Estatut de Cura - Viquitexts\nD'on s'ha copiat? -Aleator 18:17, 5 nov 2016 (CET)\nEl present avantprojecte d’Estatut d’Autonomia ha nascut com a fruit de la necessitat que tenen en aquests moments els pobles de les illes de Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera, de comptar amb un document que contengui uns mínims punts de discussió, a partir dels quals puguin enllestir el seu futur autonòmic.\nAquest document contempla dues vessants. Una serà les relacions de la Generalitat amb l’Estat espanyol i l’estructura dels òrgans de govern d’aquella; l’altra, l’enumeració de les competències que seran pròpies de la Generalitat i que permetran als illencs escometre la pròpia realització com a comunitat lliure.\nUna de les idees més obsessionants a l’hora d’enllestir aquest avantprojecte ha estat aquella que contempla les relacions, protagonisme i igualtat de drets entre les diverses illes, conscients de la necessitat de defugir tota intencionalitat centralitzadora i prioritària d’una illa sobre les altres. Creim que tota maledicència sobre aquest tema pot quedar superada amb l’esmentat avantprojecte, car especifica clarament la necessitat de no minvar el protagonisme dels ciutadans de cada illa sobre llur territori —títol tercer, article setze— a la vegada que se’ls proveeix d’uns òrgans de poder representatius i autonòmics —títol tercer, article dinou— i es deixa en tot moment oberta la possibilitat a de decidir i rectificar el seu futur a qualsevol de les illes, car existirà una disposició —títol primer, article nou— que permetrà la prompta dissolució del pacte autonòmic per part d’una o més illes, si els ciutadans que les habiten així ho exigeixen.\nPer altra banda, aquest avantprojecte, donada la nostra inclusió dins el marc cultural i històric de la comunitat catalana, deixa oberta la possibilitat d’una mancomunitat estatutària amb el Principat de Catalunya i el País Valencià —títol primer, article vuit— sempre i quan el poble ho demani per majoria absoluta en un plebiscit.\nAquest document, susceptible de moltes matisacions, pretén esser una eina de treball amb la qual els poble mallorquí, menorquí, eivissenc i formenterer puguin començar a teixir l’entramat burocràtic que faci possible la recuperació i manteniment d’un govern autònom, derrocat per la força de les armes, l’any 1715. Per altra banda, surt al pas a l’esdevenidor democràtic de l’Estat espanyol, que no podrà produir-se sense un autèntic reconeixement de la voluntat nacional de les comunitats que actualment l’integren.\nLes persones que hem redactat o que assumim aquest document som conscients de les dificultats que entranya arribar a la redacció definitiva d’un estatut i de l’esforç que suposa unificar criteris ideològics entorn de la tasca prioritària del reconeixement nacional, però cal imaginar que entre tots farem el possible perquè no es faci malbé aquest avantprojecte, tal i com, malauradament, va ocórrer amb el redactat de l’any trenta-u.\n1 TÍTOL PRIMER: EL TERRITORI I ELS CIUTADANS\n2 TÍTOL SEGON: GARANTIES DELS CIUTADANS\n3 TÍTOL TERCER: ELS ÒRGANS DE LA GENERALITAT\n4 TÍTOL QUART: COMPETÈNCIES DE LA GENERALITAT\n5 TÍTOL CINQUÈ: LA HISENDA I EL PATRIMONI DE LES ILLES\n6 TÍTOL SISÈ: LA MAGISTRATURA I ELS FUNCIONARIS\n7 DISPOSICIÓ TRASITÒRIA 1\n8 DISPOSICIÓ TRASITÒRIA 2\n9 DISPOSICIÓ TRASITÒRIA 3\nTÍTOL PRIMER: EL TERRITORI I ELS CIUTADANS[modifica]\nArticle 1. Les illes de Mallorca, Menorca, Eivissa, Formentera i altres de menors, en exercici del dret a l’autodeterminació dels pobles, es donen el present Estatut per a la regulació de la seva vida política i administrativa.\nArticle 2. Les illes esmentades es constitueixen en territori autònom dins l’Estat espanyol. Cada illa tendrà organismes de poder propis i autonomia plena per als seus assumptes interns, però per a les qüestions que afectin el conjunt de les illes, aquestes es presentaran com una sola entitat.\nArticle 3. El poder de les illes emana de la voluntat popular, que serà expressada mitjançant eleccions democràtiques dels òrgans de govern i mitjançant el plebiscit. El seu òrgan representatiu és la Generalitat.\nArticle 4. Són ciutadans del territori autònom totes les persones que hi tinguin veïnatge administratiu en el moment de la promulgació d’aquest Estatut i les que hi adquireixin ciutadania per raó de residència, d’acord amb la legislació.\nArticle 5. La Generalitat garantirà l’exercici dels drets humans de tots els ciutadans, així com la seva igualtat jurídica i de tracte. Seran nul·les totes les normes que promoguin la discriminació entre ciutadans.\nArticle 6. La llengua oficial de les illes és la catalana. El seu coneixement serà obligatori per a tots els funcionaris públics que operin a l’arxipèlag. Totes les publicacions oficials de la Generalitat seran en català, així com els rètols i indicadors públics. S’usarà també el català com a vehicle d’ensenyament a tots els nivells i a tots els mitjans de comunicació oficials. Els ciutadans de parla no catalana tindran dret a adreçar-se a les autoritats en castellà, oralment o per escrit; recíprocament tots els ciutadans insulars podran adreçar-se a les autoritats de l’Estat espanyol en català. Els organismes de la Generalitat podran usar el català en les seves relacions amb l’Estat espanyol.\nArticle 7. La bandera oficial de les illes serà la tradicional de les quatre barres vermelles sobre un fons groc.\nArticle 8. La Generalitat Insular establirà les relacions oportunes amb les del Principat de Catalunya i les del País Valencià, podrà mancomunar-s’hi per a l’exercici d’una o més de les competències estatutàries i podrà arribar a federar-s’hi si el Parlament de les illes ho aprova i el poble ho ratifica en plebiscit per majoria absoluta.\nArticle 9. Si una o més de les tres entitats territorials (Mallorca, Menorca i Eivissa i Formentera) volen separar-se del territori autònom serà necessari que ho proposi el respectiu Consell General per majoria de dos terços i ho aprovi en plebiscit el seu cos electoral per majoria absoluta.\nArticle 10. La Generalitat assenyalarà les classes i nombre dels Ens territorials, i en determinarà els límits geogràfics i règim local. La llei de règim local reconeixerà als organismes locals autonomia plena per al govern i direcció de llurs interessos particulars. L’illa de Formentera podrà tenir, si així ho demana, un règim especial. Les corporacions municipals seran elegides per sufragi universal.\nTÍTOL SEGON: GARANTIES DELS CIUTADANS[modifica]\nArticle 11. És reconegut com a propi de les illes el Dret de Gents, recollit a la Declaració Universal dels Drets de l’Home.\nArticle 12. La Generalitat protegirà plenament la vida i la llibertat de tots els ciutadans residents al seu territori, els quals seran iguals davant la llei, sense distinció de naixença, llengua, sexe, ideologia o religió. Així mateix aportarà els mitjans materials per tal que no es faci discriminació jurídica per causes econòmiques o socials.\nArticle 13. L’ensenyament serà obligatori i gratuït fins a l’edat que assenyali la llei. La Generalitat facilitarà l’accés a la l’ensenyament secundari i superior a la joventut de les illes. Cada illa serà autònoma per a l’establiment i manteniment de qualsevol tipus de centre d’ensenyament o Facultat universitària. La Generalitat aportarà els mitjans necessaris per a la formació permanent dels adults, i, especialment, per a la promoció tècnica i cultural dels treballadors.\nArticle 14. A totes les escoles primàries de les illes serà obligatori l’ensenyament de la llengua castellana. La Generalitat mantindrà escoles primàries i parvularis en aquesta llengua en tots els nuclis de població immigrant de parla castellana. En aquestes escoles i parvularis serà obligatori l’ensenyament de la llengua catalana.\nArticle 15. La Generalitat protegirà especialment el treball i garantirà la llibertat d’associació i sindicació per a la defensa i millorament de les condicions de treball i de la vida econòmica. Igualment afavorirà el creixement del control obrer i popular sobre els mitjans de producció i distribució. Totes les convencions o mesures que tractin de restringir o dificultar aquesta llibertat són contràries a dret.\nArticle 16. Mentre el servei militar no sigui voluntari els ciutadans insulars el podran prestar, en temps de pau, a la seva illa respectiva. En els casos que no sigui possible per raons tècniques, la prestació es faria a les altres illes.\nTÍTOL TERCER: ELS ÒRGANS DE LA GENERALITAT[modifica]\nArticle 17. La Generalitat estarà integrada per:\nb) El parlament de les illes, o Gran i General Consell.\nc) Els Parlaments particulars de cada illa, o Consells Generals Insulars.\nd) Els Governs Insulars, amb el seu President.\ne) El Tribunal Superior de Justícia.\nArticle 18. El President de la Generalitat tindrà la suprema representació de les illes, especialment en les relacions amb l’Estat espanyol, i la representació d’aquest dins el territori insular. Serà elegit per sufragi universal entre tots els ciutadans majors de divuit anys i el seu mandat serà de quatre anys. En acabar aquest, es dissoldran els Governs Insulars, els Consells Generals Insulars i el Gran i General Consell.\nArticle 19. El Gran i General Consell, o Parlament de les illes, serà la reunió dels Consells Generals Insulars. Serà la seva competència la legislació sobre aquelles qüestions d’interès comú a totes les illes. En serà President el de la Generalitat.\nArticle 20. Els Consells Generals Insulars seran tres: El Consell General de Mallorca, el Consell General de Menorca i el Consell General d’Eivissa i Formentera. Cada un durà a terme la labor legislativa sobre els assumptes d’interès exclusiu per a l’illa respectiva. Els consellers seran elegits per sufragi universal entre tots els ciutadans majors de divuit anys de cada illa respectiva, d’acord amb les lleis orgàniques corresponents.\nArticle 21. Cada Consell General elegirà entre els seus membres un President, el qual formarà i presidirà el Govern Insular.\nArticle 22. El Tribunal Superior de Justícia serà elegit pel Gran i General Consell o d’acord amb les lleis que aquest aprovi. Serà independent del poder executiu i regirà l’administració de justícia al territori insular d’acord amb les lleis elaborades pels Consells Generals i pel Gran i General Consell.\nTÍTOL QUART: COMPETÈNCIES DE LA GENERALITAT[modifica]\nArticle 23. Correspon a l’Estat espanyol la legislació exclusiva i l’execució directa en les funcions següents:\na) Les relacions internacionals\nb) L’exèrcit, la marina de guerra, l’aviació militar i la defensa de l’exèrcit.\nc) La declaració de guerra, el restabliment de la pau i la fixació de les fronteres de l’Estat\nd) La fixació dels drets constitucionals i les condicions per a esser ciutadà de l’Estat.\ne) Les finances de l’Estat.\nf) La sanitat exterior.\ng) La immigració i l’emigració; els passaports i ‘extradició.\nh) L’abanderament de la marina mercant.\nArticle 24. Correspon a l’Estat espanyol la legislació i a la Generalitat l’execució en les funcions següents:\na) La planificació econòmica general.\nb) Els pesos i les mesures i el sistema monetari.\nc) La legislació penal, processal, hipotecària i mercantil.\nd) La propietat industrial.\ne) Els serveis de Correus, telèfons i telègrafs\nf) El règim aranzelari i de duanes.\nArticle 25. La Generalitat podrà dictar lleis i reglaments de vigència transitòria sobre les matèries enumerades a l’article anterior, mentre l’Estat espanyol no ho faci, els quals quedaran sense efecte quan, d’acord amb les facultats constitucionals, legisli l’Estat espanyol.\nArticle 26. En qualsevol moment, el President de la Generalitat, d’acord amb el Gran i General Consell, podrà presentar projectes de llei a l’Estat espanyol, sobre matèries la legislació de les quals correspon a aquest.\nArticle 27. Correspon a la Generalitat la legislació exclusiva i l’execució directa en les funcions següents:\na) La cultura, investigació, ensenyament a tots els nivells, belles arts, arxius, museus, biblioteques i propietat intel·lectual.\nb) El règim municipal i la divisió territorial de les illes.\nc) El Dret Civil i el registre de l’estat civil.\nd) La legislació laboral i de seguretat social.\ne) El Dret administratiu\nf) L’organització dels tribunals de justícia i nomenament de notaris, registradors de la propietat i regulació de la fe pública.\ng) La Hisenda, deute públic i tresoreria de la Generalitat. L’establiment de centres de contractació de mercaderies i valors. La regulació del crèdit i de l’estalvi, de les caixes d’estalvi i rurals i de les entitats d’economia i finances.\nh) L’expropiació forçosa i socialització.\ni) La planificació econòmica industrial i turística i la institució i regulació d’organismes per a estudiar i coordinar aquestes activitats.\nj) El règim del sòl, habitatge i ordenació urbana.\nk) La legislació de camins, canals, ports i obres públiques en general, inclosa l’aviació civil.\nl) Els serveis forestals agronòmics i pecuaris; els sindicats i cooperatives agrícoles, la política i acció social agrària. Defensa de la naturalesa i lluita contra la contaminació.\nm) La policia i l’ordre interior.\nn) Les associacions, reunions i espectacles.\no) La informació, premsa, ràdio i televisió.\np) La beneficència i sanitat interior.\nq) Les relacions amb l’Església catòlica i altres cultes.\nr) En general, les matèries que afectin exclusivament a la vida interior de les illes, que no siguin assignades a l’Estat o compartides amb ell.\nArticle 28. El poble de les illes es dicta el seu propi Dret Civil i podrà unificar-lo amb el del Principat de Catalunya i el del País Valencià, si així ho creu convenient.\nTÍTOL CINQUÈ: LA HISENDA I EL PATRIMONI DE LES ILLES[modifica]\nArticle 29. La Hisenda de la Generalitat substituirà la Hisenda de l’Estat espanyol en la liquidació, recaptació i distribució de les contribucions directes. També recaptarà les indirectes amb la facultat de percebre’n el premi de recaptació segons la legislació respectiva.\nArticle 30. Una part dels impostos serà lliurada a la Hisenda de l’Estat espanyol. El percentatge lliurat serà establert de comú acord entre la Generalitat i l’Estat Espanyol. La base per a les negociacions del percentatge a lliurar es basarà en:\na) La part proporcional de les illes respecte a les despeses generals de l’Estat.\nb) Les despeses estatals que hagin de revertir a les illes.\nc) La part proporcional de les reserves dedicades al desenvolupament de les illes.\nArticle 31. Els acords seran promulgats en forma de llei pe ambdós Parlaments, el de la Generalitat i el de l’Estat.\nArticle 32. La legislació referent als impostos directes passa a dependre de la Generalitat. Igualment, cada illa es podrà dotar de nous sistemes impositius, d’acord amb les seves necessitats especifiques.\nArticle 33. Els drets de l’Estat en territori insular relatius a la mineria, mar territorial, aigües, caça i pesca; els bens d’ús públic i els que, sense esser d’ús comú, pertanyin privativament a l’Estat i siguin destinats a algun servei públic o al foment de la riquesa social, passaran a esser propietat de la Generalitat.\nArticle 34. La Generalitat controlarà i intervindrà tota classe d’entitats financeres que operin a les illes. Aquestes estaran obligades a revertir-hi una part dels beneficis obtinguts, segons les quotes que determini la Generalitat.\nTÍTOL SISÈ: LA MAGISTRATURA I ELS FUNCIONARIS[modifica]\nArticle 35. Els funcionaris i autoritats que hagin d’exercir al territori de la Generalitat hauran d’acreditar prèviament el domini de la llengua catalana i el coneixement de la legislació en vigor a les illes.\nArticle 36. Als funcionaris i professionals de l’ensenyament se’ls exigirà un coneixement aprofundit de la llengua i la cultura catalanes, així com de les característiques humanes i socials del territori.\nArticle 37. La Generalitat proveirà dels mitjans necessaris perquè els funcionaris puguin adaptar-se a la normativa legal del territori.\nArticle 38. Els tribunals de les illes coneixeran en totes les instàncies els assumptes civils, mercantils i penals, i també contenciosos administratius, contra actes de l’Administració insular.\nArticle 39. Les condicions de treball dels funcionaris que passen a ser dependents de la Generalitat seran les que regeixin al territori, independentment de la seva situació laboral de l’àrea de procedència.\nDISPOSICIÓ TRASITÒRIA 1[modifica]\nUna vegada plebiscitat i aprovat aquest Estatut pel poble de les illes, es formarà un govern provisional que iniciarà les negociacions amb l’Estat espanyol i convocarà les primeres eleccions, municipals, a Consells Generals i presidencials, seguint aquest ordre.\nDISPOSICIÓ TRASITÒRIA 2[modifica]\nMentre el Parlament o Parlaments de les illes no legislin sobre matèries de la seva competència, continuaran en vigor les lleis actuals de l’Estat, però la seva aplicació correspondrà a la Generalitat. Així mateix, mentre els Governs insulars no dictin les disposicions que els correspon d’acord amb aquest Estatut, continuaran en vigor les emanades pel poder de l’Estat.\nDISPOSICIÓ TRASITÒRIA 3[modifica]\nPer a modificar aquest Estatut serà necessari que ho aprovi el Gran i General Consell per majoria de dos terços i que ho ratifiqui el poble en plebiscit per majoria absoluta, llevat dels casos previstos específicament a l’article 9.\nCura (Mallorca), febrer de 1977.\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Estatut_de_Cura&oldid=95970»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 nov 2016 a les 18:17.


