Kasvistensyöjä-erkin ruokavuosi 2017 - Sivu 9 - karppaus.info\nTänään on 2019-09-20 13:26:34\n[ 208 viestiä ] Mene sivulle\tEdellinen 1 … 7 8 9 10 11 Seuraava\nViestiLähetetty: 2017-10-02 20:22:57\nFlunssastakin voi nauttia, hmm no pitää ehkä olla hieman erikoinen ja vapaata töistä että siitä nauttii, mutta silti.\nViestiLähetetty: 2017-10-03 12:45:33\nSitä täällä yritellään.\nNettiradio (classic) petikaveriksi ja sen kanssa vaeltelua unen ja valveen rajamailla. Ei hassumpaa\nViestiLähetetty: 2017-10-05 07:09:02\nFlunssa alkaa olla selätetty. Eilisen olin jo etätöissä kotona.\nRuokapuoli tänä aikana oli suunnilleen parasta mitä jääkiaapista löytyi voimakahvien ja kuuman juotavan seuraksi ja se oli paksut palat brietä tai aitoa hajujuustoa (Esromin ambassadeuria) leiväkkeelle, jonka päällä oli jo muutaman millin kerros voita ja sen jälkeen pinta pilkutettu tuoreilla ohuenohuilla valkosipulinsiivuilla. Kyllä tämä tästä...\nViestiLähetetty: 2017-10-05 07:55:45\nViestin otsikko: Re: Kasvistensyöjä-erkin ruokavuosi 2017. Lokakuu\nViestiLähetetty: 2017-10-07 13:49:30\n... eli luonto ei taida harrastaa palkintoja eikä rangaistuksia; on vain seuraamuksia.\nAamulla kawalettuja lohduksi kahdelle flunssaiselle, kera vattu-omenahillokkeen ja kermavaahdon\nLounaaksi juustoa ja voimakahvia ynnä lisälohdukkeeksi vanhanaikaisesti kattilassa poksautettuja voipopkorneja\nPäivällinen on vielä ihan hakusessa... ja löytyi pakastimesta, hernerokkaa kera viinilasillisen.\nViestiLähetetty: 2017-10-08 17:20:37\nThe best weapon of a dictatorship is secrecy, but the best weapon of a democracy should be the weapon of openness. Niels Bohr (nyt oli hankalaa valita vain yhtä...)\nRäkäflunssa jatkuu, mutta siedettävänä. LAuantain syömiset:\nAamulla leiväke kera voin, valkosipuliviipaleiden ja paksujen brie-siivujen. Oli niin hyvää että se piti toistaa.\nLIsäksi Voimakahvia ja vettä ja pari kourallista linssi-ituja\nLounaalla loput eilisen hernerokasta ynnä voimakahvia ja kuplia. Ja brien loput, sellaisenaan (alle 50g, arvaan). Ja pala prossasuklaata ja ainakin viisi englanninlakutyynyä.\nPäivälliseksi lihamuhennos jossa paketti snellmannin sikanautaa, voita, sipuli, kourallinen hapankaalia, mausteita (paprika, mustapippuri, oregano), tuopillinen tomaattimurskaa, pitemmän kypsytyksen jäkeen myös lisää voita, suolaa, paprikaa ja neljä kypsää pikkusiiklisä pienenpieninä kuutioina; tänään syötiin tuosta ehkä puolet. Muhennoksen seuraksi sekasalaattia, porkkanaraastetta, eitkkakurkkua ja lasi punaviiniä. Jälkkäriksi voimakahvia\nViestiLähetetty: 2017-10-08 17:51:02\nPaljonko pistät voita suhteessa lihaan?\nViestiLähetetty: 2017-10-08 18:35:17\nAuts, pitääpäs laskea. Tuossa koko annoksessa oli noin 160 rasvaa (josta 100g lihapaketista, loput lisävoista) ja 70g valkuaista (sikanaudasta). Kasvisten hiilareita padassa: tomaatin 18 + sipulin 5 + perunoiden 12 + hapankaalin 5 + porkkanaraasteen 10 g eli yhteensä 50g; kun muun salaatin raakarehuja ei kawassa tarvitse edes laskea. Meikä söi tuosta annoksesta noin neljänneksen. Lisää hiiliä ja alkoa viinistä, lisää rasvaa ja hiilareita voimakahvista... kokonaiskalorit 360 + 120 + viini + voimakahvi, ei varmaan ihan seitsemää sataa, mutta voi mennä lähelle.\nViestiLähetetty: 2017-10-10 07:03:00\nTäydellinen heitto päivän akkakalenterista pimeään aamuun:\nEvery beach is a nude beach if you don't mind people yelling at you. Ranta ja nakuranta tähän aikaan vuodesta o/\nAamulla voimakahvia, kourallinen tai pari ituja ja leiväke voilla ja laatujuustolla (ilman valkosipulia, sniff)\nPäivällä muutama muki vettä ja yksi muki voimakahvia kera yhden miniTobleronen.\n... joten kotiin tullessa eli kuuden maissa oli ilahduttavasti jopa nälkä\nEnnen päivällistä lasillinen punaviiniä ja leiväke voilla ja Auralla.\nPääruokana loput eilisen muhennoksesta, salaattina porkkanaraastetta, ituja ja kurkkukuutioita, juomana vain kuplavettä\nJälkkäriksi uutuusostos useampi siemenkeksi kera voin ja auran tai ambassadöörin, kunnes nälkä loppui totaalisesti.\nViestiLähetetty: 2017-10-13 18:23:26\nTiistaina aamut sitäsamaa, illallisella tuoretta jauhelihakuulloketta porkkanaraasteella ja hapan/etikkasäilykkeillä\nKeskiviikkona jälkitauti iski, eikä aamun voimakahvikaan maistunut ennenkuin myöhään iltapäivällä,\nkun sain parilla kikkakolmosella oman pää taas omaan käyttöön. Hyvä että edes silloin\nTorstain aamu yhtä mielikuvituksetonta voimakahvia kera itujen\nja päiväsaikaan töissä maistui voimakahvi ja kuuma vesi\nMutta illalla täällä oli melkein juhlat, vaikkei tämä ehkä ihan siltä kuullosta: Liharuokana oli puoli päivää uunissa pienellä lämmöllä hautunutta maustettua jauhelihaa kera voin ja muutaman juureksenpalan (pari sipulinpuolikasta, pari palaa selleriä, yksi porkkana puolitettuna; mausteina mustaapippuria ja yksi kotitsili sekä kourallinen tuoretta persiljaa), josta tällä erää syötiin vain sitä lihaa, joka oli kyllä tosi hyvää ihan sellaisenaankin. Mutta sen seuraksi oli jokseenkin runsaassa voissa kuullotettu kasviskimara: sipulisilppua, hapankaalisilppua, silputtu valkosipuli, pari kypsää pikkusiikliä silputtuina ja kaiken kruununa puolikkaan kypsän kotimaisen maissin jyvät maustettuna mustallapippurilla ja paprikalla; tosi namia. Seurana porkkanaraastetta, tammimaustettuja kotietikkakurkkuja ja kaupan makeuttamattomia punajuuriviipaleita. Ja jälkkäriksi kahvin kanssa muutama siemenleivän pala kera voin ja auran.\nTänään olis kevyemmän sapuskan päivä, kun tuo asuinkumppani paastoilee, eikä mikään jääkaapissa varsinaisesti houkuttanut.\nAamun voimakahvin seurana porkkanaraasteen loput ja linssi-ituja,\ntyölounaalla voimakahvin kanssa pari kipparisiivua\nja nyt illalla niitä näitä jämiä (kotimaapähkinävoivoita, hiven viiniä, voimakahvia, ehkä vielä juustoleipäkin)\n... mutta huomenna on tiedossa niin maan perustelliset juhlat kera sunnuntaibrunssin turussa,\nettei pieni lisäpaasto taida haitata viikon kokonaiskalorikulutusta. Juhlakausi on aika lailla parhaimmillaan juuri nyt\nViestiLähetetty: 2017-10-15 21:21:02\nJuhlaviikonloppu kavereiden kera <3\nLauantaiaamuna voimakahvia, normivoileiväkettä ja juhlakalujen ynnä pakkaus ja kohti Auran rantamia, peräkärryn kera jopa.\nMatkalla/perillä parit voimakahvit, haettiin vielä yksi frakki vuokraamosta ja ei kun pukeutumaan ja juhliin.\nNeljältä kolmen viinin maistiaiset (maistiaisjuustoilla jopa) jo perinteeksi käyneessä aloituspaikassa, kuudelta itse juhlat (viittä viiniä lasilliset, vegaanialkupala kalattomalle kera lisävoin, pääuokana hyvää medium-miinus grillihärkää kera punaviinikastikkeen, rapean sipulin ja lisävoin ja jälkkäriksi sitruunamoussea kera marinoidun lakan, lakkasorbetin ja jaloviinakahvin. Vettä monen monta lasillista. Jatkoilla osakunnassa nautin vain seurasta eli en juonut tai syönyt enää mitään, en edes vettä, kun ei ollut tarpeita siihen suuntaan. Ehkä kahdelta nukkumaan.\n... ja kahdeksitoista isolla porukalla jatkamaan Foijaan sunnuntaibrunssille, auringossa kylpevän jokirannan kautta: siellä hiukan kaikkea: tuorehedelmiä, salaattia, lihaa, gluteenitonta leipää, voita, juustoja, maa-artisokkakeittoa lisävoilla, jälkkärijuustoja, hilloa, voita marjoja, glut. digestivekin, suklaista ja marenkista (gluteenitonta) pappilan hätävaraa, pari voimakahvia ja palan paineeksi runsaasti vettä ynnä pari lasillista aitoa kuohuvaa.\nKotimatkalla voimakahvia, kotiin tullessa niukka iltapala eli voimakahvia, kuplavettä, leiväkettä kera voin, valkosipulijauheen, oltermannin ja banaanisiivujen (voi vitsit kun oli hyvää sekin!)\nViestiLähetetty: 2017-10-16 05:49:32\nJuhlasyömiset kuulostaa tosi hyvältä ja meininki muutenkin!\nViestiLähetetty: 2017-10-19 18:32:45\nRakas ruokapäiväkirja, anna anteeksi etten ehtinyt kirjata lokakuuta.\nPari viikkoa flunssaa, kolmet juhlat (neljännet vasta tuloillaan) ynnä arkinen aherrus veivät mehut. Seliseli\n... mutta lokakuun voisi hyvin summata lyhyeen yhteenvetoon. Näissä kiireissä sapuska on ollut yksinkertaisesti voimakahveja ja keveitä aamiaisia ynnä kotiruokapäivinä päivälliskuulloketta muodossa tai toisessa salaatin kanssa. Kevytpaastopäivinä ei ole ollut päivällistä lain ja juhlissa nautiskellessa tällainan kalaton ja gluteeniton on joka kerta saanut eteensä kerettiläisen yhdistelmän, jossa alkupala ja jälkkäri ovat vegaanisia ja pääruoka kunnon lihaa. Ja juujoo, voilla (tai käsilaukkuvoilla) täydennettynä tuo on itse asiassa ollut joka kerta melkeinpä paremman näköistä kuin se kokonaisuus mitä muille on tarjottu, ja usein varsin hyvääkin : )\njuoma: voimakahvi, joskus maitokermakahviakin. Kuplavesi\nSalaattiaineet: sipuli, käyräkurkku, mung-idut, jäävuori, porkkana, hapankaali\nlihapuoli: kyyttöjauhis, siskonmakkarat, erikoiskypsä kassleri, snellmanninpekoni\nlämpimät kasvikset: sipuli + hapankaali, niille lisinä perunaa, maissia, valkosipulia\njuustot: oltermanni, aura, leipäjuusto, brie, ambassadeur\nViestin otsikko: Re: Kasvistensyöjä-erkin ruokavuosi 2017. Marraskuu\nViestiLähetetty: 2017-11-04 14:50:29\nPäivän lohduke löytyi onneksi netistä:\nJa näin sanoi tai kirjoitti George Bernard Shaw.\nTämä on eiliset syönnit. Siis perjantai 3.11.\nAamu: piiitkästä aika lämmin aamiainen eli juustoinen sipulimunakas, rehuna kukkakaalia, voimakahvi\nLounas: voimakahvia, tuolloin tällöin kuumaa vettä\nIltapäiväkahvien aikaan: voimakahvia ja gluteenitonta & maidotonta suklaakakun sisusta\nPäivällinen: Olinpas ensi kertaa Kuninkaan lohissa, tuoretta tohtoria juhlimassa. Hieno paikka ja ja noutopöydässä hyvää ruokaa ja vain voivoita. Alkupaloissa jätin lohen ja gluteenillisen savuporomoussen väliin, mutta karitsanrilletet hillotulla sipulilla ynnä marinoidut punajuuret, mozzarellasalaatti ja vihersalaatti olivat kaikki hyviä, samoin pääruoan himmeän hyvä nyhtökypsäksi paistettu nauta; ja sekaan mahtui myös peruna pala gluteenitonta leipää, ynnä melkoisen suuret voikeot kummallakin haulla... ja pari lasillista punaviiniä. Ruokaa oli niin että jälkkärin torttua & jääteöä ei todellakaan tarvinnut (tai voinut) kuin maistaa, ja kiitos noutopöytätarjoilun niita saattoi ottaa vain maistonokareet. Syksyn juhlien jälkeen minusta ole enää mollaamaan sitä, että näissä julkisissa paikoissa kaikki maitoilut ovat laktoosittomia (näissä mozzarella, voi ja kahvikerma) kun sentään voita ja kermaa ja vielä maukasta lihaakin on tarjolla.\nViestiLähetetty: 2017-11-05 16:03:51\nEilen oli hieno iso täysikuu, joten sen kunniaksi vuoden sarja täysikuita, Pakistanista. Noissa näkyy miten koko ja mnaan suuntaan kääntynyt poskikin hiukan vaihtelevat https://apod.nasa.gov/apod/astropix.html\nEilisen sapuskat (lauantai)\nAamulla: voimakahvia, banaani ja oltermannin tilsittiä jokunen siivu; rehuina porkkana\nLounasaikaan voimakahvia, myöhemmin myös kuplavettä jokunen kippo\nPäivälliseksi lihapullia voiperunalla ja sen seuraksi salaattia ja hapankaalia ja etikkapunajuurta ja etikkakurkkuakin. Ja kuplavettä ynnä agnostuuralla maustettu napsu ynnä voimakahvia.\nAamulla leiväke voilla metwurstilla ja juustolla ynnä voimakahvia\nLounaaksi voimakahvia, ja jossain välissä vettäkin, niin kulmää (kuplilla ) kuin kuplatonta (kuumaa)\nPäivälliseksi olisi tehnyt mieli hakea kaalikääryleitä Ykköspesältä, mutta ollaan rapakunnossa kumpikin niin että ei. Sen sijaan keitin itselleni kunnon pikkusiiklejä (joista kaksi aterialla) lihapullakastikkeen seuraksi; rehuina omalla lautasella tällä erää vain hapankaalia ja kotietikkakurkkuja (siinä missä siipan lautanen oli ilman perunaa, ja lisukkeina suosikkinsa, eli rehusalaatti ja makeuttamattomia etikkapunajuuria). Kuplavettä ja voimakahvia.\nViestiLähetetty: 2017-11-07 21:31:08\nWe don't see things as they are, we see them as we are. Anais Nin (oikeesti? joo)\nAamulla voimakahvia, kuplavettä, kuumaa vettä, kylmä peruna kera voin ja suolan, banaani, pari siivua juustoa\nLounaalla yhden munan, yhden pikkusiiklin ja puolikkaan sipulin sipuliperunamunakas ja voimakahvia ja vettä\nPäivälliseksi lihapullia kastikkeella, parilla pikkuperunalla, puolukkasurvoksella ja hapankaalilla\nAamulla voimakahvia, kuplavettä, kuumaa vettä ja kupillinen ryskiä maustettuna pakastemustikoilla ja tilkalla brunnebyn sokerista vadelmatiivistettä\nLounaalla eilisen kaltainen sipuliperunamunakas, voimakahvia ja vettävettävettä\nJa päivällinenkin oli eilisen toisinto. Paitsi että alkupaloiksi söin yhden pienehkön nauriin paloina kokonaan, nam\nViestiLähetetty: 2017-11-11 18:19:49\nKeskiviikkona lihapullia riitti enää yhdelle päivälliselle, joten siippa söi ne, ja minun päivällislautasellani oli jokseenkin rasvaista ja ihanaa perunasipulimunakasta\nTorstaina päivän pääateria oli lounas Kilimissä (enimmäkseen kebabbilihaa salaatilla ja mausteilla, nam). Päivällisaikaan olin lähtiäisissä, jossa enää maistelin tarjolla kanaa, lihakeittoa ja japanilaista munakasrullaa ynnä autoilijan tippoja erilaisista eksoottisista juomista.\nJa eilen, kuopuksen ja viikonlopun ja monen muunkin asian kunniaksi syötiin vastakeitettyjä pikkusiiklejä voipottuina kyytön pikapihvien, kaalipuolukkasalaatin ja etikkasäilykkeiden kera, ja juotiinkin kolmestaan pullo melkein perheen perinteeksi muodostunutta epsanjalaista punaviiniä, kuplaveden lisäksi. Olipas hyvää.\nJatketaan vielä lauantai tähän\nAamiaisella voimakahvia ja hiukan myöhemmin annos venäläistä jogurttia (sokeroidulla) vadelmamehutilkalla\nLounaaksi voimakahvia ja lehtileiväke voilla ja auralla. Vettä tuolloin tällöin, eri lämpöisenä.\nPäivälliseksi Helsingin makkaratehtaan chorizo-nakeista, voista, sipulista, hapankaalista ja kermasta haudutettu kastike (rehut suuruksena) kera etikkasäilykkeiden ja salaatin.\nViestiLähetetty: 2017-11-17 20:25:58\nOh yes it is. Over and over and over again.\nRakas päiväkirja, huonosti meni tämäkin kuukausi raportoinnin suhteen... muttei tässä ole paljon raportoitavaa. Kovin yksinkertainen on arkemme.\nAamuisin voimakahvi, jonka lisäksi olen kohta viikon yrittänyt muistaa (ja useimmiten muistanutkin) syödä yhden porkkanan; kahtena aamuna lisäksi ryskiä eli venäläistä 17% jogurttia siipan kanssa, joka on palannut siihen uudestaan, useamman vuoden tauon jälkeen.\nLounaalla voimakahvia eikä arkisin juuri muuta; kerran ulkoruokinnassa myös pala gluteenitonta pitsaa käsilaukkuvoilla paranneltuna. Viikonloppuna tulee aika usein harrastettua lisäksi jotain leiväkettä runsaalla voilla ja juustolla.\nPäivällisellä kotona melkein aina kuulloketta: rasvana voi tai lihapullien paistosta ylijäänyt rasva, kasvisosana sipulia ja hapankaalia, kerran raastettua punajuurtakin, ja lihana lihapullia tai kyyttöjauhista tai erikoiskypsän kasslerin palasia. Hiukan variaatiota mausteissa (kerran tai kaksi auraa, kerran tai kaksi pistaasipähkinöitä, muuten lähinnä mustaapippuria ja/tai jeeraa ja/tai paprikaa ja/tai valkosipulia). Ja joko salaattia tai vähintäinkin säilykkeitä: kotitekoisia etikkakurkkuja ja/tai makeuttamatonta etikkapunajuurta ja/tai puolukkasurvosta ja/tai rasilaista.\nViestiLähetetty: 2017-11-20 19:55:18\nLiian hyvä selffie hukattavaksi, joten postia seuraa.\nTässä se on, Utelias itse (yksin punaisella planeetalla)\nJa kaksi päivää olen tehnyt ihan ruokaakin.\nEn aamuisin (voimakahvi ja porkkana toimii)\nenkä lounaalla (voimakahvia enimmäkseen) mutta sentään päivällisillä\nEilen se oli uunissa haudutettuja talouskyljyksiä, kun olivat ensin vuorokauden maustuneet liemssä jossa oli japanilaista soijakastiketta, paprikajauhetta ja inkiväärijauhetta. Paistoin pinnan pannulla voissa, heitin perään pilkotun sipulin ja kourallisen hapankaalia, ja nostin pannun sisältöineen uuniin pariksi tunniksi, kannella varustettuna. Ja kun se alkoi olla valmis, tein seuraksi purjorisottoa: kuullotettu ensin viimeisissä lihapullantekorasvoissa kasa purjoa ohuina renkaina ynnä pari desiä taimaalaista riisiä, ja sitten haudutettu tuo kypsäksi liemessä joka oli enimmäkseen myös niistä lihapullatalkoista, ja joka teki komeudesta ihanan tummaa. Ynnä tehty perussalaattia.\nKyljykset söimme melkein kokonaan, riisiin koskin vain minä (enkä desi) paitsi että jälkikasvu vei siitä osan mennessään, kun kävi kääntymässä, ja salaattia meni mikä meni. Hyvää oli kaikki, varsinkin pöytävoin kera.\nJa tänään jääkapissa oli pitkästä aika vasta sulanut paketti kyyttöjauhista. Joten söimme pikapihvit kera niiden kanssa kypsyneen sipuli- ja hapankaalisilpun. Minä täydensin annosta seuraavalla desillä eilistä risottoa ynnä parilla lusikallisella sekasienisalaatti, siinä missä pöydän toisella puolella lisukkeet olivat salaattia ja punajuurta. Ja kumpikin lisäsi voita, vaikkei se nyt niin rasvatonta ollut muutenkaan\nKummankin päivällisen jälkkärinä oli leiväke voilla ja todella hyvällä juustolla, voimakahvin lisäksi.\nViestiLähetetty: 2017-11-29 08:51:29\nThe great advantage about telling the truth is that nobody ever believes it. (BrainyQuotes -sivustolta)\nJa ruoasta. Joskus yksinkertainen voittaa ihanminkävaan 6-0.\nTätä on syöty 4-5 päivällisellä peräkkäin, viinillä ja (useimmiten) viinittä, ja joka kerta se on maistunut hyvältä\nTänään valmiiksi kypsennetty jauhliha on loppu niin että täytyy keksiä jotain muuta.\nAi niin, ja porkkanan lisäksi maksapasteija (tavallista tavallisempi HKn herkku) on löytänyt tiensä aamiaisiin, eli siis alkanut taas maistumaan hyvältä.


