcies a l'adhesió de LaTemporada al programa Escena 25 de la Generalitat de Catalunya.\nExcepcionalment la plataforma Escena 25 s'ha obert aquest divendres per comprar entrades del mes de gener. Els espectacles que s'ofereixen són: 'La Rambla de les floristes' i 'La fuerza del cariño' al Teatre de la Llotja i 'Pere i el llop' i 'La pastoral de Beethoven' a l'Auditori. Per comprar les del mes de febrer s'obrirà els dies 25 i 26 de gener. Per a la resta de mesos fins al juliol, la plataforma s'obrirà cada 25 i 26 de mes per comprar entrades del mes següent.\nPosarà a la venda 35 entrades per a cadascun d'aquests espectacles\nEl programa Escena 25 posarà a la venda 35 entrades per a cadascun d'aquests espectacles del Teatre de la Llotja i a aquests preus:\nMaremar - 9 €\nPer als concerts de l'Auditori es posaran a la venda entre 10 i 15 entrades\nPer als concerts de l'Auditori es posaran a la venda entre 10 i 15 entrades per a cadascun d'ells i a aquests preus:\nL'essència del Carib – 5 € (15 entrades a la venda).\nL'Heroica de Beethoven – 7 € (15 entrades a la venda).\nL'Octet de Mendelssohn – 7 € (8 entrades a la venda).\nUna campanya que té com a objectiu l'accés dels joves d'entre 18 i 25 anys als espectacles\nEl programa Escena 25 de la Generalitat és una campanya que té com a objectiu l'accés dels joves d'entre 18 i 25 anys als espectacles escènics-musicals. La iniciativa posa entrades a la venda pel web el dia 25 de cada mes, a un preu molt assequible (entre 3 i 12 €). A banda, cal recordar que els menors de 29 anys tenen un 50% de descompte en les entrades per a tots els espectacles de LaTemporada, en el marc del Pla Local de Joventut que impulsa la Regidoria de Joventut de l'Ajuntament de Lleida.


Sabies que Medicina Preventiva, Anatomia Patològica i Cirurgia Maxil·lofacial són les especialitats que millor dominen els estudiants que han preparat la prova per al MIR? - Sabies que Medicina Preventiva, Anatomia Patològica i Cirurgia Maxil·lofacial són les especialitats que millor dominen els estudiants que han preparat la prova per al MIR? - Mutual Médica\nSabies que Medicina Preventiva, Anatomia Patològica i Cirurgia Maxil·lofacial són les especialitats que millor dominen els estudiants que han preparat la prova per al MIR? - Sabies que Medicina Preventiva, Anatomia Patològica i Cirurgia Maxil·lofacial són les especialitats que millor dominen els estudiants que han preparat la prova per al MIR?\nangle-left null Sabies que Medicina Preventiva, Anatomia Patològica i Cirurgia Maxil·lofacial són les especialitats que millor dominen els estudiants que han preparat la prova per al MIR?\nSabies que Medicina Preventiva, Anatomia Patològica i Cirurgia Maxil·lofacial són les especialitats que millor dominen els estudiants que han preparat la prova per al MIR?\nL'aplicació, creada per Mutual Mèdica, és un sistema de gamificació que ajuda en la preparació de la prova mitjançant preguntes similars a les que es realitzen a l'examen. A més, durant l'últim any ha estat utilitzada per més de 17.500 usuaris en aquesta convocatòria.\nD'acord amb les dades obtingudes de Mirial, els estudiants de Castella-La Manxa són els més ben preparats, ja que han aconseguit una mitjana de 909 punts en l'aplicació, seguits dels gallecs (733 punts), els navarresos (720 punts) i els mallorquins, amb 621 punts. Les mitjanes per comunitats autònomes oscil·len entre els 222 punts obtinguts pels aspirants d'Astúries, fins als 909 punts dels manxecs.