càndid a l'escala: de gener 2008\nAra sabem que un dels primers empordanesos documentats va venir de fora, concretament de Delos, al mar Egeu.\nI també sabem que aquest 2008 tornarà al lloc on va fer la seva tasca principal: convèncer els malalts que els podia curar.\nCom tants altres empordanesos -oriünds o de presumpta adopció (aquesta terra només adopta quan li convé, i sempre és a temps de desadoptar)- ha passat per l'oblit i l'abandó, i ara tornarà entre multituds que clamaran als quatre vents que no podien viure sense ell.\nSi no ho creieu, en podem parlar d'aquí uns mesos.\nSi el voleu conèixer millor, us deixo amb en Pere Izquierdo que us en fa cinc cèntims.\nEtiquetes de comentaris: Asclepi, MAC, Pere Izquierdo\nPer molts anys, Pep\nEn Pep fa anys, un grapadet, crec, un número rodó.\nL'any 84, el del segle passat, li vaig fer aquesta foto al costat del riu Fluvià. De la foto en va néixer un poema. I del poema una cançó musicada i cantada per l'Ignasi Roda. La cançó està publicada en un disc. Jo el tenia, el disc, però el vaig deixar a algú, no sé qui, i ja no l'he pogut recuperar.\nPep, ja que no et puc fer arribar la cançó, com a mínim aquí tens la foto i els versos.\nPer molts anys, xiquet!\nPublicat per Càndid a 16:03 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Fluvià, Pep Cullell\nTeatre en blanc i negre\nAprofito el privilegi que tenen els funcionals d'assistir a les preestrenes del grup. Parlo de La Soga sota la direcció d'en Salvador Torres.\nCom que aquest bloc no és per fer crítica teatral enllesteixo aquest aspecte dient que la representació, la interpretació, la direcció, etc. són correctíssimes, com no podia ser altrament.\nEl que crida poderosament l'atenció, però, és que l'obra és en blanc i negre (i una reduïda gama de grisos). Xoca d'entrada, i poc o molt t'hi vas fixant tot al llarg de l'obra. Una excentricitat, diríem; un exercici d'estil, diríem; una collonada, diríem.\nEl cert és que se'n surten, de fer l'obra en blanc i negre. I aquí és on hom comença a donar-hi voltes. Els personatges ja ho són; uns d'un gris pujat, altres més esblanqueïts, altres més foscos, fins i tot la perruca albina de la Carol encaixa a la perfecció. I la història, totalment grisa: el rerafons psicològic i filosòfic (aviso: sóc hitchcòkfob) és un clarobscur canviant i obsessiu. Que sigui basat en un fet real no és que hi posi gaire més color.\nTambé és grisa la definició sexual dels dos personatges principals. Per cert: fixeu-vos en el quadre que en Salvador ha posat darrera la porta esquerra del fons.\n¿Actualitat de la proposta?\nSegur que en Salvador ens veu tots grisos i ha dit: a veure si se n'adonen.\nPublicat per Càndid a 21:23 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Funcional Teatre, La Soga\nComença Pluviós, el segon mes de l'hivern.\nAra bé, de ploure no gaire. A veure si el nom fa la cosa. De les últimes pluges encara queda neu al Canigó. Així doncs, aquesta vegada no tinc excusa pel que fa a la imatge.\nÉs el Pirineu vist des del castell de Quermançó.\nEl Canigó, la tramuntana, la plana, la Comtessa... Res més. Una estona i prou, que tots tenim molta feina.\nEl mes comença amb lluna plena.\nSi voleu un calendari de llunes doneu un cop d'ull a la que han penjat els del Parc Agrari del Baix Llobregat: http://www.diba.es/parcsn/newsletter/fitxers/p09d078.pdf\nBon mes a tothom, fins i tot als que són al gener i als que no es miren la lluna.\nPublicat per Càndid a 14:08 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: calendari de llunes, Canigó, Pluviós, Quermançó\nUna altra manera de contar\nEn Jordi em passa un llibre d'en Berger: Una altra manera de contar.\nTextos d'en Berger sobre la fotografia. Diu que la pintura tradueix la realitat, la fotografia la cita. Diu tot de coses amb les que estic d'acord i altres que, o bé no les entenc, o bé pixa tan fort que el raig rebota en el test i surt fora. El llibre és del 1982 i va ser publicat en castellà el 1997. ¿I en català? Bah! només faltaria que els catalans es posessin a llegir en Berger!\nA destacar: 1- les imatges d'en Jean Mohr. I els seus textos, els del fotògraf, no tan pretensiosos com els d'en John el crític, però més suculents, més digeribles, més propers...\nA destacar: 2- les imatges de l'André Kértesz. En Berger s'hi basa força i no potser en les més conegudes. Però,vaja, fas una passejada per la xarxa i pots quedar-te bocabadat amb les imatges que van apareixent.\nA destacar: 3- l'altra manera de contar que propugna el títol, que consisteix -si no m'erro- en una tria i seqüenciació intuitivointel·ligent d'imatges, sense textos, sense manual...\nPublicat per Càndid a 16:43 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: André Kértesz, Jean Mohr, John Berger, Otra Manera de Contar\nCan Cinto és una casa de pescadors de l'Escala; es troba al capdavall del carrer Torre, prop de la Punta.\nÉs un edifici que havia d'anar a terra i convertir-se en apartaments/aparcaments o alguna altra cosa moderna i anònima.\nPer algun atzar i per alguna intervenció humana s'ha salvat i ara es pot visitar. Com era una casa de pescadors dels segles XVIII i XIX. Qui se n'encarrega l'ha volgut deixar el més talqual possible però de manera que qui hi entri hi entengui alguna cosa.\nI el que s'entén és que l'espai ha de ser l'imprescindible per fer-hi l'imprescindible. Cuina, magatzem, dormitori i pati. I el lloc mínim per passar. La resta és superflu. La resta es fa al carrer. I al mar.\nI tot presidit per la Mare de Déu dels Dolors, la dels set punyals clavats al cor, la més sensible i la més castigada de les mares. El paradigma del patiment.\nTinc entès que és una devoció que es va posar de moda al segle XVII, quan es va fer l'Escala i el convent servita d'Empúries. Els servites hi van tenir molt a veure.\nPoca broma. No es creen devocions així com així. El pes de la religió -o de la religiositat, beateria i superstició mística- en aquella gent devia ser tan bèstia, que es fa difícil dir què hi hem guanyat i què hi hem perdut els que n'hem sortit de sota el dosser. I què ha quedat igual perquè hem substituït aquella religiositat, beateria i superstició mística per vés a saber quina altra de menys visible.\nSort que deu haver-hi qui ho estudia. De moment visitem can Cinto Xuà.\nPublicat per Càndid a 11:25 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Cinto Xuà, l'Escala, Mare de Déu dels Dolors\nS'ha de reconèixer: hi tornaria un cop a la setmana, cada setmana.\nEncara que això servís per a enriquir encara més el soviet vaticà.\nEncara que això comportés tornar a fer cua i recórrer uns quants centenars de sales que ara per ara no m'han interessat gaire.\nEncara que tornés a tenir un vigilant al costat obsedit perquè no tregués la càmera de la butxaca i que anés cridant a tort i a dret "Silenzio!".\nEncara que tanta visita em fes replantejar de convertir-me al global catolicisme.\nEncara que la Margarita es mosquegés amb tantes anades i tornades, suposant que ella no s'hi aficionés també, que tot podria ser.\nHe estat sota la volta sixtina i davant del judici final, i... doncs això, que hi tornaria cada setmana. No, no ho faré pas, pot ser que no hi torni mai més, fins i tot, però...\nPublicat per Càndid a 16:23 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Capella Sixtina, Vaticà\nEstic de vacances en una ciutat que diuen que és una meravella.\nJo, em sap greu, trobo que és una ciutat espantosa plena de coses interessants.\nQui es va inventar l'eslògan de ciutat eterna tenia tota la raó. Cal que ho sigui, d'eterna, perquè alguna ciutat ha de ser el compendi de la desproporció, i que ho assumeixi amb vocació d'eternitat.\nCom altres ciutats imperials s'ha fet gran a base d'espoli, i com tots els que arrosseguem problemes sexuals, té un conflicte amb les mides.\nÉs la ciutat dels residus eternament regenerats. Sembla que la història insisteixi a donar-li una oportunitat i una altra tot i saber que no se'n sortirà.\nEls seus habitants surten mudats de casa i caminen de puntetes que no embrutir-se les sabates.\nDeixen la ciutat de la mà de Déu, i tot i que diuen que Déu viu allà a la vora, no sembla pas que estigui per la labor.\nEls seus habitants van fent. És una ciutat de formatge en un país de ratolins voraços.\nAquesta és la sensació que n'he tret. Si tingués malsons em veuria perseguit per un cancan en què van aixencant les cames el Papa, en Mussolini, en Cèsar August i en Fellini.\nAra bé, trobareu a la xarxa tot d'escrits que diuen que és una ciutat meravellosa i us ho demostren amb tota mena de detalls. De debò.\nPublicat per Càndid a 11:48 Cap comentari:


Entre el Brexit i la independència: les nacions del Regne Unit davant les eleccions britàniques - Nationalia\nLa primera ministra d'Escòcia, Nicola Sturgeon, amb una pancarta independentista. Autor/a: SNP\nLes posicions dels partits sobre el Brexit\nL’aprovació de l’acord que el 17 d’octubre van assolir les delegacions negociadores del Regne Unit i la UE, defensat pel primer ministre Boris Johnson, està pendent de l’aprovació final del Parlament. Aquesta votació es farà després de les eleccions. El pla del Partit Conservador —que defensa abandonar la UE en els termes continguts en l’acord de l’octubre— és fer-la abans del 31 de gener de 2020, termini màxim perquè el Regne Unit surti del bloc europeu.\nSi guanya, el Partit Laborista diu que renegociarà l’acord amb la UE. Posteriorment, convocarà un referèndum on les dues opcions a triar seran aquest nou acord o bé la permanència dins de la UE.\nEl Partit Liberaldemòcrata afirma que, si aconsegueix la majoria, aturarà el Brexit, i ni tan sols convocarà un referèndum per decidir-ho.\nEls partits de centreesquerra dels home countries (Partit Nacional Escocès (SNP), Plaid Cymru de Gal·les i Partit Socialdemòcrata i Laborista (SDLP) d’Irlanda del Nord) defensen la convocatòria d’un segon referèndum amb l’objectiu de mantenir el Regne Unit dins de la UE. També el Sinn Féin (esquerra) s’oposa al Brexit.\nLa dreta unionista d’Irlanda del Nord dóna suport a la sortida de la UE, mentre que el Partit de l’Aliança proposa un nou referèndum.\nSegons les enquestes d’opinió més recents, és probable que el Partit Conservador aconsegueixi la majoria absoluta (al voltant de 350 escons de 650), que li permeti governar sense necessitat d’acords amb altres partits. Els laboristes en tindrien uns 200, i l’SNP podria esdevenir el tercer partit més gran, amb uns 50 seients. Els liberaldemòcrates quedarien amb uns 20.\nDurant la legislatura que ara acaba, els tories han governat en minoria, amb el suport del Partit Unionista Democràtic (DUP, dreta) d’Irlanda del Nord.\nCap a un Estat central més fort?\nEls partidaris del Brexit sempre han afirmat que la raó d’abandonar la UE era repatriar les competències que ara té Brussel·les. D’aquest procés, deien com a argument de campanya, també es beneficiarien els autogoverns d’Escòcia, Gal·les i Irlanda del Nord, perquè part de les competències europees els podrien ser transferides.\nEscòcia i Gal·les, però, temen que a l’hora de la veritat el govern i el Parlament britànics, en línies generals, concentrin les competències recuperades en les institucions estatals centrals. El govern britànic ho nega. Els parlaments escocès i gal·lès van aprovar el 2018 sengles lleis per protegir les seves competències després del Brexit. El Tribunal Suprem ha declarat il·legals parts de la llei escocesa. La llei gal·lesa ha estat derogada per l’Assemblea Nacional de Gal·les després d’un acord entre els governs gal·lès i britànic.\nBoris Johnson visita una fira ramadera a Gal·les. / Imatge: Partit Conservador\nSi el Brexit es fa efectiu —com sembla que serà el cas si guanya el Partit Conservador—, és probable que Escòcia i Gal·les tornin a veure’s empeses a reclamar la transferència d’algunes competències retornades. Aquesta era la posició de l’SNP ara fa un any, tot i que la reclamació d’un segon referèndum d’independència ara l’eclipsa.\nBoris Johnson: “no” a un altre referèndum d’autodeterminació a Escòcia\nPerò el primer ministre britànic, Boris Johnson, diu que no negociarà els plans del govern escocès de convocar un altre referèndum d’independència. “He deixar molt clar que al poble d’Escòcia se li va dir categòricament el 2014 que allò [el referèndum] era un esdeveniment que passa un cop en una generació, i se li va prometre que no se’l tornaria a portar a les urnes”.\nPerò el govern escocès i la majoria independentista al Parlament considera que el Brexit és una ruptura constitucional respecte de l’statu quo de 2014 i que, en aquest cas, sí que és procedent convocar un segon referèndum.\nSegons les enquestes més recents, hi ha un empat tècnic entre partidaris i detractors de la independència.\nSi Johnson manté la seva paraula, l’única opció per organitzar un referèndum acordat passaria per una victòria —com hem dit, improbable— dels laboristes, preferentment per a l’SNP en minoria, per poder-los pressionar. Corbyn ha descartat un referèndum durant els primers anys del seu mandat, però no s’ha tancat a pactar-lo més endavant.\nIndependentment del referèndum, l’SNP vol negociar la transferència de competències en matèria d’immigració, treball i legislació sobre drogues. També proposa una llei per protegir el sistema de sanitat pública (NHS) a tot el Regne Unit de possibles privatitzacions.\nEl Plaid Cymru apunta a la independència el 2030\nI mentre l’SNP vol fer el segon referèndum tan aviat com pugui, a Gal·les el Plaid Cymru també vol organitzar un referèndum d’autodeterminació. En aquest cas, abans de 2030. Això, però, si el partit forma govern a Gal·les a les eleccions de 2021. Segons les enquestes això és difícil, però no impossible, atès que el partit mostra una lleugera tendència ascendent.\nMentrestant, el partit independentista reclama la transferència a Gal·les de competències fiscals, judicials, desenvolupament econòmic, benestar social i cultura, segons recull el seu programa.\nCom l’SNP, el Plaid Cymru també defensa una llei de protecció de la sanitat pública.\nEl govern de Gal·les està encapçalat pel Partit Laborista. El programa electoral dels laboristes inclou un increment de la despesa social a Gal·les i inversions al territori. En l’aspecte constitucional, proposa substituir la Cambra dels Lords per un “Senat de les Nacions i Regions” i repensar la distribució de competències a través d’una Convenció Constitucional. En aquest fòrum, el govern gal·lès vol defensar la seva proposta de reforma del Regne Unit per reforçar el poder dels quatre home countries en la governança comuna de l’Estat.\nIrlanda del Nord: polarització múltiple\nEl panorama polític a Irlanda del Nord davant de les eleccions mostra polaritzacions múltiples, i això en diferents eixos.\nL’Assemblea d’Irlanda del Nord està suspesa des de 2017 i tots els partits s’han compromès a reprendre les negociacions, després de les eleccions britàniques, per arribar a un acord i formar govern. Però els dos partits principals d’Irlanda del Nord —el Sinn Féin i el DUP— continuen distanciats respecte de diversos temes clau. Els primers —amb el suport de l’SDLP— volen que s’aprovi una llei de la llengua irlandesa, cosa que els segons rebutgen. El Sinn Féin i l’SDLP també defensen la legalització del matrimoni entre persones del mateix sexe i la despenalització de l’avortament, aprovades per Westminster el mes passat. El DUP hi és contrari.\nEn aquest marc s’han desenvolupat les negociacions del Brexit, en les quals la qüestió de la frontera entre Irlanda del Nord i la República d’Irlanda ha estat un aspecte central. L’acord del Brexit preveu ara que, jurídicament, Irlanda del Nord romandrà dins de la unió duanera britànica. Però a la pràctica continuarà subjecta a diverses normes impositives de la UE, cosa que al DUP no li sembla bé. L’Assemblea d’Irlanda del Nord podrà votar el 2024 sobre si abandona aquest sistema.\nManifestació per la unitat d'Irlanda, aquest novembre de 2019. / Imatge: Irish Unity\nCom a la resta del Regne Unit, les eleccions seran llegides en clau plebiscitària sobre el Brexit. Les posicions dels partits estan allunyades. El DUP demana que el govern britànic renegociï —un cop més— l’acord de sortida per eliminar-ne les especificitats aplicades a Irlanda del Nord. L’altre partit unionista, l’UUP, també dóna suport a la sortida de la UE. A l’altre extrem, el Sinn Féin vol aturar el Brexit i fixar una data per celebrar, durant els cinc anys a venir, un referèndum sobre la reunificació d’Irlanda. Des de 2017 i per primer cop, diverses enquestes apunten que la unitat de l’illa podria ser l’opció majoritària en una votació, tot i que altres sondejos mostren el contrari.\nCornualla: la batalla per un millor finançament\nSense un Parlament autònom, Cornualla —la més petita de les nacions cèltiques del Regne Unit— té un marge d’autonomia més limitat, recollit en el Consell de Cornualla, que té competències executives però no legislatives.\nEl Consell, governat per una coalició de liberaldemòcrates i independents, reclama actualment un nou acord de finançament per poder oferir “serveis adequats” a les 570.000 persones que resideixen a la seva jurisdicció.\nDins del programa liberaldemòcrata per a les eleccions hi ha el compromís de legislar per permetre una “governança transferida” a noves autoritats com “per exemple una Assemblea de Cornualla o un Parlament de Yorkshire”, sense especificar si serà amb capacitat legislativa o no. Ni el programa laborista ni el conservador preveuen res de semblant.\nEl partit autonomista Mebyon Kernow (MK, centreesquerra) presenta un candidat a les eleccions d’aquest 12 de desembre, Dick Cole. MK demana l’establiment d’una Assemblea Nacional autònoma per a Cornualla, amb capacitat àmplia per aprovar lleis.\nGibraltar: preparar-se per a una frontera dura\nGibraltar no participa en les eleccions britàniques, però el seu futur depèn en part del que passi a les eleccions d’aquest 12 de desembre. El govern britànic invertirà a Gibraltar més d’un milió d’euros en noves infraestructures que puguin mitigar eventuals impactes negatius al territori en cas que, després del Brexit, es dificulti el trànsit de béns i persones amb Espanya.\nLes illes Chagos: la devolució improbable a Maurici\nPer acabar aquest repàs, una nota d’actualitat sobre un territori britànic fora d’Europa que no té relació directa amb el Brexit però sí amb les eleccions: les Chagos, un arxipèlag sota sobirania britànica a l’oceà Índic.\nEl Tribunal Internacional de Justícia (TIJ), primer, i l’Assemblea General de les Nacions Unides, després, han demanat al Regne Unit, aquest 2019, que descolonitzi l’arxipèlag. Són dues peticions no vinculants que el govern britànic ha decidit desoir, almenys a curt termini. El Partit Conservador no té intenció de canviar la seva política al respecte.\nLa descolonització, d’acord amb l’opinió del TIJ, implicaria transferir la sobirania de les Chagos a la República de Maurici. El líder laborista ha dit que acceptarà l’opinió del tribunal si és elegit primer ministre. El programa del Partit Laborista, però, només parla de garantir el dret del retorn dels illencs de Chagos al seu arxipèlag, d’on van ser expulsats fa cinc dècades.\nL’SNP situarà el segon referèndum d’independència a l’eix de la seva campanya de les eleccions britàniques