Janin uusi mahdollisuus | Ylioppilaslehti\nJanin uusi mahdollisuus\nKyykistyn, kumarrun, taivutan, koukistan. Pianomusiikki soljuu lattialle pianon viereen sijoitetusta cd-soittimesta.\n“Balettikädet! Nyt sinulla ei ole yhtään balettikädet!” opettaja huutaa ja korjaa asentoani.\nOlen ensimmäisellä alkeisbalettitunnillani, noin neljännesvuosisata myöhemmin kuin suurin osa balettia harrastaneista tutuistani.\n“Rakastin kaikkea vaaleanpunaista, ja balettihan on tosi vaaleanpunaista”, eräs heistä muisteli.\nSamoihin aikoihin oma lempivärini oli sininen ja lempipuuhani majanrakennus.\n“Ja ykkönen, vitonen, ykkönen, vitonen!” baletinopettaja ohjaa hyppysarjan tekoa.\nNilkkani naksuvat. Vanha nivelsidevamma muistuttaa itsestään.\nMiksi ihmeessä balettia pitää tanssia varpaillaan?\n“1800-luvun puolivälin romantiikan ihanteisiin liittyen kerrottiin tarinoita olennoista, jotka eivät ole tästä maailmasta. Siitä tuli tarve eteeristen hahmojen esittämiseen ja painovoiman vastustamiseen. Keksittiin nousta varpaille”, kertoo tiedotuspäällikkö Heidi Almi Kansallisoopperasta.\nVai niin. Pelkään eteerisyyden tavoittelusta aiheutuvan ruumiillisia vammoja.\nJatkan balettiin tutustumista katsomon puolelta. Suuntaan Kansallisbalettiin katsomaan Anna Kareninaa.\nIltaan sisältyy jälleennäkeminen. Miespääosassa, kreivi Vronskina tanssii Jani Talo. Näin hänet viimeksi 1980-luvulla Ristikallion ala-asteen jumppasalin lavalla.\nJoka joulu- ja kevätjuhlassa Jani kipusi lavalle trikoissaan ojennetuin nilkoin, käynnisti hopeanhohtoisen kasettisoittimen ja alkoi sätkiä eri suuntiin.\nOpettajat näyttivät haltioituneilta. Olin vakuuttunut, ettei kukaan ymmärtänyt, mitä lavalla tapahtui.\nToisin sanoen sorruin jo ala-asteella yleisimpään tanssia koskevaan ennakkoluuloon.\n“Ei sitä tarvitse ymmärtää! Mitä se sellainen ymmärtäminen edes on?” Heidi Almi kysyy.\nHänestä on outoa, että tanssiin liitetään kummallinen ymmärtämisen vaade, jota esimerkiksi kuvataiteella ei ole rasitteenaan.\n“Ihminenhän voi mennä kuvataidenäyttelyyn ilman, että on harrastanut maalausta tai ymmärtäisi tekniikoista, historiasta ja traditioista. Voi katsoa teosta ja miettiä, onko tämä minusta kiva, koskettaako se minua.”\nPäätän luopua ymmärtämisen ajatuksesta ja antaa Janille uuden mahdollisuuden. Silti huomaan kertaavani mielessäni Anna Kareninan juonta.\nJani astuu lavalle. Hänestä on tullut taitava, voimakas ja käsiohjelman kuvien perusteella muutenkin ihana.\nKakkosparvelle ei näe kovin tarkasti. Juonen seuraamista haittaa hieman myös se, että kaikilla miehillä on samanlaiset vaatteet ja naiset vaihtavat asua jatkuvasti.\nMutta tännehän ei tultu ymmärtämään.\nJanilla ja hänen kollegoillaan on balettikädet ja -jalat. Niillä he ilmaisevat kolmiodraaman viiltäviä tunteita ja esittävät hevoskilpailua ilman, että lavalla on yhtään hevosta tai hevoseksi puettua ihmistä.\nHyödynnä opiskelija-alennus. Opiskelijakortilla saat kalleimpien hintaryhmien liput Kansallisbaletista puoleen hintaan. Saman päivän esityksiin paikat päänäyttämön permannolla maksavat opiskelijoille 10 euroa.\nKatso Joutsenlampi. Fyysinen teos sisältää tanssijoiden teknistä taituruutta mittaavia temppuja. Niistä kuuluisin on kolmannen näytöksen 32-kertainen fouetté-piruetti eli käännös yhdellä jalalla toisen ottaessa vauhtia. Ballerina ei saa liikkua sen aikana sivusuuntaan.\nOta kummilapsi mukaan ja tutustu satubaletin klassikoihin Pähkinänsärkijään ja Prinsessa Ruususeen. Pienen ystävän seura voi auttaa heittäytymään esityksen vietäväksi.\nJos klassinen baletti ei uppoa, kokeile nykytanssia. Se on juonetonta, ja sen teemat ovat lähempänä 2000-luvun ihmistä. Ennen esitystä voit perehtyä Tanssin tiedotuskeskuksen verkkojulkaisuun Voiko hiipiminen olla tanssia – Opas tanssitaiteen katsomiseen.\nKansallisbaletti järjestää teosesittelyjä ja taiteilijatreffejä. Edellisissä kuulet teoksista, jälkimmäisissä pääset juttelemaan koreografien ja esiintyjien kanssa.\nOpettele käyttämään ranskankielistä balettitermistöä ja tuntemaan baletin historia.\nÄlä uskottele ymmärtäneesi teosta ainoalla oikealla tavalla. Jokainen tekee tanssiteoksesta tulkintansa heijastellen sitä omiin elämän kokemuksiinsa.\nKuva Raisa Kyllikki Karjalainen


Omakotikiinteistömarkkinat myllerryksessä - Rakennusmaailma\nEtelä-Suomen kaikissa kunnissa tehtiin viime vuonna vähemmän omakotitalokauppoja edellisvuoteen verrattuna. Jotain hyvääkin: tonttipula on ohi.\nEnsin tyssäsi kaksikerroksisten rivitaloasuntojen kauppa ja sitten jäivät omakotitalot ja -tontit entistä useammalta ostamatta. Asuntokauppaa hyydyttää nyt synkkenevä työllisyystilanne, vaikka asuntolainojen viitekorot ovat alhaalla.\nAiempaa korkeammat lainamarginaalit eivät yksin riitä selittämään hintojen laskua ja nihkeätä kaupankäyntiä. Alkuvuosi oli kaupankäynnissä hiljaista, mutta välittäjät riemuitsivat helmikuussa piristyneestä kaupankäynnistä.\nNyt suupielet menevät taas alaspäin pankkien uhkaillessa marginaalien nostoa jopa kahden prosentin tasolle. Rakennusliikkeet auttavat kahden asunnon loukussa olevia tarjoamalla myyntiapua entiseen asuntoon. Uusissa asunnoissa saa asua ensin vuokralla ja punnita ostopäätöstä rauhassa. Tämä kuvaa asuntomarkkinoiden tilaa: kaikki keinot käyttöön.\nSuurissa kaupungeissa hinnat ja hintojen vaihteluvälit ovat suurimmillaan. Espoossa talot maksoivat viime vuonna keskimäärin 415 000 euroa. Hyvänä kakkosena Helsinki merkittiin tilastoihin 355 000 euron hinnoillaan. Vantaa ei pärjännyt 265 000 euron taloillaan vertailussa Kirkkonummelle ja Sipoolle, joissa merenrannat houkuttelevat maksukykyisempää väkeä keskimäärin yli 280 000 euron taloihin.\nKaikkiaan kiinteistökauppaan käytetty rahamäärä kääntyi viime vuonna laskuun. Nousua oli takana 12 vuotta ja nyt palattiin vuoden 2005 kauppavolyymiin. Pientalokauppojen määrä hyytyi 15 prosenttia kolmen hurjan vuoden jälkeen.\nTällä hetkellä omakotitalojen keskimääräinen myyntiaika Helsingissä on lähes kolme kuukautta. Kerrostaloyksiöiden ja -kaksioiden kauppa on piristynyt syksystä selvästi, kun taas rivitalot ovat välittäjän käsissä keskimäärin neljä kuukautta. Muissa suurimmissa kaupungeissa omakotitalojen myyntiajat ovat Helsinkiä pidemmät.\nTurussa talokauppoja hierotaan puoli vuotta ensiesittelystä. Huonokuntoisten talojen myyminen on aikaisempaa vaikeampaa. Remontointitaidot ovat useimmilla omakotitaloista haaveilevilla kaupunkilaisilla olemattomat.\nSeurasimme viime vuoden joulukuusta lähtien Oikotie.fi-palvelusta omakotitalojen hintapyyntöjä suurimmissa kaupungeissa ja tarkistimme Maanmittauslaitoksen kauppahintarekisteristä, onko kauppoja syntynyt.\nHintapyyntöaineistoomme kertyi parin kuukauden ajalta noin 1 000 myytävää taloa. Poimimme kauppahinta-aineistosta 22 toteutunutta kiinteistökauppaa. Tinkimisvaraa oli normaalisti 5–15 prosenttia. Turussa sai omakseen 103 000 eurolla pienehkön 50-luvun rintamamiestalon kuuden prosentin tinkimisen jälkeen.\nAinoastaan kahdessa tapauksessa oli neuvottelut mennyt huutokaupaksi, jolloin talosta maksettiin muutama prosentti yli pyydetyn. Pitkään myynnissä olleiden talojen hintapyyntöjä on tarkistettu alaspäin useaan otteeseen. Nopeimmat talokaupat syntyvät, jos hintapyyntö on heti aluksi realistisella tasolla.\nPientalojen tonttipula on muuttumassa tonttien ylitarjonnaksi. Tonttikaupan määrä hyytyi 20 prosenttia edellisvuodesta. Yksityisten myymien asemakaavatonttien hinnat tulivat keskimäärin 15 prosenttia alas. Haja-asutusalueiden tontit pitivät vielä hintansa.\nTämä vuosi on lähtenyt tonttimarkkinoilla tahmeasti liikkeelle, vaikka edullisemmat rakennuskustannukset houkuttaisivat rakentamaan. Tonttien hinnat ovat laskeneet jo reilusti valmiita taloja enemmän.\nRiittävä tarjonta ja kysynnän hiljeneminen väistämättä kohtuullistaa ylikuumennutta tonttihinnoittelua. Kunnat kilpailevat uusista asukkaista nyt hinnalla, koska tarjontaa on kaikilla lähes riittävästi. Yksityisten myymät tontit halpenevat kuntien tontteja enemmän.\nTilastokeskuksen omakotitalojen hintaindeksi on nyt lähes kolminkertainen 1990-luvun laman synkimpään aikaan verrattuna. Jos hintakuoppa siis on tulossa, nyt ollaan vasta kuopan reunalla. Vuosina 1990–1995 Tilastokeskuksen omakotitalojen hintaindeksi laski yhteensä 30 prosenttia.\nNyt on nähty vasta yksi miinusmerkkinen vuosi eli alamäki voi olla vielä pitkä.\nLue aiheesta tarkemmin TM Rakennusmaailman numerosta 4/09, joka ilmestyi 22.4.