\nPer matèries, Medicina Preventiva i Salut Pública, Anatomia Patològica, i Cirurgia Maxil·lofacial són les especialitats que els estudiants porten millor preparades, si tenim en compte els resultats del sistema de gamificació. Per contra, Digestiu i Cirurgia General; Nefrologia i Urologia; Reumatologia; Immunologia i Cures Pal·liatives; són les especialitats que, d'acord amb l'app, els resulten més difícils.\nL'aplicació Mirial compta amb més de 3.000 preguntes actualitzades de les 46 especialitats que es troben en l'examen MIR i que, en funció de la seva dificultat, porten associada una puntuació.\nLa prova per als MIR d'enguany ha constat de 175 preguntes, més 10 de reserva. 14.425 són els aspirants que podran accedir a una de les 7.989 places de les diferents especialitats MIR. D'aquestes, 7.940 places estan distribuïdes per comunitats autònomes en els centres i unitats docents acreditades, sigui quina sigui la titularitat pública o privada dels centres. A més, 49 places estan destinades a centres sanitaris de titularitat privada que exerceixin el dret de conformitat prèvia a les persones que pretenguin accedir-hi.\n"L'examen MIR és un procés clau en la carrera professional d'un metge i des Mutual Mèdica estem orgullosos de poder contribuir a donar suport als futurs especialistes en l'exigent preparació d'aquesta prova crucial", afirma el Dr. Fernando Rivas, vocal del Consell d'Administració de Mutual Mèdica.\nSi vols seguir l'actualitat del bloc de MIRIAL només has de consultar aquest enllaç.


OBSERVADORS DE LA PLATJA - MMB Blog\nHome / Educació / OBSERVADORS DE LA PLATJA\nEl Museu Marítim de Barcelona posa a l’abast dels docents el programa educatiu Observadors de la platja en col·laboració amb l’Institut de Ciències del Mar-CSIC. Aquest programa educatiu s’emmarca dins la iniciativa “Plástico 0” en la que científics, ONGs, administracions, ciutadans i ciutadanes s’han unit per fer un diagnòstic global d’aquesta problemàtica en platges, costes, mars i oceans.\nAquesta proposta educativa permet als nois i noies de 5è i 6è de Primària, ESO i Batxillerat participar activament en la recerca científica a través de l’experimentació, alhora que reflexionen sobre la problemàtica dels plàstics en general i la presència de microplàstics en particular a les nostres platges.\nEn aquest sentit, s’han elaborat diferents propostes didàctiques que permeten estudiar la platja de la Barceloneta. Els alumnes es transformen en científics i mostregen la sorra de la platja per estudiar la presència de microplàstics i macroplàstics; les dades recollides pels alumnes durant el mostreig es comparteixen al web “Observadors del mar”, plataforma web coordinada des de l’Institut de Ciències del Mar de Barcelona-CSIC. Aquest projecte compta amb la participació d’experts de diferents centres d’investigació nacionals i internacionals que validen i comenten les observacions rebudes. El web es converteix així en un punt de trobada entre ciutadans i científics i té com a objectiu crear nou coneixement de manera conjunta.\nÉs la fracció de plàstic menor de 5 mm. Hi ha dos tipus de microplàstics. El pèl·let és la unitat de producció d’objectes de plàstic, i sol tractar-se de resines temostables que tenen un greu inconvenient per al medi ambient, ja que concentren tòxics en superfície que són alliberats en el tub digestiu un cop són ingerides pels animals. D’altra banda, els microplàstics de segona generació són els que es produeixen quan els objectes de plàstic s’exposen als raigs del sol, al fregament amb la sorra i al contacte amb l’aigua, el que fa que es fragmentin en petits trossets. Els dos tipus de microplàstics es poden acumular a les platges on arriben a través de les ones, o bé quedar-se surant en les aigües.