UJI Serveis Universitat Jaume I\n23/12/2020 | INVEST\nUNCORRELATED - Sistemes termoelèctrics sólid-líquid amb propietats no correlacionades\nPrograma específic: Future and Emerging Technologies (FET).\nTema: FETOPEN-01-2018-2019-2020 - FET-Open Challenging Current Thinking\nPaper de l'UJI: Coordinador\nInvestigador principal: Jorge García Cañadas\nNúmero de l’acord de subvenció: 863222 - UncorrelaTEd\nCalor per a generar electricitat\nMés del 60% de l'energia mundial es perd en forma de calor residual, la qual cosa representa al voltant de 15 TW d'energia. La recuperació del 10% d'aquesta calor residual superarà el que sumen la majoria de les fonts d'energia renovable actuals (energia solar, eòlica, geotèrmica i hidràulica). A més de la calor residual, les fonts de calor ubiqües com el sol o fins i tot el cos humà mateix es troben àmpliament a l’abast. Els dispositius termoelèctrics poden convertir la calor directament en electricitat amb un funcionament segur, net i respectuós amb el medi ambient. Es tracta de dispositius d'estat sòlid sense peces mòbils, que funcionen de manera fiable i que no requereixen manteniment.\nEl problema encara per resoldre de la termoelectricitat\nLa tecnologia termoelèctrica està limitada per la seua baixa eficiència, malgrat els grans esforços que s'han realitzat per identificar millors materials termoelèctrics. Una de les dues vies per a millorar el rendiment és la reducció de la conductivitat tèrmica, però aquesta ha assolit ja al seu límit (amorf), de manera que la segona via, la millora del factor de potència (FP), resulta crucial. Les estratègies actuals dirigides a millorar l’FP només han suposat una millora modesta, sobretot a causa de la interdependència adversa del coeficient de Seebeck (S) i la conductivitat elèctrica (σ), que produeix una disminució d'una d'aquestes propietats si s'augmenta l'altra. Aquest és un seriós obstacle a l’hora d’aconseguir l'aplicació generalitzada de la tecnologia termoelèctrica, atès que FP=σS2.\nUncorrelaTEd farà realitat el somni de trencar la correlació S-σ en introduir un nou paradigma en la termoelectricitat gràcies al seu vincle amb l'electroquímica, perquè s'utilitzarà un sistema híbrid dissenyat adequadament, format per un sòlid termoelèctric porós permeat per un electròlit líquid. El sòlid porós proporciona una baixa conductivitat tèrmica, mentre que l'electròlit interactua tàcticament amb el sòlid per ampliar l'FP. Els membres d'UncorrelaTEd ja han observat millores sense precedents en l'FP (35 vegades major) utilitzant un material amb poques propietats termoelèctriques. UncorrelaTEd té com a objectiu estendre aquestes millores a diferents materials (aliatges de tel·luri de bismut, òxids i polímers) amb propietats termoelèctriques d'última generació, la qual cosa podria donar lloc a una tecnologia extraordinàriament potent capaç de proporcionar un FP més de 4 vegades major que els materials d'última generació de baixa i mitjana temperatura (<150 °C).\nA causa de la gran disponibilitat de calor de grau baix, els resultats d'UncorrelaTEd es podran aplicar en molts sectors. Totes les màquines, des dels motors a reacció fins als microprocessadors, generen calor, igual que els processos de fabricació, els domèstics i fins i tot els biològics. Actualment, per exemple, el desenvolupament de la internet de les coses, que ens portarà a un nou concepte de societat (societat 5.0) amb beneficis sense precedents, està seriosament limitat per l'ús de bateries. La tecnologia d'UncorrelaTEd donarà lloc a sensors autoalimentats (per exemple, mitjançant calor corporal, gasos de fuita industrials, el medi ambient), que permetran prescindir de les bateries i dels costos de manteniment associats, a més d'evitar l'impacte perjudicial sobre el medi ambient. El sector tèxtil és un altre dels que permet la integració de materials termoelèctrics en dispositius de potència com l'electrònica implantable i els sistemes de vigilància sense fils en l'àmbit sanitari.


Introducción al servicio de videostreaming. Servei d'Informàtica Servei de Videostreaming\nIntroducción al servicio de videostreaming\nBiblioteca General - Sala Multimèdia Fragua\nSeu Alacant C. Sant Ferran - Saló d'Actes\nSeu Alacant C. Sant Ferran - Sala Polivalent\nEl Servei de Videostreaming de la Universitat d'Alacant s'encarrega de la difusió en directe (temps real) i a través d'Internet d'esdeveniments celebrats en qualsevol de les sales equipades a aquest efecte. Per a poder seguir una d'aquestes emissions, només has de tenir un ordinador connectat a Internet.\nTota la gestió del videostreaming, la pots fer des de l'eina de Campus Virtual, Vértice ( http://si.ua.es/vertice). Vértice té un gestor d'emissions en directe des del qual pots:\nsol·licitar l'emissió per internet d'un acte en directe.\nmodificar la informació d'una sol·licitud ja feta.\nconsultar l'estat de la seua retransmissió.\nen acabar la retransmissió, consultar les estadisticas de visualització, accedir a l'enregistrament de l'emissió o consultar l'històric de totes les seues emissions.\nA més, pots aprofitar les eines de catalogació i publicació que Vértice ofereix per a les emissions en directe de la mateixa manera que ho fa amb qualsevol altre material multimèdia de Vértice.\nAquest sistema et facilita la difusió d'un acte que s'emeta per Internet, ja que, si el marque com a "Acte públic", el gestor afig la Unitat de Comunicació de la UA a aquest procés i possibilita que es difonga a través dels canals de difusió que es gestionen des d'aquesta unitat, com ara notes de premsa, actualitat universitària o les xarxes socials en les quals participa (Facebook UA, Twitter UA ).\nPer defecte, totes les emissions marcades com a públiques es podran seguir des de:\nWeb de la sala des de la qual es fa l'acte: http://si.ua.es/videostreaming\nAgenda del servei de videostreaming: https://si.ua.es/va/videostreaming/calendari-de-retransmision-en-directe.html\nTambé pots publicar l'emissió per Internet en qualsevol dels portals que Vértice ofereix. Així tens l'avantatge que, quan s'acabe la retransmissió, la publicació continua sent vàlida, ja que passa a mostrar l'enregistrament de l'esdeveniment en compte de l'esdeveniment en directe. Per exemple, si publiques l'emissió en directe d'un congrés que organitzes en una de les teues pàgines de Vualà o de BlogsUA durant el transcurs del congrés, des d'aquesta publicació es podrà seguir el congrés en directe i en temps real. I, en acabar, la publicació mostrarà l'enregistrament del congrés.\nPer a acabar, quan es tanca l'emissió d'un acte per Internet, el sistema t'envia les estadístiques d'accés i visualització de la retransmissió. Això et proporciona una informació valuosa per a conèixer l'impacte que ha tingut l'emissió i també per a la planificació d'emissions futures.\nFinalitzat l'esdeveniment i si ho sol·licites, tindràs disponibles els enregistraments a través de Vértice.


La Nit del Tararot més reivindicativa, a la Festa Major de maig de Tàrrega | Ràdio Tàrrega\nLa Nit del Tararot més reivindicativa, a la Festa Major de maig de Tàrrega\n25 grups de cultura popular, vinguts de tot Catalunya, amb un total de 800 actuants • La Nit del Tararot se celebrarà el dissabte 11 de maig a les 22.30 h, a la plaça Major\nLa Nit del Tararot, l'espectacle de referència de la Festa Major de maig de Tàrrega i un dels espectacles de cultura popular més innovador del panorama català, comptarà enguany amb un guió reivindicatiu. La lluita per les llibertats i la força del poble seran claus per combatre les forces autoritàries del mal.\nPer dur a terme l'espectacle hi participaran tots els elements folklòrics de la ciutat i 25 grups vinguts d'arreu de Catalunya que hi participaran amb bestiari, gegants, diables, castellers i falcons. Entre ells destaquem dos dels elements de bestiari més grans del territori català, com és el Cavall dels Nebot de Riudoms i un Drac molt peculiar de més de 850 kg, així com un dels elements més antics que tenim a Catalunya, com és la Mulassa de Barcelona que enguany compleix 451 anys. En total, uns 800 actuants donaran forma a l'espectacle, que any rere any evoluciona i es reinventa.\nCom a novetat d'enguany, després de l'esperada pedregada, l'espectacle culminarà amb una breu cercavila amb inici i final a la mateixa plaça Major, per tal que tothom pugui gaudir de tots els elements actuants.\nLa Nit del Tararot se celebrarà el dissabte 11 de maig a les 22.30 h, a la plaça Major.\nLa Nit de Tararot és un espectacle de cultura popular que destaca en l'àmbit visual i sonor i on ressalta la participació del públic buscant la màxima interacció amb els elements actuants. Sota el fil argumental de la rivalitat històrica entre dos barris de Tàrrega, el barri del Carme i el de la Mercè, cada any es crea un espectacle teatralitzat, on els elements folklòrics targarins conjuntament amb les colles de cultura popular i bestiari convidats participen en la seva màxima expressió festiva. I tot plegat sota la batuta d'un pregoner que fa de fil conductor de l'obra. La Nit del Tararot ha estat guardonada amb un premi BEST de l'Agrupació de Bestiari Festiu i Popular de Catalunya.\nPresentació de la nova bèstia Cucafera\nL'Associació Guixanet ultima també aquests dies els preparatius de l'Eixideta, l'espectacle de cultura popular protagonitzat pels infants de Tàrrega, amb la participació directa de totes les escoles i entitats de cultura popular targarines. Durant la celebració, que s'obrirà amb la recuperada tronada, es presentarà el nou element de bestiari de Targalets. La bèstia és una Cucafera que serà qui acompanyarà el grup de tabals infantil de Guixanet en totes les seves sortides.


Rugby Club Els Senglars: L´Escola a Sant Cugat.\nL´Escola a Sant Cugat.\nEls Senglars petits es van desplaçar a Sant Cugat del Vallès aquest passat Dissabte on es celebrarà una Trobada d´Escoles. Els Senglars petits s´ho passar molt bé en la seva primera Trobada i van tenir la possibilitat de jugar contra clubs com el mateix Sant Cugat, l´Hospitalet, Tarragona, Cornellà,... Els Benjamins van ajuntar-se amb el Castelldefels formant un equip i els Alevins també tenia dos jugadors de GEiEG de Girona.\nEls Senglars petits es van adonar que tenen encara que millorar molt i van veure lo difícil que és guanyar un partit contra equips amb més rodatge.\nEls Senglars petits es desplaçaran a Tarragona en la próxima Trobada el Dissabte 10 de Març.\nQue bé m'ho vaig passar el dissabte amb els nens a Sant Cugat. Tot i que vam perdre, ens ho vam passar molt bé, i els vull felicitar a tots, ja que en cap moment ( bé, un o dos si ) van abaixar els caps.\nTambé agraïr el Castelldefels la seva col·laboració en l'equip de Benjamnins i el GEIEG pels reforços que ens van deixar: en Pere i en Rafa.\nTambé animar els jugadors de l'equip senior a assistir en aquestes trobades per animar els Senglars petits i poder disfrutar juntament amb ells d'aquest esport.\nI per acabar, posarem totes les ganes, perquè l'any que ve, una d'aquestes trobades es pugui fer a Torroella.\nAh si, m'oblidava. També donar les gràcies a en Jaume i a l'Oscar, ja que es curren els entrenos del nens, i ells van ser els que desde un principi han estat sempre amb ells. Felicitats els dos per la feina feta.\nFelicitats els Senglars nens per les ganes i el joc desplegat a Sant Cugat.\n24 de gener de 2007 a les 19:14