Balkan Paradise Orchestra: «Vam sorgir de les ganes de fer una fanfara balcànica» | Enderrock.cat\nJordí Martí Fabra | 05/08/2018 a les 11:42h\nArxivat a: Enderrock, Balkan Paradise Orchestra, Sona9, entrevistes, Concurs Sons\nK’ataka (Microscopi, 2018) és el primer disc de Balkan Paradise Orchestra, guanyadores del concurs Sons de la Mediterrània 2017. Parlem amb quatre de les seves integrants –Alba Careta (trompeta), Laura Lacueva (clarinet), Berta Gala (trompeta) i Maria Cofan (trombó)– perquè expliquin com s’ha anat formant aquesta banda impactant i hiperactiva, creixent en més d’un sentit i nascuda a parts iguals de l’amistat i del gust per les animades tradicions musicals dels Balcans.\nNo sou una banda gens convencional. Com neix un grup com el vostre amb onze dones instrumentistes?\nAlba Careta: Tres de nosaltres, Olívia Casas (tuba), Alba Ramírez (trompa) i Eva Garín (clarinet), sempre havien escoltat música balcànica i els agradava molt. I un dia van pensar, per què no muntem una fanfara? Van anar trucant a col·legues i al final vam acabar sent tot noies. Va sorgir de les ganes de fer una fanfara balcànica.\nBerta Gala: Això era el 2015. Aleshores no existien bandes com Always Drinking Marching Band, que tot just començava, o la Sidral Brass Band. Tot eren txarangues i començava a sortir un moviment amb peces modernes i espectacles molt treballats. Ara és diferent, hi ha molts més grups que s’hi han anat sumant.\nBalkan Paradise Orchestra Foto: Juan Miguel Morales\nLes músiques balcàniques tenen un imaginari molt definit a escala internacional. Teniu l’avantatge que tothom pot entendre a la primera què feu, però també hi ha el risc de caure en el mer exercici d’estil o la recreació dels tòpics del gènere.\nB.G: No ens ho hem plantejat, tot ha estat molt natural. Totes teníem clars els referents, i no ens tanquem a cap aportació que pugui fer qualsevol de nosaltres. Aprofitant la Mila González (trompeta), mig gallega i portuguesa, hem inclòs una munyeira al repertori; com que la Laura Lacueva coneix la tradició catalana, hi posem una cançó catalana... Al no estar tancades de mentalitat, no hem tingut cap tipus de problema.\nMaria Cofan: No hem dit mai que només fem música balcànica. Per tant, qualsevol melodia que ens agradi i que puguem arranjar per tocar, la podem fer.\nLaura Lacueva: Ni som dels Balcans ni som coneixedores a fons de la cultura balcànica. El nostre objectiu no és emular exactament aquella sonoritat. Ens nodrim de la tradició, l’admirem i hem partit de l’arrel balcànica, però alhora la nostra pretensió no és ser només això, volíem dur-ho al nostre terreny i barrejar-ho amb altres referents que ens agraden. Sempre hem estat tranquil·les, perquè ens hem permès fer una fusió de les músiques tradicionals que ens agraden.\nA.C: Hem volgut tocar el que ens sortia de dins, no el que crèiem que al públic li podria agradar o fer un producte per vendre.\nEn general, la part central del repertori de K’ataka són versions dels grans noms de l’escena balcànica. És com un reconeixement a la font original?\nL.L: Artistes com Fanfare Ciocarlia, Taraf de Haidouks, Emir Kusturica o Goran Bregovic són grans referents per a tothom que vulgui fer música balcànica. És normal que ens emmirallem en ells. Al disc hi hem inclòs versions semblants a les originals, i també altres a les quals em donat una volta. La idea és anar evolucionant, fer algun tema propi i més temes tradicionals balcànics, o temes d’aquí balcanitzats...\nUs seguireu movent tant a l’escenari com als carrers?\nB.G: Les dues coses tenen la seva màgia. El carrer forma part de nosaltres, la Balkan és com un bloc i sona molt contundent gràcies a les cercaviles. I als escenaris canvia l’energia. No en volem excloure cap.\nHeu dit que fareu temes propis... Quan?\nA.C: Ens hi posarem, ho tenim molt clar. Hi ha alguna idea, però encara molt incipient. Hi començarem a treballar quan s’acabi la gira d’aquest estiu frenètic.\nMagalí Sare: «Compondre em va servir per sentir-me lliure després d'una relació d'abús psicològic»\nCarles Dénia: «Els versos d'Ausiàs March parlen a Déu, i vaig voler transmetre un ambient volàtil»


Premier Inn Chester Central - North Chester Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n76 Liverpool Road, Àrea Ferrocarril de Bache, Chester, Regne Unit - Veure al mapa\n"The bed was very comfortable and we had a very relaxing stay..."\nAl visitar Chester, vosté es sentirà com a casa a Premier Inn Chester Central - North, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Alexander's Jazz Theatre, Tours de la Catedral, Catedral de Chester.\nPremier Inn Chester Central - North ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Premier Inn Chester Central - North la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Chester.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. L'allotjament estarà en procés de reforma del dix, 01 de juny de 2016 al dim, 26 de jul. de 2016. Durant aquest període, els clients poden sentir una mica de soroll o patir certes molèsties i algunes instal·lacions o serveis de l'allotjament poden no estar disponibles.\nTots els tipus de viatgers (71) Parelles (25) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (31) Famílies amb infants grans (10) Grups (4)


La bombolla de 1.000 anys llum de diàmetre és la font de totes les estrelles joves properes - Agrupació Astronòmica Sabadell\nEstàs aquí: Inici Notícies La bombolla de 1.000 anys llum de diàmetre és la font de totes les estrelles joves properes\nEl Sol es troba en un buit de 1.000 anys llum de diàmetre que està envoltat de milers d'estrelles joves. En un article publicat a Nature, astrònoms del Centre d'Astrofísica | Harvard & Smithsonian (CfA) i de l'Institut de Ciències del Telescopi Espacial (STScI) han reconstruït la història evolutiva d'aquest veïnat galàctic, mostrant com una cadena d'esdeveniments que va començar fa 14 milions d'anys va conduir a crear una gran bombolla que és responsable de la formació d'aquestes joves estrelles, que s'assenten a la superfície d'una bombolla gegant coneguda com a Bombolla Local. L'animació de l'espai-temps mostra com una sèrie de supernoves que es va desencadenar per primera vegada fa 14 milions d'anys va empènyer el gas interestel·lar cap a l'exterior, creant una estructura similar a una bombolla amb una superfície llesta per a la formació d'estrelles, on hi ha set conegudes regions de formació d'estrelles. S'ha calculat que al voltant de 15 supernoves van formar la bombolla local que veiem avui. La bombolla no està inactiva i continua creixent lentament a una velocitat d'uns 6 km per segon. Fa uns cinc milions d'anys la trajectòria del Sol el va portar directament a l'interior de la bombolla. Més informació al CfA i al STScl.


Almussafes es bolca amb la benvinguda a la comitiva del Repte Solidari 2019 - Vista impresión\nPOBLACIONES » Almussafes » Almussafes es bolca amb la benvinguda a la comitiva del Repte Solidari 2019\n• Durant 24 hores, van recórrer 121 quilòmetres entre Venta del Moro i Almussafes per a recaptar fons, donar visibilitat la malaltia i conscienciar a la societat\nAlmussafes va rebre el passat dissabte 30 de març a la vesprada amb aplaudiments, emoció i agraïment al grup d'esportistes participants en el Repte Solidari 2019, una iniciativa de l’AECCde València amb la qual l'associació busca recaptar fons per a la investigació, donar visibilitat a la malaltia i conscienciar a la societat sobre la importància de treballar units per a derrotar-la. La ciutadania va col•laborar activament en la festa amb la qual es va homenatjar les 52 persones que van assumir el desafiament de recórrer 121 quilòmetres entre Venta del Moro i Almussafes.\nEl passat dissabte 30 de març a les 18 hores, arribava a Almussafes l'expedició del Repte Solidari 2019. Les 52 persones que van acceptar la proposta de l'Associació Espanyola contra el Càncer de València van entrar en el nucli urbà de la localitat després de recórrer 121 quilòmetres entre Venta del Moro i Almussafes, un trajecte que va durar al voltant de 24 hores i en el qual van poder rebre la calor i suport dels veïns i veïnes de la Portera, Alboraig, Yàtova, Torís, Albal, Beniparrell i Silla.\nEl cansament acumulat durant la prova no va impedir que aquest mig centenar d'esportistes gaudira amb intensitat al costat dels almussafenys i almussafenyes de la festa que la població els havia preparat per a homenatjar-los. La rebuda va començar en la intersecció formada pels carrers València, Santa Creu i Major, on se’ls va obsequiar amb una rosa blanca en senyal d'agraïment i van gaudir amb un concert a càrrec del grup musical Saruka. La banda, que ja va actuar en la recepció realitzada l'any passat als i les retistes, va oferir alguns dels temes que integren el seu àlbum debut, ‘Túsígueme’. Posteriorment, la comitiva es va traslladar fins a l'Àgora del Parc Central. Tres associats d’AECC Almussafes que han passat per aquesta malaltia, Mari Carmen Sanz, Pilar Heredia i Miquel Llop, van ser els encarregats de portar durant l'últim tram del recorregut la ‘torxa solidària’, que simbolitza la lluita i solidaritat amb aquest projecte.\nRecaptar fons per a la investigació, donar visibilitata la malaltia i conscienciar a la societat són els tres objectius del Repte Solidari, en el qual per segon any consecutiu es va bolcar tant la ciutadania com el teixit associatiu. El Club Gastronòmic ‘El Putxeret’ es va encarregar d'oferir un refrigeri als retistes i els seus familiars, la Penya de Motoristes Full Equip va obrir pas a la comitiva, l'AMPA del CEIPAlmassaf va col•laborar amb la logística i l'Associació Valenciana d'Il•lusionisme va aportar el seu art.\n“Jo m'imaginava que tal vegada no podria aconseguir-ho, però hem sigut una pinya i tots i totes em deien que això no és el dur, que el veritablement dur ho viuen aquelles persones que tenen càncer i s'alcen tots els dies sabent que han de lluitar contra aquesta malaltia. Això sí que és dur”, va assenyalar l'alcalde d'Almussafes, Toni González, una de les 52 persones embarcades en aquest repte.\nEn aquest espai verd, en el qual l'organització va instal•lar la meta simbòlica d'aquesta iniciativa, va continuar la festa. La Junta Local de l’AECC d'Almussafes va aprofitar que aqueix mateix 30 de març es commemorava el Dia Mundial contra el Càncer de Còlon per a conscienciar a la població sobre la importància de la prevenció. D'aquesta forma, es va col•locar un estand amb informació sobre aquest tema que va ser visitat per desenes de persones durant tota la jornada i en el qual es van realitzar proves per a detectar aquesta variant de la malaltia.\nJosé Antonio Miguel Garrido, impulsor de la iniciativa, assenyala que aquesta edició ha sigut especialment complicada. “Enguany ho hem passat bastant mal perquè a la ‘vall de l'infern’ hem tingut temperatures de zero graus”, mentre que l'adjunt a la gerència d’AECCValència, Javier Llombart, destaca que es tracta d'una forma de “demostrar que estem amb els malalts, que el seu patiment és el nostre patiment i que intentem donar un xicotet suport en la investigació a través de la quota que paguen els retistes”.


