Author Topic: Pohjalainen (Read 123501 times)\n« Reply #400 on: 21. 12. 2008 20:08 »\nTaloussivut käsittääkseni samat jo nyt molemmissa lehdissä ja muitakin samoja toimintoja.\nMielenkiintoista nähdä kenet uudeksi päätoimittajaksi nimitetään. Tuskin ketään kovaa nimeä vaan joku nimettömämpi jotta pohjalainen voidaan luovia pikkuhiljaa Ilkka-lehdeksi.\n« Reply #401 on: 28. 12. 2008 07:07 »\nKauniit sanat yksin eivät riitä sanoo Miapetra Kumpula-Natri Pohjalaisessa. Minä sanoisin hänelle että vielä vähempään rittävät moittivat sanat, eivät ainakaan menestykseen vaaleissa. Nykyihminen edellyttää valoisampaa, positiivisempaa ja yhteistyöhakuisempaa puhetta.\n« Reply #402 on: 28. 12. 2008 08:08 »\nOlen ollut jo hyvin pitkään sitä mieltä että kaksi päivälehteä pienellä alueella on itseasiassa vahingoksi molemmille lehdille.\nOnkin jo aika päästä koko vanhan Vaasan-lääni vainaan kokoiselle alueelle yhdellä lehdellä, joka sitten on laadukkaampi myöskin ilmoittajien näkökulmasta, joiden intressissä on ollut jo hyvinkin pitkään yksi ilmestyvä lehti, molempien maakuntien alueella.\nIhmettelen millaisia pököpäitä Ilkankin hallitukseen ja hallintoneuvostoon on valittu kun päätökset viipyvät aina niin pitkään että niiden aika on jo mennyt ohi. Nytkin osakkeen omistajat ovat jo hävinneet runsaasti vetkuttelun takia, joka tappio realisoituu nyt laskukaudella. Virheistä maksetaan aina, ennemmin tai myöhemmin.\n« Reply #403 on: 28. 12. 2008 09:09 »\nQuote from: Original Wiik, on 28. 12. 2008 08:08\nTurkuhan on nyt läänimme pääkaupunki. Kannattaisiko siis lähestyä siihen\nsuuntaan ja pyrkiä muokkaamaan Turun päivälehteä myös meidän\naluetta kiinnostavilla asioilla?\n« Reply #404 on: 28. 12. 2008 10:10 »\nHelsinkihän on Suomen pääkaupunki. Pitäisiköhän muokata Helsingin Sanomia meitäkin kiinnostavilla asioilla.\n« Reply #405 on: 28. 12. 2008 10:10 »\nJa Hufvudstadsbladet hoitaisi jämät.\n« Reply #406 on: 28. 12. 2008 11:11 »\nVieraspaikkakuntalaisena näen asian niin että Vaasan alueelle (Seinäjoki-Vaasa) riittää hyvin yksi hyvin toimitettu sanomalehti. Teknisesti Ilkka on tätä. Ilkan ongelma on kuitenkin tympeä poliittinen sisältö ja kaikista pahinta on se että Ilkka on Seinäjoella poliittinenb osapuoli.\nAlue tartv itsee anglosaksisessa mielessä liberaalin päivälehden, hiukan siihen tyyliin mitä Vasabladet oli Birger Thölixin aikana.\nIlkka-konsernia toki houkuttaa mainosrahat.\nVaasalaisesta vinkkelistä nykyinen Ilkka lienee kuitenkin junttilehti ja sellaisena tuntuu pysyvänkin.\n« Reply #407 on: 28. 12. 2008 12:12 »\nSanomalehtien pitäisi olla niin teräväkynäisiä, että niitä ei ole varaa jättää vallan kamarien ulkopuolelle koska siitähän vasta toimittajien terävä kynä lujaa pistääkin.\n« Last Edit: 28. 12. 2008 18:06 by Timo Rintamäki »\n« Reply #408 on: 28. 12. 2008 16:04 »\nQuote from: Pentti Pienimaa on 28. 12. 2008 11:11\nEikös se olisi sitten aika hyvä, jos siihen painettaisiin myöskin Vaasalaisten junttien jutut.\nPääasia että Ilkka konsernin osakkeen omistajia ei enään kohdeltaisi kaltoin, kahden lehden aika on ohi.\n« Reply #409 on: 28. 12. 2008 16:04 »\nSeinjokisest vinkkelist, Vaassalaiset ovat Kustav-Vasan vahingolaakaasusta syntyneit\n« Reply #410 on: 28. 12. 2008 16:04 »\nOnkos siellä Savikauppalas joku jäänyt nalkkiin?\n« Reply #411 on: 28. 12. 2008 16:04 »\nModeraattorin poistama osa. Moderaattori ei hyväksy\ntoisen nimimerkin arvailua. Samalla tämä on varoitus.\nToivottavasti siellä on sitten järkeä antaa yhdistyneelle lehdelle uusi nimi. Ilkan tuloa Vaasaan voisi olla vaasalaisten vaikea sulattaa. Eikä tällainen yhdistynyt lehti taatusti voisi olla kepulainen. Tai tiedä sitten, liekö sillä tai historialla nuoremmille merkitystä.\nLehtenä Ilkka on Pohjalaista parempi, vaasalaisvinkkelistä väärin painottuneesta kakkossivusta huolimatta. Journalistinen ote on jotenkin jämäkämpi, uutistoiminta napakampaa ja kattavampaa. Virheitä on selvästi vähemmän. Kaikki tämä pätee muuten myös Vasabladetiin - Pohjalainen on sen rinnalla jotenkin hutaisten tempaistu läpyskä.\nTerävää journalismia Pohjalaisessa on harvoin. Parasta ovat Mantilan sunnuntai-kolumnit ja satunnaiset onnistumiset Sunnuntaisuomalaisessa (jonka senkin taso laski kun teräväpäinen ja -kynäinen Seppo Roth lopetti).\n« Last Edit: 28. 12. 2008 18:06 by Moderaattori »\n« Reply #412 on: 28. 12. 2008 18:06 »\nTunne on että minun tilaukseni päättyisi jos Ilkkaa joutuisi tilaamaan. Tiedä sit tekisinkö väyryset jos/kun näin joskus tapahtunee.\n« Reply #413 on: 28. 12. 2008 19:07 »\nMonelle yrittäjälle on tullut mieleen lopettaa ilmoittelu niin Pohjalaisessa kuin Ilkassakin koska lehdissä ei ymmärretä että yrittäjien toiminta-alue on Vaasa-Seinäjoki akselilla päivittäin. Ihmiset tavarat, kauppa toimii Ilkan ja Pohjalaisen levikkialueella. Kopulit ja Kepulit vain kinastelevat siitä kumpi on parempi sosialisti. Samaan aikaan ihmiset odottavat paikallisen päivälehtitarjonnankin heräävän todellisuuteen että vasemmistolaisuuden aika on ohi.\n« Reply #414 on: 28. 12. 2008 19:07 »\nQuote from: D-J on 28. 12. 2008 18:06\nMeillä on vielä vanhan Vaasan läänin alueella useampi lehti:\n- Jakobstads Tidning\nPohjalainen (Ilkka) tekee myös yhteistyötä Keski-Suomalaisen kanssa.\nItse mieluummin näkisin, että Pohjalainen (ent. Vaasa-lehti) jatkaa puutteistaan huolimatta.\nUuden päätomittajan valinta Pohjalaiseen on tässä vaiheessa mielestäni spekulatiivinen ja ei ole linjaus lehtien mahdollisen yhdistämisen suuntaan.\nMitä sitten tulee uudistettuun Pohjalaisen lauantailiitteeseen nimellä "Muru", niin se menee kyllä nyt jo meikäläiseltä suoraan jätepaperinkierrätykseen.\n« Reply #415 on: 28. 12. 2008 19:07 »\nMinusta taas tulevan päätoimittajan valinta on selvä linjaus. Nyt etsitään siirtymäkauden päätoimittajaa\nIlkan aggressiivinen talouspolitikka - siis konsernitasolla - pitäisi kertoa jokaiselle että Pohjalaisen ja Ilkan yhdistäminen on vain ajan kysymys.\nItse asiassa se on toimituksen tasolla jo pitkälle tapahtunutkin. Ilmeisesti järjestelmien harmonisoiminen on tapahtunut myös taloushallinnon softien osalta..\n« Reply #416 on: 29. 12. 2008 12:12 »\nJoitakin vuosia sitten Vaasassa melskattiin oman, vain vaasalaisten ikiomista asioista kirjoittavan lehden puolesta. Pohjalaista moitittiin liiaksi maakunnan(kin) asioista kirjoittavaksi . Nyt kelpaisi joillekin jo "maalaisliittolainen" Seinäjoen puolesta lobbaileva julkaisu, auta armias!\nJoku toinen nettari on jopa nostamassa Vaasan imagovihollisen - Vasabladetin - malliksi Pohjalaiselle, nå men härregyd!\nJos Pohjalainen lopetetaan meikäläisen elinaikana, korvaava lehti tulee olemaan Aamulehti (mainos)!\nJotain jämäkkyyttä toivoisin toki Pohjalaisen sisältöön määrättyjen linjausten osalta. Toimittajat kirjoittelevat omiaan - harkitsematta, ketkä muodostavat lehden lukijakunnan suuren enemmistön.\nPäivän Pohjalaisessa eräs toimittaja listaa - Pohjalaisen nimissä - Vaasan brandytyöryhmän, ajattelematta lainkaan, että tuon koostumuksen jäsenistä monet eivät osaa lainkaan suomea - eivät ainakaan julkisuudessa suostu suomea puhumaan! Koostumus on tietysti todella hyvä, jos on tarkoitus laajentaa Vaasan ruotsalaista imagoa. Se (ruots. imitsi) taas on juuri se Vaasan pahin kehitysjarru, kaikille se ei vaan tunnu koskaan valkenevan!\nIkäänkuin vastoin omia kaavailujaan, toimittaja ottaa esimerkiksi valt.siht. Timo Reinan lausunnon Vaasan kuninkaista ja ruotsin kielestä, seikat, jotka nimenomaan veivät ELYN Seinäjoelle.\nJK. Lumio sai viimein Pohjalaiseltakin synninpäästön (pääkirjoitus lau. 27.12). Muistelmissaan kirjoittaja ei muistanut mainita, että aloitteen Luomio-jahdista teki Vasabladet - Vasklotminigolflubbin kärsittyä kirvelevän tappion huvilakilvoittelussa. Riikinruotsalaisessa omistuksessa oleva golfrata oli myös havitellut huvilaa käyttöönsä. Joitakin aikoja sitten klubben ilmoitti palkanneensa jopa juristin aj...., no vanha juttu - kait?\n« Reply #417 on: 29. 12. 2008 14:02 »\nQuote from: manteiro on 29. 12. 2008 12:12\nJos näin on niin Lumio teki oikein kulttuuriteon Vaasassa lyömällä kiilan RKP:läisten ja Åbo Akademian omistamaan rantaviivaan.\n« Reply #418 on: 29. 12. 2008 18:06 »\nMitä sillä nimenomaisella kohdalla rantaviivaa tekee. Sehän on voimalinjan suojavyöhykettä. Koko minigolfradan ja huvilan ei edes pitäisi olla olemassakaan sillä kohtaa.\n« Reply #419 on: 29. 12. 2008 20:08 »\nIlkka-Yhtymän omistajille se että on kaksi lehteä on itseasiassa hyvä asia koska tulee kahden lehden ilmoitustulot ja lisäksi moni talous ja yritys tilaa molemmat lehdet siitä huolimatta että suuri osa uutisista on samoja.\nIlkalla pitäisi joka tapauksessa olla vaasassa konttori ja useita työntekijöitä oli lehtiä yksi tai kaksi\n« Reply #420 on: 29. 12. 2008 20:08 »\nQuote from: massi on 29. 12. 2008 20:08\nHommais vielä kolmannen lehden. Kyllä sitten olis kiva lueskella liikenneonnettomuuksista. Paljon muutahan Pohjalaisessa ei olekaan. Mutta niitä kansa kuulemma haluaa, jos haluaa oikeita uutisia, niin pitää tilata Aamulehti tai Hesari.\n« Reply #421 on: 29. 12. 2008 20:08 »\nQuote from: Jarno Hautala on 29. 12. 2008 20:08\nKyllä sitten olis kiva lueskella liikenneonnettomuuksista. Paljon muutahan Pohjalaisessa ei olekaan. Mutta niitä kansa kuulemma haluaa, jos haluaa oikeita uutisia, niin pitää tilata Aamulehti tai Hesari.