Escolta Espanya el clam d’un poble: INDEPENDÈNCIA #concertllibertat ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4084. Dimarts, 17 de juliol de 2018 07:50 h\nReferèndum sobre la independència Última actualització Dissabte, 29 de juny de 2013 19:15 h\n90.000 ciutadans “Tossudament alçats” amb Lluís Llach i tots els que hi ha participat clouen el #concertIndependència que omple d’inquietud la caverna mediàtica\nEspectacular mosaic al Camp Nou\nLluís Llach emociona el Camp Nou\nEl Camp Nou ple pel Concert per la Llibertat\nMuriel Casals parlant al Camp Nou\nANC, concertllibertat, Independència, lluís llach, òmnium\n01:51h Esclata el Camp Nou amb l'Estaca\n01:45h Manel Camp, Navil Mansour, Massyl Aita, Ramoncin, Ronza Ismael, Cor de la Integració i Manel Camp amb l'Estaca\n01:40h Maria del Mar Bonet a l'escenari amb Alè\n01:35h Ara a l'escenari Beth, Ivette Nadal i Bikimel amb Laura\n01:30h Des de Galicia Mercedes Peón "Com un arbre nu"\n01:25h Gorka Knör a l'escenari amb el Viatge a Ítaca (Més lluny)\n01:20h Cris Juanico surt a cantar Viatge a ítaca recordant que "tots els viatges tenen un final, però el més important és el que vivim".\n01:14h Gerard Quintana a l'escenari recorda tots aquells que ens han deixat abans d'interpretar I si canto trist amb Pascal Comelade i Xarim Aresté.\n01:09h Els Amics de les Arts, Pere Jou, Andreu Rifé, Joan Dausà, Jofre Bardagí i Xavier Baró surten a l'escenari amb crits d'independència per cantar No és això companys, no és això.\n01:02h L'Orfeó Català interpreta Campanades a morts\n00:52h Llach torna a pujar a l'escenari per interpretar Un núvol blanc\n00.39h Alessio Lega, italià, dedica la cançó a totes les lluites per la llibertat. Canta Abril del 74\n00.34h Marina Rossell, entre aplaudiments, regala al públic Que feliç era, mare\n00:29h Franca Massu, de l'Alguer, ha cantat Maremar i nena Venetsanou, de Grècia, Vaixell de Grècia.\n00:19h Miquel Gil toca El jorn dels miserables\n00:11h País petit de la veu de Lídia Pujol\n00:02h Gossos toquen Bressol de tots els blaus\n23:54h Gwen Perry i Gisele Jackson canten una versió anglesa de Que tinguem sort.\n23:48h Pastora surten a l'escenari per interpretar Tinc un clavell per a tu sense deixar-se de denunciar les retallades a la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.\n23:40h S'apaguen els llums del Camp. Lluís Llach surt a l'escenari. El camp l'iluminen els mòbils del públic que aclama el cantautor.\n23:34h Els castellers de Vilafranca aixequen un 3 de 9 amb folre al mig del camp. El públic els aclama.\n23:26h El Camp Nou aixeca les cartolines i es dibuixa un mosaic on es pot llegir "Freedom catalonia". Sonen els Segadors de la mà de l'Orfeó Català i la Cobla de Cambra de Catalunya.\n23:19h Casals: "al segle XXi ningú no pot prohibir un referèndum democràtic". "Quan avui sortiu d'aquests concert, aneu a buscar aquells que dubten o que no s'han plantejat encara la possibilitat d'agafar el propi destí sense por". "Sapiguem estar a l'alçada del repte que ens hem marcat" "No som aquí per buscar un somni, nosaltres som el somni, aquesta és la nostra força. Visca Catalunya".\n23:15h el públic es prepara per fer el mosaic i pugen a l'escenari les entitats organitzadors i col·laboradores del concert. Muriel Casals, president d'Òmnium Cultural, farà el parlament.\n22:55h La Companyia Elèctrica Dharma i la Cobla de Cambra de Catalunya interpreten La presó del rei de França. El públic s'aixeca i crida Independència a ritme de la música.\n22:48h El públic aclama Montserrat Carulla que surt a l'escenari recitant: "som i serem gent catalana tan si es vol com si no es vol"\n22:45h Maria del Mar Bonet i la Companyia Elèctrica Dharma ens regalen Què volen aquesta gent\n22:39h Quim Masferrer dóna les xifres d'assistència i diu que som més de 90 mil persones al Camp jugant un "partit oficial i no de costellada".\n22:37h El Camp Nou salta a ritme de Brams i onegen milers d'estelades.\n22:30h Apareixen els Brams a l'escenari per tocar-nos Vull per demà. Francesc Ribera, Titot, afirma: "la llibertat no serà completa si la nació no és completa" en referència als Països Catalans i afegeix que "tenim un exèrcit que es diu cultura i els nostres soldats són escriptors, músics, actors... i amb aquest exèrcit farem de la nostra nació una terra lliure"\n22:27h El públic crida Independència\n22:23h Cesk Freixas i Pau Alabajos surten a l'escenari. Alabajos diu que és un privilegi representar el País Valencià en un concert d'aquestes característiques, també cita Ovidi Motlló: "ja no ens alimenten molles, volem el pa sencer". Tots dos cantautors intepreten Al vent.\n22:20h Jordi Díaz diu que "l'únic reclam" que tenien avui els artistes al cap era tornar a casa per estar a la "nostra terra" i ha demanat una clam per tots els artistes que avui són aquí "sense cobrar ni un duro". El públic ha respost efusivament.\n22:17h el públic s'alça i comença a ballar amb Fermín Muguruza\n22:15h Fermín Muguruza crida "Euskal Herria i Catalunya, dos pobles, la mateixa lluita" acte seguit canta Gora Herria.\n22.10h Lluís Soler recita La veu del Montseny de Jacint Verdeguer.\n22.09h Vingut d'Alemanya, Theó canta Free Catalunya\n22:00h Mertitxell Gené crida "Visca els Països Catalans lliures" abans de començar a interpretar Escolta-ho al vent.\n21:52h Els dos gols del Camp Nou es saluden a crits de "eoeoeoe" mentre alcen les estelades.\n21:47h Mercedes Peón, vinguda des de Galícia, es presenta en la seva llengua i canta Ben Linda\n21:43h Sílvia Bel recita Deixeu-me dir de Miquel Martí i Pol i acaba cridant "Visca la tera liure!"\n21:42h El Camp crida "voti, voti, voti, espanyol qui no voti"\n21:40h Grup de folk , Vull ser Lliure on demanen el "referèndum ara mateix".\n21:32h El Camp Nou ovaciona Lluis Llach quan apareix a les pantalles gegants.\n21:28h Peret versiona Ella tiene poder i ara diu "Catalunya té molt poder".\n21:26h El Camp Nou es posa de peu dret per aplaudir Peret i crida Independència.\n21:17h El Camp Nou oneja mentre espera Peret per cantar l'Emigrant i Ella tiene poder.\n21:13h Màrius Serra recita el Sermó i defensa la CCMA. Amb ell el públic aclama "català a l'atac".\n21:05h Paco Ibáñez canta Como tú i s'acomiada cridant "Visca Catalunya".\n20:55h Anna Sahun recita El vell vestit de Joana Raspall\n20:51h Sabor de Gràcia interpreta Ningú no compren ningú\n20:47h Isona Passola i Ventura Pons reciten textos de Bertol Brecht.\n20:46h Dyango s'acomiada cridant "Visca Catalunya", el públic respon: "liure!"\n20:45h El Camp nou en peu per cantar amb Dyango la tornada de Boig per tu.\n20:40h És el torn de Pep Sala i Dyango, la primera ovació de la nit és per Dyango. Canten Boig per tu.\n20:36h Projecte Mut interpreta Jo tenc una enamorada\n20:30h Sopa de Cabra torna per cantar Camins al Camp Nou.\n20:28h Joel Joan preseta la samarreta de la cadena humana per la independència de l'11 de setembre i reclama que "el proper cop que omplim el camp nou sigui per celebrar la independència de Catalunya". Tot seguit recita La libertat de Joan Margarit.\n20:25h Matthew Tree reclama el dret a decidir dels nouvinguts i recita Futuribles catalans.\n20:22h Ara és el torn de Joana Serrat i Xavier Baró\n20:20h El Camp Nou clama Independència\n20:14h Andreu Rifé, Pere jou (Quart Primera), Joan Dausà i Enric Casasses canten Qualsevol nit pot sortir el sol mentre tot el Camp Nou els acompanya a la tornada.\n20:12h L'actiu Cristina Plazas recita Assumiràs la veu d'un poble d'Estallés\n20:10h Pascal Comelade, la Cobla de Cambra de Catalunya i Enric Casasses interpreten Sense el ressò del dring\n20:05h Crits d'independència i comença el Concert per la Llibertat al Camp Nou amb la Cobla de Cambra de Catalunya interpretant\nSardana Juny de Juli Garreta\n20:02h El Camp Nou s'anima i comencen les onades del públic\n19:57h El concert és a punt de començar, crits d'ndependència i els últims espectadors ocupen els seus seients. la zona del Camp des d'on es veu l'escenari és plena a vessar.\n19:35h S'anuncien les entitats que donen suport al Concert per la Llibertat.\n19:30h Cues per entrat al Concert per la llibertat i l'estadi comença a emplenar-se.\n1 de juliol de 2013, 21.57 h\nDIRECTE ! CAT Me agradaría publiques que deien els Periortistes Diaris de EUROPA de tot el Món sobre EL CONCERT PER LA LLIBERTAT . No es diu res al respecta i crec es algu que tindrien que saber he els Catalans vale .\n1 de juliol de 2013, 21.48 h\nEn tots els gran actes trobades ja coses molt ben fetes i altres no tan ben fetes en el CONCERT PER LA LLIBERTAT .. Va sobre Parlar de Palestina no tocada ni era el dia ni el lloc . Tampoc va esta bé portar a Ramoncin va portar problemas al Parlar en Castallà y cridar VIVA ESPAÑA . Per unaltre vegada cal pensar nomes en Catalunya en cap altra lloc Portar persones que siguin ben Catalanes que cantin en Català hi parlim en Català . Per aixo pudien be ... Llegir més\n1 de juliol de 2013, 21.12 h\n#114 Això només denota el racisme espanyol i el seu nul tarannà democràtic,si tu estàs en venda endavant.\nJoaquim G. Puigcerdà\n1 de juliol de 2013, 19.40 h\nOoooooooohhhh, estem a la ruina !!! segons en Bejota estem pitjor que la resta d'espanya. Aquests espanyolistes un xic burrus farien millor de cuidar-se d'industrialitzar la seva terra, en especial Las Hurdes i tantes altres zones deprimides, en comptes de fotre el nas en els afers de Catalunya, que els catalans hem demostrar saber gestionar molt millor que ells.\n1 de juliol de 2013, 19.27 h\nN.B.No hi a res a guanyar-hi i molt a perdre.No hi cap motiu objectiu pera fer troços l'Estat. Espero que sigui com al Qubec:res de res i la perdua de les empreses més importants.\n1 de juliol de 2013, 19.10 h\nEl concert va ser vibrant i de carn de gallina, però pot ser una mica massa llarg, però molt content de averi anat.\nLa única cosa negativa va ser l'estaca amb àrab i la proclama palestina, molts no cambregem amb la causa palestina a mes dona mala imatge de cara al exterior, sobre tot Israel i tota la seva àrea D'influència, cal enmirallarse amb països democràtics, no amb dictadures.\n1 de juliol de 2013, 17.19 h\nN.B. Amb la entrada al M.Comó s'acabaren els privilegis i xantatges a l'Estat.A veura quan os adoneu.\n1 de juliol de 2013, 13.23 h\nAra la Alegria dels Catalans I catalanes es la Selecció de Futbol del BRASIL que ban GUANYAR a la ROJA ban eliminar a ESPAÑA ,aquesta tambe es una bona noticia .\nPep Guardiola, Katalonien neuer Staat Europas .\n1 de juliol de 2013, 13.08 h\nVídeo on surt Guardiola explicant el procés d'independència als alemanys\nINTERNACIONALITZEM i difonguem vídeos com aquests.\n1 de juliol de 2013, 11.05 h\nEL CONCERT PER LA LLIBERTATFantàstic, insuperable!!! cada vegada veig més clar que la independència no te marxa enrera.\nENDAVANT CATALANS, TOTS, QUE ANEM AVANÇANT.\nNo son només els 90.000 del camp nou n'hi ha 90.000 mé i més i me´s gairabé tots.\nLLUITEM PER LA LLIBERTAT I PEL BENESTAR DELS CIUTADANS DE CATALUNYA QUE ENSS L'ESTAN ROBAN COM FA ANYS, ELS BORBONS I ARA ELS SEUS DESCENDENTS I ELS BUFONS QUE ESTAN SOTA EL SEU SERVEI.\nENDAVANT QUE JA HI ARRIBEM, ESTEM A LA PUJADA FINAL!!!!