\nSegons els científics, els microplàstics poden actuar com a materials als quals s’hi adhereixen substàncies químiques, incloent-hi tòxics. Especialment aquells contaminants que no es dissolen fàcilment a l’aigua, ja que tenen una major afinitat per les partícules de plàstic. Aquestes partícules, quan són ingerides pels organismes marins, s’alliberen al seu tracte digestiu i poden acumular aquests tòxics en el seu organisme i passar els contaminants als diferents nivells de la cadena tròfica, fins i tot poden arribar als humans quan consumin el peix.\nCurs de navegació astronòmica avançada


Com crear experiències familiars accessibles per a tothom - KID'S CLUSTER\n23 de gener de 2019 /en /por Agnès Garcia\nLloc: Eurecat, edifici A\nCarrer Bilbao, 72, Barcelona, Barcelona, 08005\nL’Agència Catalana de Turisme organitza una sessió formativa sobre la creació d’experiències familiars accessibles a famílies amb membres amb discapacitat. La formació serà impartida per Sylvana Mestre de l’associació Play and Train.\nAssessorar les empreses participants sobre com adaptar les activitats familiars per a tothom, incloses les famílies amb un membre amb discapacitat.\nDonar eines i recursos per millorar l’experiència dels clients amb necessitats especials.\nMillorar en l’àmbit de la responsabilitat social corporativa.\nMetodologia:Combinació de presentacions teòriques i exemples pràctics, tot fomentant la participació activa dels assistents.\nContinguts:Aquest curs planteja un seguit d’interrogants sobre els quals reflexionarem i discutirem per tal de trobar respostes que ens ajudin a enriquir l’experiència dels nostres clients i a captar-ne de nous.\nDe què parlem quan parlem d’accessibilitat i d’inclusió?\nQuines són les necessitats de les persones amb algun grau o algun tipus de discapacitat?\nCom interactuar correctament i evitar situacions incòmodes?\nQuins exemples de bones pràctiques existeixen pel que fa a activitats inclusives?\nCom podem superar barreres i fer més accessibles les activitats familiars que organitzem?\nINFORMACIÓ I INSCRIPCIONS (fins 18.01.19): http://act.meet2b.org/web/cursos/curs15.1\nhttp://www.kids-cluster.com/wp-content/uploads/2019/01/Banner-articles.png 520 1330 Agnès Garcia http://web2017.kids-cluster.com/wp-content/uploads/2017/07/logoKidswp-300x147.png Agnès Garcia2019-01-17 13:42:232019-01-17 13:42:23Com crear experiències familiars accessibles per a tothom\nKID’S EVENTS: Com convertir esdeveniments en experiències que impliquin... Jornada Joc i Ciutat: El Pla del joc a l’espai públic de Barcelona


Amb quin mite identifiques aquesta poesia de J.A.Buesa? | El fil del mite grec\n← Ser finalistes al IX Premi Espiral Edublogs 2015\nDe la mitologia a l’art: “L’elogi de l’aigua” d’Eduardo Chillida →\nA quin mite llegit a Narracions de mites clàssics creieu que correspon el següent poema del poeta José Ángel Buesa? Quines són les paraules clau que identifiquen aquest poema amb el mite? Què us sembla l’argument de la poesia?\nVengo de tu jardín de altos aromas,\ncon esta flor que embriaga como un vino.\nQuizás por eso fue que en el camino\nme siguió una bandada de palomas.\nY ahora, en mi huerto, en esta entristecida\npaz del que nada odia y nada ama,\nme tropiezan los pies con una rama\nseca y rota, lo mismo que mi vida.