\nMopedi varastettu Isossakyrössä.\n« Reply #422 on: 30. 12. 2008 03:03 »\nOlisihan se ihan hieno asia että asiakkaat ikäänkuin kasvaisivat palvelemaan Ilkka-Yhtymän tarkoitusperiä.\nNäin ei elävässä elämässä ole, vaan asiakas on edelleenkin se kuningas tässä asiassa. Ilmoittavien yrittäjien kannalta paikalliset päivälehdet ovat jäämässä jälkijunaan, myöskin lehden tilaajien asema alkaa hankaloitua, kun heidänkin elämä ja työ on jo hajaantunut molempien lehtien levikkialueelle.\nItse olen tilaajana lukijana, harkitsemassa siirtymistä nettiversion käyttöön, juuri tuon puutteellisen paperiversion johdosta. Kun joudun jokatapauksessa avaamaan koneen, nähdäkseni koko vanhan Vaasan-Lääni vainaan alueella tapahtuneita asioita. Nekin tulisi nähdä jo aamulla, ettei ne vanhene.\nMuutamat virka Kopukat ja Kepukat Niin Seinäjoella kun Vaasassakin, eivät ole merkityksellisiä vaikkeivat lehtä tilaisikaan omissa kaunaisuuksissaan. Pitäis nyt vähitellen ymmärtää että lehden lukija on normaali ihminen, joka haluaa tietää oman asuinseutunsa asioista. Yrittäjä taas haluaa tavoittaa juuri nuo samat ihmiset ilmoituksellaan.\nYksikään yrittäjä ei mieti sitä, mitä jokin katkera Kokoomukselainen Vaasassa jossain läävässään ajattelee Kepuista. Puhumattakaan siitä että hänelle tulisi mieleen erityisesti Kepulaisten kunnioitus Seinäjoella, maksamalla ylimääräistä että heillä olisi ihan oma hiekkalaatikko.\nNettiversioista ja ilmoitusten poisjäännistä johtuu lopuksi se että paikalliset lukijat tulevat kaikkoamaan etelän valtamedioiden käyttäjiksi. Ilkka yhtymällä ei tosiasiassa ole viivyttelyn johdosta paljon aikaa, noiden asioiden uudelleen asemoimiseksi, kun juna jo on mennyt.\n« Reply #423 on: 30. 12. 2008 07:07 »\nEiköhän tällä sivustolla ole jo sen verran lukijoita että sivusto kannattaisi muuttaa kaupalliseksi. Kaksi ilmoitusmyyjää ja 3-4 toimittajaa riittäisi aluksi.\n« Reply #424 on: 30. 12. 2008 09:09 »\nVaasalaisia.infossa harrastetaan oman yrityksensä tai puolueensa tai muun toimintansa mainostamista esiintymällä omalla nimellään tietoisena, että kaikki tietävät, että kyseinen henkilö on yrittäjä tai freenlanceri tai poliitikko. Pitäisikö ylläpitäjän sallia näiltä jonkinlainen laillisuuden rajoissa pysyvä epävirallinen vastapalvelus tarjoamansa julkisuuden käyttämisestä.\nGoogle Analytics ja sitemeter ovat ylläpitäjillä näköjään käytössä. Enemmistö tarjoaa laillisen epävirallisen vastapalveluksen yksinkertaisesti klikkailemalla. Klikkausten määrä kertoo ylläpitäjille sivuston käyttämisestä ja suosiosta.\n« Last Edit: 30. 12. 2008 09:09 by Timo Rintamäki »\nPohjalaisen mielipiteelle jatkoa..\n« Reply #425 on: 30. 12. 2008 21:09 »\nYleensä paikallisen maakuntalehden tuotoksesta tulee enemmän tai vähemmän palautetta ja mielipiteitä. Tänne ajattelin aloittaa avautumiseni aiheeseen liittyen.\nTuo Kalle Lanamäen sunnuntain pohjalaisessa ollut mielipidekirjoitus oli kyllä mielestäni eräänlainen helmi! Käykääs aikuiset tutustumassa niihin sivuihin joissa lapsenne päivittäin surffailevat! Ei ole mitään kaunista katsottavaa. No, on sitä itsekin ollut aikoinaan lapsi, mutta siihen aikaan kaikkea ei vuodatettu koko planeetan tietoisuuteen!\nRe: Pohjalaisen mielipiteelle jatkoa..\n« Reply #426 on: 30. 12. 2008 23:11 »\nQuote from: Rinnewood on 30. 12. 2008 21:09\nPointsit täältäkin Kallelle...\n...sangen paljon tämän kaiken takana on inho-tositeevee-realitymaailma: kaikkea pitää rienata, pilkata ja arvostella.\nOdotan innolla ensimmäistä tositeevee-formaattia, joka perustuisi positiivisuudelle...\n« Reply #427 on: 31. 12. 2008 08:08 »\nSamasta aihepiiristä ei kannata aloittaa uutta ketjua. Päällekkäisyyksiä on jo nytkin liikaa.\n« Reply #428 on: 31. 12. 2008 16:04 »\nPohjallista vain satunnaisesti selailevana en löytänyt mainintaa Asuntomessujen 6 miljoonan kuluista, miksihän...?\nEikö sanomalehden tehtävä ole tiedottaa eikä toimia kaupungintalon propaganda lehdykkänä?\nEDIT : Pohjallisen Tehtävä on toimia propaganda lehdykkänä :)\n"Vaasan käräjäoikeus tuomitsi perjantaina sanomalehti Pohjalaisen päätoimittajan ja toimittajan sakkoihin kunnianloukkauksesta. Tuomio koskee lehtijuttua, jossa haastateltava arvosteli räväkästi Oravaisten pakolaiskeskuksen toimintaa. Keskuksen työntekijät pitivät haastattelun kieltä epäasiallisena ja loukkaavana.\nSe (käräjäoikeus) tuomitsi päätoimittajan 20 päiväsakkoon ja jutun kirjoittaneen toimittajan 15 päiväsakkoon. Myös jutussa haastateltu nainen sai kunnianloukkauksesta 20 päiväsakkoa.\nToimittajan syyllisyyttä käräjäoikeus piti muita vähäisempänä, koska hän on nuori ja hän toimi esimiestensä ohjeiden mukaan."\n« Last Edit: 10. 01. 2009 11:11 by herkkoo »\n« Reply #429 on: 08. 01. 2009 15:03 »\nJos päivän Pohjalaisen pääkirjoitus on tulevan päätoimittajan ensiesiintyminen, voidaan todeta lehden linjan muuttuvan lipposlaiseen (svenska.nu) suuntaan. Kirjoittaja ei tunnu huomaavan, että jopa rkp:n sydänalueella (Etelä-Pohjanmaan rannikko) väestöstä vain puolet ilmoittaa kielekseen ruotsin. Suorastaan riippakivi pakkoruotsi on Rannikko-Pohjanmaan ulkopuolella!\nToisaalla lehdessä rkp:n uudeksi superkellokkaaksi ilmoittautunut Rurik on löytänyt apulaisen Pohjalaisessa. Pääkirjoittaja toistaa kiltisti Rurikin teesejä, joiden mukaan ruotsi on vakavasti uhattuna Suomessa. Apuun huutaa jopa pääministeriä, kun muut ministerit eivät tanssi rkp:n pillin mukaan. Miten ihmeessä ruotsituspakkoja voidaan vieläkin lisätä?\nRurik voisi katsoa peiliin, miten rkp kohtelee enemmistönä ollessaan suomalaisvähemmistöä. Laittaisivat nyt ensialkuun edes katukilvet myös vähemmistökielellä (30% as.) kunnassaan.\nNej nej, älkää tehkö niinkuin me, vaan tehkää niinkuin rkp tahtoo!\n« Reply #430 on: 09. 01. 2009 21:09 »\nJutta Urpilaisen SDP:n tilasta on jopa kokoomuksen Pohjalainen huolissaan! Onhan SDP ollut pitkään hallituksessa tekemässä kokoomuslaista politiikkaa!\nUrpilainen linjasi puolueensa keskustaan eli oikeistolaisten Joukoon. Vaikeaa se on tästä näkökulmasta ajaa työttömien ja työttömyyden uhanalaisten asiaa.\nUrpilainen kuvastaa myös nykyistä henkilöpolitiikkaa ja mielikuva hömppää.\nToisaalta SDP:n tila kuvaa sitä, kuinka vahvasti on puolue sidoksissa kapitalistiseen valtaeliittiin.\nSidos SDP-jäsenistöön on jo ajat sitten katkennut. Vasemmisto on nyt totaalisesti vieraantunut omasta perustastaan.\nSDP, jopa esitti menneellä viikolla pääomalle palkkatukea verovaroista. Samoin SDP:ssä on sairaanloinen kaipuu tupopöytiin, joita on tälläkin hetkellä 40-50 kertoi SAK:n johtaja Lauri Lyly lauantain Pohjalaisessa. Juuri Tupojen ansioista kehittyi nykyinen elitistinen ay-liike, joka johti jäsenistön eriytymiseen ay-liikkeen tavoiteasettelussa ja päätöksenteossa.\nJohtaja Lyly antaisi ammattiosastoille lisää "kunniaa", kun sen ovat vieneet luottamusmiehet ja työsuojeluvaltuutetut. Mutta ay-liikkeen jäsenistä työläisistä hän ei puhunut mitään. Tämäkin kuvastaa SAK:n johtoroikan vieraantumista ay-liikkeen ruohonjuuritasosta. Lylystä ollaan tekemässä Lauri Ihalaiselle seuraajaa. Akselin mielestä hän on kuin tehty nykyiselle SAK:lle, mutta ei tietenkään jäsenvaltaiselle ay-liikkeelle.\nVasemmistolaisen paikallispolitiikan uusi nousu on aluilla Tampereella, jossa aletaan tekemään koko vasemmiston yhteistä vasemmistolaista politiikkaa ja siellä kokoomus on toisella puolella barrikadia, kuten pitääkin olla.\n« Last Edit: 10. 01. 2009 09:09 by Akseli »\n« Reply #431 on: 10. 01. 2009 12:12 »\nValittaen täytyy todeta, että SDP menetti otteensa Lipposen (svenska.nu) kauden myötä! Kausi tuntuu jatkuvan - tuon äärioikeistolaisia hännystelevän eläkeläisen on todella vaikea pysyä erossa päivin eiku päivän politiikasta.\nTuohon aikaisempaan (8.1.) jutusteluuni on syytä lisätä vielä, että lukekaa, hyvät ihmiset, tämän päivän Pohjalaisen julkaisema Pentti Santasen puheenvuoro (sivu 15)!\nLähinnä se on vastaus Rurikille, jonka johtoajatuksena on aina ja joka asiassa kieli-kaikkivaltias (ruotsi) ja sen mukana tuleva puoluevalta! Pelottelu menetetyistä eduista pitää rkp-pamput vallan kahvassa.\nEi sääntöä ilman poikkeusta: Tuleva Mustasaaren kunnanvalt. puh.joht. Lars Gästgivars on mies, jolta on lupa odottaa suuriakin tekoja Vaasan seudun tasapuoliseksi kehittämiseksi. Ehkä hänen myötään rkp:ssä tajutaan laajemminkin elävän kaksikielisyyden vaativan rkp:ltäkin realismia.\nElämme milleniumia, reservaattiajattelu on historiaa.\n« Reply #432 on: 10. 01. 2009 13:01 »\nAkseli on mitä ilmeisemmin lähellä SKP: tä, kun teksti on lähes täsmälleen yksi yhteen Kolmosen vastaavan kanssa. Nimimerkin takana olevaa henkilöä ei siis tarvitse kovin useasta henkilöstä arvailla.\nKommunistien vähemmistöhän aina kritisoi Akselin tapaan Tupoja luokkasopuiluna, vaikka ne toivat tavalliselle palkansaajille turvaa ja toimeentuloa enemmän kuin mitkään muut sopimukset työmarkkinoilla siihen mennessä tai sen jälkeen.\nMyös viittaus Tampereella syntyneeseen yhteistyöhön liittyy ilmeisesti pääosin siihen, että SKP on siellä mukana valtuustossa. Mitä tulee yhteistyöhön yleensä, ovat nämä ”äkkiväärät” kommunistit itse olleet täysin yhteistyökyvyttömiä jopa omissa järjestöissään hamaan historiaan. Puhumattakaan koko vasemmiston yhteistyöstä. Lopulta pieni puhdasoppisten (SKP) joukko sitten muhii nykyään omissa ympyröissään.