BLOG DE L'ASSUMPTA: Relats estiuencs de la Carme (proposta de juliol) (Relats Conjunts)\nRelats estiuencs de la Carme (proposta de juliol) (Relats Conjunts)\nConeixia bé Barcelona. Era la seva ciutat. Allí havia nascut feia gairebé setanta anys i hi havia viscut fins que es va casar i va marxar cent quilòmetres al sud. Tot i així, hi havia tornat regularment, per tant, poques coses noves hi podria descobrir. Per això, davant la possibilitat del tour en helicòpter de dia o de nit, va triar de nit sense pensar-ho ni un moment. La vista de Barcelona plena de llums en la foscor sí que era una cosa nova per ella!\nVa tancar els ulls de forma instintiva, com si aquella experiència li fes una mica de por i, quan els va tornar a obrir, ja s’enlairava... Davant seu, com en un vídeo d’aquells que li agradaven tant, veia clarament les belleses que tant estimava de la Ciutat Comtal... la Sagrada Família, la Catedral, el Palau Nacional, ara Montjuïc, ara el Tibidabo, ara la línia de la costa...\nFinalment, quan es va treure les ulleres de realitat virtual, va agafar un mocador i es va eixugar les llàgrimes. Tot havia estat tan bonic abans de la guerra!\nEncara teniu cinc dies per participar!!\nEs tracta de fer un relat inspirat per la imatge de la foto i ja està! ;-)\nEscrit per Assumpta a 1:18:00\nMcAbeu 9 d’agost de 2016, a les 9:10\nNo m'esperava gens aquest final. És ben trist però m'ha semblat molt ben trobat. Un bon relat. Felicitats! :-)\nMcAbeu 15 d’agost de 2016, a les 9:15\nTorno per felicitar-te pel teu sant. Que passis un molt bon dia! :-)\nAssumpta 16 d’agost de 2016, a les 13:35\nGràcies, MAC!! per la felicitació del Sant i la del relat hehehe\nNo sé si hi has pensat però és probable que el nostre amic Wells hagi manipulat el meu subconscient portant-me a aquest final :-DD\nElfreelang 9 d’agost de 2016, a les 13:45\nbon relat que m'ha agradat molt Assumpta , un bon gir final...esperem que no sigui premonitori\nAssumpta 16 d’agost de 2016, a les 13:33\nEsperem que no!! :-)) És que estic llegint "La guerra dels mons" i m'ha influït una mica hehe\nCarme Rosanas 9 d’agost de 2016, a les 16:43\nMoltes gràcies, Assumpta, per aquesta participació.\nM'ha agradat molt el relat, la sorpresa final, encara que ben trista, està molt ben trobada.\nAssumpta 16 d’agost de 2016, a les 14:31\nGràcies CARME, per les teves paraules i per fer-nos treballar a l'estiu, que sinó ens posem molt mandrosos...\nAra, a pensar per la proposta dels cargolets :-))\nXeXu 9 d’agost de 2016, a les 17:00\nQuin gir! Tampoc me l'esperava aquesta, semblava un relat molt tranquil i nostàlgic, però aquest final ho canvia tot!\nAssumpta 16 d’agost de 2016, a les 14:32\nPobre Barcelona!! Destruïda pels marcians!...\nMenys mal que només és un relat! :-)))\nUn geni és un geni...\nRelats estiuencs de la Carme (agost).- Els cargols...\nRelats estiuencs de la Carme (proposta de juliol) ...


blocdenkbrota: Blanca Desvelada\n(a La Vilella)\nHeu anat mai a La Vilella, el teatre que hi ha al núm. 95 del Passeig de l'Exposicio, prop del Lliure i el Grec? Aneu-hi, s'hi fan coses molt interessants en aquest local que havia estat una fàbrica de sifons a principis del XIX. Però La Vilella no és només un teatre, sinó que és un espai on s'hi fa formació, investigació i creació. Dit això parlem del que he vist avui.\nBlanca Desvelada és una obra escrita i interpretada per Alejandra Jiménez-Cascón, una actriu sevillana que ara està radicada a Barcelona. Tècnicament és una mena de monòleg, però no, perquè hi pareixen una pila de personatges —més de dotze, em sembla— i l'acció passa en temps molt diferents. Fa de mal classificar, però tampoc ens cal. Hi surten la nena, la mare, la companya de presó, l'amiga, el nòvio, el taxista... i tots estan relacionats d'una manera o una altra. Hi ha dues històries entrellaçades en el temps i ni els seus personatges entenen perquè. Una dona pareix una nena en una presó dues setmanes abans de ser afusellada pel bàndol franquista, just acabada la guerra... La Blanca és una actriu que fa monòlegs còmics tot i que està permanentment enfadada, a pesar seu, possiblement pel conflicte que manté amb la seva mare... Tot molt complicat d'explicar i interessantíssim de seguir\nÉs una obra per deixar-se arrossegar per la seva emotivitat sense buscar-hi explicacions massa racionals, perquè el que compta és com et deixa la pell (de gallina) a cada nova entrada, perquè l'Alejandra és un monstre de la interpretació que sap el punt just de cada registre. Sota la direcció de Montse Bonet han treballat la dicció, els moviment escènic, la expressió corporal —algú coneix molt bé l'escola Jaques Lecoq de París—, els crits, els plors i la manera d'emocionar al públic. Una il·luminació de Natàlia Ramos, amb molts focus arran de terra han creat l'ambient adequat per cada moviment, i n'hi ha hagut molts. Te parts especialment dures, passant en qüestió de segons a altres de francament divertides, però el balanç final és el d'una obra aspre, inclement. Si no estigués tan ben feta, seria esgarrifosa. "Un relat que camina entre la por i el perdó, entre la desesperació i el somriure, entre la incredulitat i el desig, entre l'humor i la lluita contra els nostres propis monstres", he llegit en el programa. Ben cert, tan cert com que l'actriu s'hi deixa la pell per aconseguir tot això.\nLa Villella quasi plena i el públic ha aplaudit rabiosament convençut que ha vist una peça molt especial. Felicitats Jordi Pérez, director de la sala.\nPublicat per Josep M. Ribaudí a 2:04\nEtiquetes de comentaris: Alejandra Jiménez-Cascón, Blanca Desvelada, La Vilella, Montse Bonet\nAnònim 28 de març de 2015 a les 15:59\nAquest cap de setmana a la Vilella MADE IN ILVA, teatre corporal, de veu, de gest, de pensament, tot des d´Itàlia. Bona proposta!


Els consumidors no compren la perfecció més Martech Zone\nDissabte, agost 29, 2009 Divendres, juny 12, 2015 Douglas Karr\nUna de les transformacions més meravelloses que crec que han provocat les xarxes socials és la destrucció del perfecte marca. Els consumidors ja no esperen la perfecció ... però esperem honestedat, servei al client i compliment de les promeses que una empresa estableixi.\nEn un dinar de clients la setmana passada a Solucions Bitwise, El president i CEO Ron Brumbarger va dir als seus clients que Bitwise voluntat cometre errors ... però que sempre faran tot el possible per recuperar-se completament d’ells i mirar pels interessos del client. Hi havia força clients al voltant de la taula i la reacció no podia ser més optimista. Hi va haver un compliment unànime del servei d'atenció al client i el suport que van proporcionar els empleats de Bitwise.\nIMHO, els grans gestors de marques sempre solien fer un treball increïble mantenint la perfecció de la marca mitjançant missatges, gràfics i relacions públiques constants. Aquests dies han quedat enrere, però, ja que les empreses ja no poden controlar ni manipular les xarxes socials i el que diuen els consumidors i els clients. Els vostres clients tenen ara la clau de la vostra marca.\nAixò pot semblar aterrador al principi ... és possible que la vostra empresa pugui mantenir la seva perfecte marca viva. No us preocupeu. De fet ... atureu-lo. Esteu fent més mal a la vostra empresa intentant cobrir-ne les imperfeccions que anunciant-les al descobert. Totes les empreses tenen punts forts i punts febles i sempre els consumidors i clients esperen que es produeixin problemes. No són els errors els que succeeixen, sinó com es recupera la seva empresa.\nFins i tot en les valoracions i ressenyes de productes, aquest és el cas. Una valoració de 5 estrelles pot afectar les vostres vendes en lloc d’ajudar-les. A mesura que llegeixo ressenyes de productes, tendeixo a navegar directament cap a les ressenyes negatives. Tanmateix, no omet la compra. En canvi, en revisar els comentaris negatius, decideixo si són o no debilitats amb què puc conviure. Veneu-me un gadget fantàstic amb una documentació terrible cada dia. No llegeixo manuals de productes.\nQuan veig una valoració de 5 estrelles, normalment deixo la ressenya del tot i miro a un altre lloc. Res no és perfecte i vull ser informat de les imperfeccions. Ja no compro la perfecció. Ja no crec en la perfecció. En una presentació de comerç electrònic l'any passat, un important fabricant d'electrònica va dir que les revisions perfectes sovint perjudiquen les vendes dels seus productes. Tampoc ningú creu en la perfecció.\nPot semblar il·lògic, però és possible que vulgueu comercialitzar els vostres punts forts i admetre plenament els vostres punts febles si voleu augmentar les vendes, establir expectatives i poder complir-les. Un client feliç no és un client amb un producte perfecte ... és un client que està satisfet amb la vostra empresa, el grau d’execució i, sobretot, el grau de recuperació dels vostres errors o fallades.\netiquetes: 5 estrellesvaloracions dels consumidorsressenyes dels consumidorscomentaris dels clientsopinionspuntuacions en estrelles