Serveis | serendipitysalut.com\nQuiromassatje, Reflexologia, Tècnica d'Alliberament Emocional (EFT/Tapping),Thetahealing®, Tallers de EFT-Tapping, Tallers de Massatge en Parella i Taller de Massatge en Familia\nQuiromassatjeTerapèutic Relaxant o descontracturante\nMassatge de cap a peus que desbloqueja a nivell físic, emocional i energètic\nSessió amb quiromassatge i drenatge linfàtic de 60 minuts\nSessió amb diapasons, quiromassatge, drenatge linfàtic, i reflexologia podal 90 minuts\nSessió amb diapasons, quiromassatge, drenatge linfàtic, Reflexologia i relaxació equilibrant chakras de 120 minuts\nTotes les tècniques que faig servir promouen potenciar els mecanismes naturals de sanació del cos i donar noves eines per cuidar-se a nivell físc i emocional.\nTotes les cremes que faig servir són naturals, amb silici orgànic, extracte d'àrnica, harpagòfit, oli de calèndula, castanyer d'índies i oli de gaulteria (wintergreen), no deixen olor ni taquen però ajuden a descongestionar, descontracturar i equilibrar el cos de forma natural i afavorint la circulació sanguínia juntament amb totes les meves manipulacions.\nLa sessió de Quiromassatge més completa dura 1,30h o 2h i consisteix en un massatge de cap a peus en que començo amb diapasons, segueixo amb quiromassatge i drenatge limfàtic, després treball amb reflexologia les parts més necessitades més de fer un repàs i desbloqueig del resta del cos a nivell reflex i acabo amb una relaxació fent EFT i Thetahealing per harmonitzar els meridians, els chakres i equilibrar l'energia.\nA més en la primera sessió si és de 1: 30-2h m'agrada explicar-vos postures, exercicis, etc. per donar-vos eines en què cuidar-més en el dia a dia a casa.\nRealitzo un massatge als peus activant tots els punts reflexes del cos per descontracturar des dels peus tot el cos, activar tot el sistema de desintoxicació del cos com el fetge, melsa, ronyons, estomac, sistema digestiu, etc, drenage linfàtic, millorar les articulacions i desbloquejar l'energia de tot el cos.\nTècnica d'Alliberament Emocional (EFT/Tapping)\nEFT es porta a terme amb digitopuntura realitzant copets amb els dits en punts de la cara, el tors i les mans als meridians per equilibrar i desbloquejar l'energia, els òrgans i les emocions.\nS'aplica per treballar problemes:\n- Físics: dolors puntuals o crònics, lesions, al·lèrgies, baixar de pes, migranyes, insomni, fibrologia, cansament, etc.\nA les sessions individuals a més de treballar conjuntament, el pacient apren a\naplicar-se personalment EFT per poder gestionar i millorar en el seu dia a dia i avançar entre sessió i sessió.\nAquesta tècnica de sanació energètica permet treure creences limitants, pors i patrons que estan al nostre inconscient influenciant-nos negativament i reemplaçar-los per positius. També es pot fer neteja energèctica, divorcis energètics, neteja de les pors, creences, pensaments negatius que ens van arribar des del ventre matern, conexió amb els nostres mestres, àngels, amb aprenantatges i bloquejos d'altre vides i molt més.\nDóna un gir grandiós a la teva vida i crea la realitat que vols!\nTallers de EFT-Tapping\nAls tallers ensenyo de forma pràctica, ràpid i sezilla amb digitopuntura a localitzar i autogestionar tots els problemes físics, emocionals i energèctis que ens afecten i eliminar o transformar les teves creences limitants, patrons, pors, etc.\nCom que la informació és molt àmplia, faig tres tallers, un per a cada nivell, i ja amb el primer tothom aprèn a posar-lo en pràctica i nota tot els beneficis i com millora la seva vida.\nTaller de Quiromassatge en Parella o en família:\nTaller de Reflexologia:\nAprèn de forma pràctica a millorar la teva salut i energia i de la teva família i amics desbloquejant el cos des dels peus.


Beneficis del treball en equip: 5 tips per a optimitzar-lo - Naturalment!\nEn una economia i uns mercats cada vegada més complexos i competitius el principal valor de les empreses són els seus propis treballadors , els quals, amb l’esforç diari, competència i talent empenyen cap endavant les organitzacions, aconsegueixen els objectius marcats i, en el millor dels casos, superen a la competència.\nQuan els diferents professionals sumen forces, actituds i aptituds, remant junts cap a un objectiu comú parlem d’una bona feina en equip.\nEls beneficis del treball en equip\nTreballant en equip s’aconsegueixen els millors resultats, incrementant-se la rendibilitat i productivitat de les empreses.\nEs prenen les decisions més encertades, especialment si es fomenta la crítica constructiva, les discussions productives i el consens.\nAugmenta la fidelització i compromís dels membres i així es retenen els millors talents.\nEs millora la motivació dels professionals de l’empresa.\nS’aconsegueix un bon clima laboral, que és una de les claus de l’èxit de les empreses.\nEs redueixen els errors i, si es produeixen, es detecten i esmenen amb major rapidesa i eficàcia.\nEs dissenyen i implementen les millors estratègies.\nEs potencia la creativitat i la posada en marxa de nous projectes i idees.\nEs comparteix millor la informació i es millora l’aprenentatge.\nUn bon equip potencia les fortaleses individuals, compensant les febleses personals\nSe sumen esforços, aconseguint-se generar sinergies positives.\nLes 5 claus per a millorar el treball en equip\nGenerar confiança. Aquest és un factor clau en el treball en equip. Per a això és fonamental construir entre tots un ambient òptim, on tots els companys es coneguin molt bé, entenguin i respectin el rol de cadascun i se secundin entre si\nDefinir objectius comuns. Sense excloure les metes i ambicions personals, que per descomptat són totalment lícites i positives per a l’organització si es canalitzen bé, és essencial establir els objectius comuns de l’empresa i dels diferents departaments, així com comunicar-los als diferents actors implicats amb eficàcia i claredat.\nPotenciar la fidelitat i sentit de pertinença a l’empresa. És important que els professionals se sentin part de l’empresa i s’identifiquin amb els valors i la filosofia de la companyia.\nFomentar la participació. Els empleats han de sentir-se lliures per a opinar, exposar idees i donar curs a la seva creativitat, sempre dins d’uns límits i en funció d’uns objectius clars, amb la finalitat d’evitar propostes disperses o poc realistes que suposin una pèrdua de temps.\nEstablir rols. Un equip ha de tenir un líder clar que, amb assertivitat, sigui capaç de motivar a l’equip, fer que romangui unit i guiar el grup pel camí correcte i eficaç. Però el paper de líder no és l’únic important en l’empresa, existeixen altres rols que també han de repartir-se, designant-se a les persones més adequades\nPer a aconseguir els millors equips de treball existeixen diverses eines. I una d’ella són les activitats de team building, jocs i passatemps que es realitzen gairebé sempre fora de l’oficina, en entorns naturals, i que s’han mostrat molt eficaços a l’hora de cohesionar equips i solucionar problemes de relació.


Recentment, des del grup municipal del PP de Lleida hem elevat a la Paeria una moció de recolzament al sector de la fruita dolça de les terres de Lleida, que ha resultat aprovada per unanimitat al ple de gener. Ningú pot posar en dubte que el sector agrari és un dels principals motors de creixement econòmic de Lleida. Tanmateix, en l’actualitat el sector primari pateix una greu crisi, resta en una situació de fragilitat i sotmès als capricis d’altres factors com són les inclemències meteorològiques i les oscil·lacions de la conjuntura econòmica. Les adversitats del dia a dia col·loquen el sector de la pagesia en una situació de vulnerabilitat i, habitualment, sofreixen una doble victimització per part de l’Administració Pública, degut a la manca de suport que aquesta els ofereix. En aquest sentit, és indispensable desenvolupar un sistema de gestió eficaç i eficient per a tots els productors i finançat públicament. Cal tenir en compte que el sector de la fruita dolça (tant de pinyol, com de llavor) a Lleida ocupa, només a l’Horta, centenars d’hectàrees plantades i genera més de 2.000 llocs de treball, aproximadament. Les dades són més que reveladores quan afirmem que Lleida és la primera productora de fruita de pinyol de tot Espanya. I, un 30% del total de la producció de fruita dolça de llavor de tot Espanya és també lleidatana. No obstant això, fruit del vet de Rússia a l’entrada de fruita dolça dins dels límits de les seves fronteres, que s’allarga des del 7 d’agost del 2014, el sector ha buscat nous mecanismes per pal·liar els efectes de la crisi. Una de les propostes és l’arrencada dels arbres per disminuir la producció, tot i que fins ara, fruit de la manca d’implicació de les administracions, això no genera els efectes desitjats. A més a més, s’està treballant en l’obertura de nous mercats i, sobretot, es busca promoure el consum de fruita dolça perquè el consum lineal ha disminuït un 5% a Catalunya, un 5% a Espanya i un 5% també en el conjunt d’Europa. Per aconseguir aquesta fita cal afavorir els hàbits d’un consum saludable en tots els àmbits. Així doncs, és absolutament necessari promoure entre tota la població uns millors hàbits alimentaris, especialment pel que fa al consum de fruita de casa nostra. Altrament, el cultiu de fruita juga un paper essencial en la protecció del medi ambient, contribueix a la biodiversitat i disminueix el risc d’inundacions.\nLa Lleida Implicada és el projecte que hem endegat des del nostre grup, en el qual apostem fermament pel sector agrari lleidatà com a tret d’identitat, motor econòmic i per l’obertura a mercats exteriors, en el cas concret, pel que fa a la fruita dolça. La Lleida Implicada té com a objectiu principal impulsar la marca de Lleida. Significa obrir Lleida al món com a prestadors i proveïdors dels nostres propis productes, béns, serveis, coneixement, tecnologia i innovació, entre d’altres. La fruita dolça lleidatana, àmpliament reconeguda, ens obre el camí a l’excel·lència. És marca d’alta qualitat.