\nOn helppo heitellä kaikennäköisiä herjoja vieraantumisesta ja muusta. Todellisia tekoja kuitenkin tehdään muun muassa ay-liikkeessä, ei SKP: n aatteellisissa julistuksissa.\nNimimerkki manteiron mielipiteeseen SDP: n otteen löystymisestä äänestäjiin on helppo yhtyä, koska kannatusluvuthan jokainen voi todeta.\nLauri Lyly ei mitenkään Pohjalaisen tekstissä ole siirtämässä ”kunniaa” luottamusmiehiltä ammattiosastoille, vaikka onkin sitä mieltä että ammattiosastojen asemaa tulisi vahvistaa. Olen Lylyn kanssa samaa mieltä, että ammattiosastojen tulisi nykyistä ottaa enemmän vastuuta työntekijöiden edunvalvonnasta. Sitä varten ne on perustettu. Luottamusmiestoiminnalta se ei ole pois, päinvastoin se tukisi sitä.\n« Reply #433 on: 10. 01. 2009 15:03 »\nKiitos Murun tiedämme nyt, että Seinäjoella maksetaan vesikuutiosta 1,24 euroa. Siis 2 senttiä enemmän kuin Vaasassa. Ja lisäksi tiedämme Keski-Nurmon tammikuun 10. päivän lämpötilat edellisten viiden vuoden osalta. Kuinka pärjäsimmekään aiemmin ilman näitä oleellisia tietoja...\n« Reply #434 on: 10. 01. 2009 19:07 »\nQuote from: Jorma Kivimäki on 10. 01. 2009 13:01\nTulonjakopolitiikkaan, joka alkoi 1968 vaikutti ratkaisevasti koko vasemmistolaisen politiikan aktiivinen toiminta. Työnantajien voimakas pelkotila vasemmistolaista työväenliikettä kohti oli myös yksi vaikuttava tekijä. Myös Neuvostoliiton ja sosialismin vaikutus ulkoisena tekijänä oli suuri. Kun Neuvostoliitto kaatui se näkyi heti pääoman asemien vahvistumisena ja uusliberalismin esiin työntymisenä myös Suomessa.\nKemin tapahtumat olivat taustalla, sille että sopimustoiminta on vietävä etäämmälle työpaikoista. Ja sitä varten luotiin tupo, jolla sidottiin vasemmistolaisen työväenliikkeen kädet aktiiviselta etujenajamiselta. Tupojen aikaan ammattiosastot ja koko ruohonjuuritason ay-liike sopeutettiin ylätason ratkaisuihin ja vain muutamia jäsenäänestyksiä järjestettiin. Työrauhan ylläpitämisestä tuli SAK-laiselle ay-liikkeelle pääasiallinen tehtävä, johon SAK ja liitot itse olivat sitoutuneet sopimuksien kautta.\nAmmattiosastojen vallanlisääntyminen olisikin jo iso asia mikä nostaisi vasemmistolaisen politiikan uudelle tasolle.\n« Reply #435 on: 10. 01. 2009 20:08 »\nMinua vielä jäi kaivelemaan mitä lisättävää nimimerkeillä Globbari ja Siskot veljet olisi tähän aiheeseen ?\n« Reply #436 on: 10. 01. 2009 21:09 »\n« Reply #437 on: 10. 01. 2009 22:10 »\nQuote from: Hertta on 10. 01. 2009 19:07\nLaitan nyt vielä tähän, vaikka ay-liikkeen otsikkokin löytyy. Keskusteluhan lähti Akselin toimesta ja koski Lauri Lylyn haastattelua Pohjalaisessa.\nTupothan alkoivat vasemmistoenemmistöisen eduskunnan aikana, enkä usko että jollain yksittäisillä Kemin tapahtumilla, joista oli sentään kulunut kosolti aikaa, oli kovinkaan suurta roolia tässä. Ay-liike ja vasemmistolainen työväenliike taisivat olla itse aktiivisia hakemaan jotain uutta vuosia kestäneiden indeksisopimusten jälkeen. Hintojen nousut hyvitettiin jälkikäteen palkkaindeksillä. Vähän kuten nykyään eläkkeet, vaikka niissä pieni osa onkin palkkaindeksiä.\nKoskaan ei varmasti ole järjestetty niin paljon jäsenäänestyksiä, kun 70-luvun tulopoliittisten ratkaisujen aikana. Omassa liitossani (Vasemmistoliittojohtoinen SEL) ei esimerkiksi ole järjestetty ainoatakaan jäsenäänestystä sitten 70-luvun, vaikka liitto on melkein aina ollut irti keskitetyistä ratkaisuista.\nTotta kai ay-liike on sitoutunut työrauhaan työehtosopimusten kautta. Työnantaja on suostunut aikanaan koko sopimusjärjestelmään, ostaakseen työehtosopimuksilla työrauhan. Myös työntekijöiden enemmistö viime kädessä toivoo, että sopimukset saataisiin ilman suurempia työtaisteluita. En usko, että tulopolitiikka on merkittävin tekijä yhteiskunnallisessa kehityksessä, mitä on tapahtunut viimeisten vuosikymmenten aikana. En myöskään usko, että nyt kun työnantajapuoli nyt ovat tupot hylkäämässä, se koituisi työväenluokan eduksi.\n« Reply #438 on: 10. 01. 2009 22:10 »\nQuote from: Matti Meikäläinen on 10. 01. 2009 15:03\nTämä uusi Pohjalaisen viikonlopputuote Muru edustaa melkoista tason laskua edelliseen Tosi-liitteeseen.\nVaikkei senkään taso nyt kovin erikoinen ollut.\nOlen tutustunut ensimmäisiin Muruihin ja nyt ne menevät jo suoraan kierrätykseen. Että sinällään sellaisena ympäristöarvoa liitteelle löytyy. Saadaan tehdyksi uusia kotiin postiluukkuihin jaettavia mainoksia, jotka nekin menevät suoraan kierrätykseen... jne.\n« Reply #439 on: 10. 01. 2009 23:11 »\nQuote from: Matti Meikäläinen on 10. 01. 2009 20:08


TAHALLISUUDESTA TALOUSRIKOKSISSA - PDF\nDownload "TAHALLISUUDESTA TALOUSRIKOKSISSA"\n1 Ari-Pekka Koivisto TAHALLISUUDESTA TALOUSRIKOKSISSA Helsingin hovioikeuden vuosina antamat neljä lainvoimaista tuomiota 1. Tahallisuudesta Tahallisuus on keskeinen rikosoikeudellisen vastuun edellytys. Tahallisuus on juridinen käsite, jonka voidaan katsoa muodostuvan normatiivisista ja empiirisistä elementeistä. Tahallisuus ymmärretään myös siten, että tekijällä tulee tekoon liittyen olla sekä tieto että tahto. 1 Näin ollen tahallisuus sisältää sekä kognitiivisen eli tiedollisen puolen, joka esiintyy kaikissa tahallisuuden asteissa että voluntatiivisen (volitiivisen) puolen eli tahallisuuden tahtomomentin, joka esiintyy tarkoitustahallisuudessa (dolus determinatus) ja eräissä tahallisuuden ja tuottamuksen välisen rajanvedon malleissa. 2 Tekijän tahallisuuden on peitettävä niin sanotun peittämisperiaatteen mukaisesti koko oikeudenvastainen teko: tahallisuuden tulee kattaa tunnusmerkistön edellyttämät tekohetken olosuhteet ja teon seuraukset. Tahallisuus on meillä jaettu tarkoitustahallisuuteen, varmuustahallisuuteen sekä ehdolliseen tahallisuuteen. Tarkoitustahallisuudessa tekijän tarkoituksena on aiheuttaa tunnusmerkistön mukainen seuraus. Varmuustahallisuudessa (dolus directus) tekijä pitää seurausta tavoittelemansa pääseurauksen varmana oheistuotoksena, vaikkei edes suoranaisesti tavoittele sitä. Ehdollisessa tahallisuudessa (dolus eventualis) tekijä pitää seurausta enemmän tai vähemmän todennäköisenä. Keskeisimmät meillä oikeustieteessä ja oikeuskäytännössä sovelletut ehdollisen tahallisuuden opit ovat olleet todennäköisyysteoria ja positiivinen tahtoteoria. 3 Ensin mainitussa tekijä on pitänyt seurauksen syntymistä varsin todennäköisenä ja jälkimmäisessä tekijä on pitänyt seurauksen sattumista vakavasti otettavana mahdollisuutena, mutta on toimintaansa jatkaen osoittanut hyväksyvänsä tunnusmerkistön toteutumisen. Muiden tunnusmerkkien (tekoolosuhteet) kuin seurauksen osalta tahallisuuden vaadittava taso voi olla vain varmuustahallisuutta tai ehdollista tahallisuutta, koska teko-olosuhteiksi katsottavat seikat eivät voine olla tekijän toiminnan päämääriä. 1 Koponen 2002 s Esim. Tapani 2001 s Esim. Koponen 2002 s. 248, Tapani 2001 s\n2 2. Yleistä valituista tuomioista Käsittelen työssäni Helsingin hovioikeuden neljän talousrikostuomion perusteluja tahallisuudesta. Tuomiot on valittu toisaalta laajuutensa vuoksi; jokaiseen rikosasiaan liittyy huomattava joukko erilaisissa historiallisissa tapahtumainkuluissa sovellettavia rikossäännöksiä ja siten todennäköisesti erilaisia tahallisuuden määrittämisen kriteerejä. Toisaalta tuomiot on valittu rikoksentekijöiden mielenkiintoisten persoonien vuoksi - ja tahallisuus jos mikä löytyy kuitenkin aina persoonasta. Jokaiselle tuomioille on tyypillistä laajahko langettavan näytön selostaminen ja tämän jälkeen enemmän tai vähemmän pakottavalla päättelyllä tehty langettava tahallisuusarviointi. Lisäksi hovioikeuden tuomioiden oma eli käräjäoikeuden tuomioista eroava tai sitä täydentävä tahallisuusperustelu on hyvin vähäistä; pääasiassa esitetyt syytteet ovat menestyneet jo käräjäoikeudessa, joten hovioikeus on yleensä vain viitannut käräjäoikeuden perusteluihin ja hyväksynyt ne sellaisenaan. Toisaalta hovioikeuden hyväksymät käräjäoikeuden perustelut muuttuvat hovioikeudenkin perusteluiksi jopa lyhyehköllä hyväksymismaininnalla. Olen toiminut virallisena syyttäjänä jokaisessa nyt käsiteltävässä rikosasiassa. 3. Helsingin hovioikeuden tuomio nro 2914 Rikostapauksessa on ollut kyse pääkaupunkiseudulla korjausrakentamista harjoittaneen yrityksen vuosien aikana toiminnassaan maksamista pimeistä palkoista, arvonlisäveron pidättämisestä, peitellyn osingon tai muun ansiotulon jakamisesta omistajajohtajalle, kuittikaupasta, kirjanpitorikoksesta, omaisuuden salaamisesta konkurssimenettelyssä sekä rekisterimerkintärikoksesta. Rikosvastuuta teoista on kantanut yhtiön toimitusjohtaja, joka on ollut myös yhtiön omistaja ja tosiasiallinen johtaja. Vantaan käräjäoikeus on tuomiolla nro tuominnut toimitusjohtajan kolmesta törkeästä veropetoksesta, kirjanpitorikoksesta, törkeästä velallisen petoksesta ja kahdesta rekisterimerkintärikoksesta ehdottomaan vankeuteen. Helsingin hovioikeus on yllä mainitulla tuomiolla hyläten yhden rekisterimerkintärikoksen hyväksynyt käräjäoikeuden tuomion ja tuomion perustelut Tahallisuudesta rikoksissa Lehtosen mukaan tahallisuudella veropetoksessa on tarkoitettu seuraustahallisuuden osalta, että rikoksentekijä on pitänyt verorasituksensa lainvastaista pienenemistä menettelynsä varmana tai ainakin varsin todennäköisenä seurauksena. Käytännössä väärän tiedon antamisen tapauksissa on edellytetty, että vero- 141\n3 velvollinen tai hänen edustajansa on ollut tietoinen veroilmoituksen tai muun tiedon virheellisyydestä taikka hän on pitänyt varsin todennäköisenä ilmoituksen tai tiedon virheellisyyttä sekä että hän on ymmärtänyt tämän seikan voivan vaikuttaa veron määräämiseen veronsaajia vahingoittavalla tavalla eli voivan johtaa veron välttämiseen. 