233 · Per Sant Gregori\n10.1.2018 | 3,29h | 12,1km | 225mts\nGuia: Rossend Sellés. Josep Carrillo, Tomi Rodríguez, Esther Cojo, Xavier Domènech, Ímma Aymerich, Miguel González, César Milián, Francesca Fradera, Francesc Parera, Montse Dalmau, Pep Palo, Assumpta Duran i Quico Villà.\nReprenem la temporada després del descans nadalenc. Ho fem suaument caminant pel trajecte de les fonts de Sant Gregori, a les terres gironines, al nord del Gironès, més concretament a la part baixa de la Vall de Llémena.\n“La Vall de la Llémena és una subcomarca emmarcada en la conca fluvial de la riera de Llémena. Administrativament pertany en gran part a la comarca del Gironès excepte, aproximadament, el primer terç de la vall que és situat dins la comarca de la Garrotxa. Els municipis a què pertany són: Sant Aniol de Finestres, Sant Martí de Llémena, Canet d'Adri i Sant Gregori.\nLa seva situació la defineix com un dels conjunts orogràfics més orientals de la Serralada Transversal catalana. Les unitats físiques que engloben aquesta subcomarca són, òbviament, la vall fluvial pròpiament dita i el conjunt de serralades i massissos muntanyosos que l'envolten; el conjunt té una orientació nord-oest/sud-est i abraça aproximadament una extensió de 185 km². D'origen fluvial clàssic (erosió i sedimentació), se situa entre les cotes 100 i 500 d'altitud. Geomorfològicament es divideix en tres segments:\nEl primer segment aniria des del poble de Sant Aniol de Finestres fins al Pla de Sant Joan. El segon segment tindria els extrems entre el Pla de Sant Joan i Ginestar. El tercer i últim segment es correspondria amb el que es coneix com a pla de Sant Gregori, una extensa planícia al•luvial interrompuda pel sud pel pas del riu Ter on hi desemboca la riera i que transiciona cap a l'est amb el pla de Domeny i la ciutat de Girona. Cal destacar que al llarg de tota la vall s'hi poden trobar rastres d'activitat volcànica de, com a mínim, 40.000 anys d'antiguitat.\nLes diverses formacions muntanyoses que envolten la vall formen part dels contraforts més orientals de la Serralada Transversal. Són totes majoritàriament de tipus calcari amb petites agrupacions de pedra magmàtica.\nA causa de la seva ubicació, més enllà de la Depressió Prelitoral Catalana, la seva orientació i, sobretot, a causa del congost central presenta dues variants climàtiques diferenciades: per una banda a tota la vall baixa i gran part del congost s'hi veu un clima mediterrani amb certa influència continental, mentre que la vall alta es distingeix un clima més aviat proper al continental humit.\nPel que fa a la distribució i tipologia de la vegetació, guarden un fort paral•lelisme amb aquestes variants climàtiques: així en el pla de Sant Gregori hi detectem boscos típicament mediterranis amb una gran presència de pi pinyoner i alzina surera i de la característica vegetació de ribera al voltant de la riera (plàtans, oms, etc.), a més del clàssic sotabosc arbustiu (amb predomini del bruc) i abundants plantes aromàtiques propi d'aquests climes.\nEn general es tracta d'un territori amb poca població: la mitjana de densitat no arriba als 20 hab./km². A més la seva distribució és molt desigual, ja que més del 60% de la població es concentra en la quarta part més baixa de la conca de la Llémena, és a dir: al poble de Sant Gregori i els seus voltants. El sector dominant a la vall és l'agrícola encara que amb diverses especialitzacions zonals. Hi ha explotacions ramaderes a la vall alta. També cal destacar certa activitat d'extracció i embotellament d'aigua de deu concentrada a Sant Aniol.\nDestaca també un incipient desenvolupament del turisme en tota la vall gràcies a la creació i consolidació d'una oferta, no abundant però si variada, centrada sobretot en l'hostaleria de caràcter rural i la restauració amb alguns establiments molt apreciats a Girona i que fins i tot comencen a ser reconeguts a Barcelona”. (Viquipèdia)\nDeixem els cotxes a l’Espai la Pineda, al costat de a zona esportiva, on hi ha un ampli aparcament. L'Espai la Pineda és un equipament municipal de Sant Gregori centrat principalment en l'àmbit cultural. Es va inaugurar l'any 2008, des de llavors ha acollit espectacles de diferents formats i temàtiques. L'equipament depèn de l'àrea de cultura de l'Ajuntament de Sant Gregori i manté una programació cultural al llarg de l'any amb diferents espectacles: teatre, concerts, màgia, animació infantil, etc... Dins l'equipament hi ha diverses sales on s'hi realitzen activitats regulars o puntuals al llarg de l'any.\nSeguim la ruta de les fonts. Una vegada travessat el pont sobre el Llémena, continuem pel camí immediat en direcció esquerra, el qual ens permet resseguir de molt a prop el riu. De fet, aquest camí ens porta fins a l’aiguabarreig de la riera de Llémena amb el Ter, tot travessant la Devesa de Can Prat. L’aiguabarreig és el punt on s’uneixen, en aquest cas, una riera i un riu, la riera de Llémena, que neix a la Serra de Finestres, amb el riu Ter.\nLa riera de Llémena recorre tota la Vall de Llémena, des de Sant Aniol de Finestres, passant per Sant Esteve de Llémena, Sant Martí de Llémena, Llorà, Ginestar i fins a Sant Gregori. En el seu recorregut troba diferents afluents, un dels més destacats és la Riera de Canet. Així mateix com característiques gorgues motiu d’històries i llegendes.\nAquesta confluència de cabals fa d’aquest indret un lloc d’una important biodiversitat i especial per a l’observació de fauna. Destaquem el salze i el pollancre com a vegetació de ribera, el bernat pescaire, el blauet i el martinet de nit entre les aus, carpes i barbs entre els peixos i granotes i gripaus entre els amfibis.\nContinuem pel camí que segueix cap a la dreta paral•lel al Ter i que ens porta a trobar el camí que creua el riu a través del pas de la Pilastra fins a trobar la carretera asfaltada. Seguim per la carretera fins arribar a una bifurcació, tot just davant del pas de la barca amb Bescanó, que seguirem a la dreta. Per aquest mateix camí, ja a l’interior d’un bosc d’alzines i roures, arribem a la font d’en Coromines. Es tracta d’una font ferruginosa i picant, que porta una gran quantitat de ferro i carbonats , i per aquest motiu, la seva aigua presenta una coloració vermellosa. Està situada dins d’un edifici que antigament va ser una planta embotelladora d’aigua, però que avui en dia està en estat ruïnós i només resten les quatre parets. Esmorzem i fem la foto de grup del dia a més d’una selfie “made in” Rossend.\nSeguim pel camí que s'enfila al costat dret, fent algunes fortes marrades, fins que trobarem el camí de l'Argelaguet o de Sant Grau. En aquest punt, caldrà travessar el camí i agafar un corriol que passa just a tocar de can Clarà. Seguim aquest corriol de baixada, resseguint un bon tram de la tanca, per anar finalment a la font del Raig situada en un paratge ombrívol, i de les tres fonts, és l’única que no és ferruginosa. Molts veïns de Sant Gregori consideren que és una aigua molt bona i sovint s’hi desplacen per omplir-hi ampolles o garrafes. És un lloc ideal per parar-hi a descansar i, potser, fer-hi un mos, ja que compta amb unes taules i bancs de fusta per poder asseure’s. Avui no raja, però!\nL'itinerari continua des de la font per un camí accessible als cotxes que arriba fins a un camí asfaltat. Un cop aquí, primer caldrà baixar a la dreta i després tombar a l'esquerra, prosseguint per la carretera que passa a tocar del castell de Sant Gregori. Aquest edifici gòtic del segle XIV també és interessant d’observar. Es tracta del Casal del Margarit, que va tenir un paper destacat en la guerra del Remences. (avui, lloc d’esdeveniments amb càtering)\nSeguim la carretera fins arribar al veïnat de l’Església. L’església de Sant Gregori és d'una nau, amb creuer de grans dimensions i capçalera amb tres absis, dels quals se'n conserven dos, amb decoració d'arquets llombards a l'exterior. Al segle XVI s'hi construí el cor, i al XVII les capelles del Roser i del Sant Crist, a més del campanar, sobre el creuer, de torre de planta quadrada de dos nivells i coronament piramidal. Al segle XVIII es construí la sagristia i s'allargà l'edifici per ponent, amb la construcció de les noves capelles del Sagrat Cor i de Sant Andreu, el comunidor i la façana actual. Durant les restauracions interiors de l'any 1984 s'hi van trobar tres lipsanoteques de fusta amb relíquies i documents dels segles XI a XIV, entre els quals les actes de consagració de l'església. Darrera, hi ha una creu de terme gòtica, del segle XV, destruïda l'any 1936 i reconstruïda posteriorment. L’any 1998 es va restaurar l’exterior de l’església.\nPassem, ben bé, pel costat de l'església parroquial i continuem seguint el camí que condueix cap al cementiri, deixant-lo a mà esquerra, per agafar el camí de Sant Grau que ens haurà de portar fins a la font de can Verdaguer. És coneguda popularment amb el nom de Font Groga (fent referència a la seva coloració) o Font Picant, pel gust de la seva aigua que, a més de ser molt rica en ferro, també presenta un alt contingut en carbonats i bicarbonats. Aquest darrer element de l’aigua també fa que s’hi puguin trobar travertins. La font està situada enmig d’una arbreda de roures i alzines, i el rierol vermell que produeix acaba en una zona d’aiguamolls molt curiosa.\nDamunt la font hi ha el mas de Can Verdaguer que és un monument del municipi de Sant Gregori protegit com a bé cultural d'interès local. Tornem enrere fins tornar a recuperar el camí asfaltat. Aviat, però, a la nostra esquerra, descobrim la resclosa de Can Verdaguer “d'on neix el canal que passa per "El Molí" i rega les terres. En la documentació del mas consta que al segle XVIII ja funcionava i era feta a base de feixines i estaques de fusta que avui encara es poden veure. Entre els anys 1940-1950 la resclosa de Can Verdaguer fou substituïda per una feta d'obra ferma de fàbrica i pedra, actualment enderrocada.” (Viquipèdia)\nLa resclosa de Can Verdaguer es troba situada a la riera de Llémena. Una construcció de pedra al costat de la resclosa serveix per donar pas a l'aigua a través del canal de la Comunitat de regants de Sant Gregori. Des de la seva construcció ha servit per regar els cultius pròxims a aquesta canalització que recorre part del municipi de Sant Gregori des de la zona del veïnat de l’Església fins a l'Argelaguet.\nAnem seguint el riu i ben aviat ens trobem al mig d’un espai ple de tancats amb construccions pobres i maldestres, plens de ferralles, cotxes, camions, roulottes, plàstics, etc. Sembla uns magatzems de material de tria abans d’anar al drapaire dins una urbanització casolana. Arribem al Molí, que avui és un restaurant, i continuem seguint el camí paral•lel al riu que ens porta a L’Espai la Pineda on tenim els cotxes.\nAvui tres dels nostres guies estan malalts: en Quico Costa amb lumbàlgia, en Fermí amb grip i en Pep Saleta amb la clavícula trencada No és massa bon començament d’any però els desitgem que es recuperin aviat.


El TOP TEN del Sant Pau | Col·legi Sant Pau Apòstol - Tarragona\nEl TOP TEN del Sant Pau\nAquest torneig es centra en quatre modalitats del món de l’Atletisme\nEn l’etapa escolar és el moment més propici per transmetre als infants la importància de l’activitat física i les repercussions que tindrà en la salut la resta de les seves vides. A l’escola hi ha molts moments on els nostres alumnes poden gaudir de la pràctica esportiva però és sobretot en les sessions d’Educació Física on s’intenta desenvolupar al màxim les seves capacitats, potenciant valors i hàbits saludables.\nUna de les activitats que portem a terme des de fa ja molts anys, concretament des del curs 1994-95 i dins l’àrea d’Educació Física, és el TopTen, una competició interna d’Atletisme dirigida a l’alumnat des de Tercer de Primària fins a Batxillerat.\nAquest torneig es centra en quatre modalitats del món de l’Atletisme: la cursa de velocitat (50 m llisos), el salt de llargada, el llançament de pes i la cursa de 4 voltes (1064m aproximadament). El dividim en dos fases: en la primera i durant les sessions d’Educació Física, els alumnes fan les proves i es registren totes les marques i en la segona, les finals, només participen els deu millors de cada prova. El dia de les finals és un dia molt especial i esperat per tothom, els nervis estan a flor de pell i es respira un ambient de competivitat i alhora de companyerisme.\nEl TopTen ens ajuda a transmetre als nostres alumnes que és imprescindible acceptar els altres i reconèixer l’esforç de tots i sobretot a aprendre a competir de manera positiva. Com tota competició significa, acceptar la victòria i la derrota.\nPer últim, afegir que si algun alumne bat el rècord d’alguna de les proves rep una medalla commemorativa i que a la nostra web es pot consultar l’històric de les deu millors marques de cada prova. Si ets exalumne, potser no ho saps, però encara podries estar dins del TopTen. No dubtis a consultar l’històric, potser t’emportes alguna sorpresa!


Relat "Hem perdut el vol? "\nInici > detall del relat: Hem perdut el vol?\n- 1460 Lectures\nHem de seguir caminant, en aquests camins i en aquesta direcció, que ens dicta la societat, suportant cada dia més llast?\nAquestes càrregues imposades en aquesta convivència, priva de no poder ser un mateix, el nostre ésser ja ha dit prou. Què pretenen?\nEns empenyen a una autodestrucció, a no tenir uns valors propis, privant-nos de les més simples conductes humanes ancestrals, havent d'adoptar una actitud passiva i conformista, ni a poder ser amo de les pròpies idees i decisions.\nNo vulguem ser una càrrega, tot ajuntant-nos al carro d' aquestes masses humanes, exasperades per poder tenir un lloc millor en aquesta societat ."De què"...?\n!Qui no voldria tornar a ser lliure de tantes obligacions i poder ser un mateix, tot deixant el llast imposat, per poder aixecar el vol i poder volar sense traves ni tabús, anar allà on el vent ens porti i poder arrelar en pau i tranquil·litat.\nNo haver de mostrar qui som amb un tros de paper acreditatiu, tot fent dubtar de la nostra credibilitat.\nLa paraula donada no té perquè ser motiu de dubte ni esdevenir engany per poder-nos identificar d'on som i qui som.\nVull mostrar el meu rostre sense màscares, per sentir l'esperit lliure, cap condició imposada ens ha de fer baixar el cap, tindre llibertat i poder ser un mateix fugint d'imposicions, que poden fer enterbolir la ment i el nostre camí.\nQue no vulnerin més els nostres drets, perquè jo dono i molt més per lo rebut, i si em quedo com ara estic, que no m'empenyin per donar una passa més.\nNo vull res manllevat, per no deure res.\nDonaré les gràcies a aquell que s'ho mereixi.\nTreballaré per mi i per ajudar als meus, i si algú ho necessita tampoc li negaré.\nDe tot el que em rodeja i mi trobi bé, amor donaré, la terra, l'aire el mar me l'han donat amb escreix i no m'han demanat res.\nLa mare naturalesa, tal com la cuidis et donarà.\nLa terra en el blat l'ha fet germinar, l'aigua l'ajudant, i el sol l'ha fet créixer més una daurada espiga, el seu blat.\n--- Aquesta és la veritable religió, la terra és la mara l'aigua al pare i el sol al meu deu. ---\nNo voler ser mai esclaus de doctrines ni banderes, busquem els ideals per estar en equilibri, i una convivència en els nostres i a l'entorn.\nNo tanquem portes ni finestres eliminem tanques que barrin el pas.\nTothom és benvingut, respectem ideologies i costums, però que no ens malmetin la nostre terra ni vulguin imposar creences i maneres de fer d'altres indrets.\nSom humils i orgullosos, però suficient valents per defendre lo nostre.\nNo implora comprensió ni perdó, allò que és de justícia ben entesa.\n--- La justícia està feta per homes.\nPerò la implantaran uns altres.\nL'executarà la força.\nUns altres l'interpretaran... a condició de què? --- ("Millet?")\nSomni de natura.\nEnveja en don aquet lloc, on es respira pau i tranquil·litat, als arbres la herba un rierol tots convivint en harmonia en aquest apartat del prat.\nNo siguem llecs per obviar les més elementals lliçons, respectem la naturalesa que gracies a ella hi han pogut viure generacions darrera generacions des de que al món\nes món, als nostre avis varen aprendre dels besavis, nosaltres dels pares,als nets i futurs arribats, "no ho se", si és que als hi queda natura?\nElla sap la manera de regenerar-se, no necessita decàlegs ni arbitris, simplement temps al temps, no et demanarà res simplement demana que nosaltres no la malmetem.\nSIGUEM NOBLES AMB NOSALTRES MATEIXOS, COM LA HERBA QUE ES SACRIFICA AMB LES NOSTRES PETJADES.\nFaig camí cada dia, recorrent-los amb porten a bon port.\nEls camins són rectes, solsament jo els puc desviar en fi de bé o em puc equivocar.\nM'esforço en senyalar-los bé no fos que un altre el confongués.\nPer una vida millor, no vull mirar darrera veient la brutícia que ha quedat, m'esforço per agafar aire nou i allunyar residus vells.\nNo vull haver de recordar més les traves ni els lligams. Fugir abans de tornar a pagar un preu excessivament car per conviure en aquell món que deien, societat i solidaritat,\n"per a qui", jo no vaig demanar carreteres asfaltades ni medis de locomoció.\nTals canvis han malmès el paisatge, barrant el pas a tot ser que a peu hi transitava, ja\nm'estava bé tal com abans ens desplaçàvem d'un indret a l'altre recorrent-los amb\ncarro, a cavall o a peu, al temps era vida, i no com ara supeditats a un "crono".\nAquests últims darrers anys l'evolució de la tecnologia ha prosperat en benefici de tots,\ndiuen que ha portat l'estat del benestar, "a quin preu...i en quins llocs...?"\nSi... un gran pas a la medicina, han radicat virus, infeccions, però quants més n'ha fet venir?\nSi... tenim més longevitat de vida, "s'ha millorat la seva qualitat".\nSi els darrers anys de la teva vida te'ls passes "medicat" en una llar d'avis, perquè els fills no et poden cuidar, prou feina tenen ells tingué que treballar per poder subsistir.\nPerò jo segueixo endavant fent camí, tot tirant engrunes de pa per si algú em vol seguir.\nBenvingut serà i el camí més curt es farà.\nJosep Montserrat 1/10/09\nmontserrat tafalla rigol | 01-07-2010\nM'agradaria poder dir que no tens raó. Malauradament ent tens i molta.\nCertament la natura es regenera sense necessitat d'ajuda. Nomès cal que la humanitat deixi d'atropellar-la.\nTots en veiem immersos encara que no ho busquem en una societat que ens omple de normes, convencionalismes, "costums". Viure en un estrat social determinat ( qualsevol ) i no seguir-ne les normes, és el primer pas perqué et titllint de "bitxo rar".\nHe respost al correu que m'has escrit. Mira que no hagi anat a parar a la carpeta de correo indesitjable. Passa de begades.\nParaules que ressonen![Ofensiu]\nEls sentits, aclaparats per allò que la societat dicta, van perdent, a poc a poc, autonomia i sensibilitat; la nostra conducta esdevé una peça més de l'engranatge establert.\nEl teu relat, Josep, és un bell cant a la llibertat que ha de tenir l'ésser humà i a la bellesa que ens ofereix la natura.\nDir les coses pel seu nom[Ofensiu]\nNaiade | 05-11-2009 | Valoració: 10\nHe llegit el teu relat amb una gran admiració, compartint les teves inquietuds, les teves queixes, els teus desencisos.\nQue li fan/ fem a la natura que poc a poc es va perdent per donar pas a un món d'asfalt on res té sentit i ens fa malviure fins el final. Jo també enyoro i cerco aquell altre món fet d'arbres, flors , fonts brolladores, camins de terra que ens endinsen a aquest món que estem perdent pel mal us que molts en fan. Hem de lluitar, encara que tan sols comencem a fer-ho amb escrits, on marquem les nostres angoixes, els nostres desitjos. Potser així trobarem més companys que s'uniran al nostre sentir i junts aconseguirem aturar aquest caos on ens volen submergir.\nUna abraçada plena d'admiració\nHola Josep, [Ofensiu]\nNúria Niubó | 22-10-2009\nEl teu cant a la natura i a la vida és molt emotiu. Avui en dia el temps passa tant de pressa , ho tenim tot tant cronometrat que gairebé no ens queda temps per "VIURE"\nLes poques estones que gaudim recreant-nos en observar el que ens envolta encara ens preocupa per perdre aquell temps.\nAvenços i aparells ens transformen a nosaltres i al nostre planeta. Encara recordo la meva mare quan em deia que abans l'home anava al ritme de la natura. No se pas que deixarem per les futures generacions, Ara es parla molt del Medi Ambient, cal tenir esperança.\nUn bon relat que posa el seu granet de sorra per sensibilitzar-nos.\nGràcies pel teu comentari als meus haikus, no hi tinc massa pràctica en fer-ne, ja veus sóc atrevida.