\nY, como quien regresa del olvido\ny se hermana al dolor de la derrota,\npongo la flor sobre la rama rota\npara hacerle creer que ha florecido.\n[youtube width=”550″ height=”450″]https://youtu.be/ty_erTqRHQE[/youtube]\n4t d’ESO optativa LLATÍ\nAquest article s'ha publicat dins de General, Pervivència, Pervivència Literatura llatinoamericana i etiquetat amb José Ángel Buesa, Narracions de mites clàssics, Poesia. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n17 respostes a Amb quin mite identifiques aquesta poesia de J.A.Buesa?\n11 maig 2015 a les 8:28\nMolt ben trobada, Boutaina, la pervivència del teu mite ovidià preferit!\n20 maig 2015 a les 12:02\nAquest poema tracta sobre el mite del Jacint.\nHo he pogut descifrar una mica, encara que m’ha costat bastant, per aixó que diu del jardí d’alts aromes.\n21 maig 2015 a les 14:06\nCrec que correspon a mite del Jacint.\nCom diu la Mar me donat compte perque diu ”Vengo de tu jardín de altos aromas”\n2 juny 2015 a les 10:15\nCrec que és el mite de Jacint, perquè com diuen les meves companyes, diu “Vengo de tu jardín de altos aromas”.\nEl poema és molt bonic, m’agrada molt, encara que no coneixia a l’autor.\n3 juny 2015 a les 11:48\nCrec que es refereix al mite de Jacint, ja que hi ha un moment en el que diu: “Vengo de tu jardín de altos aromas”.\n3 juny 2015 a les 11:50\n7 abril 2016 a les 12:57\nCrec que tracta sobre el mite del Jacint, perquè com diu que “Vengo de tu jardín de altos aromas”.\nEl poema m’ha agradat.\n10 abril 2016 a les 14:13\nSi no m’eqquivoco crec que el poema tracte sobe el mite de Jacint peruqe hi ha un moment on diu “Vengo de tu jardín de altos aromas”.\n11 abril 2016 a les 12:10\n11 abril 2016 a les 12:23\nÉs el mite de Jacint, perquè diu les meves companyes “Vengo de tu jardín de altos aromas”.\n12 abril 2016 a les 9:45\nEs refereix al mite de Jacint!\n12 abril 2016 a les 9:49\nAquest poema tracta sobre el mite de Jacint.\nLa veritat que m’ha costat bastant saber que és del mite de Jacint, però quan ha dit, vinc del teu jardí d’alts aromes\n12 abril 2016 a les 9:51\nCrec que és el mite de Jacint perquè hi ha un moment que diu: “Vengo de tu jardín de altos aromas”.\nEl poema m’ha agradat bastant però no conec a l’autor.\n12 abril 2016 a les 22:41\nCorrespon a mite del Jacint.\nM’he donat compte per la part que diu: ”Vengo de tu jardín de altos aromas”. El poema està molt bé.\n14 abril 2016 a les 17:07\n26 abril 2016 a les 17:45\n“Vengo de tu jardín de altos aromas”, gran pista de quin és el mite ovidià escollit: Jacint 🙂 !\n15 maig 2016 a les 16:03\nÉs el mite de Jacint, i ho he sapigut gràcies a quan diu: “Vengo de tu jardín de altos aromas”\nRespon a Soukaina Agharbi Cancel·la les respostes


Material dels CDR i la CUP i un carnet d'ERC: «evidències» de la Guàrdia Civil en l'Operació Judes | Osona.com\nMaterial dels CDR i la CUP i un carnet d'ERC: «evidències» de la Guàrdia Civil en l'Operació Judes\nCap de les unitats canines que va escorcollar els domicilis dels investigats va trobar explosius, segons consta en el sumari\nper Andreu Merino , 8 de novembre de 2019 a les 16:44 |\nOperatiu de la Guàrdia Civil a Sabadell | Juanma Peláez\nEls escorcolls als domicilis dels nou investigats en l'Operació Judes per terrorisme, tinença d'explosius i conspiració per causar estralls van acabar sense que cap de les unitats canines que van actuar trobessin explosius. La Guàrdia Civil, però, va decomissar com a "evidències" -tal com recull el sumari judicial, al qual ha tingut accés NacióDigital- material de caràcter polític.