4 Törkeä veropetos ja törkeä velallisen petos edellyttävät huomattavan taloudellisen hyödyn tavoittelua sekä kokonaisarvostelultaan törkeää tekoa. Edellisen rikoksen kvalifiontiperusteena voi olla myös teon suunnitelmallisuus ja jälkimmäisen rikoksen osalta väärän ja harhaanjohtavan tiedon vahvistaminen tuomioistuimessa oikeaksi. Kummankin rikoksen osalta tahallisuusvaatimus on siten selkeästi enemmän kuin alimman asteinen tahallisuuden taso. Tekijän tahallisuuden tulee peittämisperiaatteen mukaisesti kattaa kaikki rikoksen tunnusmerkistötekijät. Edellä mainittua hyötymistarkoitusta voitaneen pitää tekijän tarkoitusta koskevana erillisenä edellytyksenä luokittelematta sitä välttämättä suoraan tarkoitustahallisuudeksi. 5 Ottaen huomioon tuomiossa käsitellyt rikokset ja niihin liittyvät tahallisuusvaatimukset olisi ollut toivottavaa, että tuomiosta olisi löytynyt selkeästi auki kirjoitetut perustelut myös tahallisuuskysymyksiin. Tahallisuuden ja tunnusmerkistöjen subjektiivisen puolen näyttöarviointi poikkeaa lähes aina muusta näyttöharkinnasta. Tekijän subjektiivisista tarkoituksista, mieltämisistä ja mielenliikkeistä ei voida saada suoranaista näyttöä ja pääsääntöisesti arvioinnissa ollaan indisiotodistelun ja kokemussääntöjen varassa. 6 Tahallisuuskysymysten arviointi on tapahtunut tässä asiassa (niinkuin talousrikoksissa on tavanomaista) konkreettisten, mutta objektiivisesti tarkasteltavien ja ulkoisesti havaittavien seikkojen avulla. Tuomiossa ei ole käytetty tahallisuuden perustelemisessa mitään nimenomaista tahallisuusoppia tai tahallisuuden eri tasoja vaan tahallisuus on päätelty tuomion perusteluissa mainituista todistustosiseikoista, aputosiseikoista sekä kokemussäännöistä. Lisäksi toimitusjohtajan menettelyjen poikkeuksellisuus, ainutlaatuisuus sekä lukuisuus ovat osaltaan vahvistaneet vaadittavan tahallisuuden löytymistä. Salminen on Lehtoseen viitaten käsitellyt tahallisuuden arviointia verorikoksissa ja velallisen rikoksissa tiettyjen tosiseikkojen pohjalta. 7 Hovioikeuden tuomion perusteluista on löydettävissä tahallisuuden puolesta veropetoksissa ja kirjanpitorikoksessa puhuvia seikkoja kuten epämääräisten aliurakoitsijoiden ylimalkaisen laskutuksen suuruus, laskutuksen pitkä kesto ja laskutukseen liittyvä huomattava taloudellinen intressi. Lisäksi toimitusjohtaja on ollut kokenut rakennusyrittäjä. Hän on ollut myös ainoa edunsaaja yrityksensä voitollisesta toiminnasta. Hovioikeuden mukaan tahallisuuden puolesta velallisen petoksessa puhuvia seikkoja ovat olleet poikkeuksellinen yhtiön käyttöomaisuuden myynti toimitusjohtajan hallinnoimalle veroparatiisiyhtiölle sekä monimutkainen ja välikäsiä sisältävä menettelytapa käyttöomaisuuden palaamiseksi toimitusjohtajan uudelle yritykselle. 4 Lehtonen 1999 s Koponen 2002 s Koponen 2002 s Salminen 1998 s\n4 Tuomion perusteluista on havaittavissa, että langettavan näytön ollessa todistusarvoltaan huomattavaa ja yksisuuntaista, ei tahallisuusarvioinnissa ole tarpeen pohtia tahallisuuden alinta astetta. Toimitusjohtajan tahallisuutta onkin osin aukikirjoitettu tahtomisen, tietämisen ja pyrkimisen termein. 4. Helsingin hovioikeuden tuomio nro 3049 Rikostapauksessa on ollut kyse pääkaupunkiseudulla, Kotkassa, Porvoossa ja Turussa laivojen korjausrakentamista harjoittaneiden yritysten vuosien aikana toiminnassaan maksamista pimeistä palkoista, kuittikaupasta ja kirjanpitorikoksista. Rikosvastuuta teoista ovat kantaneet kolmen yhtiön kaksi toimitusjohtajaa, jotka ovat olleet myös yhtiöiden omistajia ja tosiasiallisia johtajia sekä kaksi muuta yhtiöiden johtoon kuulunutta henkilöä sekä viisi näennäistä aliurakkatoimintaa yrityksillään harjoittanutta henkilöä. Porvoon käräjäoikeus on tuomiolla nro 443 tuominnut toimitusjohtajat törkeistä veropetoksista ja kirjanpitorikoksista ehdottomaan vankeuteen, toisen yhtiöiden johtoon kuuluvan samoista rikoksista ehdolliseen vankeuteen sekä hylännyt toisen osalta kaikki syytteet. Kymmenen näennäistä aliurakointia suorittanutta henkilöä on tuomittu avunannosta törkeään veropetokseen ja kirjanpitorikokseen erilaisiin vankeusrangaistuksiin. Tuomittujen päätekijöiden osalta tahallisuusperustelut ovat olleet hyvin vastaavankaltaiset kuin tapauksessa 2. Näin ollen päätekijöiden tarkoitukset ja tavoitteet ovat olleet kiistattoman selvät ja siten käsiteltävän aiheen kannalta vailla mielenkiintoa Yhtiön johtoon muodollisesti kuuluvan perheenjäsenen tahallisuus Jutun pääsyytetyn vaimo on vuosina toiminut osakeyhtiön hallituksen varsinaisena jäsenenä. Hänen tehtäviinsä yhtiössä on kuulunut muun ohella kassa- ja palkkakirjanpidon pitäminen, palkanlaskenta, kuukausi- ja vuosi-ilmoitusten tekeminen veroviranomaisille sekä kirjanpitoon liitettävien tositteiden järjestäminen ja toimittaminen kuukausittain tilitoimistolle. Hän on lisäksi suorittanut yhtiön palkanmaksuja ja hoitanut osto- ja myyntilaskutusta. Hänen asemaansa on perustellusti voitu pitää huomattavan alisteisena mieheensä nähden eikä häntä ole yhtiön muun johdon tai työntekijöiden taholta mielletty yhdeksi johtajista. Hän on hovioikeudessa vedonnut muodolliseen asemaansa yhtiön hallinnossa, tietämättömyyteensä sekä alisteiseen asemaansa. Hänet on tekijänä tuomittu pimeään palkanmaksuun ja kuittikauppaan liittyvistä törkeästä veropetoksesta ja kirjanpitorikoksesta. Hovioikeus ei hänenkään osalta mitenkään erittele tahallisuuden asteita tai sovella erilaisia tahallisuusteorioita. Pyrin hovioikeuden pääkäsittelyssä korostamaan vaimon selonottovelvollisuuden laajuutta eli pyrin kehittelemään tahallisuuden alimman asteen hänen yhtiöoikeudellisen vastuuasemansa ja siihen 143\n5 lakisääteisenä kuuluvan toimimis-, valvomis- ja selonottovelvollisuuden kautta. Vaimo oli vuosien aikana riidattomasti havainnut oman yhtiön aliurakoitsijoina toimivien yritysten näennäisluonteen, epämääräiset aliurakkatositteet, kassakirjan jatkuvan pulleuden tai huomattavan hetkellisen miinussaldoisuuden sekä oman yhtiön palkanmaksun myös aliurakoitsijoiden työntekijöille. Tässä kokonaistilanteessa vaimolla on ollut selkeä velvollisuus varmistua niin verottajalle kuin tilitoimistolle antamistaan tiedoista. Hovioikeus ei ole kuitenkaan pohtinut lainkaan tahallisuutta selonottovelvollisuuden tai tahtotahallisuuden termein vaan on lueteltuaan kaikki ne langettavat todistustosiseikat, joista vaimon on katsottu olleen tietoinen, todennut hänen tekijänä tietoisesti osallistuneen väärän kirjanpidon tekemiseen ja virheellisten tietojen antamiseen veroviranomaisille veron välttämisen tarkoituksessa. 8 Näin ollen tuomiossa on selkeästi ylitetty syyttäjän väitteillä ja näytöllä kehittelemä tahallisuuden alin aste Yhtiön johtoon tosiasiallisesti kuuluvan ammattimiehen tahallisuus Porvoon käräjäoikeus oli edellä mainitulla tuomiollaan hylännyt näytön puuttumisen vuoksi miehen syytteet törkeästä veropetoksesta ja kirjanpitorikoksesta. Olen valittanut asiasta hovioikeuteen ja uudistanut rangaistusvaatimukseni, mutta olen myös samalla esittänyt vaihtoehtoisen rangaistusvaatimuksen avunannosta kyseisiin rikoksiin. Mies ei ole toiminut osakeyhtiön hallituksessa eikä hän ole omistanut sen osakkeita. Miehen poika on ostanut 50 % yhtiön osakkeista ja hänet on valittu yhtiön hallitukseen. Miehellä on ollut huomattava kokemus laivojen korjausrakentamisesta niin työnjohtajana kuin yrittäjänä. Mies on vuosina tosiasiallisesti johtanut yhtiön toimintaa Kotkan korjaustelakalla, muiden telakoiden johtamisen jäädessä pääjohtajalle. Hovioikeus on todennut, ettei mies ole lainkaan osallistunut yhtiön hallintoon, varainkäyttöön, palkanmaksuun tai vero- ja muille viranomaisille annettujen ilmoitusten laatimiseen. Hovioikeus on katsonut, ettei miehellä ole ollut sellaista asemaa, että hän olisi tekijänä rikosoikeudellisessa vastuussa yhtiön toiminnassa tehdyistä rikoksista. Vastaavalla tavalla kuin edellä vaimon tapauksessa olen pyrkinyt selonottovelvollisuuden ja myös tahtotahallisuuden termein kehittelemään miehen tahallisuuden alinta astetta. Hänellä on tosiasiallisena johtajana ollut huomattava selonottovelvollisuus yhtiön työntekijöiden, palkanmaksun, aliurakoitsijoiden ja aliurakkamaksujen luonteesta. Toisaalta hän on pitänyt veropetos- ja kirjanpitorikostunnusmerkistön täyttymistä mahdollisena ja suhtautunut tähän ainakin välinpitämättömästi. Olen hovioikeudessa panostanut selkeästi enemmän tekijävastuun näyttämiseen, joten avunantovastuun ainekset ovat tulleet esille siinä sivussa. 8 HHO 2001 nro 3049 s\n6 Hovioikeus on todennut miehen avunantotahallisuudesta muun muassa seuraavaa: Yrittäjänä telakka-alalla toimineelle miehelle on täytynyt paljastua pimeän palkan maksaminen ja sen toteuttamistavat. Hänen on täytynyt tietää, keiden palveluksessa töitä tehneet henkilöt ovat sekä heille maksetun palkan määrä ja aliurakoitsijoille suoritetun korvauksen suuruus. Miehen on tullut tuntiveloituksen riittämättömyydestä havaita, milloin kyseessä on ollut läpilaskutusta harjoittanut yritys. Mies on ollut tietoinen kuittikaupasta, läpilaskutuksesta sekä sitä harjoittavista henkilöistä ja yrityksistä. Hän on tilannut ja käyttänyt työkohteissaan henkilöitä, joiden palkan hän on tiennyt maksettavan pimeänä. 