Impressió de photocalls a Tarragona - Bou\nImpressió de photocalls a Tarragona\nA GRUPBOU podem imprimir el photocall que desitgis, podem imprimir-lo des de petites dimensions fins a grans dimensions, en diferents materials, amb els colors que es desitgin i des d’una unitat fins a diverses d’elles.\nQuè són els photocalls?\nEls photocalls son elements decoratius que s’utilitzen en celebracions i esdeveniments, amb la funció de que els assistents que hi acudeixin puguin fer-se fotos i crear records.\nEn quins llocs es poden col·locar?\nEsdeveniments corporatius: l’objectiu dels esdeveniments corporatius és oferir un ambient diferent i agradable per a les diferents persones que hi acudeixin, per tant, el photocall facilita molt la feina de promoure la teva marca.\nFestes: amb aquest element és molt fàcil difondre la teva empresa, ja que molta gent s’hi farà fotos, les compartirà i es convertirà en un element representatiu.\nBodes: en un dia tant especial, un photocall és perfecte per crear records, ja que serà un lloc ideal per fer fotografies.\nAniversaris: tenir un photocall en aquesta ocasió pot ser de lo més creatiu i divertit, i així tenir grans records d’aquell dia.\nDe quins materials es poden fer?\nPoden estar fets de diferents materials, com per exemple:\nForex: és un material plàstic PVC perfecte per fer panells\nLona: opucen molt poc espai a l’hora de guardar-lo i és un material molt resistent, pel que es pot reutilitzar moltes vegades.\nFoam: és un material molt lleuger i fàcil de muntar, encara que és poc resistent.\nPanell de cartró niu d’abella: és un material molt lleuger i resistent, tot i que difícil de guardar si és de grans dimensions.\nA la impremta a Tarragona, ens encarreguem de crear i imprimir el millor photocall per al vostre esdeveniment. Fem tot tipus d’impressions de gran format com per exemple: lones, pancartes, vinils, pósters… A més, disposem d’un servei de disseny gràfic que us pot ajudar i assessorar en qualsevol dels vostres projectes. Si voleu més informació, no dubteu en posar-vos en contacte amb nosaltres.


La premiada exposició 'Jo em rebel·lo, nosaltres existim' s'instal·la al Celler - Cultura - Rubí TV\nLa premiada exposició 'Jo em rebel·lo, nosaltres existim' s'instal·la al Celler\nLa mostra dóna veu a artistes, pensadors i activistes sovint silenciats\nEl Celler de Rubí inaugura aquest divendres l'exposició col·lectiva Jo em rebel·lo, nosaltres existim, concebuda per l'escriptor Martí Sales i el director de la Fundació Palau, Pere Almeda, amb l'objectiu de donar visibilitat a artistes, pensadors i activistes sovint silenciats i censurats en altres espais. La mostra arriba a la ciutat com a part del Programa d'exposicions itinerants 2015-2016 del Departament de Cultura.\nJo em rebel·lo, nosaltres existim abasta diferents disciplines, com ara la fotografia, el vídeo o les instal·lacions. A través d'aquestes expressions artístiques, l'exposició pretén sacsejar consciències, mostrant el treball i la crítica de milers de ciutadans compromesos amb una societat més digna i justa.\nEl públic de la mostra tindrà ocasió de veure-hi projectes de 26 autors, entre artistes, pensadors, activistes, col·lectius i organitzacions. Entre les temàtiques que s'hi tracten, destaquen algunes que susciten un fort debat social, com per exemple els desnonaments o les actuacions de les unitats antiavalots dels Mossos d'Esquadra.\nEl Celler de Rubí serà la primera seu d'aquesta mostra, guardonada amb el premi a la millor exposició d'art contemporani de l'any 2013, concedit per l'Associació Catalana de Crítics d'Art (ACCA). Jo em rebel·lo, nosaltres existim es podrà visitar a la ciutat fins al 10 de maig i després iniciarà una itinerància que la portarà a Tarragona, Terrassa i Cornellà.\nEl Celler ha iniciat aquest mes de març la seva nova programació d'activitats, formada per una trentena de propostes adreçades a tot tipus de públics i que s'emmarquen en els dos grans eixos d'aquest equipament: la història i les tradicions locals, i la cultura contemporània.\nEntre les activitats previstes, tornen a destacar les exposicions. A banda de la mostra de la Fundació Palau que s'inaugura aquest divendres, també es podrà veure al Celler Ignasi Marroyo i amics: retrats, que clourà la sèrie d'exposicions d'homenatge al fotògraf rubinenc programades en altres espais de la ciutat, entre el 15 de maig i el 29 de juny.\nTambé s'ubicarà en aquest espai una altra mostra fotogràfica, en aquest cas dedicada a l'escenògraf Fabià Puigserver, entre el 22 de maig i el 14 de juny.\nA més, el Celler acollirà la 1a edició del Peacock Rubí Art Festival, una mostra d'art contemporani oberta a artistes emergents de diferents disciplines. El festival tindrà lloc a la tardor però els creadors interessats a participar-hi ja poden obtenir-ne informació més detallada a través del web peacockrubiartfestival.wordpress.com o de l'adreça de correu electrònic [email protected].\nRUBITV.CAT / Foto: Col·lectiu RUIDO Photo\nEtiquetes: Celler, exposició, silencis, censures


Lliurament dels XXIII Premis Vila de Gràcia | Districte de Gràcia\nDistricte de Gràcia / Lliurament dels XXIII Premis Vila de Gràcia\nLliurament dels XXIII Premis Vila de Gràcia\ndivendres, abril 27, 2018 - 08:15\nEls XXIII Premis Vila de Gràcia es van celebrar, novament, amb moments d’il·lusió, d’emoció en el record, amb l'agraïment i també des de la reivindicació i la solidaritat dels guardonats i guardonades. Enguany es va celebrar al Centre d'Art Tradicionàrius.\nL’acte conduït per la periodista, Virtu Morón, va començar amb la intervenció del president del Consell Municipal del Districte de Gràcia, Gerard Ardanuy.\nLa propietària d’Ona Llibres, Montserrat Úbeda, va recollir el Premi a un establiment o projecte comercial per ser un model de referència com a llibreria singular a Gràcia i promoure l’activitat cultural. Gats de Gràcia va ser l’entitat que es va portar el Premi a la millor acció en defensa de la sostenibilitat i el medi ambient per la seva tasca voluntària i de protecció i cura dels gats a l’espai públic de la Vila de Gràcia.\nEl Premi a la millor tasca o acció en defensa dels valors cívics va recaure en Pep Fornés, per la seva trajectòria en l’estudi i les seves col·laboracions culturals que han posat en valor el treball i les relacions humanes dels festers de la Vila de Gràcia. L’Observatori de Vallcarca es va portar el Premi a la millor tasca de recerca o divulgació històrica en defensa de la recuperació de la memòria col·lectiva pel rigurós treball audiovisual sobre la memòria històrica de l’editorial Bruguera.\nEl reconeixement per la defensa de les llibertats nacionals de Catalunya i/o divulgació o promoció de la llengua catalana va ser per Òmnium Gràcia per la seva trajectòria. Contes Cantats va ser el projecte que es va portar el Premi a la millor iniciativa pedagògica esportiva i d’educació reglada i no reglada per apropar els centres educatius a la creació musical, en un projecte interdisciplinari i cooperatiu.\nLa revista de La Salut de Gràcia va ser guardonada amb el Premi a la millor actuació comunicativa de l’actualitat dels territoris que conformen el districte de Gràcia per la tasca de cohesió social entre entitats i per ser altaveu de comunicació del procés comunitari del barri.\nEls Premis d’honor van recaure a títol col·lectiu al Projecte Minerva-Creadores de Gràcia per fer visible l’art i el talent femení vinculat al territori; i, a títol individual, va ser in memòriam a Lluís Brau, per la seva trajectòria intel·lectual i professional dedicada a la defensa d’una ciutat més sostenible i pel seu activisme veïnal.\nUn cop finalitzat el lliurament dels Premis, Eloi Badia, regidor del Districte de Gràcia, va dirigir unes paraules en reconeixement als guardonats i guardonades. Abans de la tradicional foto de família, l’acte es va tancar amb un ball d’homenatge que va comptar amb la participació d’una ballarina de l’esbart Ciutat Comtal i un músic del Centre d’Art Tradicionàrius.