espoo.fi > Talousveden valvonta\nHyvä talousvesi on terveydelle vaaratonta, hyvänmakuista, kirkasta ja väritöntä. Se ei myöskään saa syövyttää vedenjakelulaitteiden materiaaleja. Talousveden laadulle on asetettu sekä terveysperusteisia laatuvaatimuksia että laatutavoitteita.\nTerveydensuojeluviranomainen valvoo säännöllisesti vesihuoltolaitosten toimittaman talousveden laatua.\nHSY Vesihuolto toimittaa talousvettä Espoon ja Kauniaisten vedenjakelualueelle. Aiemmin Espoossa toimineen Dämmanin vedenpuhdistuslaitoksen toiminta on loppunut marraskuussa 2016. Nykyisin kaikki vesi on peräisin Päijänteestä, josta vesi johdetaan Pitkäkosken tai Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitoksien kautta verkostoon.\nKirkkonummen Vesi -liikelaitoksen päävedenottamo sijaitsee Myllykylässä. Raakavetenä käytetään Meikon järven vettä. Lisävettä verkostoon ostetaan HSY:ltä sekä Suomen Sokeri Oy:n vesilaitokselta. Veikkolan talousvesi on peräisin kahdesta alueen pohjavedenottamosta sekä HSY:ltä.\nLisäksi Espoossa ja Kirkkonummella on useita pienempiä vesilaitoksia ja -osuuskuntia. Vesihuoltolaitokset, pienet vedenottamot, vesiyhtymät ja -osuuskunnat vastaavat alueelleen toimittamansa veden laadusta. Viranomaisvalvonnan näytemäärä lasketaan alueelle toimitetun vesimäärän tai alueen henkilömäärän mukaan.\nViranomaisvalvonta koskee yksityisiä kaivoja silloin, kun on syytä epäillä terveyshaittoja. Yksittäiset kotitaloudet vastaavat itse hankkimansa talousveden laadusta.\nTietoa veden laadusta(HSY Vesihuolto) Länsi-Uudenmaan vesi ja ympäristö ry:n laboratorio


Akuutti - 22.10.2014 | yle.fi\nAkuutti - 22.10.2014\nAplastiseen anemiaan sairastuu Suomessa kymmenkunta ihmistä vuodessa. Lempääläisellä Heidi Lindholmilla (18) sairaus, jossa luuydin tuottaa erittäin vähän verisoluja, on ollut pari vuotta.\nSähkösavukkeita näkyy katukuvassa entistä enemmän, vaikka niiden turvallisuudesta tiedetään vielä vähän. Uudet tutkimukset antavat huolestuttavia tuloksia. Sähkösavukkeista on löydetty raskasmetalleja sekä jäämiä tupakankaltaisista yhdisteistä ja jopa laihdutus- ja potenssilääkkeistä.


Tietoa opistosta | Valkeakoski-opisto\nKansalaisopistot ovat yleissivistävää aikuiskoulutusta tarjoavia oppilaitoksia. Vapaasta sivistystyöstä annetun lain mukaan kansalaisopistojen erityistehtävänä on vastata alueellisiin ja paikallisiin sivistystarpeisiin ja tarjota mahdollisuuksia omaehtoiselle oppimiselle ja kansalaisvalmiuksien kehittämiselle.\nOpetuksen painotukset määräytyvät paikallisesti. Suosituimpia aineita ovat kielet, musiikki, liikunta, muut taideaineet ja käden taitojen aineet. Lisäksi kansalaisopistot huolehtivat suuresta osasta lasten ja nuorten taiteen perusopetuksesta.\nValkeakoski-opiston toiminta-alue on laaja: Akaa, Kangasala, Pälkäne, Urjala ja Valkeakoski. Palvelemme yli 80 000 asukasta. Kalenterivuonna 2017 opistossa opiskeli 16 108 kurssilaista. Opetustunteja annettiin 390 eri toimipaikassa 32 490 oppituntia 1 343 kurssilla. Tuntiopettajia ja luennoijia opistolla oli noin 200\nTarjonnastamme löydät varmasti itsellesi sopivan kurssin.\nLoma-ajat 2018-2019, jolloin ei pääsääntöisesti ole opetusta\nSyysloma (vko 42) 15.–21.10.2018\nJoululoma 17.12.2018- 6.1.2019\nTalviloma (vko 9) 25.2.-3.3.2019\nValkeakosken opistotalossa toimii myös lounaskahvila.\nKatso Valkeakosken opistotalon vuokrattavat tilat


"Venäjä tavoittelee Ukrainan nöyrtymistä", sanoo sotilasasiantuntija ja esittelee Ylelle Venäjän hyökkäysvaihtoehdot\nVaikka Yhdysvaltain presidentti Joe Biden povaa Venäjän hyökkäävän Ukrainaan, Petteri Kajanmaa ei siihen usko. Hänen mielestään hyökkäys ei kannata.\nJos Venäjä päätyy hyökkäämään, todennäköisin kohde olisi Itä-Ukraina. Sieltä hyökkäys voisi kuitenkin jatkua myös Ukrainan länsiosiin.\n21.1. 10:45 • Päivitetty 21.1. 10:46\nJos Venäjä hyökkää Ukrainaan, se yrittäisi todennäköisesti laajentaa sotaa Itä-Ukrainassa tai hankkia maayhteyden Krimille.\nVenäjä voi myös tehostaa Ukrainan painostusta ydinaseiden siirrolla ja ei-sotilaallisilla toimilla.\nNäin uskoo Maanpuolustuskorkeakoulun sotataidon laitoksen johtaja Petteri Kajanmaa. Yle pyysi häntä arvioimaan Venäjän sotilaallisia mahdollisuuksia (siirryt toiseen palveluun) Ukrainassa.\nVenäjä on kerännyt Ukrainan vastaiselle rajalle Kajanmaan tietojen mukaan nyt noin 120 000–150 000 sotilasta. Osa Venäjän sotilaista on saapunut sotaharjoituksiin Valko-Venäjän puolelle (siirryt toiseen palveluun).\nJos Venäjä päättää käyttää sotilaallista voimaa, Kajanmaan mukaan sillä on seuraavat vaihtoehdot:\nTäysimittainen hyökkäys Ukrainan valtaamiseksi.\nRajoitettu hyökkäys, jossa vallataan vain osa maasta tai ei käytetä kaikkia asejärjestelmiä.\nPelkästään Itä-Ukrainan sotilaallisen toiminnan kiihdyttäminen.\nPeiteoperaatioiden, sabotaasien ja salamurhien käyttö. Venäjä voisi tehdä rajoitettuja sotilaallisia toimia Ukrainan väitettyjä provokaatioita vastaan. Venäjä kieltäisi käyttävänsä sotilaallista voimaa ja voisi yrittää esiintyä "rauhanturvaajana".\nPainostuksen lisääminen. Venäjä voisi esimerkiksi tuoda ydinaseita Kaliningradiin, Valko-Venäjälle ja Ukrainan rajan lähelle. Joukkojen määrän vaihtelu lisäisi toiminnan arvaamattomuutta. Venäjä voisi lisätä painostusta ei-sotilaallisilla keinoilla.\nSotilaallisen voimankäytön todennäköisyys on eri asia. Siitä esitetään hyvin ristiriitaisia arvioita.\nYhdysvaltain presidentti Joe Biden uskoo, että Venäjä hyökkää Ukrainaan. Keskiviikkona myös Viron puolustusvoimien komentaja Martin Herem arvioi, että sota on paljon diplomaattista ratkaisua todennäköisempi.\nKajanmaa on kuitenkin toista mieltä.\n– Kaikki merkit viittaavat siihen, että Venäjällä on mahdollisuus toteuttaa (sotilaallinen) operaatio. Pidän sitä kuitenkin epätodennäköisenä, Kajanmaa sanoo.\nSyy malttiin löytyy politiikasta.\nMaanpuolustuskorkeakoulun eversti Petteri Kajanmaa. Kuva: Puolustusvoimat\nHyökkäyksellä on vaikea saavuttaa poliittisia tavoitteita\nKajanmaan mukaan Venäjällä on Ukrainan suhteen selvä poliittinen tavoite (siirryt toiseen palveluun).\n– Venäjä tavoittelee Ukrainan nöyrtymistä. Venäjä haluaa, että länsi hylkäisi Ukrainan, Kajanmaa sanoo.\nKäytännössä se tarkoittaa, että Venäjä haluaa päästä määräämään Ukrainan politiikasta. Se haluaa estää Ukrainan ja lännen lähentymisen. Samalla Venäjä haluaa pönkittää suurvalta-asemaansa ja luoda länttä vastaan puskurivyöhykkeen.\nVenäjä pystyisi kyllä raunioittamaan Ukrainan, mutta entä jos länsi ei kuitenkaan hylkää Ukrainaa? Kajanmaa kysyy.\n– Venäjä joutuisi joko lisäämään kierroksia tai kärsimään arvovaltatappion, Kajanmaa sanoo.\nSotimalla ei liioin kerätä suosiota. Lännen rintama Ukrainan tueksi tiivistyisi, ellei Ukraina tekisi sodassa suuria virheitä.\nSota sekä lännen pakotteet tulisivat Venäjälle myös todella kalliiksi.\n– Vaikka Venäjän talous ei ole erityisen huonossa kunnossa, se ei kestäne tällaista, Kajanmaa arvioi.\nKoska poliittisten tavoitteiden saavuttaminen sotimalla on niin epävarmaa, sotilaallisen voimankäytön kynnys on Kajanmaan mielestä edelleen korkea.\n– Eri asia on se, kuinka rationaalisena päätöksentekijänä pidämme Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia tai Venäjän hallintoa tällä hetkellä, Kajanmaa kysyy.\nKremlin kyvyttömyyttä rationaaliseen päätöksentekoon Kajanmaa pitää varteenotettavana riskinä.\nHyökkäyksen onnistuminen olisi epävarmaa\nVaikka Venäjä ajattelisi hyökkäyksen olevan järkevää, sotilaallisten tavoitteiden onnistuminen ei olisi mitenkään varmaa.\nVenäjä nostaa joukkojensa määrää (siirryt toiseen palveluun) jatkuvasti, mutta nykyisellään ne riittävät vain rajalliseen operaatioon, Kajanmaa muistuttaa. Ukraina on pinta-alaltaan niin suuri maa, Venäjän jälkeen Euroopan toiseksi suurin.\nKoko Ukrainan valtaamiseksi tarvittaisiin paljon nykyistä enemmän sotilaita. Ukrainassa on myös useita suurkaupunkeja, joiden valvominen olisi miehittäjälle painajaismaista.\nKaiken lisäksi Ukrainan asevoimat on nykyisin paljon vahvempi kuin vuonna 2014, jolloin Venäjä valtasi Krimin ja lietsoi sodan myös Itä-Ukrainaan.\nLäntinen aseapu Ukrainalle kasvaa jatkuvasti. Kajanmaa nostaa esimerkiksi Britannian Ukrainalle tällä viikolla lennättämät panssarintorjuntaohjukset.\n– Aika sotii Venäjää vastaan, Kajanmaa uskoo.\nKajanmaa: Hyökkäys Itä-Ukrainassa ei vielä laukaisisi vastatoimia\nVenäjällä on Kajanmaan mukaan kolme mahdollista hyökkäyssuuntaa. Pohjoisesta tavoitteena olisi pääkaupunki Kiova. Keskeltä eteneminen voisi pohjustaa koko maan valtausta.\nEtelässä Mustanmeren rannalla hyökätessään Venäjä varmistaisi Asovanmeren ja Mustanmeren pohjukan hallinnan. Hyökkäys voisi ulottua Moldovan rajalle asti.\nMitä pidemmälle länteen Venäjä etenisi, sen vaikeammaksi sota kuitenkin muuttuisi. Nato-maat tuskin seuraisivat toimettomana Venäjän joukkojen lähestymistä.\nHelpointa hyökkäys olisi Itä-Ukrainassa. Kajanmaa uskoo, että siellä Venäjä voisi kiihdyttää vuodesta 2014 asti jatkunutta sotaa ilman, että se laukaisisi länsimaiden merkittäviä vastatoimia.\nSiksi juuri Itä-Ukrainan operaation kiihdyttäminen olisi Kajanmaan mukaan todennäköisin hyökkäysvaihtoehto. Samalla suunnalla Venäjä voisi yrittää vallata maayhteyden Krimin niemimaalle.\nHyökkäys voisi alkaa ilman varoitusta. Kajanmaan mielestä Venäjä ei tarvitsisi hyökkäyksen aloittamiseksi mitään Mainilan laukausten tyyppistä veruketta, ellei sitten haluaisi erityisesti perustella sotaa kotiyleisölleen.\nLännessä Venäjän selityksiä Venäjän itse tehtailemasta provokaatiosta ei kuitenkaan uskottaisi.\nMihin nyt kannattaa kiinnittää huomiota?\nKajanmaa ei usko tilanteen kärjistyvän ainakaan heti. Hän pitää erityisesti silmällä miten Valko-Venäjän kanssa sovitut sotaharjoitukset päättyvät helmikuun lopulla.\nKajanmaa kehottaa seuraamaan tiettyjä merkkejä – erityisesti sitä, kutsuuko Venäjä palvelukseen reserviläisiä.\nNyt Ukrainan vastaisella rajalla on vain ammattisotilaita ja varusmiehiä, mutta laajamittainen hyökkäys vaatisi tukea reservistä. Liikekannallepanosta ei kuitenkaan näy mitään merkkejä.\nToiseksi Kajanmaa kiinnittäisi huomiota siihen, onko sodan tukiorganisaatio riittävä. Sodankäynti vaatii paljon polttoainetta, ampumatarvikkeita ja lääkintähuoltoa. Venäjä on tosissaan sitten kun riittävä tuki on järjestetty.\nVoit keskustella aiheesta lauantaihin 22. tammikuuta klo 23.00 asti.\nUkrainan tilanteesta keskusteltiin Berliinissä – USA:n Blinken väläytti hybridihyökkäystä, mikäli Venäjä toimii aggressiivisesti Ukrainaa kohtaan\nKirjeenvaihtajalta: Kreml rummuttaa lännen sotilaallista uhkaa niin kauan, että se alkaa pian itsekin uskoa siihen\nVenäjäUlkomaatUkrainaVenäjän asevoimatSotaAseelliset konfliktitUkrainan asevoimat\nSaksan sääpalvelun mukaan kolme trombia iski Nordrhein-Westfalenin osavaltioon perjantaina.\nRovanperä MM-rallin kärkeen! Ylen asiantuntija: "Kallen itseluottamus jäätävällä tasolla" – katso suorana päivän päätöspätkä\nBBC: Ukrainan satamissa jumissa miljoonia tonneja elintarvikkeita, sanoo Zelenskyi