9 Näin ollen mies on tahallaan edistänyt päätekijän törkeää veropetosta ja kirjanpitorikosta. Hovioikeus on käyttänyt hieman erilaista tahallisuuden perustelutapaa kuin vaimon tapauksessa. Tuomiossa on lueteltu erinäisiä oikeustosiseikkoja ja todistustosiseikkoja, joista miehen on katsottu pakottavalla päättelyllä olleen tietoinen. Salmisen ja Lehtosen rakentamien taulukoiden perusteella miehen tahallisuuden puolesta ovat puhuneet hänen asiantuntemuksensa niin yrittäjänä kuin telakkatyöntekijänä sekä toiminnan laajuus ja huomattava taloudellinen intressi. Tässäkin tapauksessa on erityisen vaikea todeta, että miehen tahallisuus olisi määritelty jonkin tahallisuusteorian alimman asteen mukaisesti. 5. Helsingin hovioikeuden tuomio nro 734 Rikostapauksessa on ollut kyse keväällä 1992 tapahtuneesta emoyhtiön ja sen neljän tytäryhtiön näennäisestä kaupasta (konsernikauppa) varattomalle yhtiölle. Konsernin eri yhtiöiden tileillä on ollut noin 10 miljoonaa markkaa rahaa. Konsernin erääntyneet ja lähitulevaisuudessa erääntyvät kokonaisvelat ovat olleet noin 40 miljoonaa markkaa. Konsernin liiketaloudellinen tulevaisuus on perustunut tiettyyn sopimukseen, joka keväällä 1992 on ollut huomattavan riitainen vaikkakin se oikeuskäsittelyn aikana vuonna 1998 on arvioitu ainakin 50 miljoonan markan arvoiseksi. Konserni on myyty siten, että varaton ostajayritys on saanut noin yhdeksän miljoonan markan vakuudettoman päiväluoton tietystä pankista. Luotolla on maksettu myyjien pyytämä konsernin kauppahinta. Kaupan yhteydessä uudeksi konsernin emoyhtiöksi muuttunut ostajayhtiö on saanut vakuudettoman 7.5 miljoonan markan lainan entiseltä emoyhtiöltä. Uusi hallinto on sitten nostanut vanhan konsernin tileillä olleet 10 miljoonaa ja maksaneet pankille sen antaman luoton ja ottaneet itselleen noin miljoona markkaa. Tämän jälkeen koko konsernin liiketoiminta on loppunut. Tuusulan käräjäoikeus on tuomiolla nro 1452 katsonut, että kyseessä ei ole ollut todellinen kauppa vaan toteutetun järjestelyn tarkoituksena 9 HHO 2001 nro 3049 s\n7 on ollut osakeyhtiöiden varojen siirto osakkaille kauppahinnan muodossa. Hovioikeus on ollut asiasta samaa mieltä. 10 Hovioikeus on samoin kuten käräjäoikeus tuominnut järjestelyyn osallistuneet kaksi henkilöä muun muassa velallisen epärehellisyydestä ehdottomaan vankeuteen. Asiakokonaisuudessa on ollut myös kyse neljän osakeyhtiön kirjanpitoaineiston hävittämisestä ja tähän liittyvästä tahallisuudesta. Hovioikeus on hyväksynyt käräjäoikeuden kirjanpitorikoksiin liittyvät tuomiot ilman muutoksia Tahallisuus kirjanpitoaineiston hävittämisessä Olen syyttäjänä väittänyt, että mies on neljän osakeyhtiön hallituksen ainoana varsinaisena jäsenenä välisenä aikana kirjanpitorikoksen viimeisenä osatekona hävittänyt yhtiöiden kirjanpitoaineiston. Käräjäoikeus on hyväksynyt tämän väitteen kolmen yhtiön osalta. Kirjanpitomateriaalin hävittäminen voi tulla rangaistavaksi sekä tahallisena kirjanpitorikoksena tai törkeää huolimattomuutta edellyttävänä tuottamuksellisena kirjanpitorikoksena. Mies on käräjäoikeudessa myöntänyt olleensa hieman leväperäinen kirjanpitoaineiston säilyttämisessä, mutta hän on ehdottomasti kiistänyt hävittämisen. Aineisto on kuitenkin ollut kateissa. Käräjäoikeus on todennut tahallisuudesta seuraavaa: Tekijän katsotaan menetelleen tahallisesti, jos hänen tahtonsa on suhtautunut miellettyyn seuraukseen hyväksyvästi tai välinpitämättömästi. Sen sijaan torjuva suhtautuminen katsotaan kuuluvan tuottamuksen piiriin. Toisaalta tekijän tahallisuuteen kuuluvan tietoisuuden tulee ulottua myös olennaisuuden toteuttaviin tosiseikkoihin. Tekijän menettelyn on katsottu osoittavan vähintään törkeää huolimattomuutta, jos tekijä on pitänyt hyvin todennäköisenä aineiston häviämisen mahdollisuutta, mutta on jättänyt tarpeelliset varmistustoimet riskin eliminoimiseksi suorittamatta. 11 Käräjäoikeus on todennut, että mies on kokeneena yrittäjänä tiennyt kirjanpitoaineiston säilyttämisen merkityksen. Käräjäoikeus on päätellyt miehen lausumista ilmeisen välinpitämättömyyden hänelle kuuluvaa kirjanpitoaineiston säilytysvelvollisuutta kohtaan. Näin ollen mies on tahallaan hävittänyt kirjanpitoaineiston. Käräjäoikeuden tuomio on siten merkityksellinen, että hävittäminen yleensä tarkoittaa jonkin konkreettisen esineen nimenomaista tuhoamista eli aktiivista tekemistä. Pääkäsittelyn aikana on jäänyt näyttämättä, että mies olisi todellisuudessa hävittänyt osaakaan aineistosta. Sen sijaan on näytetty, että hän oli ainoana hallituksen jäsenenä laiminlyönyt lakisääteisen velvollisuutensa säilyttää yhtiön kirjanpitoaineistoa määräajan. Toisaalta käyttämällä tahallisuuden määrittämisessä selonottovelvollisuuden kriteerejä olisi voitu helpostikin tode- 10 HHO 2002 nro 734 s Tuusulan käräjäoikeus 1998 nro 1452 s\n8 ta, että miehellä on ollut asemassaan ja menettelyissään oikeudellinen velvollisuus omien menettelyjensä oikeellisuuden varmistamiseen. 12 Tahallisuus olisi tässä tilanteessa voinut syntyä kirjanpitolain ja osakeyhtiölain asettamien velvollisuuksien tietoisesta rikkomisesta Tahallisuus velallisen epärehellisyydessä Hovioikeus on tekemällä muutamia täsmennyksiä ja tarkennuksia perusteluihin hyväksynyt käräjäoikeuden tuomion velallisen epärehellisyydessä. Toisaalta toinen käräjäoikeudessa tuomituista päätekijöistä on valittanut vain rangaistuksen määräämisen osalta. Käräjäoikeus on todennut tahallisuudesta seuraavaa: Tahallisuus edellyttää, että velallinen on tekoajankohtana tietoinen kaikista tekonsa tunnusmerkeistä. Dolus eventualis -tahallisuus ilmenee silloin, kun tekijä on ottanut kriisitilan ja velkojien etujen loukkauksen huomioon ja pitänyt siten tunnusmerkistön toteutumista mahdollisena tai suhtautunut siihen hyväksyvästi tai välinpitämättömästi. Jos taas velallinen on voinut keskipitkän aikavälin taloussuunnitelman perusteella luotettavasti olettaa, että maksukyvyttömyys on ollut vain tilapäinen vaihe ja velallisen toiminta liiketaloudellisesti perustellulla tavalla on tähdännyt maksuvaikeuksien poistamiseen, teon ei voida katsoa täyttävän velallisen epärehellisyysrikosta. 13 Näin ollen käräjäoikeus on määritellyt tutkimaansa rikokseen tahallisuuden alarajan. Tästä huolimatta käräjäoikeus on kuitenkin perustelujensa lopussa todennut, että vastaajat ovat yksissä tuumin ryhtyneet osakekannan kauppaan tarkoituksenaan luovuttaa konserniyhtiöiden rahavarat (itselleen; oma lisäys) velkojien etua vahingoittaen. Perusteltu kysymys kuuluu: mihin tuomioistuin on tarvinnut tahallisuuden alarajan määrittämistä? Kuitenkin tuomiossa mainittu tahallisuus kuvastaa tekijöiden kristallinkirkasta ja suunnitelmallista tarkoitusta tehdä huomattavaa hyötyä tuottava talousrikos. Hovioikeus on käsitellyt valittaneen päätekijän tahallisuutta lyhyesti toteamalla, että tekijä on ollut tietoinen koko järjestelystä ja osallistunut tekijänä yksituumaisesti velallisen epärehellisyysrikokseen. 14 Näin ollen myöskään hovioikeus ei ole pohtinut tahallisuutta alimman asteen kriteerein. Tapani on todennut, että velallisen epärehellisyysrikoksen tahallisuuden selvittämisessä on olennaista, että käytännössä yritystoimintaa harjoittavalle asetetaan melko ankara velvollisuus olla jatkuvasti perillä yhtiön taloudellisesta tilasta ja sen tulevaisuudesta. 15 Käytännössä tahallisuusarviointi tapahtuu siten, että tuomioistuin tekee todisteiden perusteella kokonaisvaltaisen arvioinnin sii- 12 Koponen 2002 s Tuusulan käräjäoikeus 1998 nro 1452 s HHO 2002 nro 734 s Tapani 1999 s\n9 tä, mitä tekijän on täytynyt tietää tai mieltää tekohetkellä. 16 Voisiko tällöin tuomioistuin päätellä tahallisuuden suoraan teosta eli siitä, että teolla on tietty tarkoitus, merkitys ja lopputulema? Tapani on todennut, että varsinkin velallisen epärehellisyystapauksissa tahallisuusarviointi on objektivisoitunut eli se on siten kuivettunut, että rikoksen tunnusmerkistön voidaan katsoa ikään kuin imaisevan sisäänsä subjektiivisen elementin eli tahallisuuden. 17 Näyttämällä velallisen taloudellisessa kriisitilanteessa tehneen teon, jonka seurauksena on ollut maksukyvyttömyys, syntyisi rangaistusvastuu suoraan tämän toimintavääryyden kautta. Kyseisessä tapauksessa taloudellinen intressi on ollut huomattavan suuri, tekijät ovat olleet kirjanpidon asiantuntijoita ja kokeneita yrittäjiä, teko on ollut liiketaloudellisesti poikkeuksellinen, kauppajärjestelyt ovat olleet monimutkaiset, kirjallinen dokumentaatio on ollut puutteellinen sekä yritysten liiketoiminta on loppunut kauppaan. Tuomioiden perusteluista ei ole nähtävissä, että kyseisessä tapauksessa tahallisuus olisi jollain tavalla presumoitu tapauksen olosuhteisiin. Tekijöiden tarkoitustahallisuus on päätelty langettavan näytön kokonaisarvionnilla. 6. Helsingin hovioikeuden tuomio nro ns. Sopupelijuttu Hovioikeus on tuomiossaan todennut, että 11. ja superpesiksen kierroksella 33 on pelattu viisi niin sanottua sopuottelua. Otteluiden sopijat, sopimisesta tietoiset joukkueiden pelaajat ja toimihenkilöt sekä kolmannet ovat petoksen tunnusmerkistön täyttävällä tavalla hyväksikäyttäneet sopuottelutietoutta Oy Veikkaus Ab:n järjestämässä pitkävedossa. 