Dimiteix el secretari de Defensa de Sri Lanka pels atemptats\nEls serveis d'intel·ligència van tenir informació dels atemptats dies abans de les matances\nColombo - Dijous, 25/04/2019 - 17:34\nEl secretari de Defensa de Sri Lanka, Hemasiri Fernando, ha renunciat avui al seu càrrec després que es revelés que els organismes de seguretat del país van rebre amb temps informació sobre la sèrie d’atemptats de diumenge passat. En total van morir 359 persones per les explosions a diverses esglésies, plenes de feligresos per la celebració de la Setmana Santa.\nEn la seva carta de renúncia Fernando va assegurar que com a secretari de Defensa havia difós “sistemàticament la informació d’intel·ligència rebuda sobre els atacs als funcionaris i els departaments competents” i que va complir amb el seu “deure”. “Però alguns oficials i departaments clau no van actuar en conseqüència i com a resultat hem hagut d’afrontar aquesta situació. Renunciaré per facilitar la investigació al comitè encarregat”, va anunciar el ja exsecretari.\nEvitar anar a missa\nLes esglésies de Sri Lanka podran decidir si anul·len les pregàries de diumenge i els cristians podran seguir les oracions per la tele des de casa, mentre que el Govern i una organització de clergues islàmics han demanat als musulmans que no vagin a les mesquites per a la pregària col·lectiva de divendres per por que hi hagin nous atemptats. “Podeu quedar-vos a casa i resar”, va anunciar l’arquebisbe de Sri Lanka, Malcolm Ranjith.\nTemes: Sri Lanka


Carles Puyol, millor esportista català del 2010\nTambé seran premiats el Regal Barça, Fuentes, Màrquez i Barrufet\nEl capità del FC Barcelona Carles Puyol ha estat guardonat en una elecció unànime millor esportista català de l’any 2010 per la Unió de Federacions Esportives de Catalunya (UFEC), i recollirà el premi en la Festa de l’Esport Català del 16 de desembre.\nPuyol rep aquesta distinció per haver assolit una xifra màgica, la dels 500 partits, vestint la samarreta blaugrana i per la seva important participació en la consecució del Mundial amb Espanya.\nRegal Barça, millor equip\nPer la seva banda, el Regal FC Barcelona ha estat escollit millor equip català del 2010, i és que aquest ha estat un any de molt èxit per a l’equip de Xavi Pascual gràcies a les victòries de l’Eurolliga, Copa del Rei, Supercopa d’Espanya i Lliga Catalana.\nL’altra presència blaugrana en la 14a Festa de l’Esport Català serà la del mític exporter d’handbol David Barrufet, ara membre de l’apartat jurídic del club, que rebrà el premi honorífic Esperit Esportiu per la seva llarga i fructífera carrera.\nFuentes i Màrquez, premiats\nEl fa poc proclamat campió del Món de 125cc, Marc Márquez, veurà recompensada la seva excel•lent temporada amb el premi al millor esportista revelació català, i és que amb només 17 anys ja ha escrit la seva primera pàgina daurada en la història del motociclisme.\nEn categoria femenina, la millor esportista del 2010 ha estat Andrea Fuentes, membre de l’equip espanyol de natació sincronitzada i líder del mateix en els Europeus de Budapest (Hongria) passats, on va aconseguir quatre medalles, en substitució de la també catalana Gemma Mengual.


rocaineu: d’abril 2010\nGran circular Tempestats - Ballibierna, MBEA S4 (Vall de Benasc)\nEl bellíssim Ballibierna vist des del cim del Tempestats, amb les moltes opcions de l'Ampriu de Llire al fons (Foto:GuillemAmorós)\nbonica, dura, llarga i tècnica circular enllaçant aquests dos gegants per la capçalera de la vall de Ballibierna... Un racó.\nMirada enrere del descens del Tempestats des del llom on trobem la bretxa de Soler i Coll (Foto:EduPlana)\nItinerari: Sortim del refugi de Coronas (cota 1.970m), pugem al cim del Tempestats (3.296m), baixem en tendència a l‘esquerra per trobar una canal (S4) que a la bretxa de Soler i Coll enllaça amb la capçalera del barranc de Ballibierna. Allà posem pells (cota 2.450m) i enfilem a la vall que des de Llauset també puja al Ballibierna (cota 3.056m) per la seva vessant E. Un cop al cim tenim 3 opcions:\n1) la més lògica i bonica passar el pas de cavall i baixar pel barranc de Culebres (S3/S4, cordino recomanable segons condicions del pas de cavall) i, sempre per la vessant obaga, continuar fins poc abans de l‘alçada del refugi per trobar una palanca que creua al riu i ens deixa a 5min del punt de sortida (veure piulada, fa dos anys amb unes condicions excepcionals).\n2) la més agosarada: baixar per la canal "de la papallona" (veure piulada) de la vessant N (45-55° i estreta) que des del vèrtex occidental de la carena ens porta igualment a la mateixa vessant anterior (S5).\n3) la de menys dificultat però també menys interessant, baixar per on hem pujat la vessant E (S2) per sortir després dels ibons de Ballibierna.. al final de la vall si no hi ha neu a la solana es pot flanquejar a l‘esquerra fins a enllaçar amb l‘obaga que manté neu fins al refugi.\nItinerari vist des del Tempestats. Cal ubicar bé el pas de la bretxa de Soler i Coll (vermell ascens, blau descens, groc descensos alternatius) (Foto:EP)\nEls ibons superiors de Ballibierna amb el descens de la canal que mena a la vall, i el mateix vist de front (Foto:EP)\nDes del vèrtex occidental de la carena del Ballibierna, i itinerari (Foto:EP)\nEn tots els casos són 2.000m de desnivell positius, i a tenir en compte que les opcions 1 i 2, les parts més tècniques estan a la part final de la sortida. Per les orientacions els horaris juguen a favor. Excepte l'accés a la carena del Ballibierna ja que a la vessant E rep el sol de bon matí i és fàcil que quan hi arribem ho trobem ben transformat. A matinar i comptar-hi unes quantes hores d'activitat.\nAl cim del Tempestats amb l'Aneto al fons (Foto:EP)\nBaixant del Tempestats (Foto:GA&EP)\nSobre l'estat de la neu a la vall, amb aquesta setmana de calors ha remuntat bastant. 45‘ de porteig a la vall de Llosars. Tot molt estable, bon regel nocturn però superficial (evitar sortides a peu fins que vingui el fred, la crosta no aguanta sense esquís). I fora d‘horaris, molta sopa.\nLa idea era baixar la canal de la papallona, però quedem fora d‘horaris i al tapar-se els núvols acaben de degradar la neu a totes les orientacions, .. desfaig camí per l‘opció 3.\nTrobant el pas de la bretxa Soler i Coll (Foto:GA)\nA la bretxa amb el Tempestats i l'Aneto al fons (Foto:EP)\nEsquiadors, empetitits front la cara N del Margalida, ... i l'entrada de la canal NW del Ballibierna (Foto:EP)\nApurant la neu per l'obaga (caldrà sortir per l'esquerra del turó final) (Foto:EP)\nEstat de la neu a la vall de Coronas i la lluna vermella d'aquets dies.... amb un inici des de sota, de la fusió (Foto:EP)\nActivitatmoltbenfetaidesfeta amb en Guillem Amorós el 29/04/10\nal barranc de Ballibierna (Foto:EP)\n...quan el silencia irromp, el que deixa escoltar....\nPublicado por edunz en 12:16 2 comentarios\nCircular del corredor N de la punta oriental del Pic de Ríbuls i Montmalús (Andorra) MBEA S5\nEl descens del corredor de la punta anònima a l'est del Pic de Ríbuls (Foto:AniolVilalta)\nUn isard ens surt al pas de bon matí... i una perdiu blanca aixeca el vol al descens del Montmalús... tot i el circ estrident dels cavalls de ferro que ja fa estona tot ho interrompen. Què ho fa que la natura s'entesti tant a recordar-nos, a voltes de forma tan dramàtica, que ella hi era abans!\nSortida de l'elegant corredor NW del Montmalús (Foto:EduPlana)\nBonica circular, curta i intensa, amb l'esquiada del difícil corredor N d'un cim sense nom a l'E del Pic de Ríbuls, i l'ascens al Montmalús pel seu estètic corredor NW, (veure foto del blog de'n zwingg) per tornar al punt de sortida suaument deixant passar els esquís sobre la neu sense més exigències...\nItinerari, en vermell ascens i blau descens. El pic de Ríbuls a la dreta de tot, i la cara N del cim del Montmalús ben visible a l'esquerra (Foto:EP)\nL'itinerari l'iniciem a l'aparcament inferior de les monstruoses pistes del Grau Roig (cota 2.000, preferible esperar a finals de temporada quan ja estan tancades) i prenem la pista que per l'est enfila al circ de Pessons. D'allà seguim evident cap al Pic de Ríbuls i abans d'arribar-hi trobem aquesta punta - estranyament sense nom, tot i la seva imponent presència. (cota 2.781m). El corredor és ben visible des de fa estona. Sobre els 45-50º (potser puntual 55º) mantinguts sense cap replà que afavoreixi la detenció, amb corbes entre ressalts rocosos, i un estretament a la part inferior també corbat... ingredients per fer el descens més exposat que altres canals habituals de la zona (més obligat que la canal de l'Ordiguer per exemple... recordava més a la Sábat, per dir dues referències comunes. Tot i que les condicions del dia hi fan molt en aquest tipus de descensos).\nLa punta anònima a l'esquerra del pic de Ríbuls amb el corredor en forma de C oberta ben visible. I a l'inici del mateix. Si tenim clar l'estat del mantell, una alternativa és pujar a la punta per l'ampla canal del pas de Ríbuls. A l'esquerra del cim també hi ha una canal d'accés a l'aresta cimera fàcil (Foto: EP&AV)\nAscens, amb el sempre ben visible corredor SE del pic Alt del Cubil (veure'n l'interessant descens del zwingg) (Foto:AV&EP)\nAscens i sortida per l'esquerra del cim. El descens el farem des del mateix cim per la sortida que queda de front (Foto:EP)\nDe baixada girem a l'E per trobar l'evident entrada del corredor NW que ens porta al cim del Montmalús (+300m). Llarg, directa, i ben encofrat. Molt bonic. 40-45º, amb trams de 30-35º, i ampla, excepte la part superior i un marcat estretament 50m abans de la sortida, que és el que concentra la major dificultat. Aquest ja recorda més a l'Ordiguer al tram superior i la Cristall a l'inferior. Veient l'estat de la neu ple de restes de purgues i complicada, desistim baixar-lo i preferim tancar la circular amb la baixada sempre més agraïda des del cim directa fins l'aparcament, esquiant la seva pala N encara sense traces recents, un luxe.\nDescens del tram superior, prou exigent (Foto:AV&EP&AV)\nTram entremig més relaxat, i entrada a l'estretament amb corba del final, el més difícil (Foto:EP&AV)\nSobre l'estat de la neu, la nit estrellada ha deixat un bon regel nocturn, amb una crosta consistent que suporta el pes dels esquís tant de pujada com de baixada. A peu però, es trenca, i la progressió és dura, especialment dins els corredors a zones obagues, on el mantell no està del tot transformat. Dins els corredors, hi conviu la neu transformada si li ha toca el sol amb neu gelada si està a l'ombra. I moltes restes de purgues, d'aquesta setmana de tanta calor. Esquiada complicada. L'inèrcia del fred de la nit fins i tot permet que baixem del Montmalús amb una bona neu primavera al punt segons orientació, tot i ser les 11h del matí. Les calors d'aquests dies però fa imprescindible evitar qualsevol corredor (de pujada o de baixada) que tingui o estigui a la trajectoria de cornises. A banda dels despreniments de pedra (al corredor del Montmalús en sentim un).\nActivitat molt interessant al sempre ple d'opcions del circ de Pessons que no te l'acabes.\nTram inferior del corredor NW del Montmalús i ascens (Foto:EP)\nTram superior amb l'estretament a dalt. I amb vistes, d'esquerra a dreta, de la punta anònima i les traces del descens, el pic de Ríbuls, i el Pessons amb grans cornises a la sortida de la canal amagada i cia (Foto:AV&EP)\nTram superior i sortida del corredor, amb la vessant N del Montmalús per on baixem neta de traces llavors (Foto:EP)\nAgraït descens sobre el circ de Pessons (Foto:AV)\nNeu molt transformada a les vessants E on es hi toca el sol de bon matí. I les dades de l'EMA-AM de Salòria del dia abans (Foto:AV)\nCap de setmana de neus difícils al pirineu oriental, amb un dissabte afectat i molt per la ressaca de les borrasques de la setmana, i un diumenge amb restes latents (neu saturada sota la crosta) però amb un bon nivell de regel en superfície que permet gaudir si estem dins els horaris, ja molt matiners. Al fil de la piulada anterior, val la pena fixar-se amb les dades de l'estació automàtica d'alta muntanya. Tot i ser la temperatura de la nit 2-3º més alta que la nit de divendres a dissabte, el regel de diumenge era molt més bo. Els qui treballem amb incendis forestals veiem que a voltes condiciona més al risc l'humitat de la vegetació (aigua + tº) que les temperatures per si soles. Per això als Pirineus els incendis cremen a l'hivern. Doncs amb la neu succeeix quelcom semblant, en el sentit que el cel cobert o net influeix més que la temperatura. És a dir, 0º amb cel cobert (nit de divendres) deixa pitjor la neu al matí, que +3º i cel estrellat (nit de dissabte). Bé, ho això és el que sembla explicar la neu. I per això cada vegada més les meteos inclouen informació - imprescindible! - del temps que farà a la nit (meteofrance, meteoandorra, ...) pràctica que s'hauria de generalitzar... potser algun dia fins i tot els homes del temps ens en podrien parlar, ... (poden guanyar temps en allò que ja ha passat).\nI també sembla voler parlar-nos de la inèrcia.... una nit de +5º amb tres dies previs amb temperatures negatives deixarà millor la neu que quatre nits seguides a +2º. En el primer cas el mantell està ben regalat en profunditat, i en el segon la fusió va guanyant centímetres dia a dia, i amb el primer raig de sol el mantell queda transformat en profunditat. Bosses d'aire calent retingudes segons l'orografia i els vents locals encara accentuen més el procés... allò d'aquella visita al Campirme amb la primer episodis de calor de l'any passat.\nActivitatmoltbentrobada,fetaidesfeta amb l'AniolVilalat el 25/04/10\nAra que una nova ànima inquieta de ben segur que ja brilla al firmament...\nPublicado por edunz en 9:08 5 comentarios\nComa Pedrosa, 2.939m BEA S3 (Andorra)\nL'interessant Agulla de Baiau i la vessant E del Sanfonts (Foto:EduPlana)\nAl pla de l'Estany on l'aigua ja corre a l'ample i les canals de la vessant NE del Coma Pedrosa (Foto:EP)\nEnfilem amb la idea de fer una circular d'esquialpinisme accedint al cim del Coma Pedrosa per una canal de la seva vessant NE per baixar després la canal de l'Alt altre cop fins al pla de l'Estany... però, combinació definitiva; l'inèrcia de 3 dies de nits amb temperatures positives, la nit encapotada i una 'estranya' pujada de temperatures de fins 5-7º entre 4 i 8h (????) transforma el mantell en profunditat i el deixa impracticable en vessants assolellades. Tot i tapar-se, amb gens de vent l'aire calent queda empresonat i els núvols actuen amb un efecte hivernacle, empitjorant la situació .... i continua així la resta del dia, accelerant la fusió\nAquesta és la primera setmana - a banda de l'episodi de calor del març - on trobem dies seguits amb temperatures positives... s'ha iniciat implacable el canvi de muda! i hem entrat de plè al ritme de la fusió de primavera, quedant l'hivern pel que fa a la dinàmica de la neu, enrera. En aquells dies en que amb una setmana, el panorama pot canviar molt. Dos exemples, els descensos SE i NE del Font Freda amb aquests 5 dies han passat d'estar al dente a quedar fora de joc.... (fins l'any vinent doncs).\nMirant-nos l'entrada de la canal de l'Alt a l'esquerra i la pala de Ruf a la dreta, amb el punt de sortida al fons (Foto:AniolVilalta)\nNo aconseguim trobar cap canal amb condicions per accedir al cim, ni les més nord a tocar de la collada dels malshiverns, accedim per aquest i la cresta fins al cim. Per morruts tantegem l'entrada de la canal, però l'assumpte ja està decidit, així que baixem sense presa per la normal de la vall del riu de Coma Pedrosa buscant les millors orientacions per la neu tan difícil... arribem amb esquís fins a la palanca del riu a la cota 1.780m amb neu molt sopa.\nI aprofitem la baixada per anar confirmant l'ull a properes propostes...\nPales i descensos interssants arreu... (Foto:EP)\nDescens (Foto:AV) i de l'EMA-AM del Salòria\nArribant al cim amb la neu a la cara nord ben tova (Foto:AV), i EMA-AM de Malniu\nL'estació automàtica de meteofrance (nova d'aquest any) al Puigmal, i l'arbre revirat! (Foto:EP)\n... (Foto:AV) i l'EMA-AM de Certascan, amb el mateix comportament\nActivitatfetaidesfetaamblahumitatfinsalesorelles amb l'Aniol Vilalta el 24/04/10\nPublicado por edunz en 17:53 3 comentarios\nGran circular Tempestats - Ballibierna, MBEA S4 (V...\nCircular del corredor N de la punta oriental del P...\nCircular corredor NE Estanyó - canal Cebollera de ...\nPic de Baiau, 2.886m MBEA S3 (Andorra)\nPic d'Alba, 3.107m, MBEA S3 (S4/S5) (Benasc)\nCircular Campirme-Tuc de la Cima, MBEA S3S4 (Pall...\nCampirme, 2.631m MBEA S3S4 (Pallars Sobirà)