Protecció de dades | Protección Civil El Campello\nPROTECCIÓ DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL I SEGURETAT DE LA INFORMACIÓ\nL’Ajuntament del Campello es regeix en matèria de protecció de dades de caràcter personal i seguretat de la informació, principalment, pels següents marcs normatius:\n– Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d’abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de les seues dades personals i a la lliure circulació d’aquestes dades (RGPD d’ara en avant).\n– Llei orgànica 3/2018 de 5 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal i garantia dels drets digitals (LOPDGDD d’ara en avant).\n– Reial decret 3/2010 de 8 de desembre. Esquema Nacional de Seguretat (ENS d’ara en avant).\n– Reial decret 951/2015, de 23 d’octubre, de modificació del Reial decret 3/2010, de 8 de gener, pel qual es regula l’Esquema Nacional de Seguretat en l’àmbit de l’Administració Electrònica.\n– Desenvolupaments reglamentaris, instruccions, directives, normes i estàndards vigents a cada moment sobre protecció de dades de caràcter personal i seguretat de la informació.\nSobre la base de la Disposició addicional primera de LOPDGDD -Mesures de seguretat en l’àmbit del sector públic- aquest Ajuntament adopta l’Esquema Nacional de Seguretat com a marc normatiu de referència en matèria de mesures de seguretat aplicables en LOPDGDD, addicionalment a la seua pròpia aplicabilitat general sobre els serveis i informacions de l’Ajuntament, tracten o no dades de caràcter personal.\nPROTECCIÓ DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL – Llei orgànica 3/2018 de 5 de desembre\nAjuntament del Campello NIF: P0305000B\nCarrer de l’Alcalde Oncina Giner, 7, 03560 El Campello\nCorreu electrònic: delegadopd@elcampello.org\nCorreu postal: Carta (recomanable certificada, no obligatori) dirigida a l’Ajuntament del Campello, Registre d’Entrada, Carrer de l’Alcalde Oncina Giner, 7, 03560 El Campello, indicant «Delegat de Protecció de Dades».\nGestió dels procediments administratius i activitats realitzades per l’Ajuntament en l’exercici de les seues competències i obligacions.\nNo es prenen decisions automatitzades sobre la base de perfils.\nConsentiment de la persona interessada, quan es requerisca.\nExercici de poders públics conferits al responsable deltratamiento i/o compliment d’una obligació legal aplicable al responsable del tractament.\nLegislació significativa bàsica:\nLlei 40/2015 d’1 d’octubre, de Règim Jurídic del Sector Públic.\nLegislació específica dels serveis municipals. Depén de cada tractament.\nLes bases jurídiques 4 i 5 recullen la pràctica totalitat dels tractaments municipals, però la resta poden ser legitimantes i/o complementàries en tractaments concrets, en els quals s’indicarà específicament aquesta circumstància en el seu formulari (instància de part) o en la seua comunicació (d’ofici).\nLes seues dades podran ser comunicats a les entitats públiques i/o privades competents, intervinents o necessàries per a la tramitació dels procediments i/o gestió de les activitats municipals, i en els supòsits previstos per la Llei.\nVosté pot exercir els seus drets d’accés, rectificació, supressió, oposició, limitació del tractament, portabilitat i (en el seu cas) retirada del consentiment prestat. Així mateix, Vosté pot dirigir-se a l’Autoritat de Control per a reclamar els seus drets.\nPer a exercir aquests drets, Vosté ha de dirigir una sol·licitud a l’Ajuntament del Campello, Registre d’Entrada, Carrer de l’Alcalde Oncina Giner, 7, 03560 El Campello, indicant «Delegat de Protecció de Dades».\n1) Correu ordinari. Recomanat (no obligatori) correu certificat.\n2) Instància presencial o en Seu Electrònica.\n3) Correu electrònic dirigit a: delegadopd@elcampello.org\nEn tots els casos, l’Ajuntament ha de verificar la seua identitat com a titular de les dades. Per a aquesta verificació, Vosté pot triar entre aquestes dues opcions:\n1) Aportar fotocòpia d’un document acreditatiu de la seua identitat (DNI, NIE, Passaport).\n2) Expressar el seu consentiment perquè l’Ajuntament puga verificar la seua identitat de manera telemàtica (innecessari en cas d’instància presentada en Seu Electrònica), per a això ha d’indicar el seu nom i cognoms, el tipus de document per a la consulta (DNI, NIE) i el seu número. En cas d’indisponibilitat dels serveis telemàtics, Vosté haurà d’aportar fotocòpia del document acreditatiu de la seua identitat.\nNo es realitzen transferències internacionals de dades. En casos puntuals on fóra necessari, se sol·licitarà la corresponent autorització a l’Autoritat de Control.\nAquesta web utilitza cookies. Si contínues navegant estàs acceptant-laValePolítica de cookies


Un xoc entre camions talla l'A-2 a Bell-lloc d'Urgell\n10/01/2020 a les 07:19\nEls Bombers han treballat per treure de la cabina un dels conductors, que ha resultat ferit 'menys greu'\nEl xoc entre camions a l'A-2 al Pla d'Urgell\nL'accident ha obligat a tallar l'autovia en sentit Barcelona.\nCues a l'autovia entre Bell-lloc i Sidamon\nPer l'accident entre dos camions en direcció Barcelona.\n© Els camions implicats en l'accident a l'A-2 aquest divendres.\nUna col·lisió entre dos camions ha obligat a tallar durant més de tres hores l'autovia A-2 a Bell-lloc d'Urgell (Pla d'Urgell), en direcció Barcelona. L'accident s'ha produït cap a dos quarts de set del matí en el punt quilomètric 480, segons el Servei Català de Trànsit.\nEls Bombers de la Generalitat han treballat per treure un dels conductors de la cabina, que ha quedat atrapat en xocar per encalç el seu camió contra un altre vehicle pesant que transportava porcs i que estava al voral de la calçada. Posteriorment s'hi ha vist involucrat un tercer camió.\nEl conductor atrapat ha resultat ferit 'menys greu', segons la categorització del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), i ha estat traslladat en ambulància fins a l'hospital Arnau de Vilanova de Lleida.\nFins al lloc han anat quatre patrulles dels Mossos, quatre dotacions dels Bombers de la Generalitat i ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).\nDurant el tall s'han fet desviaments cap a l'N-II per la sortida 480.\nEl xoc entre camions a l‘A-2 al Pla d’Urgell


Mephisto, Guash Teatre, Eulàlia Oliver, Mario García Torres, Kupka i Txo, per estricte ordre d’aparició – Altacapa\nMephisto, Guash Teatre, Eulàlia Oliver, Mario García Torres, Kupka i Txo, per estricte ordre d’aparició\nPublicat\tel\t 17 gener 2010 per\tAltacapa / 0 Comentaris\nDoncs dissabte a la nit vam anar al festival Emergenza de grups emergents a la sala de bcn Mephisto. (OVERLAND Heavy Rock, NATURAL BORN KILLERS Funky Metal, CORELYN Metal, RECORDS DE GEL Cantautorale, EL TIEMPO DE QUIRÖNN Pop rock, IGNITIUM Hard Rock, BRAIN FUSE Punk Alternative, RESSAKA SKA Ska Rock, SZANATERRIA Hard Rock, PEN CAP CHEW Rock). 30 minuts cada grup. La darrera actuació va ser dels berlinesos Pen Cap Chew, dels millors de la nit. La cantant va agafar els clients pel coll i els va sacsejar fins deixar-los sense alè.\nAbans de tanta fiestuki havíem anat al matí a veure Els tres porquets, al Guash Teatre amb el BB. Un espectacle molt recomanable si tens 4 anys.\nI a les cotxeres de Sans hi havia la 7ena fira del disc: un lloc on pots demanar una peça rara –o fins i tot molt rara– i el venedor la treu d’una caixa com si fos el més normal del món, i després et demana 3 €. Com si també fos el més normal del món.\nTambé vaig tenir temps de visitar el taller –i tenir una llarga xerrada– de l’artista Eulàlia Oliver, amb qui estic preparant un treball. Fer una birra amb un altre amic amb qui tenim un projecte artístic entre mans. Avui: visitar l’expo del mexicà Mario García Torres i el xtec Frantisek Kupka. Tot això a la Fundació Miró, on el BB ha vist una funció de titelles de la companyia Txo, una petita meravella titulada Cuac!\nUna vista de Barcelona des de la terrassa del la Fundació Miró.


Ja estem organitzant la segona ruta cultural i gastronòmica Josep Pla a Llofriu (Empordà) - Isaac Sabria- www.isaacsabria.com\nEsdeveniments\t— 20/11/2012 at 11:32\nEl proper diumenge dia 9 de desembre tornarem a repetir amb la Fundació Josep Pla la ruta Josep Pla per Llofriu que ja vam fer fa un parell de mesos, una experiència cultural i gastronòmica realment interessant!\nEn aquesta ruta que es realitza en un matí de diumenge, els participants faran un passeig literari per tal de conèixer quin era el vincle de l’autor amb el poble de Llofriu. Visitaràn, entre d’altres llocs, l’Església de Sant Fruitós de Llofriu (d’estil romànic i reconstruïda al S. XVIII), el veïnat de Roma o el Mas Garriga.\nJosep Pla s’instala al 1948 al Mas Pla. Durant aquest temps va escriure molts de llibres, entre els quals “El que hem menjat“, una de les meves referències i fonts d’inspiració a la cuina (i que us recomano!). Com ja sabreu els que m’aneu seguint, considero que Pla encertava amb moltes de les seves afirmacions culinàries i en d’altres que a priori no ho semblava, amb el temps, hem anat rectificant fins que les hem resolt tal i com ell desitjava…\nPer exemple, era un defensor acèrrim de la cuina del peix a la brasa, cito:\n“Deixeu-me dir de seguida que jo sóc cada dia més partidari de la cuina dels peixos a la brasa: mai a la planxa! Els crustacis s’han de fer d’aquesta manera, sobretot els més importants: la llagosta i el llongant.” Josep Pla, OC 8, 167.\nJosep Pla era un amant de la cuina tradicional ben feta i tenia molt de criteri. Un cop llegeixes «El que hem menjat», t’adones que ell valorava moltíssim la cuina de temporada (per exemple quan parla dels sonsos explica que l’època de pescar-los és a mitjans de maig, igual que la sardina) o quan parla de plats tan senzills com el trinxat, cita:\n“Un plat de col i patata fregida amb greix del perol i un tall de cansalada és un plaer extraordinari per als qui hem nascut i viscut en aquesta terra”\nVincula molt el menjar amb el territori i això és el mirem de fer cada dia a la Sala Gran.\nAmb aquesta activitat intentem acostar els visitants els racons de Llofriu, la nostra vila i maridar la opinió gastronòmica de l’escriptor d’un producte concret amb el tast del propi producte, tota una experiència que us recomano! Si voleu participar, podeu posar-vos en contacte ja amb la Fundació Josep Pla o trucar-nos al restaurant demanant informació.\nCitació de la foto:\nRuta Josep Pla a Llofriu, setembre 2012\nTags ActivitatsCuina CatalanaCuina de TemporadaCulturaFundació Josep PlaGastronomiaJosep PlaLlofriuRuta CulturalRuta GastronòmicaRuta TurísticaSala Gran\nLa ultima respuesta fue 01/01/2013\nJa estem organitzant la segona ruta cultural i gastronòmica Josep Pla a Llofriu (Empordà) http://t.co/kSTh0Xdb #cuina\nRT @isaacsabria: Ja estem organitzant la segona ruta cultural i gastronòmica Josep Pla a Llofriu (Empordà) http://t.co/SEZ2qiy1 #cuina


Èxit de la ruta d’ESS per Sarrià – Economia Social i Solidària a Sarrià-Sant Gervasi\nÈxit de la ruta d’ESS per Sarrià\nÈxit de la ruta d’ESS…\nPodeu llegir aquest article també al diari El Jardí!\nEl dissabte dia 6 d’octubre, al matí, i en plena Festa Major més d’una vintena de persones vam participar de la Ruta d’Economia Social i Solidària de Sarrià.\nLa ruta va recórrer el barri de Sarrià per conèixer algunes de les iniciatives locals que treballen els valors de l’Economia Social i Solidària (ESS): democràcia interna, intercooperació, arrelament, sostenibilitat ambiental, perspectiva feminista, transformació i cohesió social, finances ètiques… Són moltes les entitats, projectes i comerços del barri que treballen aquests valors, però vam decidir agafar-ne vuit de ben diferents per veure quines diferents formes pot prendre la ESS.\nAixí doncs, la ruta la vam iniciar al Centre d’Acollida de persones sense llar d’Assís on el Jesús, el director, i l’Antonio, un voluntari i ex-usuari del centre ens van explicar el recorregut i l’activitat per lluitar contra el sensellarisme. En aquest sentit, Assís des de fa anys ofereix assistència, tallers i formacions així com espai personal a persones sense sostre perquè puguin apoderar-se i desenvolupar-se, atenent unes 150 persones amb el suport de més de 250 persones voluntàries.\nSeguidament vam baixar al Centre Cultural Sant Vicenç de Sarrià on ens va rebre la Montserrat i ens va donar algunes pinzellades de les entitats que es troben al centre i vam poder visitar el teatre. També ens van explicar projectes com el ‘Triangle Inclusiu’ que motiva a la gent gran a fer activitats i participar del Centre així com el programa ‘Jovemprèn’ que implica a joves a emprendre projectes col·lectius des de la perspectiva de l’ESS.\nA continuació a la botiga agroecològica i sense gluten ni làctics Free food, el David i la Marina ens van explicar els seus orígens així com l’agricultura biodinàmica, els productes ecològics i de proximitat, la venda a granel, el foment de l’ús de la bicicleta… També vam visitar l’Associació de Veïns de Sarrià, on en Leo i la Pilar ens van explicar les múltiples lluites i reivindicacions en les què estan implicades des de les vocalies de medi ambient (Porta a porta, Parlament del Coneixement) i social (Radars, Sarrià Acull) on estem totes convidades.\nTot seguit, vam apropar-nos a les casetes de l’Hort de la Vila on el Bernat, membre de l’Ateneu Popular de Sarrià ens va explicar el projecte de la Xarxa d’aliments de Sarrià. Un projecte de reaprofitament alimentari que estan liderant amb la complicitat d’alguns comerços que donen els seus excedents enlloc de llençar-los als contenidors. D’aquesta manera s’aconsegueix que molt del menjar que acabaria llençat es pugui reutilitzar per part de la gent de la Xarxa.\nEn acabat vam baixar a visitar l’hort comunitari de l’Espai Gardenyes, així com la bioconstrucció i la zona d’àgora veïnal amb l’acompanyament de l’Aleix i la Natàlia. Igualment també vam conèixer els orígens i el funcionament de la Cooperativa Cafè Orlandai de la mà del Víctor i el projecte del Banc del Temps amb la Núria.\nFinalment el Jordi i l’Enric ens van explicar els projectes de l’ACCO (Associació Cultural Casa Orlandai), principalment la gestió ciutadana de la Casa Orlandai, i SSG Coopera (Sarrià – Sant Gervasi Coopera), el projecte d’impuls de la ESS al territori, amb el suport del Bernat i la Ruth.\nFinalment vam gaudir del vermut enllaunat de Festa Major al Pati d’en Marcel, i moltes de les participants també vam poder gaudir del dinar popular (ecològic i de proximitat amb opció vegana) fet per la cooperativa Germinal del Farró en el marc de les XVIIes Festes Alternatives de Sarrià.\nPreviousPrevious post:Arriba la FESC 2018!NextNext post:L’habitatge és un dret: altres formes d’aconseguir-lo