20 henkilöä on tuomittu törkeistä petoksista, petoksista sekä niiden edistämisestä. Pitkävetopelaamiselle on tunnusomaista, että pelin järjestäjä eli Oy Veikkaus Ab ja veikkaaja kilpailevat keskenään sattumanvaraisten kilpailutulosten arvaamisen oikeellisuudesta. Kyseessä on taitopeli, jossa osapuolten kilpailutuloksiin liittyvät tiedot, vihjeet ja huhut ovat jatkuvassa muutoksen tilassa. Pääsääntönä voidaan pitää, että pitkävetosopimuksen osapuolilla on oikeus hyödyntää kaikkea hankkimaansa tietoa ennen vetojen pelaamista. Toisaalta hovioikeus on tuomiossa todennut yksiselitteisesti, että mikäli pitkävetopelaaja saa tietää, että kilpailun lopputulos on varmasti tai varsin suurella todennäköisyydellä sovittu, kysymys ei ole enää kilpailun lopputuloksen arvaamisesta. 18 Pitkävetopelaamisen yhtenä tärkeimmistä säännöistä voidaankin pitää sitä, että kohdeottelun lopputuloksesta ei saa häivyttää sattumanvaraisuutta. 16 Tapani 2001 s Tapani 2001 s HHO 2003 nro 333 s\n10 6.1. Tahallisuus petoksessa Hovioikeus on tuomiossaan käsitellyt petoksen perustunnusmerkistötekijöiden täyttymistä asiakokonaisuudessa. Tahallisuuskysymysten osalta hovioikeus on pääasiassa vain viitannut ja hyväksynyt Vantaan käräjäoikeuden tuomion tahallisuutta koskevat perustelut. Käräjäoikeus on petosrikoksen tahallisuusarvioinnissa lähtenyt liikkeelle siitä peruskysymyksestä, kuinka todennäköiseksi tekijä on mieltänyt tekonsa seurauksen. Tähän kysymykseen käräjäoikeus on vastannut toteamalla noudattavansa oikeuskäytännössä vakiintunutta tahallisuuden alarajaa: tekijä on toiminut tahallaan, mikäli hän on mieltänyt aiheuttavansa rikostunnusmerkistön seurauksen varsin todennäköisesti. 19 Toisaalta käräjäoikeus on pohtinut myös tietyn olosuhteen tahallisuutta eli tekijöiden tiedon tasoa otteluiden sopimisesta. Olosuhdetahallisuudella viitataan muihin tunnusmerkistötekijöihin tai tunnusmerkistötekijän kaltaisiin rikoksen ratkaiseviin elementteihin. Olosuhteella tarkoitetaan tällöin kaikkia niitä tosiasiallisia tai oikeudellisia seikkoja, joiden tulee täyttyä, jotta tunnusmerkistön objektiivinen puoli toteutuisi. Tietoisuus sopuottelusta on tapauksessa ehdoton olosuhde erehdystunnusmerkin täyttymiseksi. Olen syyttäjänä väittänyt, että tekijät ovat tienneet varmuudella tai varsin suurella todennäköisyydellä otteluiden sopimisesta ja käyttämällä tätä tietoa he ovat mieltäneet ja ymmärtäneet erehdyttävänsä Veikkausta ja aiheuttavansa sille ainakin varsin suurella todennäköisyydellä taloudellisen vahingon. Asiassa on siten käsitelty ainakin kahta tahallisuuden kannalta mielenkiintoista todennäköisyyttä. Käräjäoikeus on aivan oikein todennut, että petoksen täyttymisen kannalta on ratkaisevaa se tieto, mikä vetopelaajalla on ollut pelaamisen hetkellä. Se seikka, että hän vetopelaamisen jälkeen olisi saanut tiedon yhdestä tai useammasta sopuottelusta, on vailla merkitystä. Näin ollen tahallisuus ei voisi enää täydentyä tai täyttyä vetopelaamisen jälkeen. Dolus subsequens on siten rikosoikeudellisesti irrelevantti. On myös todettava, että petosrikoksen täyttymisen ja tahallisuuden kannalta varma tai varsin todennäköinen tieto sopuottelusta (ja että sopimuksessa pysytään), on ehdoton vaatimus. Ilman kyseistä tahallisuutta ei voine olla olemassa erehdyttämistä, oikeudettoman hyödyn tavoittelemista tai rikosseuraamusta. Mitä sitten tarkoittaa varma tai varsin todennäköinen tieto otteluiden lopputuloksista? Professori Ari-Matti Nuutila on asiantuntijamuistiossaan todennut aiheesta, että... veikkaajan tulee mieltää ottelujen lopputulokset varsin todennäköisesti sovituiksi ja että... veikkaaja mieltää sopupelaamisen todennäköisemmäksi kuin sen, että superpesisottelun lopputulos määräytyisi normaaliin tapaan aidossa ottelussa. Lisäksi Nuutila on edellyttänyt, että... veikkaajalla on ollut varsin luotettavana pitämänsä tieto sovituista lopputuloksista ja että... veikkaajan on miellettävä, että kohdeottelun lopputulosta tarkoittavassa sopimuksessa pysytään. 20 Nuutilakin on nähnyt, että petoksen 19 Vantaan käräjäoikeus 2001 nro s Nuutila 1999 s\n11 tunnusmerkistön seuraus eli hyötyminen ei tässä tapauksessa ole tahallisuuden ongelmallisin alue, sillä veikkaamiseen - niin rehelliseen kuin epärehelliseenkin - liittyy aina voittamistarkoitus. Vantaan käräjäoikeus on tuomiossaan siteerannut (yllättävänkin avoimesti) edellä mainittuja Nuutilan käsityksiä ja yhtynyt niihin. Pähkinänkuoressa pitkävetopetoksen tahallisuuden tärkein kysymys on siis olosuhdekysymys eli varma tai varsin todennäköinen tieto yhden tai useamman pesäpallo-ottelun sovitusta lopputuloksesta. Tämän tiedon hyväksikäyttäminen vetopelaamisessa täyttää luonnonlain varmuudella petoksen muut tunnusmerkistötekijät ja myös tahallisuuden vaatimukset. Nuutilan käyttämä olosuhdetahallisuuden alaraja eli varsin todennäköinen tieto sopuottelusta on ongelmallinen, koska lausunnosta ei selviä riittääkö 51 %:n todennäköisyys täyttämään varsin todennäköisen tiedon vaatimuksen. Vuoden 2004 alusta voimaan tulleessa rikoslain yleisten oppien uudistuksessa tahallisuussäännös säädettiin käsittämään vain seuraustahallisuutta. Olosuhdetahallisuus jätettiin oikeuskäytännössä arvioitavaksi. Muun muassa Nuotio on analysoinut Fränden tahallisuusoppia todeten Fränden jaottelevan tahallisuusvaatimuksen tiukemmaksi seurauksen synnyn kuin jonkin olosuhteen vallitsemisen osalta. Nuotio on itsekin sitä mieltä, että olosuhteeseen liittyvä oletettavuustahallisuus saisi todennäköisyydeltään jäädä alemmaksi kuin seuraustahallisuuden taso. 21 Frände katsoo välinpitämättömyystahallisuuteen olosuhteiden osalta riittäväksi oletettavuuden: olosuhde ei ole täysin epätodennäköinen vaan huomioon otettava mahdollisuus. 22 Fränden omaksuma oletettavuustahallisuus olisi kuitenkin ollut hyvin ongelmallinen pitkävetopelaamiseen liittyvässä petosasiassa, koska pitkävedon idea perustuu pelinjärjestäjän ja pelaajan jatkuvaan kamppailuun pelikohteisiin liittyvistä tiedoista ja vihjeistä. Epämääräisestä lähteestä tuleva ja vihjeen kaltainen sopuottelutieto täytyy pitkävedon peliidean mukaisesti olla hyödynnettävissä ilman rikokseen syyllistymisen pelkoa. Käräjäoikeus on ensin määrittänyt niin seuraus- kuin edellä mainitun olosuhdetahallisuuden alarajan todennäköisyystahallisuuden mukaisesti. Hovioikeuden hyväksymissä käräjäoikeuden tahallisuuden perusteluissa on kuitenkin nähtävissä, että vain tietylle olosuhteelle on asetettu varma tai varsin todennäköinen olemassaolon vaatimus, mutta varsinainen tekijöiden tahallisuus onkin dolus determinatusta eli tarkoitustahallisuutta: ottelut sovittiin, tietoa levitettiin, pitkävedot ja ottelut pelattiin sovitun mukaisesti laittomien pitkävetovoittojen saamiseksi. Tunnusmerkistön mukaisen seurauksen eli oikeudettoman taloudellisen hyödyn tavoittelu ei suinkaan ole ollut näiden tekojen jälkeen enää enemmän tai vähemmän todennäköistä vaan pikemminkin varmaa ja tavoiteltua. 21 Nuotio 1995 s Frände 2001 s\n12 6.2. Tahallisuus avunannoissa Avunanto on rangaistavaa vain tahallisena. Tahallisuuden sisältöön kuuluu suurpiirteinen tietoisuus pääteosta ja tekijästä sekä oman toiminnan päätekoa edistävästä luonteesta. Nuutila on muistiossaan todennut avunantovastuusta seuraavaa:... myötävaikuttajalla oli edes pääpiirteinen käsitys siitä, keillä kaikilla oli tieto lopputuloksen sopimisesta ja sen mukaisesta veikkaamisesta. Ja toisaalta:... missä laajuudessa tapahtunutta veikkaamista superpesisjoukkueen jäsen piti varsin todennäköisenä. 23 Vantaan käräjäoikeus on yhtynyt näihin Nuutilan käsityksiin ja lisäksi todennut, että henkilö on tahallaan edistänyt toisen petosta, mikäli edistäjä on ollut yhteydessä pääteon tekijään ja tiennyt, että tämä tulee pelaamaan pitkävetoa. Toisaalta käräjäoikeus on katsonut, että sopuotteluun osallistuva pelaaja on aina tahallaan edistänyt ottelun sopijoiden petoksia vaikka ei olisi lainkaan ollut yhteydessä kyseiseen henkilöön. Käräjäoikeus on myös käsitellyt objektiivisesti arvioiden vähäpätöisen avunannon rankaisemattomuutta, mutta on jättänyt soveltamatta tuomiossa kyseistä periaatetta. Hovioikeus on pääosin hyväksynyt käräjäoikeuden avunannon tahallisuutta koskevat perustelut, mutta on samalla kiteyttänyt avunannon tahallisuuden alimman asteen perinteiselle todennäköisyystahallisuuden tasolle. Hovioikeus on todennut, että petoksen edistämiseen voi syyllistyä se, joka on ollut sopimassa ottelun lopputulosta, levittänyt tietoa ottelun sopimisesta tai osallistunut pelaajana tai pelinjohtajana sovituksi tietämäänsä otteluun samalla tietäen päärikoksen tekijän varmasti tai varsin suurella todennäköisyydellä tietävän sekä ottelun sopimisesta että pelaavan pitkävedossa kysymyksessä olevaa pelikohdetta. 24 Toisaalta hovioikeus on hylännyt käräjäoikeuden presumoidun tahallisuusmallin ottelun sopijoiden petosten edistämisestä. Hovioikeus onkin hylännyt useita avunantosyytteitä sillä perusteella, että vastaajien ei ole näytetty tienneen tiettyjen henkilöiden pelaavan varmasti tai varsin suurella todennäköisyydellä pitkävetoa. 