25 gihadistes sortits d’Espanya han mort a Síria i l’Iraq | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nCatalunya, Ceuta i Melilla són els escenaris considerats més perillosos\nMadrid 28 JUN 2015 - 00:23\tCEST\nVint-i-cinc joves residents a Espanya han mort en atemptats suïcides o combatent a les files de l'Estat Islàmic (EI) a Síria i l'Iraq després de matar centenars de persones, segons els últims informes confidencials de les forces de seguretat de l'Estat als quals ha tingut accés EL PAÍS. Des que l'EI va començar a combatre les tropes de Baixar al-Assad, 114 mujahidí, la majoria marroquins, han viatjat des d'Espanya a Síria. Dels 25 que n'han tornat, 15 són a la presó i la resta, la majoria dones i nens, vigilats.\nPer primera vegada des dels atemptats de l'11-M, el 2004, les forces de seguretat de l'Estat han tramès informes al Govern en els quals pronostiquen un nou atac terrorista a Espanya. El Govern ha elevat l'alerta antiterrorista fins al nivell 4 (risc alt) després de l'onada d'atacs divendres a França, Tunísia i Kuwait, però les anàlisis en les quals es reconeix la possibilitat d'atemptats són anteriors, segons admeten fonts oficials.\nCatalunya, Ceuta i Melilla són els escenaris considerats més perillosos per l'extraordinària efervescència del salafisme en aquestes tres comunitats. Més de 200 sospitosos estan sent monitorizats per diferents cossos policials. “De Síria i l'Iraq n'han tornat 25, però si en tornessin 2.500, com els vigilaríem? Per controlar un home les 24 hores se'n necessiten almenys 40”, afirma un alt responsable de la seguretat nacional.\nDe els 25 suïcides i combatents procedents d'Espanya morts a les files de l'Estat Islàmic, únicament sis són espanyols; la resta, marroquins residents a Espanya. Rachid Wahbi, un taxista de Ceuta de 33 anys, casat i pare de dos nens, va ser el primer espanyol que va viatjar a Síria l'abril de 2012. Va gravar un vídeo de comiat vestit amb uniforme militar i un kalàixnikov abans de pujar a un camió carregat de bombes i encastar-se contra una caserna a Idlib, al nord de Síria, i matar 30 persones. Només cinc mesos després, Sanaa, la seva jove vídua, s'interessava per la vida al Califat i la lluita dels mujahidins, segons acrediten converses telefòniques gravades per la policia.\nVan seguir aquest camí, Mustafà Mohamed Layachi, Piti, de 30 anys, i Mustafà Mohamed Abdesalam, Tafo, de 24. Després Mohamed Abdesalam Mohamed, Pizza; Hamza Ahmed Abdesalam i Yunes Ahmed Mohamed. Tots de Ceuta.\nAquest últim, sobrenomenat Esponja, i Pizza van morir en perpetrar una cadena d'atemptats amb cinturons d'explosius en una cadena d'atemptats a Bagdad i diverses províncies del sud de l'Iraq, una carnisseria de l'Estat Islàmic per l'Iraq i Llevant (ISIL), la branca iraquiana d'Al-Qaida, contra la comunitat xiïta que va causar l'estiu de 2013 més de mil víctimes durant la celebració de l'Id al-Fitr, el final del Ramadà.\nEl nombre de mujahidins procedents d'Espanya s'han unit a l'Estat Islàmic és molt menor que el d'altres països europeus. S'estima que des de França hi han viatjat 1.400 (n'han tornat 300) i des del Regne Unit, 500, però les forces de seguretat espanyoles conclouen als seus informes que l'amenaça és la mateixa. “Hem multiplicat per 15 el nivell d'amenaça a Catalunya. Barcelona s'ha convertit en una obsessió i objectiu prioritari per la seva importància en el panorama internacional i interès turístic”, afirmen fonts de les forces de seguretat de l'Estat.\nLes informacions que faciliten els confidents sobre les intencions d'alguns salafistes en aquella comunitat són cada vegada més preocupants. “Es parla clarament d'atemptar contra objectius turístics, alguns realment greus. Diuen que Espanya fa anys que no s'ha atacat”, afirma un responsable de seguretat. L'EI empeny els mujahidins que sobreviuen els primers sis mesos de combat a tornar als seus països de residència i constituir cèl·lules dorments. Els que tornen ho fan com a líders ja que han estat entrenats en armes i explosius. “Són gent que ja ha matat moltes vegades i que estan disposats a tot. Els retornats són molt més perillosos que els frustrats”. Els serveis denominen frustrats als que intenten viatjar a Síria i no ho aconsegueixen.\nLa fixació de l'EI i Al-Qaida per Catalunya no és una novetat. Una cèl·lula de pakistanesos va planejar volar el metro de Barcelona —van ser detinguts i condemnats— i el 2007 els EUA va decidir obrir un centre d'espionatge al Consolat de Barcelona perquè considerava Catalunya “el centre mediterrani més important del gihadisme”, segons documents secrets que va revelar aquest diari. “L'alta immigració, il·legal com a legal, des del nord d'Àfrica (el Marroc, Tunísia i Algèria), així com de Pakistan i Bangla Desh, fa d'aquesta regió un imant per reclutar terroristes”. Es calcula que hi ha més de 75.000 pakistanesos a Catalunya, molts d'indocumentats.\nAl juliol del 2001, l'egipci Mohamed Atta, el cap dels suïcides de l'11-S, va viatjar a Catalunya per entrevistar-se amb el iemenita Ramzi Binalshibh, el seu company de pis a Hamburg (Alemanya), i informar-lo de la data i els objectius de l'atemptat que va causar 3.000 morts als EUA. Aleshores, Al-Qaida ja tenia una bona infraestructura a la zona. “Reus, Girona i Torredembarra són alguns dels centres més actius d'Europa”, assegura contundent un agent operatiu de la Guàrdia Civil.\nEspanya ostenta el rècord europeu de detencions en la lluita contra el gihadisme. Des de 2004 han estat detingudes 527 persones. I només el 2014 es van desarticular cinc cèl·lules, totes a Ceuta i Melilla, i van ser detinguts diversos retornats de Síria, l'Iraq i Mali.\nL'any passat fiscals i jutges de l'Audiència Nacional van multiplicar per 15 les seves diligències per terrorisme internacional, segons fonts judicials. El perfil dels gihadistes detinguts a Espanya no ha variat: més del 80% són estrangers, la majoria marroquins, algerians i pakistanesos. La captació ha passat de les mesquites a les xarxes socials, i el perfil és cada vegada més jove.


L'Associació de Monitors denuncia al Govern que hi ha intrusisme laboral\nL’Associació Andorrana de Monitors d’Esquí (AAME) ha iniciat els tràmits administratius a Govern per denunciar una situació “d’intrusisme laboral per Carnaval”. A la pròxima assemblea general de l’entitat, que serà el dia 27 vinent a les 18.30 hores al centre cultural la Llacuna, el president, Carles Iriarte, informarà els socis de l’estat de les reunions amb l’executiu per “acabar amb aquest tema i fer complir la llei”. Per Iriarte, la primera opció “és que Govern conegui la situació i hi posi remei, i si no ho fa no descartem emprendre accions legals, però caldrà discutir-ho de manera interna”, va afirmar.\nEn aquesta assemblea general es farà balanç de la temporada, es posarà els socis al dia de l’estat de les converses mantingudes amb els diversos camps de neu, també s’informarà de l’estat de les denúncies interposades a inspecció de treball l’any passat i de l’associació renascuda de monitors crítics amb l’AAME.\nCada temporada, pitxor, mens sou, crec q es dificil ja poder viure de la neu, tindre q buscar un altra forma per poder viure esta clar,\nUna llastima, porto molts anys i adoro la meva feina\nGovern és el pitjor interlocutor que podreu tenir !