\nPer exemple, xapes dels comitès de defensa de la República (CDR), una acreditació d'apoderat de la CUP o un carnet de militant d'ERC. En canvi, el sumari no acredita que els investigats adquirissin o fabriquessin explosius i es limita a apuntar l'existència de "precursors" per elaborar-ne.\nTots els escorcolls es van fer el 23 de setembre. En un dels dos domicilis de Jordi Ros a Sabadell, la policia va trobar-hi documents amb la "definició i funcions de l'estructura organitzativa dels CDR". Uns comitès que la Guàrdia Civil qualifica d'"organització criminal" en el seu informe. De fet, aquesta consideració serveix a l'institut armat per articular tota l'acusació, ja que presenta els investigats com a membres de l'Equip de Resposta Tàctica (ERT), considerat l'encarregat de dur a termes les accions més "sensibles" dels comitès.\nAl domicili d'Alexis Codina a Sant Fost de Campsentelles la Guàrdia Civil va requisar-hi una pancarta amb el lema "Prou mentides, ni odi, ni vida, ni res, aquest judici és una farsa". També material pirotècnic i una samarreta de color negre amb el missatge "24 TSJC absolució"\nBanderes, xapes i dessuadores\nLa Guàrdia Civil també recull com a evidències en seu informe senyeres -sense especificar quantes- trobades al domicili de Xavier Duch a Sabadell, així com una bandera de l'au fènix i la Creu de Sant Jordi.\nA casa d'Eduardo Garzón, a Cerdanyola del Vallès, la Guàrdia Civil va confiscar-hi dues dessuadores negres amb la inscripció "CDR Cerdanyola". També un full de paper on els agents aprecien l'escriptura de "cantones o penas [sic]" en català i basc. A Garzón també li van confiscar 21 adhesius amb el lema "Joves lliures en una terra Lliure", fets per Arran Sabadell, un comunicat de l'organització de l'esquerra independentista Endavant-Osan i un nas d'espuma de color vermell.\nLa confiscació de material polític va continuar al domicili de Xavier Buigas a Sant Pere de Torelló, on la policia va trobar-hi tres adhesius amb el lema "Jo sóc CDR" i un carnet de militant d'ERC.\nLa confiscació de material polític produir-se també al domicili de Xavier Buigas a Sant Pere de Torelló, on la policia va trobar-hi tres adhesius amb el lema "Jo soc CDR" i un carnet de militant d'ERC\nNo és l'únic material d'un partit polític incorporat com a "evidència" al sumari. A casa de David Budria i Clara Borrero a Sabadell la Guàrdia Civil va confiscar "formación CUP [sic]" i una acreditació per exercir d'apoderat cupaire, a més de "propaganda d'índole independentista". També ha estat incorporada com a evidència una "tela pintada" amb el lema "Adri, et volem a casa", en referència al jove d'Esplugues de Llobregat acusat inicialment de terrorisme per l'Audiència Nacional espanyola i exiliat a Bèlgica des del 2017.\nTerra Lliure i ETA\nLes evidències contra els detinguts no es limiten a objectes materials sinó també a les seves publicacions a les xarxes socials. Al seu informe, la Guàrdia Civil aporta un tuit d'Alexis Codina amb el text "Viva los chicos de Altsasu! M***** a la guardia civil". "Podria referir-se a MORT", apunta la benemèrita.\nL'institut armat també aporta un tuit fet per Eduardo Garzón amb la publicació d'una imatge de l'atemptat d'ETA contra Carrero Blanco a Madrid el 1973. Aquesta no és la primera vegada que apareix al sumari una referència a la banda.