7. Lopuksi Jokainen tuomioissa käsitelty kokonaisuus on ollut voimakkaan poliisin ja syyttäjän esitutkintayhteistyön tulos. Verorikosasioissa esitutkinnan aikaiseen yhteistoimintaan on osallistunut useita verotarkastajia sekä asiaan sitoutunut asianvalvoja. Kysymys kuuluukin, olisiko tuomioistuinten tahallisuuspohdinnat olleet toisen kaltaisia tai tahallisuusteorioiden alimpia asteita luotaavia, mikäli esitutkintayhteistyö olisi ollut vähäisempää tai leväperäistä. Eri sidosryhmien yhteistyön tuloksena aikaansaatu esitutkinta ja sitä seuraava rikosvastuun toteuttaminen pääkäsittelyssä ei yleensä kaipaa takuumiehekseen alimman asteen tahallisuusmääritelmää. Oikeuskäytäntö on pikemminkin osoittanut, että 23 Nuutila 1999 s HHO 2003 nro 333 s\n13 näissä tapauksissa on kyse tosiseikkojen esittämisestä ja niihin vetoamisesta - tahallisuuden täyttyminen onkin sitten vain pakottavaa päättelyä. Mutta riittääkö pelkkä historiallisen tapahtumainkulun ja tosiseikkojen esittäminen täyttämään hyvän tuomion kriteerit tahallisuutta perusteltaessa? Mikäli langettavan tuomion on tarkoitus olla informatiivinen, läpinäkyvä, toisintoimimisen mahdollisuuden paljastava ja moraalista paheksumista osoittava, niin kaiketi tuomiolta voisi odottaa tekijän tietoon ja tahtoon pureutuvaa analyysia. Talousrikoksissa tahallisuuden osalta voidaan puhua rikostyyppikohtaisesta ja jopa normatiivisesta tahallisuudesta, missä rikostunnusmerkistö ja henkilön vastuuasema synnyttävät samankin rikostapahtuman sisällä eri muunnelmia vaadittavasta tahallisuudesta. On erityisen vaikea puhua samasta tahallisuuden asteesta, lajista tai muodosta osakeyhtiön tosiasiallisen johtajan ja ammattimaisen saattohoitajan tapauksessa, jossa toinen tietää, osaa ja hoitaa kaiken ja toinen ei haluakaan mitään tietää. Kuitenkin heidät on mahdollista tuomita jopa tekijäkumppaneina muun muassa veropetoksista ja kirjanpitorikoksesta. Mikäli kyseisen asian tuomiossa tahallisuuden määritteleminen jää vain tosiseikkojen kuvaamisen tasolle ja pakottavalla päättelyllä todetaan tekijöiden täytyneen jotain asioista tietää, niin olemme menettäneet kyseisessä tuomiomallissa; huolimatta sen lopputuloksen todennäköisestä oikeellisuudesta, huomattavan osan kyseisen rikosasian vaikeimmasta ja mielenkiintoisimmasta ytimestä. Miksi tahallisuudesta kirjoitetaan niin vähän? Onko kyseessä arkuus vai osaamattomuus? Nähdäänkö tahallisuus sittenkin vain reaalisten tapahtumien ja seikkojen kuvajaisena? Tahallisuusteoriat ja erilaiset tahallisuusasteet kytkeytyvät yhteen prosessioikeudellisten periaatteiden kanssa. Tunnusmerkistön subjektiivisen puolen ja tekijän syyllisyyden korostaminen ei saa johtaa todellisuudelle vieraaseen ja käytännön näyttömahdollisuudet ylittävään tahallisuusmalliin. 25 Tahallisuuden alimman asteen pitää olla järkevässä suhteessa siihen, mitä subjektiivisen puolen näyttöä voidaan esitutkintamenetelmillä löytää tai mitä kokemussääntöjen perusteella voidaan päätellä. Monet oikeustieteilijät ovat esittäneet, että varsinkin talousrikoksissa mikään tahallisuusmalli ei tyhjentävästi kykene vastaamaan reaalimaailman tarpeisiin. Tästä syystä on usein esitetty, että törkeä huolimattomuus enenevässä määrin hyväksyttäisiin alimmaksi syyksiluettavuuden muodoksi. Henkilökohtaisesti vastustan tätä ajatusta, koska viimeaikainen oikeuskäytäntö talousrikoksissa on osoittanut, että rikosvastuu toteutuu myös vallitsevan; joskin hajanaisen tahallisuusteorian tai -teorioiden puitteissa. Rikoslain voimaan astunut tahallisuusmääritelmä ei ole poistanut tätä hajanaisuutta. Toisaalta hajanaisuus on rikkaus ja väline, kuten edellisessä kappaleessa totesin herran ja narrin tapauksessa. Yhden tahallisuusteorian omaksuminen sekä sen mukaisen alimman tahallisuuden asteen määritteleminen olisi kuitenkin todellisuuden käärmemäistä pakottamista siihen surullisenkuuluisaan pyssyyn. 25 Koponen 2002 s\n14 Lähteet Frände, Dan: Allmän straffrätt. Helsingfors Hallituksen esitys Eduskunnalle rikosoikeuden yleisiä oppeja koskevan lainsäädännön uudistamiseksi (HE 44/ 2002 vp). Koponen, Pekka 2002: Tahallisuudesta talousrikoksissa. Oikeustiede 2002, s Lehtonen, Asko: Veropetosrikokset. Espoo Nuotio, Kimmo: Taloudellisen rikollisuuden arviointi rikosoikeuden yleisten oppien kannalta. Lakimies 1995, s Nuutila, Ari-Matti: Asiantuntijamuistio ns. Sopupelijutussa Salminen, Markku: Velallisen rikos. Porvoo Tapani, Jussi: Velallisen epärehellisyys ja ketjuttamistapaukset - erityisesti tunnusmerkistön suhde tahallisuuteen. Teoksessa: Alvesalo, Anne - Lahti, Raimo (toim.): Kirjoituksia talousrikollisuudesta II. Helsinki Tapani, Jussi: Tieten vai tahtoen - tahallisuudesta velallisen rikoksissa. Juhlajulkaisu Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta 40 vuotta. Turku Oikeustapaukset Helsingin hovioikeuden tuomio nro 2914 Vantaan käräjäoikeuden tuomio nro Helsingin hovioikeuden tuomio nro 3049 Porvoon käräjäoikeuden tuomio nro 443 Helsingin hovioikeuden tuomio nro 734 Tuusulan käräjäoikeuden tuomio nro 1452 Helsingin hovioikeuden tuomio nro 333 Vantaan käräjäoikeuden tuomio nro\nTappotahallisuuden näyttäminen teräaseella tehdyssä tapon yrityksessä\nTappotahallisuuden näyttäminen teräaseella tehdyssä tapon yrityksessä Pro gradu -tutkielma Sanna Tarkka Rikosoikeus Kevät 2014 II Lapin yliopisto, oikeustieteiden tiedekunta Työn nimi: Tappotahallisuuden\nTARKOITUKSELLISEN TIETÄMÄTTÖMYYDEN TARKASTELUA\nMikko Eteläpää TARKOITUKSELLISEN TIETÄMÄTTÖMYYDEN TARKASTELUA 1. Johdanto Tarkoituksellisella tietämättömyydellä tässä tarkoitetaan tilannetta, jossa varsinkin talousrikoksissa tavallisella bulvaanien\nPiia Vottonen Tahallisuus huumausainerikoksissa 1. Yleistä tahallisuudesta Nimenomaisen tahallisuutta koskevan laintasoisen säännöksen puuttuessa tahallisuuden sisältöä ja eri asteita on aiemmin käsitelty\nTahallisuus kunnianloukkausrikoksissa Lapin yliopisto maisteritutkielma Hanna Pikkuhookana rikosoikeus kevät 2017 I Lapin yliopisto, oikeustieteiden tiedekunta Työn nimi: Tahallisuus kunnianloukkausrikoksissa\nVEROVALVONNAN VAIKEUTTAMISRIKOS RUOTSISSA\nVEROVALVONNAN VAIKEUTTAMISRIKOS RUOTSISSA HTSY Verohallinto 10.2.2015 2 (6) VEROVALVONNAN VAIKEUTTAMISRIKOS RUOTSISSA Harmaan talouden selvitysyksikössä on tutkittu Ruotsissa voimassa olevaa verovalvonnan\nKirjanpitäjän ja tilintarkastajan vastuusta talousrikoksissa\nMinna Hällström Kirjanpitäjän ja tilintarkastajan vastuusta talousrikoksissa 1. Johdanto Taloudelliseen toimintaan kytkeytyvä rikos tehdään tavallisesti oikeushenkilön toiminnan yhteydessä. Moitittava\nDiesenin metodin soveltamisesta tuomioistuimen ratkaisutoiminnassa talousrikoksissa\nHelena Vihriälä Diesenin metodin soveltamisesta tuomioistuimen ratkaisutoiminnassa talousrikoksissa 1. Johdannoksi Ruotsalainen Christian Diesen on väitöskirjassaan Utevarohandläggning och bevisprövning\nPÄÄTÖS. HT tilintarkastajan toiminta. PÄÄTÖS 1 (5) Tilintarkastuslautakunta PRH 1/2016. Tuomio\nPÄÄTÖS 1 (5) PÄÄTÖS HT tilintarkastajan toiminta Tuomio Selvitys Käräjäoikeus on antamallaan tuomiolla tuominnut HT-tilintarkastajan luottamusaseman väärinkäytöstä ja törkeän kavalluksen yrityksestä 6\nVelkojansuosinta, velallisen epärehellisyys ja konkurssitakaisinsaanti erityisesti pesänhoitajan tehtävien näkökulmasta\nVelkojansuosinta, velallisen epärehellisyys ja konkurssitakaisinsaanti erityisesti pesänhoitajan tehtävien näkökulmasta Lapin yliopisto Oikeustieteiden tiedekunta Tutkielma Niko Nevatalo Rikosoikeus Kevät


Miten ja miksi vesistöjä kunnostetaan? Voiko kunnostukseen saada tukea? Vastauksia kysymyksiin vesistökunnostuksesta. Kuuma kesä vaikutti voimakkaasti vesistöihin eri puolilla Pirkanmaata ja...\nUutisia, tapahtumia ym. Euroopan sosiaalirahaston (ESR) -työllisyyshankkeiden hyvät käytännöt tutuiksi Kutsu: Luovan ympäristötoimialan sidosryhmä- ja asiakastilaisuus 7.11.2018 ...\nVAR Alueen tila ja näkymät Tiet ja liikenne - linkit Oikopolut\nPIR Tiehankkeet - Valtatie 9 Tampere-Orivesi\nValtatie 9 Tampere–Orivesi Valtatie 9 (E63) on erityisen tärkeä osa Suomen TEN-tieverkkoa. Pirkanmaan ELY-keskus on laatinut yleissuunnitelman valtatie 9:n parantamisesta...\nPIR Tiehankkeet - Valtatie 9 Tampere-Orivesi - Oikopolut\nYleissuunnitelma Vaihtoehtotarkastelut Vaikutukset Ympäristövaikutusten arviointi (YVA) Vuorovaikutus ja tiedottaminen Liitteet ...\nKuulutukset – Kainuun ELY-keskus Sivulla ilmoitetaan Kainuun ELY-keskuksen kuulutuksista. Mikäli sivu on tyhjä, meillä ei tällä hetkellä ole nähtävillä olevia kuulutuksia. YVA-kuulutus...\nPIR Tiehankkeet - Valtatie 3 Tampereelta Vaasaan laatutasoltaan yhtenäiseksi - Ylöjärvi--Hämeenkyrö-osuuden parantaminen - Vuorovaikutus ja tiedottaminen - Liitteet\nEnsimmäinen työpaja 21.10.2008 (pdf) Kooste (123 kt) Osallistujat (2,8 Mt) Kuulutus 5.8.2008 (5 kt) Tiedote 5.8.2008 (277 kt) Työpajan kommentit (pdf 2 Mt) ...\nHankkeiden loppuraportit Redono Oy (linkki loppuraporttiin, pdf, 263 kt) Lahden Hevosystäväinseura, julkinen tiivistelmä 27.9.2018, pdf 55kt) Punkalaitumen Bioenergiayhtiön...\nKeski-Suomen ELY-keskus on avoinna arkisin klo 8.00 - 16.15 Puhelinvaihde 0295 024 500 puheluiden hinnat Asiantuntijahaku Postiosoite PL 250, 40101 Jyväskylä Sähköinen...\nELY-keskus sosiaalisessa mediassa Valtakunnallinen näkökulma: Twitter: @ELYkeskus Facebook: ELY-keskus Valtakunnallinen ja alueellinen näkökulma: YouTube: ELY-keskus ...