GVA.ES: Sol·licitud de reconeixement de centres valencians en l'exterior, així com les seues federacions i confederacions.\nSol·licitud de reconeixement de centres valencians en l'exterior, així com les seues federacions i confederacions.\nPer al seu reconeixement oficial, els centres valencians en l'exterior, i les seues federacions i confederacions, hauran d'acreditar els requisits exigits pel Decret 94/2016, de 22 de juliol, pel qual es regulen els centres valencians en l'exterior de la Comunitat Valenciana.\nTindrà la consideració de CEVEX qualsevol associació legalment reconeguda, sense ànim de lucre i amb personalitat jurídica pròpia d'acord amb les normes vigents en el territori en què es trobe ubicada, constituïda per una comunitat de valencians i valencianes o els seus descendents, assentada fora de la Comunitat Valenciana, que siga reconeguda com a tal per l'òrgan competent en matèria de relacions amb les comunitats de valencians en l'exterior, en els termes que preveu el títol II del Decret 94/2016, de 22 de juliol, pel qual es regulen els centres valencians en l'exterior de la Comunitat Valenciana.\nFEDERACIONS I CONFEDERACIONS: Els CEVEX que hagen sigut prèviament reconeguts podran, a fi de defendre els seus interessos i de facilitar el compliment conjunt i coordinat dels seus fins i objectius, constituir-se en federacions, i les federacions poden constituir confederacions.\nPer al seu reconeixement oficial, els centres valencians assentats fora del territori de la Comunitat Valenciana hauran d'acreditar els requisits següents:\nb) La inclusió entre els objectius estatutaris bàsics i per acord de la seua assemblea general o òrgan suprem de govern, del manteniment de llaços culturals, socials o econòmics amb la Comunitat Valenciana, les seues gents, teixit associatiu, història, llengua pròpia, cultura o amb qualsevol altre aspecte de la seua realitat.\nc) No perseguir finalitat lucrativa.\nd) Mantindre una estructura, organització i funcionament interns compatibles amb les normes i criteris democràtics, reconeixent la participació dels associats i associades en la presa de decisions i en els òrgans de representació de l'entitat.\ne) Per a poder sol·licitar el seu reconeixement oficial, el centre haurà d'estar integrat per almenys deu persones.\n* En cap cas poden acollir-se al que establix esta llei les entitats associatives, fundacionals i la resta de persones jurídiques sense ànim de lucre, els objectius de la qual puguen considerar-se il·lícits d'acord amb l'ordenament jurídic espanyol.\nFEDERACIONS I CONFEDERACIONS:\nEls CEVEX que hagen sigut prèviament reconeguts podran, a fi de defendre els seus interessos i de facilitar el compliment conjunt i coordinat dels seus fins i objectius, constituir-se en federacions, i les federacions poden constituir confederacions.\n- Les sol·licituds de reconeixement podran presentar-se presencialment, tant en la seu del centre directiu competent en matèria de relacions amb les comunitats valencianes en l'exterior o en qualsevol registre de l'Administració de la Generalitat, com en els altres llocs previstos en la legislació de procediment administratiu vigent.\nREGISTRE GENERAL DE LA CONSELLERIA DE PARTICIPACIÓ, TRANSPARÈNCIA, COOPERACIÓ I QUALITAT DEMOCRÀTICA\nPer a ser reconeguts oficialment, els CEVEX hauran de dirigir al centre directiu competent en matèria de relacions amb les comunitats valencianes en l'exterior la corresponent sol·licitud, firmada per la persona que represente legalment l'entitat i en la qual haurà de constar el nom de la persona representant i el nom i domicili de l'entitat, segons el model normalitzat que figura en l'annex d'este decret. Juntament amb la sol·licitud, hauran de presentar la documentació següent:\na) Original dels Estatuts del centre valencià o còpia que acredite que concorda amb l'original, d'acord amb qualsevol mitjà admissible en dret.\nb) Certificat de l'acord de l'òrgan competent, de la sol·licitud del reconeixement com a Centre Valencià en l'Exterior.\nc) Certificat expedit per l'òrgan competent que acredite la legalització de l'entitat en el territori en què estiga establida. En el cas que no estiga previst el tràmit de legalització, este requisit pot ser complit aportant la documentació que ho acredite.\nd) Memòria indicativa de les activitats dutes a terme pel centre i de les que es projecten per al futur, així com els mitjans materials i personals de què disposa per al compliment dels seus fins.\n- Si la sol·licitud no reunix els requisits assenyalats en l'article anterior o no s'acompanyen els documents exigits en este article, es requerirà al centre interessat perquè, en un termini de quinze dies, esmene la falta o acompanye els documents preceptius, amb la indicació que, si així no ho fera, es considerarà que desistix de la seua petició, prèvia resolució que haurà de ser dictada per la persona titular de la Conselleria competent en matèria de relacions amb les comunitats valencianes en l'exterior.\n- El procediment per al reconeixement de les federacions de CEVEX serà el mateix que regula l'article 5 del Decret 94/2016, si bé en allò referent a l'article 5.1.b cada una de les entitats que es federen haurà d'aportar el corresponent certificat de l'acord adoptat en este sentit per l'assemblea respectiva. Pel que fa a la sol·licitud, esta podrà ser subscrita pel president o la presidenta triada per l'assemblea constitutiva de la federació o per les persones representants de totes les entitats que la formen.\n- Les confederacions que poden constituir-se entre federacions oficialment constituïdes poden ser objecte també de reconeixement, amb els mateixos requisits i procediment indicats en este article.\n[ANNEX II] SOL·LICITUD DE RECONEIXEMENT DE CENTRES VALENCIANS A L'EXTERIOR\nCERTIFICAT DE LEGALITZACIÓ\n- Si la sol·licitud no reunix els requisits assenyalats en l'article anterior o no s'acompanya amb els documents exigits en este article, es requerirà el centre interessat perquè, en un termini de quinze dies, esmene la falta o acompanye els documents preceptius, amb la indicació que, si així no ho fa, es considerarà que desistix de la seua petició, després de la resolució que haurà de ser dictada per la persona titular de la conselleria competent en matèria de relacions amb les comunitats valencianes en l'exterior.\n- El centre directiu competent podrà demanar de l'entitat sol·licitant l'aportació addicional, en el termini de vint dies, dels altres documents o dades complementàries que estime necessaris per a resoldre sobre la inscripció sol·licitada, entre ells el certificat expedit per l'ambaixada espanyola corresponent, per la secció consular de l'ambaixada, o pel consolat espanyol amb seu en la circumscripció en què es troba legalitzada l'entitat, que valide que el document a què es referix l'apartat 1.c d'este article és prou segons la legislació del país en què està ubicada l'entitat sol·licitant. El termini de vint dies podrà ampliar-se, fins a deu dies més, a petició de l'entitat sol·licitant o a iniciativa del centre directiu, quan l'aportació dels documents requerits present dificultats especials.\n- Instruït el procediment i immediatament abans de dictar l'acte administratiu que atorgue o denegue el reconeixement del CEVEX, s'obrirà un termini de quinze dies perquè el centre sol·licitant puga fer al·legacions i presentar els documents i justificacions que estime pertinents.\n- El reconeixement del CEVEX es produirà, si és procedent, per acord del Consell, a proposta de la persona titular de la Conselleria competent en matèria de relacions amb les comunitats valencianes en l'exterior i amb un informe previ preceptiu del Consell de CEVEX. La resolució es dictarà en el termini màxim de sis mesos des de la data d'entrada de la sol·licitud en el registre de l'òrgan competent per a la seua tramitació, el qual acusarà recepció d'esta al centre sol·licitant.\n- Si transcorregut el termini de sis mesos no s'ha notificat al centre l'aprovació del reconeixement, s'entendrà estimada la sol·licitud. En este cas, el centre valencià en l'exterior podrà sol·licitar al centre directiu competent el corresponent certificat acreditatiu del silenci produït. Sol·licitat el certificat, este haurà d'emetre's en el termini màxim de quinze dies.\n- En el cas que l'entitat sol·licitant no complisca les condicions per a ser reconeguda, la persona responsable del centre directiu competent en matèria de relacions amb les comunitats valencianes en l'exterior obrirà el corresponent tràmit d'audiència a fi que l'entitat present al·legacions, que podran presentar-se tant de manera presencial com per via telemàtica.\n- L'informe preceptiu del Consell de CEVEX haurà de ser emés pel ple i podrà adoptar-se en reunió celebrada pel dit òrgan per mitjans electrònics, sempre que s'assegure la identitat dels membres o dels seus suplents, el contingut de les seues manifestacions, el moment en què estes es produïxen, així com la interactivitat i intercomunicació entre les persones participants en temps real i la disponibilitat dels mitjans durant la sessió, en els termes i amb els requisits establits en els articles 16 i 17 del Decret 94/2016.\n- Amb caràcter previ a la proposta de resolució, el centre directiu competent podrà demanar els informes i consultes que considere oportuns sobre la conveniència o no del dit reconeixement.\n- El reconeixement del centre valencià en l'exterior es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i es notificarà a l'entitat afectada i als i les membres del Consell de CEVEX, i donarà lloc a la seua inscripció, d'ofici, en el Registre de CEVEX. La notificació podrà realitzar-se per via telemàtica.\nLa sol·licitud també podrà presentar-se per via telemàtica en el Portal de la Generalitat (www.gva.es) accedint a la "Seu Electrònica", o a través de la pàgina web de la conselleria competent en matèria de relacions amb les comunitats de valencians en l'exterior.\nPer a poder realitzar la presentació electrònicament, s'haurà de disposar d'algun dels sistemes de firma electrònica admesos en la seu de la Generalitat.\n* COL·LABORACIÓ AMB ELS CENTRES VALENCIANS EN L'EXTERIOR\nLa Generalitat, en el marc de les seues competències, col·laborarà amb els CEVEX i amb les federacions i confederacions oficialment reconegudes segons el que establix el Decret 94/2016. Esta col·laboració s'articularà a través de les mesures següents:\na) La participació dels centres en les distintes formes de manifestació de la vida cultural, social i econòmica valenciana.\nb) La igualtat de condicions amb les entitats assentades en territori valencià per a beneficiar-se de les accions de caràcter social, esportiu i cultural promogudes per la Generalitat, especialment els destinats a la joventut.\nc) L'accés a la informació de les actuacions i iniciatives públiques que adopten la Generalitat i els seus organismes i institucions dependents d'ella en matèries d'interés per als centres valencians en l'exterior, d'acord amb els seus respectius estatuts. Els CEVEX podran prestar el seu suport i col·laboració a les iniciatives del Consell de promoció econòmica, cultural, social i turística de la Comunitat Valenciana.\nd) La informació i la participació en els programes i activitats que, adequant-se als objectius de les centres valencians en l'exterior, organitze la Generalitat en l'àmbit territorial on estiguen ubicats, així com la col·laboració, ajuda econòmica i assistència tècnica en l'organització d'activitats culturals, programes i esdeveniments orientats a fomentar el coneixement de la llengua pròpia, la cultura i la realitat social valencianes.\ne) La presència dels CEVEX en els organismes de la Generalitat relacionats amb la seua activitat i la possibilitat de participar i ser escoltats pel Consell a través del Consell de CEVEX.\nf) L'accés dels CEVEX a la informació i a l'assessorament en matèria social, econòmica i laboral de la Comunitat Valenciana, així com sobre les possibilitats de retorn i les actuacions desenrotllades per la Generalitat per a facilitar el retorn i la integració social de les persones retornades.\ng) La col·laboració en l'impuls d'actuacions i iniciatives que es realitzen per a fomentar l'intercanvi d'experiències i coneixements en diferents àmbits. Amb eixe fi els CEVEX podran col·laborar amb el teixit associatiu valencià en la creació d'oficines ciutadanes en les seues seus, destinades a la difusió de les actuacions que les entitats ciutadanes duguen a terme fora de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.\nh) La posada a disposició dels CEVEX d'un fons editorial, audiovisual i informàtic tendent a facilitar el coneixement de la història, la llengua, la cultura i la realitat social valencianes. El Consell de CEVEX col·laborarà amb el Consell en l'establiment dels criteris per a la composició i distribució de l'esmentat fons, que serà facilitat pel centre directiu competent.\ni) La col·laboració dels mitjans públics de comunicació dependents de la Generalitat, en la difusió de les activitats i iniciatives dels CEVEX.\nj) El desenrotllament de llits que permeten la participació i interacció entre els CEVEX, la comunicació entre estos i l'Administració de la Generalitat, i la difusió de les activitats. Als estos efectes, la Generalitat habilitarà un portal en què es podrà consultar tota la informació relativa als CEVEX i les seues activitats i per mitjà del qual la Generalitat podrà facilitar informació d'interés per a la ciutadania valenciana en l'exterior. El dit portal, que haurà de complir les condicions bàsiques d'accessibilitat, permetrà la interacció entre l'Administració de la Generalitat i els centres.\nk) La possibilitat de firmar convenis de col·laboració entre la Generalitat i els CEVEX per a la prestació de certs servicis o l'exercici de les funcions o representacions que els puguen ser encomanades, sempre que s'acredite en la matèria la seua qualificació i experiència en la gestió dels assumptes col·lectius.\nCentres valencians en l'exterior\n- Decret 94/2016, de 22 de juliol, del Consell, pel qual es regulen els centres valencians en l'exterior de la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 7837, de 26/07/2016).\nVegeu la Llei 2/2015, de 2 d'abril\nVegeu el Decret 94/2016, de 22 de juliol