\nLes evidències contra els detinguts no es limiten a objectes materials sinó també a les seves publicacions a les xarxes socials\nEn la interlocutòria dictada pel jutjat central número 6 de Madrid de l'Audiència Nacional el 20 de setembre -tres dies abans dels escorcolls i les detencions-, el jutge autoritza l'entrada als deu domicilis amb l'argument que la vigilància als investigats ha permès obtenir evidències que aquests han adquirit materials "susceptibles de ser utilitzats en accions violentes".\nUnes accions que, segons l'Audiència Nacional, podrien provocar "danys materials o personals de conseqüències irreparables, en clara similitud amb les tècniques i procediments emmarcats en els estàndards d'històriques organitzacions terroristes com ETA o Terra Lliure".\nPolítica, material polític, audiència nacional, evidències, Guàrdia Civil espanyola, Operació Judes, sumari, CUP, Endavant-Osan, ERC, Arran, CDR, Txevi Buigas


Warning: session_start(): open(/var/cpanel/php/sessions/ea-php72/sess_978ecde47678ac2e831a5684fa4e7972, O_RDWR) failed: No such file or directory (2) in /home/ppxttcat/public_html/wp-content/plugins/cforms2/lib_functions.php on line 35\njosep Llopart | PPXTT - Web del programa Pingpongpertothom\nLa FCTT estarà demà al Passeig de Gràcia 83 en la diada del llibre de Sant Jordi.\nDimarts 23 d’Abril, Sant Jordi, de 10:00 a 21:00 hi será Josep Llopart signant el seu llibre EDUCANT CAMPIONS. No t’ho perdis, t’hi esperem!!\nEducant Campions, Un llibre de Josep Llopart.\nJosep Llopart, responsable del programa Pingppongpertothom, presenta el seu llibre: “Educant Campions”, 16 eines per ajudar joves esportistes. Amb una experiència com a entrenador de més de 30 anys, l’autor explica que “Educar Campions” no és un manual d’entrenament, és una eina més …\nEducant Campions, Un llibre de Josep Llopart. Read More »\n6 Comments\t/ Notícies, On millorar ?\nJosep Llopart i Elena Nieto ens presenten el monòleg: “Amb ulls de jugador”


ERC demana solucions a les inundacions de la Part Baixa - Tarragona\nERC demana solucions a les inundacions de la Part Baixa\nDivendres, 28.9.2018 11:15h\nFoto: Blog del Barri del Port\nEl grup municipal d'ERC-MES vol que l'Ajuntament de Tarragona solucioni els problemes d'inundabilitat que pateix la Part Baixa de la ciutat on, davant episodis de fortes pluges, el clavegueram expulsa el seu contingut als carrers annegant la zona. Els republicans han presentat una moció al plenari del mes de setembre, que s'ha aprovat per unanimitat, en la que demanen que es realitzi un estudi sobre la inundabilitat que permeti detectar les mesures correctores que s'han de realitzar. 'Hi ha diverses mesures com drenatges, laminació d'aigües o emissaris submarins que s'han d'impulsar amb urgència per acabar amb el que passa sistemàticament als carrers de la Part Baixa quan hi ha episodis de pluja torrencial', explica el conseller Jordi Fortuny.\nDes d'ERC qualifiquen de 'dramàtic' que els veïns del barri del Port hagin de suportar que les aigües fecals surtin a la superfície barrejades amb aigua de pluja que, fins i tot, entra a les cases. 'Els problemes d'insalubritat, d'higiene elemental, no es poden permetre a la Tarragona del segle XXI', lamenta Jordi Fortuny.\nEls republicans recorden que el POUM ja preveu la necessitat de delimitar la inundabilitat que es genera en l'àmbit municipal però que en cap cas contempla un anàlisi específic de la inundabilitat de la Part Baixa. Des d'ERC reivindiquen, amb caràcter d'urgència, que es realitzi un pressupost per engegar les mesuers pal·liatives que permetrien acabar amb els episodis d'inundacions.