Hämmennyin kun tunnistin isäni äänen radiossa, vaikka tiesinkin että hän puhuu tänään entisestä kotipihastamme entisten naapureiden kanssa. Pitäisi kuunnella ohjelma, mutta se tulee hankalaan aikaan (jos joku sattuu kuuntelemaan Ylen ykköstä klo 11.00 saa kuulla yhteisöasumiskokeilusta).\nTosi mielenkiintoisessa ympäristössä olet elänyt lapsuutesi. Kuulosti aika idylliseltä, oliko se sitä?\n23 helmikuuta, 2006 12:59\nMinusta tuon ohjelman perusteella se kuulosti melkein liiankin idylliseltä, mutta kai se oli sitä. Meillä ei ollut suuria ongelmia, ympäristö oli turvallinen, avioerotkin sattuivat aika helposti (parissa tapauksessa isät jäivät naapuriin asumaan). Suurin osa asukkaista oli todella mukavia. Jossain vaiheessa oikea maailma tuli sinnekin, lähimetsä kaadettiin, yhteisöllisyys väheni, vanhempani erosivat, muutimme pois. Mutta oli minulla todella onnellinen ja turvallinen lapsuus. Hyvää oli se että kaikki löytyi omasta pihasta, päiväkodista alkaen. Toisaalta se että se oli koko maailmamme oli myös aika huono puoli, sain pihan ulkopuolisia ystäviä oikeastaan vasta lukiossa, yksi poikkeus löytyi aiemminkin. Kun oman kaveriporukan kesken tuli ongelmia ei ollut oikein muuta vaihtoehtoa kuin eristäytyä.\nJotain kertoo ehkä se että kun tapaninpäivänä oli kutsuttu vanhoja kylän lapsia yhteiseen tapahtumaan oli paikalla yli viisikymmentä ihmistä, joukossa sellaisia, jotka ovat olleet poissa kymmenenkin vuotta. Kaikki pitivät aikaansa yhteisössä merkittävänä. Outoa oli myös se että melkein kaikki ovat tekemisissä taiteen ja käsityön (hirveä määrä artesaaneja) tai ihmisten auttamisen (viittomakielen tulkki, poliisi, sosinomeja, koulunkäyntiavustaja) kanssa. Muutama poika toimi tietokoneiden parissa mutta yhtään ekonomia ei esimerkiksi joukosta löytynyt. Vanhemmista suurin osa oli akateemisia, lapsista aika harva. Luulen että opimme ettei statuksella ja rahalla ole niin kauheasti väliä, vaikkei se mikään ideologinen yhteisö ollutkaan.\nMinusta tietysti tuntuu siltä että lapsuuteni oli aivan tavallinen, vanhempani olivat virkamiehiä, meillä oli auto ja televisiota katsottiin (mutta lähinnä Ylen kanavia). Me harrastimme siskoni kanssa kuvataidekoulua ja satunnaisesti ratsastusta, välillä perheemme kävi lomilla (mutta ei ulkomailla läheskään joka vuosi ja pari kolme kertaa matkustimme naapureiden kanssa). Päiväkoti oli omassa pihassa ja sen johtaja perhetuttu, se ei tuntunut niin oudolta. Tunsin kaikki naapurit ja tiesin että naapurista voi aina mennä hakemaan apua tarvittaessa. Yhteisruokailuista en niin välittänyt, ruoka oli yleensä vähän outoa. Vappukirpputori ja syksyn kylän syntymäpäiväjuhlat olivat hauskoja, samoin elokuvakerho (en edes muista kuinka monta kertaa näin Pessin ja Illuusian). Juhlissa elokuvia näytettiin tallon seinään. Oli se aika hauskaa ja mielelläni kasvattaisin mahdolliset omat lapseni vastaavassa ympäristössä.\n23 helmikuuta, 2006 13:22\nKaikillehan tollanen ei tietenkään sovi, mutta itseni voisin hyvin kuvitella vastaavaan yhteisöön asujaksi ja toimijaksi. Sellanen mukava lämpimyyden tunne siitä ohjelmasta tuli.\nMua huvitti se, että joku oli ostanut sieltä asunnon tietämättä ollenkaan että on muuttamassa yhteisöön. Varsinainen kulttuurishokki. :)\n23 helmikuuta, 2006 17:21\nSe oli kulttuurishokki kaikille, hän asui pihassa aika lyhyen aikaa eikä osallistunut mihinkään yhteisiin juttuihin, esimerkiksi kieltäytyi talonmiesvuoroista. Lapsena inhosimme siinä asunnossa asunutta perhettä ja eivät he kyllä kovin kypsästi käyttäytyneet kun eivät kertoneet pihan tavoista uudelle asukkaalle.\nTuollainen asuminen ei todellakaan sovi kaikille, on oltava valmis tekemään töitä yhteisen edun vuoksi, eikä pidä laskea sitä kuka on tehnyt mitäkin. Kuten ohjelmassa sanottiin on siellä vähän vähhemmänkin sosiaalista väkeä, sellaisiakin jotka ovat asuneet alusta asti mutta eivät yleensä osallistu yhteisiin juttuihin. Eikä heitä ole mitenkään hyljeksitty. Ajan myötä aktiiviset tietysti väsyivät, esimerkiksi äitini kyllästyi paistamaan munkkeja kaikkiin juhliin tolkuttomia määriä varsinkin kun hän sai aina palkakseen keuhkoputkentulehduksen. Nykyään toiminta on kai vähän aktivoitunut, viime vuonnakin heillä oli ilmeisesti neljät juhlat. Tuossa ohjelmassa haastatelluista yksi oli yhden parhaimmista kavereistani äiti, toinen äitini hyvä ystävä, haastatelluista "lapsista" toinen taas lapsuuteni lääkärileikkikaveri (kaipa tuollaista kehtaa tunnustaa). Ja yksi tietysti isäni (joka kuulosti siltä miltä hän yleensäkin kuulostaa, vähän luennoivalta).\nOn tuollaisessa asumisessa tietysti huonotkin puolensa, sadan ihmisen yhteisössä on pakostakin ongelmia mutta hyviä puolia on paljon enemmän.\n23 helmikuuta, 2006 17:30


Kooikerhondje Aram: Pokaaleja siellä, pokaaleja täällä\nPokaaleja siellä, pokaaleja täällä\nJa pitkästä aikaa vähän uusia kuulumisia meiltäkin päin! :) Lauantaina 6.7 olikin sitten tiedossa jälleen kerran mätsäri. Mietittiin vaan, että jaksetaanko ollenkaan lähteä. Siinä sitten päätin, että no lähdetään nyt kuitenkin, kun ei mitään muuta kummempaa ollut sille päivälle ja saatainsiin vähän palauteltua kehäoppeja päähän tulevaa Hyvinkään näyttelyä varten. Äkkiä vaan kamat kasaan ja koira bokseineen mukaan ja autoon. Mätsäripaikka oli erään ratsastustallin ulkokentällä. Kun saavuttiin perille, olin jo vähällä lähteä heti takaisin kotiin, kun koko paikka näytti jotenkin niin tyhjältä ja ajattelin, että kannattikohan tämä nyt kuitenkaan. Kun lähdin etsimään ilmoittautumispistettä niin oli koiria kuitenkin ihan kiitettävästi. En meinannut ensin edes löytää koko ilmoittautumista, joka oli sisätiloissa ja ovessa yksi pieni lappunen merkkinä.\nVaikka sitten ihan viimeisten joukossa oltiin, niin omaa vuoroa ei jouduttu kauaa odottamaan. Kehään saimme kilpakumppaneiksi welsh corgi pembroken ja jackrusselinterrierin, koska pieniä koiria oli pariton määrä. Ratsastuskentän hiekassa oli ihan tajuttoman vaikea juosta, joten päädyttiin vain kävelemään kehässä reipasta tahtia. Aram pääsi tuomarin tarkasteluun pöydälle, jossa olikin tosi super hienosti! Antoi tuomarin katsoa hampaat ja häntäkin hielui. Tuomari sanoi, että valinta näiden kolmen hienon koiran välillä on erittäin vaikea, mutta päätti sitten antaa meille punaisen ja corgille ja russelille siniset.\nEnnen nauhakehiä kannettiin palkinnot valmiiksi paikoilleen. Palkintojen seasta tunnistettiin äidin kanssa tuttu agilitytunneli, juuri sellainen joka kirpparilta vähän aikaa sitten hommattiin. Sekä sinisten, että punaisten voittaja saisi agilitytunnelin. Naureskeltiin sitten siinä, että saadaanko toinenkin sellainen :D Punaisten nauhakehä koittikin pian ja koiria oli kehässä ihan runsaasti. Siinä tuomari sitten sanoi kiitoksensa niille joita hän ei valinnut jatkoon. Jäljelle jäimme me, ranskanbulldoggi ja portugalinpodengo. Podengon hän sijoitti kolmanneksi, Aramin ja ranskiksen välillä hän mietti vielä hetken ja osoitti meille sitten 1.sijan! Ja kyllä, palkintoina oli agilitytunneli, herkkupussi ja mahtavan kokoinen pokaali. :)\nJäimme sitten heti BIS-kehään kunhan sain vain palkinnot pois käsistä. Kehään saapui meidän lisäksemme saksanseisoja, amerikanpittbullterrieri ja parinamme ollut russeli, joka oli sijoittunut pienten koirien sinisten ykköseksi. Myös isojen koirien tuomari tuli katsomaan pieniä koiria, joita ei ollut vielä nähnyt ja sitten juoksimme vielä pari kierrosta. Neljäs sija russelille, kolmanneksi pittbull. Jäljellä olimme enää me ja saksanseisoja. Lopulta BIS oli upea saksanseisoja, joka oli nähtävästi kokenut kehäkävijä, joten voitto meni aivan oikeaan osoitteeseen! Aram oli siis upeasti BIS 2. Kotiinviemisiäkin saimme lisää. Toisen hienon pokaalin ja ruusukkeen. Ei ihan turha reissu ollut joten kannatti sitten lopulta lähteä :)\nTunnisteet: koikkeri, kooikerhondje, match show, mätsäri\nSuvi 22. heinäkuuta 2013 klo 21.33\nVautsi, onnea! :) Me oltiin kans eilen mätsärissä, huomenna ois seuraavat... :D\nLaura 23. heinäkuuta 2013 klo 23.15\nKiitoksia! :) Ja onnea teille mätsärikoitoksiin!\nHyvinkää KR 13.7.2013


Kilpailu Suomen huippu-urheilun ykkösjohtajan pestistä huipentuu, sillä Suomen Olympiakomitean uusi puheenjohtaja valitaan kymmenen päivän kuluttua. Yle Urheilu järjestää puheenjohtajaehdokkaille oman tentin, jossa pureudutaan niin puheenjohtajan rooliin ja tehtäviin, urheilun rahoitukseen kuin liikunnan ja huippu-urheilun suhteeseenkin.\nPuheenjohtajan tehtävään pyrkivät Ilkka Kanerva, Sari Multala, Susanna Rahkamo ja Jan Vapaavuori. Yle Urheilun tentin vetävät Manu Myllyaho ja Riikka Smolander-Slotte. Asiantuntijaraadissa ovat Martti Jylhä ja Kati Lehtonen.\nLähetystä voi seurata suorana tänään keskiviikkona kello 19-20 TV1:ssa, Yle Areenassa ja livechatissa osoitteessa chat.yle.fi. (siirryt toiseen palveluun)\nChatissa kysymyksiin on vastaamassa Liikunta ja tiede -lehden toimituspäällikkö, historiantutkija Jouko Kokkonen.\nChatissa voi äänestää kuka ehdokkaista mielestäsi onnistui tentissä parhaiten, kommentoida ehdokkaiden vastauksia tai kysyä asiantuntijalta.\nChat aukeaa kello 18.55 ja keskusteluun voi osallistua aina kello 20.30 asti. Löydät sen osoitteesta chat.yle.fi (siirryt toiseen palveluun). Viestejä voit lähettää Yle Tunnuksella.\nUrheilupolitiikkaOlympialaisetSuomen OlympiakomiteaYleYrityshallituksen puheenjohtajaKansalliset olympiakomiteatChattiAmmattiurheilijatJohtoryhmätYleisradioyhtiötTalouselämän vaikuttajatUrheiluUrheilu- ja liikuntajärjestötJan VapaavuoriYle AreenaYritysjohdon valvontaKellot


Jopa 9 000 lasta kuoli naimattomille äideille tarkoitetuissa kodeissa Irlannissa – sadat haudattiin vaivihkaa nimettömään joukkohautaan - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nJopa 9 000 lasta kuoli naimattomille äideille tarkoitetuissa kodeissa Irlannissa – sadat haudattiin vaivihkaa nimettömään joukkohautaan\nMittava tutkinta käynnistyi vuonna 2015, kun paikallinen historioitsija oli väittänyt, että lähes 800 lasta oli haudattu naimattomille äideille ja näiden lapsille tarkoitetun laitoksen pihalle. Tutkinnassa väite osoittautui paikkansa pitäväksi.\nIrlannin pääministeri aikoo pyytää virallisesti anteeksi kirkon ”kodeissa” asuneilta äideiltä ja lapsilta, Reuters uutisoi. Taustalla on useita vuosia kestänyt tutkinta niin sanottujen äiti ja lapsi -kotien toiminnasta. Kyseiset laitokset oli tarkoitettu raskaana olleille naisille, jotka eivät olleet naimisissa. Lapsen saamista avioliiton ulkopuolella pidettiin tuolloin häpeällisenä.\nTutkintalautakunnan mukaan vuosina 1922–1998 äideille ja lapsille tarkoitetuissa laitoksissa oli käynyt 56 000 äitiä ja 57 000 lasta oli syntynyt niissä. Viimeinen äiti ja lapsi -koti suljettiin vuonna 1998, Independent kertoo.\nTutkinnan mukaan kodeissa lapsikuolleisuus oli ”järkyttävällä tasolla”.\nLautakunnan tuoreessa raportissa kerrotaan, että 9 000 lasta kuoli niissä 18 kodissa, jotka olivat tutkinnan kohteena.\nSuurin osa laitoksissa syntyneistä lapsista annettiin adoptoitavaksi tai he kasvoivat pääosin katolisten nunnien pyörittämissä orpokodeissa. Lautakunnan mukaan on kuitenkin mahdotonta todistaa, että äitejä olisi pakotettu antamaan lapsensa ulkomaille adoptioon.\nTutkinnan kohteena oli lähinnä katolisen kirkon perustamia koteja, mutta BBC:n mukaan myös protestanteilla oli vastaavanlaisia laitoksia. Lisäksi tutkinnan kohteena oli myös neljä valtion operoimaa kotia.\nTutkinta kodeista käynnistyi, kun Tuamissa paikallinen historioitsija oli löytänyt 796 lapsen kuolintodistukset vuonna 2014, mutta ei löytänyt mitään merkintää siitä, minne kirkon laitoksessa syntyneet lapset oli haudattu kahta lukuun ottamatta. Historioitsija epäili, että lapset oli haudattu merkitsemättömään joukkohautaan nunnien aikoinaan pyörittämän äitien ja lasten -kodin alueelle. Irlannin hallitus päätti perustaa lautakunnan helmikuussa 2015.\nVuonna 2017 kerrottiin, että lapset oli haudattu lastenkodin alueella maan alla sijainneisiin säiliöihin. Nuorimmat lapsista olivat ennenaikaisesti syntyneitä vauvoja ja vanhimmat noin 3-vuotiaita.\nLue lisää: BBC: Irlantilaisen lastenkodin alueelta löytyi runsaasti lasten maallisia jäännöksiä\nTuamissa sijainneeseen laitokseen lähetettiin aikoinaan noin 35 000 raskaana ollutta naista, jotka olivat saamassa lapsen avioliiton ulkopuolella. 1920-luvun puolivälistä alkaen aina 1960-luvulle asti lapsi kuoli laitoksessa lähes joka toinen viikko, BBC uutisoi vuonna 2017. Laitos suljettiin vuonna 1961 ja rakennus tuhottiin vuonna 1972.\nBBC: Irlantilaisen lastenkodin alueelta löytyi runsaasti lasten maallisia jäännöksiä\nUlkomaat 3.3.2017 18:44


Jäljelle jäi hetken kestänyt outo kaipaus | Pääkirjoitus & mielipide | Helsingin Uutiset\nEtusivu » Pääkirjoitus & mielipide 7.4.2021 7:45\nKävelin kevättalvella Alppipuiston läpi. Joukko lapsia oli asettunut leikkimään lumen keskellä. Mukana oli muutama aikuinen. Tunnistin leikin tutuksi omasta lapsuudestani. Leikki on nimeltään Peili. Monet vanhat pihaleikit sopivat itse asiassa myös aikuisille - ilman lapsiakin.\nVarhaiset muistoni liittyvät kerrostalon pihaan Temppelikadulla, jossa Peiliäkin leikittiin pihan lasten voimin. Muistan tuosta ajasta pieniä sirpaleita sieltä täältä. Niistä kertyy kohtalaisen ehyt kertomus, jota kerron itselleni. Tai ehkä vain täytän puuttuvat palat omilla kuvitelmillani. Muistan ja olen unohtanut.\nPerheemme eli 1960-luvulla töölöläisessä vuokra-asunnossa. Vain viitisentoista-parikymmentä vuotta oli kulunut sodasta, josta henkisesti tai ruumiillisesti rampautuneet miehet ja naiset olivat palanneet Suomen jälleenrakennuspuuhiin. Minunkin äitini ja isäni olivat olleet rintamalla. Eri vaiheiden kautta he olivat päätyneet asumaan Temppelikadulle.\nKotipiha oli tärkeä talon lapsille. Pihalla oli asfalttia, nurmikkoa, kalliota ja hiekkalaatikko. Kotipiha muodosti suojan tuntematonta ulkomaailmaa vastaan. Meitä oli ehkä vannotettu olemaan menemättä avoimesta portista ulos kadulle. Silti me sinnekin joskus menimme.\nMuistan kilpajuoksun korttelin ympäri. Portista käännyttiin Oksasenkadulle ja siitä korttelin ympäri takaisin Temppelikadun kiviportaille. Voitin kisan, koska haastajani, minua hiukan vanhempi tyttö, luovutti kesken juoksun. Taisi olla Runeberginkadulla. Kilpakumppanini muutti pois lyhyen ajan sisällä. Ehkä hän ei edes asunut samassa talossa vaan oli vain vieraana. Jäljelle jäi hetken kestänyt outo kaipaus.\nMe lapset leikimme pihalla kesät talvet. Kerran kevättalvella leikimme lumesta vapautumassa olevan hiekkalaatikon äärellä. Mukava, turvallinen talonmiehemme lakaisi pihaa. Yhtäkkiä kuului kova rysähdys, kun jäätä ja lunta putosi katolta ulko-oven luona. Lumi ja jää osui suoraan talonmieheen, joka tuupertui maahan. Kuului vain tajunsa menettäneen ihmisen vaivalloista hengitystä. Hän kuoli ja talomme vietti suruaikaa. Kuolema kosketti elämän keskellä.\nMuistan kilpajuoksun korttelin ympäri.\nVeli Matti Helminen\nKirjoittaja on Helsingin seurakuntayhtymän perheneuvoja-tiimin lähijohtaja.