Vila Vita Anneliese Pohl Seedorf Ganzlin Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDresenower Muhle 9, Ganzlin, Ganzlin, Alemanya, 19395 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Vila Vita Anneliese Pohl Seedorf està situat idealment a Ganzlin; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nVila Vita Anneliese Pohl Seedorf ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen sauna, buceig, pesca, massatge, parc infantil estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Vila Vita Anneliese Pohl Seedorf.\nCal que informeu el Vila Vita Anneliese Pohl Seedorf de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (92) Parelles (76) Viatgers en solitari (11) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (7)


En marxa el procés electoral a les Federacions de Penyes\nNOTÍCIES 02 de jul. 2021 - Confederació Mundial de Penyes\nLes noves juntes directives es donaran a conèixer a principis d’agost, després d’unes eleccions que incorporaran per primer cop el vot electrònic\nLes eleccions a les 30 Federacions territorials de penyes del FC Barcelona ja estan en marxa. Des de la setmana passada, i en compliment dels estatuts que preveuen la celebració d'aquests comicis cada quatre anys, aquestes entitats ja estan celebrant les seves respectives assemblees per a iniciar un camí electoral que pot durar un màxim de 45 dies. El procés es desenvolupa sota la responsabilitat de cada Federació en la seva demarcació, però compta amb el suport i acompanyament de la Confederació Mundial de Penyes i del FC Barcelona.\nEl calendari electoral contempla fins el 12 de juliol per a la presentació de candidatures a les diferents Federacions. Els interessats en fer-ho es poden adreçar a la Confederació Mundial de Penyes (penyes@fcbarcelona.cat) per demanar tota la documentació referent a aquest procediment.\nPer a presentar-se, les candidatures han de complir els requisits establerts:\nS’ha de presentar una llista tancada amb els càrrecs que s’escolliran. N’han de formar part, com a mínim, un president, un o dos vicepresidents, un secretari, un tresorer i el nombre de vocals que s’estimi oportú.\nLes candidatures han d’estar avalades per un nombre de penyes que representi, almenys, el 20% del total de penyes de la Federació.\nUna vegada comprovat que les candidatures compleixen tots els requisits que es detallen al procés electoral i que han obtingut el suport necessari, aquestes son proclamades candidatures elegibles. En cas que només s’hi presenti una candidatura vàlida, no caldrà fer l’acte de la votació i aquesta serà proclamada junta directiva de la Federació després d’una assemblea convocada a tal efecte.\nLa Junta Electoral per a les eleccions a les Federacions de penyes és l’encarregada de vetllar pel correcte funcionament de les mateixes i s’encarrega de dirimir els possibles dubtes o reclamacions que puguin derivar de tot el procés. La Junta està composada per quatre persones: dues designades per la junta directiva de la Confederació Mundial de Penyes, i dues designades per la junta directiva del FC Barcelona. Cadascuna de les Federacions ha d’aprovar en assemblea la seva composició.\nPer primera vegada, amb vot electrònic\nAquest sistema, que modernitza i actualitza un procés vital per a l'exercici democràtic dins del moviment, facilitarà la participació de totes les penyes, sobretot en aquelles Federacions amb gran amplitud geogràfica. Finalitzades les eleccions, es triaran els nous representants i quedarà definida la nova composició del Consell de Penyes de la Confederació Mundial de Penyes del FC Barcelona.


«Tinc una pregunta per a vostè, senyora Colau» | NacióDigital\nBarcelona: trobades amb l'alcaldessa\n«Tinc una pregunta per a vostè, senyora Colau»\nL'alcaldessa de Barcelona participa a la Dreta de l'Eixample en una de les audiències veïnals organitzades periòdicament per l'Ajuntament\nper Andreu Merino , Escola de la Concepció, 14 de desembre de 2018 a les 22:25 |\nLa trobada d'aquest divendres ha estat a l'Escola Concepció | Andreu Merino\nVeïns emprenyats, persones que lloen la tasca del govern municipal, votants decebuts i potencials nous votants que plantegen propostes de millor a l’acció política de l’Ajuntament de Barcelona. Aquest és el perfil de les persones que participen a la iniciativa Trobades amb l’alcaldessa, impulsada per l’executiu d’Ada Colau per “institucionalitzar” les trobades amb els veïns i no deixar que la inèrcia limiti la percepció de la ciutat que té l’executiu a allò que passa a Sant Jaume, segons paraules de l’alcaldessa.\nLes trobades se celebren cada 15 dies i aquest divendres ha estat el torn de la Dreta de l’Eixample, on Colau ha participat en una sessió a l’Escola de la Concepció. Les demandes exposades pels veïns han estat relacionades amb la neteja, el transport públic, l’habitatge, el sensellarisme, la seguretat o l’educació.\nLes respostes i els arguments de Colau han pivotat sobre tres eixos: les limitacions de les competències municipals, el seu passat com a activista i la insuficiència d’un mandat per aplicar totes les mesures desitjades. “Tu creus que nosaltres no patim quan hi ha un desnonament?”, ha preguntat l’alcaldessa a una veïna. “Cada dia d’aquest mandat m’he preguntat què podíem fer per defensar més el dret a l’habitatge des de la institució”, ha afegit.\nDurant la trobada Colau també ha adquirit alguns compromisos concrets. Alguns només afecten zones de la Dreta de l’Eixample, com la instal·lació de senyals de trànsit al voltant d’una escola o revisar el recorregut d’un autobús perquè els veïns el puguin utilitzar. Altres, tindrien repercussió sobre tota la ciutat, com el compromís de valor la creació d’una oficina per atendre casos d’assetjament immobiliari.\nEntre els assistents, persones sense llar, veïns d’un bloc adquirit per un fons voltor o persones al llindar de la pobresa han transmès a l’alcaldessa la seva preocupació pel que consideren la “crisi” de l’habitatge.\nEscridassada de Lagarder\nEntre les persones a qui colau ha escoltat hi havia Lagarder Danciu, el mediàtic activista sense sostre, que ha criticat durament la política de Colau en relació al sensellarisme i als serveis socials. “Vas prometre que els remunicipalitzaries i els has concedit a Florentino Pérez”, ha etzibat.\nEL discurs de Lagarder ha anat pujant de to i alguns assistents l’han fet callar i fins i tot l’han convidat a marxar. Al final, però, s’ha quedat, i Colau li ha respost. L’argument, que l’Ajuntament no tria adjudicar el servei a Clece, propietat de Pérez, i que en un mandat no es poden remunicipalitzar tots els serveis. “Nosaltres no veiem el nom dels aspirants al concurs públic i hem demanat a la Generalitat una llei que permeti prioritzar el tercer sector en l’adjudicació de serveis socials”, ha explicat.\nEl tramvia, “a prop”\nLa contaminació i la mobilitat en transport públic també han estat protagonistes de la trobada. Un dels assistents ha preguntat per la unió del tramvia a la Diagonal i Colau ha entomat el repte de respondre. “La unió està a prop”, ha assegurat.\nA banda del transport públic, els patinets elèctric o les bicicletes també han motivat algunes queixes.\nTraslladar la delegació del govern espanyol\nTambé hi ha hagut temps per propostes originals. Com la d’un representant dels comerciants del COR Eixample, que ha preguntat a l’alcaldessa si seria possible demanar a la Moncloa un trasllat de la seu de la delegació del govern espanyol a Catalunya, ubicada al barri. L’objectiu, matar dos pardals d’un tret. “Guanyaríem un equipament i els comerciants no patiríem tant els efectes de les manifestacions”, ha dit.\nI, evidentment, també s’ha parlat del pessebre a la plaça Sant Jaume. Una veïna ha agafat el micròfon per dir que primer el trobava horrorós però que ara li agrada. Una polèmica recurrent cada Nadal que, segons Colau, ja patia Pasqual Maragall quan era alcalde. “Un any va optar per tornar a posar un pessebre tradicional i li van ploure les crítiques igualment”, ha afirmat.\nHi ha queixes que, governi qui governi, seran recurrents en qualsevol mandat. D’altres, que afloren en moments puntuals i algunes que requereixen mesures urgents, no només per part de l’Ajuntament i que haurà d’entomar Colau o el nou alcalde o alcaldessa que lideri la ciutat el pròxim mandat.\nBarcelona, Les cròniques de NacióDigital, Societat, Trobades amb l'alcaldessa, Dreta de l'Eixample, Ada Colau, Barcelona\nColau és el candidat d'ERC, no l'Ernest Maragall. La borda intriga d'ERC ja és recurrent i ho empudega tot.\nPer Blai, nacionalista català. el 15 de desembre de 2018 a les 11:26\n¿Com s’entén que la Colau aconseguís ser alcaldessa gràcies als vots d’ERC, sabent del cert que és contrària a la independència de Catalunya? Per qui ens ha pres l’ERC? Ens obliga a pensar que l’únic que li interessa és fer de baldufa permanent de l’esquerra espanyola a Catalunya, de cara a fer amb ella nous governs tripartits.


Les mascaretes seran obligatòries des d’aquest dijous a partir dels sis anys – Comarques de Ponent\nLes mascaretes seran obligatòries des d’aquest dijous a partir dels sis anys\nLes mascaretes seran d’ús obligatori a partir d’aquest dijous en espais públics, tant tancats com oberts, sempre que no es pugui garantir una distància de seguretat d’almenys dos metres. L’obligatorietat de les mascaretes s’ha fixat a partir dels 6 anys, tot i que e’n recomana l’ús entre els 3 i els 5.\nEl govern espanyol ha publicat al BOE aquest ordre on concreta que la mesura contempla excepcions per raons de salut i també en algunes activitats en les quals, “per la pròpia naturalesa de les mateixes”, resulti incompatible el seu ús:\nEl Ministeri de Sanitat ha concretat que no serà obligatori portar mascareta per fer esport.\nPer la seva part, el Ministeri d’Interior preveu una primera fase d’advertiments on els agents podran alertar els vianants de la necessitat de portar mascareta, però també sancions administratives per la via de la Llei de Seguretat Ciutadana en el cas que la persona no atengui el requeriment. Les sancions lleus van de 100 a 600 euros; les greus, de 600 a 30.000, i les molt greus poden arribar a 600.000 euros.