Apartment Yafo Yefet Tel Aviv Israel - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nYafo Yefet 185, Jaffa, Tel Aviv, Israel, 6356835 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Yafo Yefet\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Yafo Yefet és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Tel Aviv. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Yafo Yefet és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar, lloguer de bicicletes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent buceig. Apartment Yafo Yefet és una elecció inteligents per a viatgers a Tel Aviv, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Colom i Gelida\nNo ens agrada gaire de fer alguns comentaris sobre Colom i la relació amb Gelida. Diverses vegades m'han demanat que hi digués alguna cosa: doncs, ara, la hi direm.\nD'un temps ençà estudiosos han vinculat Cristòfol Colom amb Gelida tot relacionant-lo amb els Bertran, senyors de Gelida. Tot i que la temàtica és propensa a fer-ne diferents hipòtesis, i tot fent-ne un resum, una ullada, sobre certs aspectes tal com han tractat la genealogia dels esmentats personatges, creiem, en diversos punts, que d'una manera superficial ha estat tractada i que més endavant denunciem. Cal, però, que sigui feta amb més rigor científic. Els treballs que els estudiosos ens ofereixen són dignes, però creiem que haurien d'ésser més fidedignes. Aquest article només és una nova aportació.\nL'única relació que hem trobat amb els Bertran de Gelida ens la dóna un testament d'Elionor Bertran, filla de Francesc Bertran i de Caterina, fet l'any 1400. L'esmentada Elionor fa una deixa de deu lliures a la seva germana Caterina ("Catoy") muller de Jaume Colom (AHPNB, not. Arnau Piquer, Test. 1388-1402, fol. 92v). Aquesta és l'única citació que hem trobat fina ara d'un Colom que té relació amb els Bertran de Gelida. No podem dir que si aquest Jaume Colom és un avantpassat de Cristòfol Colom. Seguir-ne la genealogia, d'aquest Jaume, la qual cosa és molt difícil, potser ens podria aportar alguna dada més. Els Bertran que surten i que alguns relacionen amb Colom caldria que s'analitzés més a fons, aquesta documentació, i sobretot, seguir els tractaments, entre d'altres coses, que usaven aquests Bertran per tal d'esbrinar si realment eren o tenien algun parentiu amb els senyors de Gelida. En aquelles èpoques hi havia diversos Bertran que podien ésser parents o no. Dubtem bastant que els senyors de Gelida fossin homes de mar.\nUna altra relació de Colom amb Gelida, o més ben dit amb Subirats, és la torre Coloma que alguns gosen dir que podria haver estat de la família Colom. Ací que n'estem segurs que no van encertats. La torre Coloma és una denominació relativament moderna. Antigament era un mas que s'anomenava mas Canals que era dels castlans de Subirats que l'any 1753 l'intendent general de Catalunya va concedir un establiment a Josep de Ramon i de Magarola, senyor i castlà de Subirats, per a construir-hi un molí paperer (J. Madorell i Marimon. El paper a les terres catalanes... pp. 876-879, vol. II, Barcelona, 1972). L'any 1797 (op. cit. vol. I, pàg. 582) trobem que es concedeix una llicència a Pere Civil, de la Ferreria, de Gelida, per a què construeixi un molí paperer (ara cal Banyes?) i que agafi les aigües del molí paperer d'en Coloma situat mitja hora lluny. I encara més: En un document de l'any 1826 (ACAP, not. A. de Lomaña, de Vilafranca, capbreu de Gelida, fol. 127v) ens diu que en una de les afrontacions de can Julià de Gelida que limita amb terres de N. Coloma (1), de Vilanova, que abans foren dels senyors de Casa Ramona (Torre-ramona). Ens sembla que és prou clar d'on ha sortit la denominació de la Torre Coloma.\nAl principi dèiem que no ens plaïa gaire de parlar sobre Colom i Gelida. Tanmateix ens agradaria que algun dia es pogués esbrinar aquestes genealogies troncals o laterals dels Bertran i dels Colom. El Centre d'Estudis Colombins fa una tasca, certament, arriscada i difícil, convé animar-los a no defallir i que vagin endavant.\n(1) Es deia en realitat Tomàs de Ballester i Nin (Vilanova 1781-Vilanova 1858), àlies Coloma, que li venia de la seva besàvia Coloma Robert, que seguia el seu fill Tomàs de Ballester i Pons (1828-1901) casat amb Pilar Despujol i Dusay de la casa dels marquesos de Palmerola. Nota del 2012.\nRamon Rovira i Tobella, novembre 1994