2012 | Suomen lähetysneuvosto\nSLN lähetystyöntekijät tilaston yhteenveto 2012 130506 tiedottee.pdf 42 KB\nSLN 2012 taloustilasto FINAL.pdf 207 KB\nSuomen lähetysneuvoston jäsenyhteisöt käyttivät vuonna 2012 lähetystyöhön ja kansainväliseen diakoniaan 82,4 miljardia euroa\nLähetystyölle suunnatut rahat kääntyneet jälleen kasvuun. Suomen lähetysneuvosto (SLN) on julkaissut tilaston, joka kattaa kaikki Suomen lähetystyötä tekevät järjestöt ja kirkot.\nVuonna 2012 Suomen lähetysneuvoston jäsenjärjestöt saivat tuottoa lähetystyötä ja kansainvälistä diakoniaa varten yhteensä 86,4 milj. euroa (vuotta aiemmin 80,1 milj. euroa.) Tulot muodostuivat seurakuntien antamista talousarviomäärärahoista, vapaaehtoisesta kannatuksesta (sisältäen testamentit), julkisesta rahoituksesta ja muista tuotoista. Kannatus nousi yli 7 % edellisvuodesta.\nJärjestöt käyttivät ulkomaiseen työhön yhteensä 82,4 milj. euroa. Ulkomaisen toiminnan kulut olivat 62,5 milj. euroa, ulkomaantyön tukitoiminnan kulut kotimaassa 13,9 milj. euroa ja yleishallinnon kulut 5,9 milj. euroa. Ulkomaisen toiminnan kulut jakaantuivat avustuksiin ja hankkeisiin (KYT) 30,9 milj. euroa, lähetys- ja avustustyöntekijöiden henkilöstökuluihin 19,9 milj. euroa, kuluihin työalueella 7 milj. euroa ja ulkomaantyön suunnittelu- ja seurantakuluihin 4,8 milj. euroa.\nUlkomaantyön tukitoiminnat kotimaassa koostuivat seuraavasti: varainhankinta 3,7 milj. euroa, viestintä 2,9 milj. euroa, koulutus- ja kasvatustoiminta 5,5 milj. euroa, toimintojen suunnittelu ja seuranta 1,8 milj. euroa.\nSuomesta on lähetettynä muihin maihin yhteensä 700 lähetystyöntekijää (tilanne 31.12.2012). He sijoittuvat monille tehtäväalueille: seurakunta- ja evankelioimistyö, opetustyö, terveydenhoito- ja sosiaalityö, maa- ja metsätalous, hallinnollinen työ, teknisen alan työ, Raamattu- ja kirjallisuustyö sekä muut erityistehtävät. Maanosista eniten lähetystyöntekijöitä on lähetetty Aasiaan (306), seuraavina Afrikka (172), Eurooppa (153), Latinalainen Amerikka (27), Oseania (28) ja Pohjois-Amerikka (13).\nLisätietoja: www.lahetysneuvosto.fi SLN:n sihteeri Anni Mustonen, info@lahetysneuvosto.fi; SLN:n puheenjohtaja Timo Reuhkala, timo.reuhkala@sansa.fi


Miten Test Lämpöparit - Tips for you - Tipsed.Com\nJos kaasuliesi, vedenlämmitin tai huone lämmitin on pysyvä pilotti - joka on merkkivalo, joka palaa jatkuvasti kun poltin ei ole - se on termoelementin;tämä on lämpöherkkä laite, joka tuottaa sähkövirtaa, jotta kaasu auki.Se on siellä turvatoimenpiteenä;kun lentäjä sammuu, termoelementin sulkee venttiili estää kaasun vuotamisen ja estää mahdollinen räjähdys tai tulipalo.Lämpöparit kuluvat ja on helppo vaihtaa, mutta sinun pitäisi testata omasi ennen kuin vaihdat sen.Se voi olla asennettu virheellisesti, tai jotain muuta voi olla väärässä.\nlopullinen tapa määrittää, onko termopari on viallinen on testata se volttimittarilla.Yksinkertainen menettely voi kertoa, että testi on tarpeen.\nKäännä kaasun säädin "Pilot" ja työnnä säädintä kun valo lentäjä.Jos laitteessa on sähköinen kipinä sytytin, paina punaista painiketta kunnes merkkivalot.Muutoin valo pilotti pitkä ottelussa.\nPitäkää nuppia 60 sekunnin, varmistaen ohjaaja palaa jatkuvasti\ntänä aikana, vapauta se sitten.Jos pilotti sammuu, se on merkki huono termopari, mutta vielä yksi asia tarkistaa.\nLight lentäjä uudelleen ja katsoa kärjessä termopari.Sen ei pitäisi olla kauempana liekki kuin 1 tuuma, mutta se on ehkä kotiseudultaan jostain syystä.Jos se on liian kaukana, tavoittaa ja työnnä sitä lähemmäksi lentäjä, yritä pilottitestin uudelleen.Jos ohjaaja edelleen sammuu, testaa termopari volttimittarilla.\n7/16 tuuman jakoavain\nIrrota termoelementin kaasusta venttiili, käyttämällä 7/16 tuuman jakoavain.Jos sinulla on yksi, ruuvi testi sovitin venttiiliin ja kierrä lämpöpari sovittimeen.Sovitin antaa sinulle helppo tapa varmistaa mittarin lukemiin termopari.Ilman sitä teidän johdot pitäisi olla alligaattori leikkeet - muuten sinun auttajaa.Jos sinulla ei ole sovitinta, jätä termoelementin irrottaa kaasuventtiili.\nKiinnitä musta johto yleismittarilla asetettu mitata millivolttia sovittimen tai juotettu loppuun termopari käyttäen alligaattori leike.Kiinnitä punainen johto kupari putki, joka johtaa kärkeen.\nValo lentäjä ja anna sen palaa 45 sekuntia.Tässä vaiheessa, sinun pitäisi saada lukema 6-12 millivolttia mittarin.Jos ei, termopari on huono ja on vaihdettava.\nJos termoelementin on hyvä, mutta lentäjä ei pysy pala, se johtuu luultavasti siitä tukos pilotti putki estää liekin kyllin suuria päästä termopari.Kierrä pilotti putki ja puhaltaa sen ulos paineilmalla.\nAjaminen Lait Kaliforniassa Vs.Arizona


Malesialais-kone ammuttu alas Ukrainan kriisialueella| Sivu 67 | maanpuolustus.net\nFirst Edellinen 67 / 70\nNäkisin, että vaihtoehdot on Elinkautinen ja Elinkautinen Venäjällä.\nNo Venäjällä kaveri saa votkaa ja pebaa, Jenkkilässä kaveri saa tarjota pebaa....\n5v tapahtuneesta, rip jokaiselle uhrille.\nToivotaan että murhaajat saadaan tuomiolle vielä jonain päivänä.\nReactions: näätä, Stagideus, totuuskomissio ja 1 muu\nUutinen kesäkuulta. Venäläisten asiakirjojen mukaan 53. ilmatorjuntaprikaatin liikkeistä on tullut esiin uutta tietoa.\nUusi asiakirjapaljastus: Venäjän ilmapuolustusjoukot siirtyivät Ukrainan rajalle ”taistelutehtäviin” juuri ennen MH17-matkustajakoneen pudottamista\nVenäläinen Novaja Gazeta -lehti julkaisi asiakirjoja, jotka paljastavat matkustajakoneen pudottamisesta epäillyn ohjusjärjestelmän liikkeet Venäjällä juuri ennen turmaa.\nVenäläismedian julkaisemissa asiakirjoissa on sotilasjoukkojen ja -kalustoon liikkeisiin liittyviä tietoja, jotka tukevat hollantilaisjohtoisen kansainvälisen tutkijaryhmän (JIT) raporttia. JIT arvioi vuonna 2018, että matkustajakoneen pudottamisessa käytetty ohjus kuului Venäjän 53. ilmatorjuntaprikaatille.\nNyt julkaistujen asiakirjojen mukaan 53. prikaati siirtyi Venäjän Kurskista Millerovoon lähelle Ukrainan rajaa kesäkuun 23. ja 25. päivän välillä.\nAsiakirjojen mukaan 170 sotilasta ja 53. prikaatin komentaja Sergei Mutshkajevi siirtyivät ”taistelutehtäviin” Ukrainan rajan lähelle vain päiviä ennen lentoturmaa. Sotilaiden ruokahuoltoon liittyvän kirjanpito paljastaa, että joukot pyysivät kenttämuonat viideksi päiväksi kaksi päivää ennen koneen alasampumista.\nAsiakirjoissa on myös listattu kuljetuksessa mukana olleita ajoneuvoja, mukaan lukien lentokoneen pudottajaksi epäilty Buk-järjestelmä ja saattueessa kuvien perusteella mukana ollut Kamaz-kuormuri.\nReactions: Leaderdog, Hilan lukko, nöksy ja 4 muuta\nViisi vuotta sitten Itä-Ukrainassa tapahtui lähes 300 hengen menetykseen johtanut joukkomurha. Tekijät olisi saatava vastuuseen, mutta tietenkään ei kannata pidätellä hengitystä sitä odotellessa... Mutta eipä se tekijöiden loppuelämä varmasti herkkua ole, sitä kun ei tiedä milloin kohtaa loppunsa omien suorittaman likvidoinnin takia taikka joudu luovutetuksi ulkomaille. Putinin näkökulmasta tekijöiden "katoaminen" saattaisi olla ihan hyvä juttu, eivätpä he haudan takaa kertoisi mitä tuli tehtyä. "Harmi" että tämän karmean henkirikoksen uhriksi joutui joukko eurooppalaisia ja globaalisti melko mitätön kaakkois-aasialainen valtio. Jos kohteeksi olisi osunut vaikka sataa amerikkalaista kuljettanut Deltan lento, voisi olla, että asian jälkipyykki olisi astetta kovempaa...\nReactions: tulikomento, Erkki, PSS ja 6 muuta\nVankienvaihto odotettavissa Ukrainan ja Venäjän välillä ?\nAlasammutun MH17-koneen tuhosta tuli julki uusia hälyttäviä todisteita\nMalaysia Airlinesin Boeing 777 -koneen alasampumisessa kuolivat kaikki koneessa olleet 298 ihmistä. Suurin osa uhreista oli hollantilaisia. (KUVA: PETR SHELOMOVSKI)\nJulkaistu: 14.11. 15:25\nRikostutkijoiden mukaan Itä-Ukrainan kapinallisilla oli tiiviit yhteydet korkealle Venäjän hallintoon.\nReactions: näätä, JHartikka, Lapinukko ja 1 muu\nMitenköhän ryssät tämän selittävät ?\nIhan normaalilla kaavalla: ei oltu me, oli Ukraina tai jos oltiinkin niin Nato kanssa.\nReactions: Umkhonto, näätä, JHartikka ja 2 muuta\nLentoturman uusi aineisto: Kremlin suuri rooli paljastuu\nRikostutkijoiden mukaan Kremlin vaikutusvalta Itä-Ukrainassa on suurempaa kuin on uskottu.\nReactions: näätä, JHartikka, peelo ja 2 muuta\nTuon alla olevan Verkkouutisten jutun perusteella lähinnä huokaisevat helpotuksesta, mitään todisteita ei näytä tutkijoilla olevan, lähinnä päätelmiä ja tulkintoja keskusteluista. Tätä tukee myös uusien todistajien etsiminen.\nAinoa toivo saada syylliset tuomiolle on se, että Venäjälle saataisiin täysin toisenlainen johto Kremliin jonakin päivänä.\nTähän tosiaan saattaa mennä tovi jos toinenkin. Jäljet sylttytehtaalle lienee jo nyt huolella siivottu.\nKyseessä saattaa olla viimeinen tämän kokoluokan valtioterrori länsimaita kohtaan mitä historia kirjoittaa.\nReactions: näätä, JHartikka ja tulikomento\nMiten minusta tuntuu että tämä tulee olemaan vasta jäävuoren huippu... Mitä kireämmäksi Venäjän talous käy, sitä helpompaa niillä on tehdä vastaavia temppuja.\nReactions: Abdullah Koo, näätä, JHartikka ja 4 muuta\nJaa kuka on uskonut ja mitä. Mehän ollaan uskottu alusta lähtien, ettei siellä ole vaikutusvaltaa kellään muulla kuin Venäjän johdolla. Ei siis tule yllätyksenä mikään vaikutusvallan määrä.\nMinusta tämä joukkojen vetäminen on käsittämätön virheliike Ukrainalta. Tietysti en tiedä yksityiskohtaisia perusteita päätökselle, mutta huomioiden tilanteen ja vastapuolen yleisen tavan toimia, niin sanonpa vaan että nyt tuli vikaliike! Mitkä tahot painostivat tähän tekoon? Aivan.\nTärkeimmät henkilöt, joihin Donetskin ns. kansantasavalta piti yhteyttä, olivat Venäjän presidentin pitkäaikainen avustaja Vladislav Surkov sekä Venäjän valtaaman Krimin johtajksi nostettu Sergei Aksjonov.\nMonessa puhelussa separatistit mainitsevat, että he noudattivat Venäjän puolustusministerin Sergei Shoigun määräyksiä.\nVenäläisten kanssa käydyt keskustelut koskivat monia aiheita, kertoo JIT-ryhmään kuuluva Australian poliisin vanhempi tiedustelu-upseeri David Nelson. Aiheet liittyivät muun muassa hallintoon, rahoitukseen ja sodankäyntiin.\nEsimerkiksi kuusi päivää ennen ohjuksen laukaisemista on nauhoitettu puhelu, jossa Donetskin ns. kansantasavallan pääministerinä toiminut Alexander Borodai pyytää Surkovilta lisää joukkoja. Surkov vastaa, että venäläiset "taisteluvalmiit joukot" ovat juuri saapumassa.\nToisessa puhelussa Borodai vakuuttaa, että hän noudattaa vain yhden maan, Venäjän federaation määräyksiä ja toimii sen etujen mukaan.\nReactions: näätä, Rajajääkäri, JHartikka ja 3 muuta\nTuomiolle? Meinaatteko oikeasti että suuret maat edes oikeasti haluaisivat tälläistä ennakkotapausta? . Että sodassa siviilien hengestä vastuussa olevat tuomittaisiin?\nTähän asti on ollut olemassa vain voittajan oikeus ja varmaan on jatkossakin niin.\nKannattaa nyt muistaa että näitä satojen siviilien murhia on tapahtunut ennenkin ja seuraava tulee tapahtumaan taas joskus.\nKysyin jo aiemmin että mihinkä vedetään raja kuolleista 10? 50? 100? 200? 300? Pitääkö kuolleiden siviilien olla lentokoneessa vai käykö että ne on maassa? Junassa? Autossa? Bussissa? Väestönsuojassa?\nEri asia on tietysti siviilien tappamisen tahallisuus, mutta ei tässä tapauksessa vissiin kukaan ole näin väittänyt.\nTästä ei mitään ennakkotapausta tule. Uskokaa pois. Oikeus rullaa niinkuin aina ennenkin.\nReactions: näätä, arix ja JHartikka\nValtioterrori länsimaita kohtaan? Meinaatko, että olisivat tahallaan jonkinlaisessa terroristisessa tarkoituksessa ampuneet alas matkustajakoneen?\nJos Wikipedian listassa List of airliner shootdown incidents kuvailtuja aiempia vastaavantyyppisiä tapauksia katsoo, niin ei tästä olisi tullut mitään järisyttäviä seurauksia Venäjälle edes siinä tapauksessa, että olisivat heti myöntäneet olevansa takapiruja. Eihän Venäjän kieltäytyminen kaikesta vastuusta siitä johtune, etteikö koneen alasampumista sinänsä olisi mahdollista myöntää, vaan siitä, että se joutuisi myöntämään roolinsa Itä-Ukrainan separatistien aseistamisessa, ohjailussa jne.\nMeinasin että varmasti viimeisiä tapauksia jossa valtiollinen toimija on osana tämän tyyppistä joukkomurhaa. Puuhamiehet pääsevät kuin koira veräjästä.\nViimeisin taitaa olla Burman (Myanmarin) muslimien puhdistukset? 2014 vs 2016?\nOn se toisaalta niinkin, että tietoinen etninen puhdistus ja matkustajakoneen ampuminen alas vahingossa ovat kuitenkin vähän eri tason juttuja. Se on ollut vähän yllättävää, että MH17:n tuhoamista tutkiva Hollannin JIT-tutkimuskomissio olisi nostamassa syytteitä nimenomaan murha-nimikkeen alla. Onhan se jo heti alusta alkaen tiedetty, että separatistit/venäläiset luulivat ampuvansa ukrainalaisten An-26 kuljetuskonetta.\nAinakin suomalainen oikeuskäytäntö taitaisi kääntyä tapon tai kuolemantuottamuksen suuntaan. Täällähän ihmisen tahallinen tappaminen puukollakaan ei ole murha, ellei se ole ennalta harkittu suunnitelmallinen teko. Hollannin käytännöstä en tiedä.\nNo, murha tai tappo tai mikä nimike nyt loppujen lopuksi kuvaavin onkin, on se silti ikävää, että Venäjä vain venkoilee ja valehtelee tapahtumista. Oikeastaan tuli tässä mieleen, että syy vastuun kieltämiselle ei välttämättä löydy pelkästään Ukrainan konfliktia koskevasta kansainvälisestä politiikasta. Se olisi potentiaalisesti merkittävähkö tahra Putinin hallinnolle myös sisäpoliittisesti, jos tulisivat myöntäneeksi jollain tavalla edesauttaneensa 298 ihmistä kuljettaneen matkustajakoneen tuhoamista.