1558 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1613 – 1614 (Vikram Samvat)\n1480 – 1481 (Shaka Samvat)\n4659 – 4660 (Kali Yuga)\nConstrucció del convent trinitari de Sant Bernat, a Alzira.\nOnda: Joan de Joanes enllesteix el "Retaule de Sant Antoni i Santa Bàrbara" de l'església de l'Assumpció.\nRiudecols passa a formar part de la Comuna del Camp.\nValència: Joan Timoneda publica El ternario espiritual.\n24 de febrer: Consagració de Santa Maria de Balaguer, la Noguera).\n18 de maig: Atac dels pirates turcs a Alcúdia.\nAjuntament de Ciutadella de Menorca, antic palau del governador àrab\n9 de juliol, Ciutadella de Menorca: Any de sa Desgràcia, assalt dels turcs a la ciutat.\n26 de novembre: Ferran de Lloaces i Peres és elegit 66è. President de la Generalitat de Catalunya.\nAlemanya: fundació de la universitat de Jena.\nFinlàndia: fundació de la ciutat de Pori.\nÍndia: Akbar el Gran conquereix la ciutat de Gwalior.\nItàlia: Giovanni Battista della Porta publica Magia naturalis, obra que parla de la càmera obscura considerada una de les precursores de la fotografia.\nPerú: fundació per Andrés Hurtado de Mendoza de la ciutat de Cuenca.\nRússia: refundació de la ciutat d'Àstrakhan.\nTurquia: construcció de la mesquita principal de Çankırı.\nVietnam: fi de la guerra civil que havia començat en l'any 1545.\n3 de gener, Kairuan, Tunísia: el reis Dragut de Trípoli ocupa la ciutat i n'expulsa els shabbiya.\n7 de gener, Calais, Pas de Calais, França: les tropes franceses ocupen la ciutat, l'última possessió continental d'Anglaterra, amb la qual cosa acaba definitivament la Guerra dels Cent Anys.\n22 de gener: Començament de la guerra de Livònia.\n24 d'abril, Maria I d'Escòcia es casa amb Francesc II de França.\n13 de juliol, Batalla de Gravelines, inici del final de la guerra entre el Regne de França i les Espanyes que es va perllongar des de l'any 1547 al 1559.\n17 de novembre: La mort de la reina Maria I d'Anglaterra propicia que la succeeixi la seva germanastra Elisabet I d'Anglaterra, filla d'Enric VIII d'Anglaterra, i comenci l'època elisabetiana. Elisabet es va fer càrrec d'un país dividit pels enfrontaments religiosos, polítics i nacionalistes. Un dels fets més destacats del regnat d'Elisabet I va ser la transformació d'Anglaterra, un país de majoria catòlica, en un país de majoria protestant.\n24 d'agost: Lluís Folc I de Cardona-Aragó Fernández, hereu al ducat de Sogorb, i al comtat de Prades i d'Empúries.\n19 d'agost, La Ferté-sous-Jouarre, França: François de Bourbon-Conti, noble francès, pare d'Armand de Borbó-Conti\n12 d'octubre, Wiener Neustadt, Arxiducat d'Àustria: L'arxiduc Maximilià d'Àustria, Gran Mestre de l'Orde Teutònic i Administrador de Prússia\nHaarlem, Holanda), Hendrik Goltzius, gravador, dibuixant i pintor neerlandès.\nCâmpia Turzii, Romania: Miquel el Valent, Voivoda (Príncep) de Valàquia, 1593 – 1601), de Transsilvània, 1599 – 1601) i de Moldàvia, 1600), considerat un dels primers precursors de l'actual Romania.\n25 de març, Gènova: Girolamo Doria, arquebisbe de Tarragona, 1533-1558). Elegit President de la Generalitat de Catalunya per als triennis 1539-1542 i 1557-1559, no prengué possessió del càrrec per la seva impopularitat en tant que estranger.\n17 de novembre: Pere Àngel Ferrer i Despuig, 65è President de la Generalitat de Catalunya\nPere Mates, pintor català considerat el millor representant autòcton de la pintura renaixentista a Catalunya.\n25 de febrer, Talavera de la Reina: Elionor d'Habsburg, infanta de Castella, princesa d'Aragó, reina consort de Portugal, 1518-1521) i reina consort de França, 1530-1547).\n28 de març, Malta: Bartolomeo Genga, arquitecte italià del Renaixement.\n18 d'abril: Hurrem Sultan o Roxelana, esposa de Solimà I el Magnífic.\n20 d'abril, Wittenberg, Alemanya: Johannes Bugenhagen, teòleg luterà que introduí la Reforma Protestant a Pomerània i Dinamarca.\n18 d'octubre, Cigales, Espanya: Maria d'Habsburg, esposa de Lluís II d'Hongria i neta de l'Emperador Maximilià I d'Habsburg i dels Reis Catòlics, germana dels emperadors Carles V i Ferran I del Sacre Imperi Romanogermànic.\n21 de setembre, Yuste, Espanya: Carles I d'Espanya i V d'Alemanya. Rei d'Espanya (1516-1556), i Emperador de l'Imperi Germànic (1519-1556).\n21 d'octubre, Agen, Regne de França: Julius Caesar Scaliger, escriptor, filòsof i metge francès d'origen italià.\n17 de novembre,\nLondres, Anglaterra: Maria I d'Anglaterra, Maria Tudor, reina d'Anglaterra i Irlanda (n. 1516).\nLondres: Reginald Pole, arquebisbe de Canterbury i cardenal de l'Església Catòlica.\nFontainebleau, França: Jean François Fernel, metge que introduí el terme "fisiologia" i primer científic que descrigué el canal medul·lar.\nParís, França: Clément Janequin, compositor francès del Renaixement, famós per les seves cançons populars.\nLuarsab I de Kartli, Tetritsq'aro, Geòrgia), rei de Kartli mort a la batalla de Garissi.\nNàpols, Itàlia: Giovanni Merliano da Nola, escultor italià, autor de l'obra renaixentista més notable dels Països Catalans: el mausoleu de Ramon Folc de Cardona-Anglesola, que es troba a l'església de Sant Nicolau de Bellpuig, Urgell).\nLondres: Robert Recorde, metge i matemàtic gal·lès que formulà el "signe igual".\nAmares, Portugal: Francisco de Sá de Miranda, poeta portuguès del Renaixement.\n↑ Soler, Jordi «Efemèrides». El Punt Avui, 17-11-2009 [Consulta: 7 gener 2014].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: 1558\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=1558&oldid=27827679»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 jul 2021 a les 07:01.


L'Erbaiuola Recanati Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nL'ErbaiuolaContrada Castelnuovo 61, Recanati, Recanati, Itàlia, 62019 - Veure al mapaExcepcional9,5Basada en40comentarisL'ErbaiuolaVeure més fotos"The homely atmosphere, the amazing breakfast pancakes, The l..."JacquiUnited KingdomPiscinaVeure més fotosVeure totes les 24 fotosExcel·lent ubicació 9,4Veure al mapa9,4Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Recanati, vosté es sentirà com a casa a L'Erbaiuola, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Recanati. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, nevera a cada habitació. Piscina exterior, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a L'Erbaiuola.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsarticles de tocadorcafetera/teteraempolles d'aigua de cortesiaassecador de cabellcalefaccióescriptoriMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el L'Erbaiuola de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


L’Ajuntament de Girona farà una prova pilot amb nematodes per tractar la plaga del tigre del plàtan - Ajuntament de Girona\nL'Ajuntament de Girona farà una prova pilot amb nematodes per tractar la plaga del tigre del plàtan\nEl tractament es durà a terme demà a partir de les 23 h als plàtans del carrer del Mossèn Joan Pons.\nL’Ajuntament de Girona farà demà a la nit una prova pilot per tractar la plaga del tigre del plàtan (Corythucha ciliata), que durant l’estiu genera moltes molèsties, mitjançant nematodes. El tractament es farà als plàtans situats al carrer del Mossèn Joan Pons. Tal com ha explicat el vicealcalde i regidor d’Associacions, Participació i Sostenibilitat, Eduard Berloso, “aquesta és una de les estratègies que l’Ajuntament està estudiant amb la voluntat de reduir els tractaments químics tant en els parcs i jardins com en l’arbrat de la ciutat”.\nAquest tractament és fruit d’un projecte de recerca desenvolupat a França que consisteix en aplicar una dissolució aquosa amb nematodes del gènere Steinernema sp, que penetren en qualsevol dels estadis mòbils (larves i adults) del tigre per les vies naturals. En condicions òptimes el tigre deixa d’alimentar-se i mor en un període de 48 a 72 hores.\nAquesta teràpia és totalment biològica, sense additius químics, i no té cap risc per a les persones, les plantes ni els animals. Si aquesta primera actuació dóna resultats positius, caldrà realitzar dos nous tractaments entre maig i juliol per actuar sobre les noves poblacions de plagues que puguin afectar els arbres provinents d’altres plàtans propers.


Les sèries per acabar l'any\nEl final de ‘House of Cards’ i la quarta entrega de ‘Narcos: México’, les produccions més esperades\n© L'actriu nord-americana Robin Wright interpreta Claire Underwood, la presidenta dels Estats Units.\nLes plataformes digitals com Netflix, HBO i Movistar+ preparen el debut d’‘Élite’, ‘Camping’ i ‘Arde Madrid’ per a l’últim trimestre de l’any. A les cadenes de televisió tradicionals, les novetats de ficció van arribar el mes de setembre, tot i que TV3 emetrà el primer capítol de ‘Si no t’hagués conegut’ el 15 d’octubre.\nEls amants de les sèries tenen grans cites aquesta tardor. I és que plataformes digitals com Netflix, HBO o Movistar+, caracteritzades per ser grans productores d’històries, preparen per a l’últim trimestre de l’any l’estrena de desenes de produccions. El mes passat, les cadenes convencionals de televisió també van presentar noves ficcions que coincidien amb l’arrancada de la temporada televisiva després de les vacances d’estiu. Les noves produccions que s’han incorporat en l’oferta televisiva espanyola són Presunto culpable a Antena 3, que narra la història d’un científic que torna al seu poble natal després del suïcidi del seu pare. Telecinco conta a Vivir sin permiso el canvi de vida d’un empresari gallec relacionat amb el narcotràfic quan li diagnostiquen Alzheimer i La 1 incorpora El Continental, un drama que es desenvolupa en una sala de festa dels anys 20 amb l’amor, l’ambició i la clandestinitat\ncom a protagonistes. A banda de la segona entrega d’Estoy vivo i la temporada 19 de Cuéntame cómo pasó. Com si fos ahir i el 15 d’octubre prepara l’estrena de Si no t’hagués conegut, la nova sèrie de la televisió catalana amb la col·laboració de Diagonal TV i del departament de Cultura de la Generalitat.\nAmb el servei a la carta, els usuaris poden consumir els continguts on i quan volen\nTanmateix, les ficcions més esperades aquesta tardor són, d’una banda, la sisena i última temporada de House of Cards, disponible a partir del 2 de novembre a través de Movistar+, en què Robin Wright agafarà el protagonisme com a presidenta dels EUA davant de l’absència de Kevin Spacey per les acusacions d’abusos sexuals.\nD’altra banda, la quarta temporada de Narcos: México, a Netflix, se situa a la dècada dels vuitanta a Guadalajara amb Diego Luna i Michael Peña com a actors principals.\nEl servei a la carta ha triplicat el nombre d’estrenes en quinze anys. Així mateix, els usuaris poden consumir els continguts on i quan volen, de forma que les empreses del sector de l’entreteniment com Netflix, del món de la televisió com HBO, del comerç electrònic com Amazon i tecnològic com Facebook, aposten per aquest model.


Arxius de Museu del Suro de Catalunya - Palafrugell - Ràdio Palafrugell\nMuseu del Suro de Catalunya – Palafrugell\nLa Setmana de la Ciència arriba al Museu del Suro\nAquest dissabte el Museu del Suro s’adhereix a la divulgació de la Setmana de la Ciència amb noves activitats i jornada de portes obertes. Es donaran a conèixer les propietats del suro, posant el focus en la sostenibilitat, una de les temàtiques d’enguany de la Setmana de la Ciència. Un any més el Museu del […]\nEl Museu del Suro renovarà l’exposició permanent al mes d’octubre\nFa mesos que s’està treballant amb la nova museografia en un taller i al mes vinent se’n farà la instal·lació. També s’està treballant per declarar la cultura del suro com a Patrimoni Cultural Immaterial de la Unesco. Aquest mes d’octubre el Museu del Suro renovarà la museografia de l’exposició permanent. L’anunci fa mesos que va […]