Myydään Kerrostalo, Kaksio - Hyvinkää, Kirjavatolppa, Venlankatu 4 - Etuovi.com 1243322\nHyvällä sijainnilla saunallinen kaksio. Kulmahuoneisto, jossa avara pohjaratkaisu. Tilava kylpyhuone ja lasitettu parveke. Asunto on heti vapaa. Taloyhtiössä juuri valmistumassa huoneistojen kylpyhuone- ja saunaremontit. Kustannuksia ei ole vielä jyvitetty, arvio n. 17.000 euroa / huoneisto.\nVenlankatu 4, 05830\n2 072,07 € / m²help\n(Hoitovastike 238,65 € / kk)\nJääkaappi/viileäkaappi, pakastekaappi, kaapistot, sähköliesi, liesituuletin/ aktiivihiilisuodatin, astianpesukone\nSuihku, peilit, pesukoneliitäntä, sähkösauna\nAsunto Oy Venlankatu 4\nlisätietoa: Autopaikkojen jako jonotuksen mukaan isännöintitoimiston kautta.\nkorjaukset ja merkittävät huoltotoimenpiteet: 2019-2020 huoneistojen kylpyhuoneiden ja saunojen remontointi. 2018 IV-puhdistus ja säätö. 2016 Radonimurin asentaminen. 2014 Vesikaton pinnoitustyö. 2010 Julkisivuelementtien saumaus. 2009 Lämmönvaihtimen uusiminen ja patteriverkostonsäätö, Lukitusuudistus. 2008 IV-puhdistus ja säätö. -Talousarvioesitys on laadittu siten, että yhtiön varat pysyvät hyvällä tasolla ja kunnossapitotarveselvityksessä sekä PTS-suunnitelmassa esitetyt lähivuosien korjaukset voidaan toteuttaa ilman lainaa.\nVäestönsuojan 10-vuotistarkastus. 2020 Parvekkeiden kuntotarkastus/-tutkimus, rappukäytävien maalaaminen. 2018-2022 Kuivaushuoneen lattian pinnoitus, Yleisten tilojen valaistus rappukäytävän maalausurakan jälkeen.\nKoulut: Koulu (n. 0.8 km)\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Venlankatu 4, Kirjavatolppa, Hyvinkää (https://www.etuovi.com/kohde/1243322)


Agikisat | Bordercolliet Nyyti, Ness ja Nipsu\nEilen illalla käytiin agiliitelemässä kaksi starttia Janakkalassa. Ekalta tehtiin nolla (aika -4 ja jotain), tokalta HYL. Oli iloinen yllätys että vielä vitossijalla sai luva-nollan. Hurraa uudet säännöt! Nyt siis ollaan yhtä nollaa vailla kolmosissa. :)\nRadat ei ollut oikein mun mieleen, tuntui että suunta vaihtui koko ajan, ja koiraa ei pystynyt kamalasti päästää pois näpeistä. Takaaleikkauksia välttääkseni mä jouduin tehdä muutamia valsseja aika hasardikohdissa, mutta yhtä lukuunottamatta ne onnistui jotenkin. Saatiin me yksi takaaleikkauskin tehtyä ihan onnistuneesti. Ja kaikki mun kääntämiset oli taas tosi myöhässä – ja hypärillä meinasin unohtaa radankin. Joten mitään kaunista ja sulavaa ei meidän eteneminen taaskaan ollut. Mutta Unna oli taas tosi reipas, sen kanssa on kyllä niin kiva olla radalla.


Hakusanamainonta on kaiken digitaalisen markkinoinnin perusta\nOhjaa kysyntä suoraan myyntihyllyllesi.\nHakusanamainonta (SEM = Search Engine Marketing) tarkoittaa hakukoneissa, kuten Googlessa ja Pingissa, tapahtuvaa tekstimainontaa, jolloin mainokset kohdistetaan käyttäjän hakemien avainsanojen perusteella.\nHakusanamainonta ja ylipäätään mainostaminen Googlessa on yleensä kustannustehokkain ja järkevin tapa aloittaa mainonta. Hakusanamainonta (SEM) on hyvin lähellä ostopäätöstä ja tämän vuoksi se on erittäin tehokas mainonnan muoto. Hakusanamainonta on kohdistettua mainontaa henkilöille, jotka ovat osoittaneet kiinnostuksensa haluttua aihetta kohtaan. Hakusanamainonta on mainonnan kivijalka, joka pitää olla kunnossa. SEM on yleensä järkevin ja kustannustehokkain tapa aloittaa mainostaminen. Erinomaisen mitattavuuden vuoksi näet heti, mitä hakusanamainonnalla on saatu aikaiseksi. Hakusanamainonta on pitkäjänteistä ja jatkuvaa optimointia vaativaa näkyvyyttä.\nHakusanamainonnan tärkein tavoite on löydettävyys eli olla esillä asiakkaallesi silloin, kun hän hakee tietoa palveluihisi tai tuotteisiisi liittyen. Sijoitus hakukoneen ensimmäisellä sivulla on ensiarvoisen tärkeää, sillä vain murto-osa käyttäjistä siirtyy edes toiselle sivulle. Mikäli tavoitteenasi on saada lisää kävijöitä sivuillesi, kasvattaa myyntiäsi, kerätä liidejä, saada lisää yhteydenottoja tai saada ihmiset palaamaan kerta toisensa jälkeen sivustollesi, oikein tehtynä hakusanamainonta auttaa sinua saavuttamaan tavoitteesi erittäin tehokkaasti.\n10 syytä – Miksi hakusanamainonta?\nErittäin lähellä ostopäätöstä. Ostoprosessista 70 % tapahtuu digitaalisesti ennen ostajan ja myyjän kohtaamista. Hakusanamainonnalla saat kiinni tietyn tarpeen omaavat henkilöt juuri ennen ostopäätöstä. 36% käyttää hakukonetta tehdessään ostopäätöstä ja jopa 58 % vertailee tuotteita internetissä ennen lopullisen ostopäätöksen tekemistä.\nTehokkuus ja tarkka kohdennettavuus. Kustannustehokkainta online-mainontaa. Erittäin tarkasti kohdennettavissa.\nSkaalautuvaa ja joustavaa. Voi tehdä pienellä tai isommalla budjetilla.\nErittäin tarkasti mitattavaa. SEM-mainonnalla kasvatetaan myyntiä ja sen tulokset ovat mittavia konversioon asti.\nNopeampaa ja helpompaa kuin hakusanaoptimointi (SEO). Sijoitus hakukoneen ensimmäisellä sivulla on ensiarvoisen tärkeää, sillä vain murto-osa käyttäjistä siirtyy edes toiselle sivulle. Hakusanamainonnalla pääsee heti kärkisijoituksille.\nOle löydettävissä! Hakusanamainokset dominoivat hakutulossivuja, erityisesti mobiililaitteissa.\nMainoksen houkuttelevuus. Hakusanamainokset ovat usein houkuttelevampia kuin orgaaniset hakutulokset.\nParempi konversio. Hakusanamainoksien kautta tulleet kävijät konvertoivat paremmin kuin orgaanisen liikenteen kautta tulleet kävijät.\nTärkeä osa markkinointikokonaisuutta. Täydentää erinomaisesti muita markkinointitoimenpiteitä.\nÄlä jää kilpailijoidesi jatkoihin! Myös kilpailijasi tekevät hakukonemainontaa ja kansainvälinen kilpailu lisääntyy jatkuvasti. 44 % on ostanut tuotteita ulkomailla sijaitsevista verkkokaupoista.\nSTEP 1 – Etsi luotettava kumppani.\nKun etsit luotettavaa tekijää Google-mainonnallesi, valitse sertifioitu kumppani. Google Partner-kumppanuutemme takaa hyvät toimintatavat, palvelun laadukkuuden ja hinnoittelun läpinäkyvyyden. Voit olla varma, että käytämme omalla toimialallasi parhaiten toimivia hakusanoja.\nSTEP 2 – Suunnittelu.\nAsiantuntijamme tutustuu verkkosivuihisi ja toimialaasi, alueesi hakumääriin sekä Googlen tarjoamiin tietoihin potentiaalisten asiakkaidesi hakukäyttäytymisestä. Suunnittelemme kampanjasi hakusanat ja mainostekstit, aluekohdistukset ja muut asetukset tekemämme kartoituksen perusteella. Näin luomme oikealle yleisölle kohdennetun, tarpeitasi vastaavan ja tehokkaan hakusanamainoskampanjan. Käynnistämme kampanjan heti kun suunnittelutyö on tehty ja ilmoitamme sinulle käynnistyksestä sähköpostitse. Asiantuntijamme huolehtivat kampanjan perustamisesta, optimoinnista ja raportoinnista.\nSTEP 3 – Jatkuva mainonnan optimointi.\nAsiantuntijamme seuraavat ja optimoivat kampanjaasi löytääkseen parhaat mahdolliset hakusanat, kohdennukset ja mainostekstit, sekä maksimoidakseen relevantin kävijäliikenteen sivustollesi.\nSTEP 4 – Reaaliaikainen raportointi.\nTarjoamme reaaliaikaisen raportoinnin asiakkaillemme. Voit seurata mainontasi ajantasaisia tuloksia milloin tahansa. Tämän lisäksi tarjoamme mahdollisuuden kuukausipalavereihin, jolloin käymme tulokset ja mahdolliset kehityskohdat kanssasi läpi. Meillä raportointi ja laskutus on täysin läpinäkyvää – tiedät aina, mistä maksat.\nSTEP 5 – Läpinäkyvä laskutus.\nMyös laskulla erittelemme aina Googlelle tilitettävän mediabudjetin (eli klikkikustannukset) sekä meidän palvelupalkkion osuuden. Lasku ei koskaan ylitä kanssasi sovittua maksimia ja voi olla sitä pienempikin, mikäli hakuja ei toimialallasi tai alueellasi ole tarpeeksi.\nPalveluitamme hakusanamainontaan liittyen\nAvaimet käteen ‑paketit sisältäen avainsana-analyysin, mainonnan aloitus- ja optimointityöt, reaaliaikaisen raportoinnin, vinkit sisällöntuotantoon ja mainonnan kehittämiseen\nSEM nykytila-analyysi ja toimenpide-ehdotukset\nAvainsana-analyysi ja strategian luominen\njenna2020-11-17T11:59:11+02:00tiistai 18.2.2020|Avainsanat: SEO, Hakukoneoptimointi|\njenna2020-11-17T13:33:16+02:00keskiviikko 22.1.2020|Avainsanat: SEO, Hakukoneoptimointi|\nOddy Digital2020-11-17T14:45:19+02:00keskiviikko 18.9.2019|Avainsanat: SEO, Hakukoneoptimointi|\njenna2020-11-17T14:46:11+02:00tiistai 10.9.2019|Avainsanat: SEO, Hakukoneoptimointi|\njenna2020-11-17T14:47:06+02:00perjantai 6.9.2019|Avainsanat: SEO, Hakukoneoptimointi|\njenna2020-11-25T16:21:29+02:00torstai 15.8.2019|Avainsanat: Hakusanamainonta, SEM|


Ville Tuominen – Wikipedia\nVille Tuominen (s. 5. maaliskuuta 1982 Helsinki) on suomalainen koripallovalmentaja, joka toimii Korisliiga-joukkue Vilpas Vikingsin päävalmentajana. Aikaisemmin hän on toiminut valmentajana Suomessa ja tanskalaisessa Bakken Bearsissa sekä Joensuun Katajan toiminnanjohtajana. Pelaajana Torpan Poikien kasvatti Tuominen pelasi pääsarjan lisäksi kolme miesten maaottelua.\nKoko nimi Ville Tuominen\nSyntynyt 5. maaliskuuta 1982 (ikä 38)\n2006–2007 Torpan Pojat\nOttelut (pisteet) 3 (16)\n2019– Tompan Pojat\n1.2 Valmentaja- ja muu ura\nTuominen aloitti ammattilaispelaajan uransa Torpan Pojissa. Hän pelasi joukkueessa vuoteen 2002 saakka, jolloin hänet valittiin Vuoden I-divisioonapelaajaksi. Hän lähti kahdeksi kaudeksi Team Componentaan, mutta liittyi sen jälkeen uudestaan Topoon. Topossa hän voitti Vuoden I-divisioonapelaaja-palkinnon uudestaan vuonna 2005 nostettuaan joukkueen Korisliigaan. Hän pelasi Topossa vuoteen 2007 saakka, kunnes ilmoitti lopettavansa pääsarjauransa. Hän toimi myös joukkueen kapteenina vuodet 2004-2007.. Kaudella 2006–2007 tuominen pelasi I-divisioonassa BC Nokian joukkueessa kolmessa ottelussa 3,3 pisteen keskiarvolla.\nTuominen kuului Suomen maajoukkueeseen, jossa pelasi vuonna 2005 kolmessa valmistavassa maaottelussa 5,3 pisteen keskiarvolla.\nValmentaja- ja muu uraMuokkaa\nTuominen toimi kaudella 2010–2011 Torpan Poikien edustusjoukkueen apuvalmentajana ja I-divisioonassa pelanneen seuran reservijoukkue Tompan Poikien päävalmentajana. Seuraavalla kaudella hän toimi I-divisioonajoukkue BC Nokian päävalmentajana. Kaudella 2012–2013 Tuominen valmensi Korisliigassa pelannutta Tampereen Pyrintöä, joka voitti kaudella Liigacupin ja pelasi EuroChallengen lohkovaiheessa. Korisliigassa Pyrintö oli viides hävittyään puolivälierissä Kauhajoen Karhulle otteluvoitoin 1–3.\nKaudeksi 2013–2014 Tuominen teki valmentajasopimuksen tanskalaisen menestyjäjoukkue Bakken Bearsin kanssa. Bears voitti Tuomisen tulokaskaudella Tanskan mestaruuden. EuroChallengessa Bears eteni 16 parhaan joukkoon.\nHelmikuussa 2015 Tuomisen uutisoitiin siirtyvän kesäkuussa Joensuun Katajan koripallon toiminnanjohtajaksi. Tuomisen mukaan siirtoon vaikutti muun muassa halu kehittyä uusissa tehtävissä. Ennen päävalmentajanuraansa Tuominen ehti toimia Torpan Pojissa junioripäällikkönä ja valmennuksen ohella ToPon reservijoukkueen toiminnanjohtajana. Katajassa Tuomisen vastuulla olivat yleisjohtaminen, miesten edustusjoukkueen toiminnan johtaminen ja kehittäminen sekä mukanaolo yhteistyökumppanuuksien hankinnassa. Tuominen siirtyi tehtävästä pois maaliskuussa 2016 perhesyiden vuoksi.\nMaaliskuussa 2016 Tuominen valittiin Tanskan naisten maajoukkueen päävalmentajaksi. Toukokuussa 2016 BC Nokia ilmoitti yllättäen katkaisseensa sopimuksensa päävalmentajansa Oliver Vidinin kanssa ja tehneensä Tuomisen kanssa päävalmentajasopimuksen vuosille 2017–2019 yhdellä lisäoptiovuodella. Kauden 2016–2017 Tuomisen oli tarkoitus toimia seuran urheilutoimenjohtajana.\nKaudeksi 2019–2020 Tuominen siirtyi Salon Vilppaan päävalmentajaksi.\nSuomen liigacup 2013\nTanskan mestaruus 2014\n2× Vuoden I-divisioonapelaaja: 2002, 2005\nTuominen työskenteli aikaisemmin IT-alalla. Hän tapasi vaimonsa valmentaessaan Tanskassa.\nVille Tuominen Suomen Koripalloliitto\n↑ Ville Tuominen lopettaa liigauransa basket.fi. 19.6.2007. Suomen Koripalloliitto. Viitattu 6.4.2012.\n↑ a b Ville Tuominen Tanskan mestari Bakken Bearsin peräsimeen basket.fi. 5.5.2013. Viitattu 5.5.2013.\n↑ a b http://www.basket.fi/uutiset/kaikki_uutiset/?x122462=29254917\n↑ Von Hertzen, Anna: Tuominen Tanskan naisten päävalmentajaksi –Tanskan aikuisten maajoukkueet nyt kokonaan suomalaiskomennossa HS.fi. 28.3.2016. Viitattu 28.3.2016.\nJuuso Pöyhönen Vuoden I-divisioonapelaaja\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Ville_Tuominen&oldid=18648265”\nViimeksi muokattu 9. tammikuuta 2020 kello 00.50\nSivua on viimeksi muutettu 9. tammikuuta 2020 kello 00.50.


Yöpöydällä: Eliisa Selkomaa: Lupaus\nLähettänyt Marjatta klo 0.40\nAino 17. tammikuuta 2016 klo 9.23\nHienoa, että löysit kirjan. Itsekin pidin kirjasta ja sen dialogimaisesta tavasta lähestyä aihetta.\nIlona/Yöpöydällä 15. helmikuuta 2016 klo 12.36\nKyllä, taitavasti rakennettu tarina! Eliisa Selkomaalta on ilmeisesti ilmestynyt toinenkin kirja? Siihen pitäisi tutustua myös.


Veteraanivastuu ry / Sotiemme Veteraanit -keräys\nLuvan numero: RA/2019/633\nKeräyksen toimeenpanoaika: 1.1.2020 - 31.12.2021\nKeräyksen toimeenpanoalue: Koko maa, Ahvenanmaata lukuun ottamatta\nKerättävien varojen käyttötarkoitus: Varainhankinnalla kertyneet varat käytetään sotainvalidien ja muiden sotiemme veteraanien, sekä heidän puolisoidensa ja leskiensä kotona selviytymisen turvaamiseen. Kerätyt varat käytetään viimeistään keräysvuotta seuraavan kalenterivuoden loppuun mennessä, ellei erityistä syytä lykkäämiselle ole.\nKäytännön toimeenpanija: Neljän järjestön yhteistyöelimenä toimiva Veteraanivastuu ry. yhteistyössä jäsenjärjestöjensä sekä niiden piiri- ja paikallisyhdistyksien kanssa. Veteraanivastuu ry:ssä jäseninä ovat: Sotainvalidien Veljesliitto ry, Suomen Sotaveteraaniliitto ry, Rintamaveteraaniliitto ry sekä Kaatuneiden Omaisten Liitto ry. Keräyksen nimi on Sotiemme Veteraanit.\nPaytrail kerää maksutapahtuman yhteydessä IP-osoitteen, maksutavan sekä maksuajankohdan. www.paytrail.com/tietosuojaseloste-paytrailin-maksupalvelu


Karo Koivunen onnistunut SM-liigassa | Jääkiekko | Iltalehti.fi\nKaro Koivunen onnistunut SM-liigassa\nTiistai 12.12.2006 klo 17.19\nJääkiekon SM-liigassa pelaavan Pelicansin hyökkääjä Karo Koivunen, 27, on hyvässä nousussa ja kantaa joukkueensa tehopisteykkösenä kultaista kypärää.\nKaro Koivunen (vas.) on pelannut vasta puolitoista kautta SM-liigassa ja Lahden Pelicansissa. (JARNO JUUTI)\nKaro Koivunen on liigan pistepörssissä joulutauolla sijalla 11, hän on koonnut 33 pelistä tehot 10+19=29.\nMielenkiintoista Koivusen taustoissa on etenkin se, että kyseessä on vasta hänen toinen kautensa SM-liigassa. Pääsarjatasolle liukasliikkeinen hyökkääjä nousi vuosi sitten kesken kauden, kun monen Mestis-kauden jälkeen tuli mahdollisuus pelata pääsarjatasolla.\n- Vaikea sano mistä johtuu tämä myöhäinen SM-liigaura. Mutta vuosi sitten Pelicans otti yhteyttä ja sain näyttöpaikan, ja tässä sitä nyt ollaan, Koivunen pyörittelee.\nKoivunen tahkosi Mestistä syksystä 2000 lähtien kokkolalaisessa Hermeksessä ja kirkkonummelaisessa Salamoissa. Kaudella 2004-05 hän pistäytyi myös Italiassa, jossa edusti Pontebbaa.\n- En ole aivan varma kuka minut löysi (liigaan), Nurmisen Pasi, (Hannu) Aravirta, en tarkkaan tiedä, mutta Pelicans kuitenkin, Koivunen aprikoi.\nPikavisiitti Italiaan avitti sekin tulevissa koitoksissa.\n- Pelasin kolme hyvin antoisaa kuukautta Italiassa ja se oli elämysmatka. Sain siellä paljon peliaikaa ja itseluottamus kasvoi, Koivunen kertoo.\nViime kaudella Koivunen ehti tutustua liigaan Pelicansin paidassa 25 ottelun verran ja keräsi niissä tehopisteet 8+11=19.\nKaro Koivusen yhdeksän vuotta vanhempi veli Petro Koivunen oli aikoinaan hyvin seurattu pelaaja. Petro Koivusta ja Teemu Selännettä vertailtiin toistuvasti 1980-luvun lopussa ja seuraavan vuosikymmenen alussa. Sitten Selänne lunasti isot odotukset NHL:ää myöten. Vanhemman Koivusen urakka SM-liigassa ulottui vuodesta 1990 kevääseen 1999 ja seuroina olivat HIFK, Kiekko-Espoo ja KalPa.\n- Minulla ei ole ketään johon verrattaisiin, kuljen ihan vain omia jalanjälkiäni, Koivunen pohtii. Karolla on isoveljensä pelinumero 22, ja se on ollut hänellä koko uran ajan.\n- Onneksi sain kaapattua tämän numeron Heleniuksen Samilta, Koivunen nauraa.\nPetro Koivunen on toiminut veljelleen monessa roolimallina.\n- Veli on antanut paljon neuvoja ja olen ottanut paljon mallia hänestä. Mutta olemme hyvin erilaisia pelaajia, hänellä oli eri rooli keskushyökkääjänä, hyvä laukaus ja syöttö, Karo Koivunen tuumii.\nPetro valmentaa nykyisin\nIsoveli Petro Koivunen ei ole jättänyt lajia tyystin peliuransa päätettyään.\n- Hän valmentaa Bluesin A-teamia eli kakkosjoukkuetta ja tekee siellä valmentajauraa, Koivunen lisää.\nKaro Koivusta on kehuttu vaaralliseksi hyökkääjäksi ja taitavaksi pelinrakentajaksi. Pelicansin pörssihai ei kiellä vahvuuksiaan, mutta muistuttaa, että kehitettävää on vielä kosolti.\n- Parhaimmillani olen hyökkäyspäässä ja maaleja tehdessä. Puolustuspäässä olen heikoimmillani, Koivunen ruotii.


Mikä on luonnonmaisema:\nLuonnonmaisema on kaikenlainen ympäristö, joka ei ole kärsinyt inhimillisestä vaikutuksesta, säilyttäen kaikki luonteeltaan tyypilliset elementit ja ominaisuudet.\nLuonnonmaisemat voivat edelleen edustaa epämiellyttäviä tiloja, joissa ihmisen elämän ylläpitäminen on vaikeaa, kuten esimerkiksi autiomaassa ja jäätikössä.\nTiheät ja neitsyt metsät, vuoren huiput, aavikot ja osa Etelämantereesta ovat esimerkkejä ympäristöistä, joissa on luonnonmaisemia, koska ne ovat kärsineet vähäisistä muutoksista ihmisistä tai eivät.\nYhteenvetona voidaan todeta, että maisemat koostuvat kaikesta, jota ihminen voi havaita aistiensa kautta, kuten kosketus, haju, näkö ja kuulo.\nKulttuurimaisema ja luonnonmaisema\nTunnetaan myös nimellä antropiset maisemat, kulttuurimaisemat ovat niitä, joissa ihmisten häiriöt ympäristössä ovat merkittäviä .\nIhmiset käyttävät luonnollisessa ympäristössä olevia resursseja ja muuttavat niitä tyydyttääkseen heidän tarpeitaan, sijoittamalla maiseman kohteisiin, jotka luonnehtivat sosiaalista ja kulttuurista läsnäoloa avaruudessa.\nKaupungit, tiet, sillat ja rakennukset ovat esimerkkejä kulttuurimaisemista (joita voidaan myös ymmärtää humanisoiduiksi maisemiksi tai muunnelluiksi maisemiksi ).\nKuten todettiin, luonnonmaisemat eivät aiheuta merkittävää ihmisen häiriötä, säilyttäen luonteeltaan itsensä määrittelemät ominaisuudet ympäristössä .\nOn huomionarvoista, että sekä luonnolliset että humanisoidut maisemat ovat dynaamisia ja muuttuvat jatkuvasti, vaikka ne esittävät eri muutosten ajallisuuden. Luonnonmaisemissa esimerkiksi muutokset tapahtuvat paljon hitaammin, kun taas muunnelluissa maisemissa muutokset ovat yleensä nopeita ja joskus radikaaleja.\nLisätietoja ympäristön merkityksestä.


Turku tähtää edelläkävijäksi osaamisen ja sivistyksen kehittäjänä | Turku.fi\nTurku tähtää edelläkävijäksi osaamisen ja sivistyksen kehittäjänä\nTurun Osaamisen visio on valmistunut. Laaja-alaisessa yhteistyössä kaupungin korkeakoulujen kanssa valmisteltu visio tähtää siihen, että vuonna 2040 vetovoimainen ja monimuotoinen Turku on globaali edelläkävijä oppimis- ja osaamisympäristönä. Kaupunki tarjoaa erinomaiset puitteet monialaiseen osaamisten uudistamiseen ja niiden kestävään hyödyntämiseen. Visio julkaistaan 4.2.2021.\nTervetuloa avoimeen tilaisuuteen 4.2. klo 9 - 11\nTeams: Osaamisen visio infotilaisuus 4.2. klo 9\nTurun kaupungin Facebook-sivulla 4.2. klo 9.\nVisioprosessi on pohja tiekartalle, joka ohjaa koulutuksen kehittämistä. Ajatuksena on kääntää ajatus yksilötasolla kouluttautumisesta osaamisen kehittämiseen ja tuoda kaupunkilaisten monipuolista osaamista näkyväksi. Tavoitteena on laajentaa osaaminen koskemaan myös virallisen koulutuksen ulkopuolella hankittua osaamista, jota kertyy esimerkiksi harrastuksista, järjestötoiminnasta ja opistoista.\nVisiotyön tavoitteena on nostaa osaamisen merkitystä kaupungin kehittämisessä, vahvistaa Turun seudun alueellista kilpailukykyä sekä vastata megatrendeihin, kuten digitalisaatioon, kaupungistumiseen sekä ilmastonmuutokseen.\nTervetuloa infotilaisuuteen 4.2. klo 9 - 11\nTurku on ensimmäinen suomalainen kaupunki, joka miettii isossa mittakaavassa tulevaisuuden osaamistarpeita ja osaamisen puitteita. Tule kuulemaan, miten Turku aikoo tämän kaiken toteuttaa. Toivotamme median edustajat ja kaikki kiinnostuneet lämpimästi tervetulleeksi Turun osaamisen vision julkistamistilaisuuteen torstaina 4.2.2021 klo 9–11.\nVisiotyöstä ja tulevaisuuden Turusta kertovat visiotyötä vetänyt Turun yliopiston emeritusrehtori Kalervo Väänänen sekä Turun kaupunginjohtaja Minna Arve ja sivistystoimialan johtaja Timo Jalonen. Myös ”idean isä” Teknologiateollisuuden aluepäällikkö Teppo Virta ja työssä mukana olleiden korkeakoulujen ja Turun kauppakamarin edustajat ovat paikalla.\nTilaisuus on avoin kaikille kiinnostuneille. Se välitetään Teams Liven kautta ja on seurattavissa myös kaupungin Facebook-sivulla. Tilaisuuteen liitytään tämän linkin kautta: Osaamisen visio infotilaisuus 4.2. klo 9.\nMiltä Turku näyttää 20 vuoden päästä?\nVuoden 2040 Turku tunnetaan laadukkaasta osaamisesta ja koulutuksesta kaikilla koulutusasteilla, aina varhaiskasvatuksesta korkeakouluihin. Nuoret perheet voivat valita asuinpaikakseen Turun tietäen, että täällä koulutusmahdollisuudet ovat huippuluokkaa. Yritykset voivat investoida Turkuun tietäen, että osaajat löytyvät ja että tutkimus- ja kehitysyhteistyö korkeakoulujen kanssa on sujuvaa ja tuloksekasta. Ammattilaiset voivat valita Turun tietäen, että osaamisen päivittämiseen on Turussa hyvät mahdollisuudet ja että osaamista arvostetaan. Näissä asioissa Turku on maailman parhaimmistoa vuonna 2040.\nVisiotyö toteutettiin laajasti osallistavana prosessina, jossa oli mukana kaupungin toimijoita eri palvelualueilta, alueen muiden koulutustoimijoiden ja elinkeinoelämän edustajia, kaupunkilaisia sekä sidosryhmiä myös alueellisesti. Työtä on vetänyt Turun yliopiston emeritusrehtori Kalervo Väänänen. Visiotyön osana laadittiin myös kaikille alueen asukkaille avoin tulevaisuuskuvakysely, jonka tavoitteena oli hahmottaa tulevaisuuden monia mahdollisuuksia – sekä hyviä että huonoja puolia. Kyselyyn vastasi 113 henkilöä.\nMillaista osaamista tarvitaan 20 vuoden kuluttua?\nOsaamisen vision työpajoissa on laadittu neljä kuvitteellista tulevaisuuskuvaa, jotka haastavat pohtimaan kehityksen suuntaa ja vaihtoehtoisia tulevaisuuksia. Toivomme niihin asukkaiden kommentteja kaupungissa käynnissä olevan visiotyön tueksi.\nPainopisteenä osaamisen tarpeet\nTurku rakentaa tulevaisuuden osaamisen vision – rehtori emeritus Kalervo Väänänen selvityshenkilöksi


Uutiset – Anna Taavitsainen\n2.3.2020 — Verkkovälitteistä vastaanottotoimintaa\nOlen avannut mahdollisuuden verkkovälitteisiin tapaamisiin https://join.solki.live/ -palvelun kautta. Maksu onnistuu kätevästi verkossa tapaamisen yhteydessä.\n11.1.2020 — Tervetuloa, uusi vuosi!\nUuden vuoden myötä olen päivittänyt sivustoani! Vastaanottoaikatauluni on väljentynyt kahden terapiaprosessin päätyttyä onnellisesti, joskin haikein tunnelmin.\nKalenteriini on siis avautunut pari ilta-aikaa, joina voin vastaanottaa yksilöitä tai pareja. Uutena toimintamuotona tarjoan seksuaalineuvontaa, johon voit varata tapaamisajan Ota yhteyttä -lomakkeen kautta. Voit tulla neuvontaan yksin tai puolisosi/puolisoittesi kanssa tai ilman, että osaat tarkalleen edes sanallistaa, mihin seksiin, sukupuoleen tai seksuaalisuuteen liittyvään kysymykseen kaipaat tukea.\n5.6.2019 — Tällä hetkellä tarjolla erityisesti konsultaatioaikoja\nOlen aloittanut työskentelyn Pääkaupungin turvakoti ry:n Lähisuhdeväkivaltatyön yksikössä. Tästä syystä otan toistaiseksi vastaan uusia asiakkaita alkuvuotta selkeästi vähemmän.\nMikäli sinulla on tarvetta konsultaatiolle tai harvasyklisempään prosessiin (tapaaminen esim. kerran kahdessa tai neljässä viikossa), minuun voi olla yhteydessä sähköpostitse (anna.taavitsainen@gmail.com) tai Ota yhteyttä -lomakkeella.\n8.2.2019 — Kaksi uutta asiakaspaikkaa\nHelmikuun 11.2.2019 aikatauluni väljenee ja vastaanottoni asiakaspaikat lisääntyvät kahdella.\nVastaanottoajat ovat iltapäivä- ja iltapainoitteisia. Perjantaisin voin ottaa asiakkaita vastaan jo puolen päivän jälkeen.\nOta rohkeasti yhteyttä lomakkeella tai suoraa sähköpostilla anna.taavitsainen(at)gmail.com tiedustellaksesi lisää tai varataksesi tutustumiskäynnin.\nAnni Hirvonen kertoi rohkeasti YLE:n haastattelussa ahdistuneisuudestaan. Ahdistusoireista kärsii moni. Mikäli samaistut Annin kertomukseen edes jossain määrin, ota minuun rohkeasti yhteyttä saadaksesi apua ongelmaasi.\nTällä hetkellä pystyn vastaanottamaan vain muutamia asiakkaita viikoittain. Nyt kaikki paikat ovat täynnä, mutta minulta on vapautumassa marraskuun lopussa yksi asiakaspaikka. Ota siis rohkeasti yhteyttä ja varaa tutustumisaika!\nMaksuton keskusteluryhmä Pasilan Helmitalolla – paikkoja jäljellä seitsemän. Ilmoittaudu Ota yhteyttä -lomakkeen kautta tai sähköpostitse osoitteeseen niina.nevalainen@mielenterveyshelmi.fi tai anna.taavitsainen@gmail.com.


Aaronin Pianokoulu on aikansa elänyt: "Musiikillinen keksiminen puuttuu" | Yle Uutiset | yle.fi\nKuva: Virpi Kotilainen / Yle\nSuomalaisen piano-opiskelun kovaa ydintä on vuosikymmeniä ollut Michael Aaronin Pianokoulu. Tuhannet ja taas tuhannet lapset ovat vuosikymmenien aikana tahkonneet pianon ääressä "Intiaanitanssia" ja "Keinua".\nAaron jättää jotain hyvin olennaista pois.\n– Aaron jättää jotain hyvin olennaista pois: miten minä opin soittamaan korvakuulolta, miten minä opin säestämään, sanoo filosofian tohtori, diplomipianisti Erja Kosonen. Kosonen työskentelee lehtorina Jyväskylän yliopiston musiikin laitoksella.\n– Kaikki musiikillinen keksiminen on Aaronista aivan tipotiessään. Ei täällä lähdetä pentatoniikasta, ei tutkita mustia koskettimia kuin pakon alla, kun se tulee sävellajien kautta eteen, hän jatkaa.\nSoitetaan musiikkia, ei nuotteja\nMusiikinopetus on saanut kritiikkiä siitä, että opetus on liian nuotti- ja teoriakeskeistä: sen sijaan, että soitettaisiin musiikkia, soitetaan nuotteja. Jos paperi ei ole edessä, ei voi soittaa.\n– Lähtisin lapsisoittajan kanssa etsimään pianosta mahdollisuuksia, keksimään asioita ja tuottamaan sitä kautta musiikkia. Uudemmissa teoksissa lähdetään liikkeelle tästä suunnasta, Kosonen sanoo.\nSoitonopetus onkin muuttunut juuri Kososen kuvaamaan suuntaan.\n– Aaronin pianokoulu tuli käyttöön 50-luvulla, kyllä siitä on paljon muutoksia tullut. Ainakin periaatteessa. Yksi esimerkki on säestystaito, se on nykyään haluttua ja se on mukana soitonopetuksessa, toteaa Kosonen.\nKädet ja korvat\nMoni haluaakin oppia juuri säestääkseen laulua. Sen voi oppia kuka tahansa.\n– Jos on viisi sormea molemmissa käsissä, tai vaikka vähän pienempikin määrä, niin kotitarvesoitto on kaikkien ulottuvilla, Kosonen linjaa.\nNykysoittajalle yhtä tärkeät kuin kädet ovat korvat.\nPitää kuulla ja kuunnella mitä soittaa.\n– Pitää kuulla ja kuunnella mitä soittaa, ja vanhoista soitto-oppaista kuulonvarainen soitto puuttuu kokonaan. Jo 1980-luvulla ilmestyneissä piano-oppaissa korvakuulolta soittaminen on mukana, kertoo Kosonen.\nSävelkorvattomuus on harvinaisuus\nMutta entä jos ei vain ole nuottikorvaa? Ilmiöllä on tieteellinen nimikin:amusia (siirryt toiseen palveluun). Se on neurologinen häiriö sävelkorkeuksien havaitsemisessa.\nErittäin erittäin harvinainen tila.\n– Se on erittäin, erittäin harvinainen tila. Sanoisin, että enimmäkseen tämäkin asia on asenteista kiinni. Mutta kieltämättä, jos on opettaja alakoulussa sanonut, että ehkä parempi kun pidät suusi kiinni kun et osaa kunnolla laulaa, niin epämusikaalisuus on voinut jäädä omaksi käsitykseksi, Kosonen sanoo.\nMyös sävelkorvaa voi harjoittaa. Soittaessa ja kuunnellessa korva harjaantuu erottamaan asioita, jotka aiemmin tuntuivat vaikeilta tai mahdottomilta havaita.\nAikuisenkin pitää leikkiä\nAikuissoittajille on omat pianokoulunsa, mutta niissäkin periaatteet ovat nykyään samat. Aikuinen voi opiskella myös nuoremmille suunnatuista oppikirjoista.\n– Esimerkiksi Suomalaisen Pianokoulun Alkusoitto on hauska, koska siinäkin lähdetään leikkimään pianolla. Aikuisenkin pitää leikkiä! Kosonen alleviivaa.\nAikuinen pystyy myös harjoittelemaan kotitarpeiksi pelkän piano-oppaan avulla.\n– Entisille aaronilaisille saattaa itseopiskelu hyvinkin onnistua. Aaronin peruja on kuitenkin jo tietoa olemassa, Kosonen arvelee.\nPiano on säilyttänyt suosionsa\nPianolla on pitkään ollut vankka suosio soittajien ja soittamista opettelevien keskuudessa. Paitsi piano-opetus, myös pianot ovat muuttuneet.\n– Akustiset pianot alkavat olla jo joko perhekalleuksia tai jotain, josta halutaan eroon. Pianot ovat nyt sähköisiä kosketinsoittimia, Kosonen kertoo.\nJos harrastuksen haluaa viedä pidemmälle ja suorittaa tutkintoja, tarvitaan omaa paloa soittamiseen.\nSoittamisesta pitää nauttia ja siitä pitää saada osaamisen kokemuksia.\n– Oppiminen on hidasta, eikä kaikilta tahdo löytyä pitkäjänteisyyttä siihen. Soittamisesta pitää nauttia ja siitä pitää saada osaamisen kokemuksia. Siinä opettajat ovat avainasemassa, sanoo Kosonen.\nTietotekniikka tuo soittamisen pariin\nSoittoharrastus näyttäisi kuitenkin pitävän pintansa erilaisista välittömistä viihteen muodoista huolimatta. Tietotekniikka näyttäisi jopa tukevan soittohaluja.\n– iPadien maailmasta on jo näyttöä siitä, että kun niillä tehdään musiikkia, soittimet alkavat pian kiinnostaa. Oppilaat haluavat siirtyä padeista ja puhelimista autenttiseen soittimeen, Kosonen kertoo.\nSoittopedagogiikkaan pitäisi kuitenkin tuoda pelien maailmasta myös tietty helppous. Se on Kososen katsannossa yksi soitonopetuksen haasteista.\nErja Kososta haastatteli Yle Keski-Suomelle Virpi Kotilainen.\nJos haluat lapsesi musiikkiopistoon, valitse fagotti 28.5.2015\nMusiikkiopistojen koulutukseen on tullut uutta särmää – lapset oppivat älylaitteiden avulla 21.3.2015\nNetistä voi oppia melkein mitä vain – jos on riittävästi innostusta ja itsekuria 17.3.2015\nmusiikkiilmiötKotimaapianokosketinsoittimetsoittimetnuottikirjoitusKoulutus ja kasvatusaikuisetkädetleikkiTaiteellinen ilmaisu ja mediatopettajatoppimiskykylapsetitseopiskeluiPad


15.09.2017, 22:52 #1\nOnkos raadilla kokemuksia Nine T Racer- mallista? Tienpäällä noita en ole tainnut nähdä ainuttakaan. Liekö edes montaa Suomessa myity. Itselle tuo muotomaailma maittaa, ja noin uutena pyöränä haiskahtaa jonkintason modernina klassikkona.\n15.09.2017, 23:04 #2\nEn ole testannut tuota Raceria. Mutta normaali NineT sekä Urban GS on alla ollut. Pyörässä on paljon luonnetta! Boxer-moottorin momentit tuntuvat pyörässä ja stongassa voimakkaana! Matala ja keveyt runko tekee pyörästä erittäin helposti ajettavan ja nopeamman oloisen mitä se todellisuudessa onkaan.\nJos ei tarttis pidemmälle reissulle koskaan lähteä niin toi on oiva valinta!\n20.09.2017, 15:45 #3\nKommenttien vähäisyydestä päätellen Racereita ei ole ruuhkaksi asti myity. Liekö myity yhtään? Tien päällä en ole nähnyt ainuttakaan.\nLaittoiko BMW tähän vähän huonommat budjettiosat alustaan ja jarruihin? Muistelisin, että joku lehti tästä mainitsi koeajolla ja onhan nuo kuvissakin aika erilaiset... Ei siinä, onhan tuo Racer halvempikin.\nKyllä laittoi. Siinä "alkuperäisessä" Nine-T mallissa on radiaali Brembot, USD- keula yms. En usko kuitenkaan että nuo Racerinkaan palikat mitenkään huonoja ovat pyörän käyttötarkoitukseen. Onneksi on jo liian kylmä koeajoille. Tuommoista tekisi hieman mieli.\n21.09.2017, 12:32 #6\nAlkuperäisessäkin NineT:ssä on aika heikko alusta, se kannattaa joka tapauksessa päivittää. Nythän on luvattu hyvää ilmaa viikonlopuksi, koeajolle vaan\n21.09.2017, 13:04 #7\nEi pysty mennä koeajolle. Tulee pian liian kallis reissu.\n21.09.2017, 14:54 #8\nMessuilla tuota ihmettelin, ihmettelin lähinnä laitteen älyttömän löysää takajousitusta ja yritin siinä keksiä minkälaiseen käyttöön se lie tarkoitettu. Ehkä kahvilla käymiseen, en parempaakaan teoriaa keksinyt.\n23.09.2017, 10:05 #9\nSama homma, että koeajolle en ole uskaltanut mennä, mutta hakuagentit on nettimotoon viritelty. Kyllapä tuo R 1200 hankintalistalla on. Ei nyt ehkä Racer tai Pure, vaan USD-keulainen Nine-T tai R\nKorvikkeena kuumeeseen tuli koeajettua Motoguzzin Griso 1200 8V, mutta silloin vielä maltoin pitää lompakon taskussa ja jatkaa matkaa pihasta Kotarilla.\n24.09.2017, 09:25 #10\nHemmetin makea pyörä ajaa. Alusta ja jarrut eivät ole superbike-tasoa, kuten ei tuon tyyppisessä pyörässä kuulu ollakaan, mutta paketti toimii hyvin kovemmassakin menossa. Pyörän tarkoitus ei kuitenkaan ole rikkoa rataennätyksiä vaan tuottaa ajoelämyksiä.\nEkaa kertaa kun pääsin kylmätyypittämään pyörän viime syksynä, olin vähän skeptinen ajoasennon suhteen. Kun pääsin ajamaan talvella Portugalissa, niin mieli muuttui. Vanhalle sporttikuskille ajoasennossa on kaikki kohdillaan. Lyhkäisemmällä kuskilla stonga on ehkä hieman kaukana. Loppukesästä tuli ajettua kotimaassakin pari reissua ja hieno pyörä on kotiteilläkin.\nOn Racereita jokunen myyty, mutta koko ajan ei tarvi samanlaisille morjestella. Huomiota Racer kerää joka paikassa. Racerilla ajellessa useampi on tullut kysymään, onko pyörä itse rakennettu vanha kilpuri. Koeajamalla selviää miten istuu omaan käteen ja ajatusmaailmaan.\n08.11.2017, 11:11 #11\nRacereita oli Trafin tietojen mukaan rekisterissä syyskuun lopussa kuusi kappaletta. Kaksi Vantaalla, yksi Helsingissä, Kangasniemellä, Kuortaneella ja Tampereella. Nuo Vantaan ja Tampereen pyörät voivat olla kanssa liikkeiden koeajopyöriä.\n10.12.2017, 08:26 #12\nHalukkaat ja innokkaat voi tulla höpisemään ja jakamaan fiiliksiä facessa.\n14.12.2017, 14:42 #13\nMiksi facessa? Tämähän on oiva palsta mm. moottoripyörä aiheisille keskusteluille ja kokemusten jaolle.\n14.12.2017, 14:57 #14\nSanoinkin että halukkaat...\n14.12.2017, 17:45 #15\nJa minä kysyin miksi facessa, vaikka jossain netin syövereissä saattaa olla jopa pelkästään moottoripyöräilyyn keskittynyt palsta.\nKai toi Mika vaan haluaa omiin naamakirjaryhmiinsä lisää porukkaa?\n14.12.2017, 18:01 #17\nMulle on ihan sama tuleeko vai ei. Mutta facessa olen minä (ja kai monet muutkin) koko ajan on-line joten vastauksia saa nopeammin.\nOn tälle foorumillekin käyttöä toki, varsinkin pidemmät tekstinpätkät luen mielummin täältä.\n14.12.2017, 18:07 #18\nSaattaa pystyä paremmin jakamaan niitä kokemuksia ym samanmielisten kanssa ilman altistumista pelkälle vinoilulle ja puppugeneraattoreille.\nItse pyörähän lienee enempi fiilistelylaite, ja siinä mielessä alustakin on riittävä. Vai mihin käyttöön tuon näköisen laitteen pitäisi pystyä? Tuskin johonkin oikeaan kilvanajoon.\n14.12.2017, 18:37 #19\nItse pyörähän lienee enempi fiilistelylaite, ja siinä mielessä alustakin on riittävä. Vai mihin käyttöön tuon näköisen laitteen pitäisi pystyä?.\nKävin laitteen kokeilemassa. Juuri niin kun sanoit, kyseessä on fiilistelylaite, ja aika magea semmoinen. Ajoasento on mallia race. Takapään jousitus tuntui paikallaan testaten liian pehmeältä, mutta ajossa asia ei vaivannut. Boksu Bemun tutuinat ja hytinät olivat läsnä, ja ne sopivat pyörän olemukseen hienosti. Ihan laadukkaan oloinen kampe oli ja jätti kyllä ostohaluja vaffasti.\nYllättävän muhkea ääni pyörässä oli, vaikka katalysaattori oli kuin vesimeloni.\nKatittomat alkukäyrät, pakoputken läppäventtiili pois, ruiskun säätö ja homma olisi siinä.\nToisaalta, laittaisi 5-6.000 lisää niin saisi Saksasta HP2 Sportin. Hmmm.\nLaita suosiolla se HP2 Sport. Niitä ei liika näe ja on kyllä hienoin bokseripyörä ikinä.\n14.12.2017, 21:17 #21\n15.12.2017, 21:34 #22\nsamaa mieltä. tosin saattaa toiselle omistajalle tulla kalliiksi se 50tkm huolto..