Selaa lehtiä Juntunen, Kaisa | Hakutulokset | SAMK Finna\nSiirry hakuunNäytetään 1 - 100 / 149 Siirry rajauksiin Siirry sisältöön\nJuntunen, Kaisa | Hakutulokset\nNäytetään 1 - 100 / 149\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 18.5.2019, n:o 133, s. B3 - B4\nAarrearkku vanhaan Viipuriin : Juha Lankinen jätti perinnöksi suuren kokoelman kuvia, karttoja, piirustuksia ja muita dokumentteja. Etelä-Karjalan museon tiimi käy aineiston läpi j... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 22.5.2018, n:o 136, s. 18-19\nAktivan raha-asiat kohentuneet huomattavasti : opetusministeriön lisärahoitus on mahdollistanut kurssien lisäämisen Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 8.10.2001, n:o 276, s. 3, 5\nEi pelkkää sellua ja paperia, vaan myös rihmarullia, silkkiä ja jaloviinaa : tehdasmuseossa silmät avautuvat Kaukaan pienoiskaupungin monille kasvoille Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 28.7.2002, n:o 203 [p.o. 204], s. 12\nEkologista ja elämäniloista designia Etelä-Karjalasta Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2012-01-21, s.3, 14\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 1999-02-21\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 1999-01-30\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 1999-01-16\nEnsisynnyttäjä kaksikymmentä vuotta sitten ja nyt Pohjois-Suomessa Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa et al. Julkaisussa Sosiaalilääketieteellinen aikakauslehti 30(1993) : 1, s.3-9\nEtelä-Karjalan työllisyystilanne on kohentunut maan keskiarvoa paremmin : parantunut työllisyystilanne näkyy etenkin sosiaali- ja terveysalalla Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 19.9.2001, n:o 257, s. 8\nHelli Pukki kiittää nuijamiesgeeniään : vuoden lappeenrantalaiseksi yksinyrittäjäksi valittu kuvittaja on pyörittänyt Ideriä 22 vuotta. Kivijalkakauppa ja asiakkaiden kohtaminen ov... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 17.11.2018, nro 311, s. B1\nHeraldikon mielestä viirikiista on herttasen yhdentekevä : Kari K. Laurla: Pohjois-Karjala on napannut alkuperäisen Karjalan vaakunan omakseen ilman oikeutta! Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 22.3.2002, n:o 80, s. 9\nHerkät ja rajut Lasimestarin lapset : seurakuntayhtymä tarjoaa kaupungin juhlavuoden kunniaksi musikaalin Lappeenrannan nuorisolle Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 7.4.1999, n:o 94, s. 10\nHistorian paras lapsuus Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 1999-01-14\nIkäryhmien asema yhteiskunnassa (ykl 32.4) Perhesosiologia (ykl 30.15)\nHitaat ja lahjakkaat tarvitsevat omat matematiikan ryhmänsä Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 11.11.2001, n:o 309, s. 5\nHome häätää lapset ja nuoret pois vastaanottokodista : Tarulantuvan henkilökunta oireilee voimakkaasti ja osaa on hoidettu sairaalassa Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 30.10.2002, n:o 298, s. 3\nPerhepolitiikka (ykl 37.4) Rakennuksen kunnossapito (ykl 66.4)\nImatralle ja Lappeenrannalle uudet postimerkit Näytä tarkat tiedot\nIkävalko, Katri et al. Julkaisussa Etelä-Saimaa 30.9.2014, nro 266, s. 7\nGrafiikka (ykl 75.1) Postimerkkeily (ykl 69.71)\nImatran poliisissa kärsitään pahasta henkilövajauksesta : neljä virkaa ovat olleet avoinna toista vuotta, mikä hankaloittaa poliisin arkista työtä Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 16.1.2002, n:o 15, s. 1, 6\nInkeriläisten kova kohtalo näyttämölle : Omenapuutarhan Teatterin kevään ensi-ilta on Inkeriläinen piironki. Se kertoo käsikirjoittaja Raija Mäkelä-Eskolan sukulaismiehen tarinan... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 10.4.2018, nro 96, s. 25\nJuntunen, Kaisa et al. Julkaisussa Etelä-Saimaa 1.2.2002, n:o 31, s. 3, 4\nInsinööriliitto uhkaa ammattikorkeakoulua opiskelijaboikotilla : liittoa kiukuttaa Etelä-Karjalan ammattikorkeakoulun ja Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun yhteistyö Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 24.1.2002, n:o 23, s. 3, 6\nItä-Suomen koulu juhli viisivuotista taivaltaan Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 29.5.2002, n:o 146, s. 4\nJäi vähän turhan matalaksi : Kun ammattikorkeakoulu remontoitiin Kimpisen peruskouluksi, suunnittelu jäi puolitiehen Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2012-09-16, s.13\nKaakkoissuomalaiset ostavat entistä useammin juomansa Alkosta : Joutsenon myymälä on kasvattanut eniten myyntiään Etelä-Karjalassa Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 16.2.2002, n:o 46, s. 3, 4\nKadoksissa : pari miljoonaa sienilajia Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Nuorten luonto 61 (2004) : 1, s. 24-25\nKainuulaista ruokaperinnettä 1800-luvulta tähän päivään Näytä tarkat tiedot\nKoskela, Mirka et al. 2012\nKainuussa kehitetään saattohoitoa : saattohoidon koulutustarpeiden kartoitus Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Anitta et al. Julkaisussa Sairaanhoitaja 75(2002) : 11, s.12-14\nKansalliset pienoisautoilun huiput kohtaavat Lappeenrannassa Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 17.11.2002, n:o 315, s. 8\nKarkaavatko korpukset - muuttuva julkaisukulttuuri ja kirjallisuudentutkijan tiedonhallinta Näytä tarkat tiedot\nSaarti, Jarmo, kirjoittaja. et al. Julkaisussa Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti Avain (2013) : 2, s.60-67\nKarkaavatko korpukset : muuttuva julkaisukulttuuri ja kirjallisuudentutkijan tiedonhallinta Näytä tarkat tiedot\nSaarti, Jarmo et al. 2013\nYleinen kirjallisuustiede. Kirjallisuudentutkimus (udk 82) Tietoliikenne. Radio. Televisio (udk 654) Kirjastotoimi. Kirjastotiede (udk 02)\nKaupunki suunnittelee uutta koulurakennusta vanhojen rapistuessa rahan puutteessa : Lappeenrannan päättäjät ja virkamiehet pitävät Itä-Suomen koulun uudisrakennusta tarpeellisena j... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 5.9.2002, n:o 243, s. 3, 6\nRakennuksen kunnossapito (ykl 66.4) Koululaitos (ykl 38.5)\nKaupunkilaiset etsivät keinoja liikenneturvallisuuden lisäämiseksi : tänä syksynä Lappeenrannan poliisi ja tekninen virasto ovat saaneet ennätysmäärän huolestuneita puheluita... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 6.9.2002, n:o 244, s. 6\nKehitysvammaisen on vaikea löytää sopivaa työtä : Laptuotteen paikat ovat täynnä. Yksityisyritys palkkaa ani harvoin kehitysvammaisen Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 13.10.2001, n:o 281, s. 3, 5\nKiesilän Kievari on Soili Peräkylän toteutunut unelma : Soili Peräkylä tekee ilolla 15-tuntisia työpäiviä pienessä maalaisravintolassaan Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2.5.2002, n:o 119, s. 11\nKilpailuvietti iski kameramieheen : suutari Kauko Keränen on osallistunut satoihin valokuvauskilpailuihin. Uusimman pokaalin hän kävi hakemassa Kiinasta asti Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 10.2.2018, nro 39, s. 26-27\n[Kirja-arvostelu:Meren huoneissa] Näytä tarkat tiedot\nArvosteltu teos Meren huoneissa / (Richard Mason.) Juntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 1999-10-17\n[Kirja-arvostelu:Niin paljon kuuluu rakkauteen] Näytä tarkat tiedot\nArvosteltu teos Niin paljon kuuluu rakkauteen / (Eve Hietamies.) Juntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 1999-12-11\nKirkkoherraehdokkaiden tentti veti seurakuntasalin väkeä täyteen : sana on vankasti hallussa jokaisella neljällä ehdokkaalla Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 26.9.2002, n:o 264, s. 8\nKodin tuntua päihdeongelmaisille : Lauritsalassa avattiin vastustettu päiväkeskus Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2.11.2001, n:o 301, s. 3, 6\nKolme sisarusta nappasi kärkisijat piirakanpaiston SM-kilpailussa : Pylkkäsen lapset pyörittävät piirakkapulikoita mestarilllisesti Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 25.4.2000, n:o 113, s. 11\nKolmiodraaman kaikki roolit ovat vaikeita Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2003-03-25\nKonnunsuon vankilaa uhkaa lopetus vuonna 2012. Näytä tarkat tiedot\nRissanen, Helena et al. Julkaisussa Etelä-Saimaa 2008-11-01, s.1-2, 8\nKosovon pakolaislasten koulunkäynnin järjestäminen on iso haaste Joutsenolle Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 27.5.1999, n:o 143, s. 12\nKotiteollisuuden musiikkivideota kuvataan Lappeenrannassa : videolla irvitään hellästi pikkukaupunkisuudelle Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 16.2.2002, n:o 46, s. 5\nKotiäidit taistoon hoitoavun puolesta : Minna Kivimäki ja Nina Frigård ovat tehneet kuntalaisaloitteen, jossa he vaativat kodinhoitajapalveluja tavallisiin lapsiperheisiin Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2.10.2002, n:o 270, s. 5\nKoulujen yhdistäminen on tilateatteria Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 18.10.1998, n:o 285, s. 16\nKulttuuriväki suhtautuu epäillen Saimaankaupunkiin : hyvinä puolina nähdään yhteistyön paraneminen ja maakunnan yhteisen identiteetin vahvistuminen Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 7.11.2002, n:o 305, s. 14\nKummiluokka lähtee innoissaan jouluhuilille : omien sähköpostiosoitteiden saaminen oli yksi koulusyksyn ilonaihe Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 21.12.2002, n:o 349, s. 9\nKuoroharjoitus rentouttaa kuin saunominen : naiskuoro Resonanssin ohjelmisto venyy kansanlauluista Nylon Beatiin Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 18.11.2002, n:o 316, s. 20\nKuusikymmentä vuotta kelloseppänä : Matti Kantola tarjosi torilla rokkaa huikean pitkän urakkansa kunniaksi Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 1.6.2002, n:o 149, s. 3, 6\nKytölän koulun tulevaisuus on yhä avoin : Lemin valtuusto päätti ottaa jatkoaikaa suunnitelmissaan lakkauttaa Kytölän koulu Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 27.9.2001, n:o 265, s. 6\nKäpylänkosken kunnostamishanke kuumentaa tunteita Ylämaalla : joukko maanomistajia vastustaa kiivaasti Vilajoen entisöimishanketta ja myös rauhoitusalue närästää Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 22.12.2002, n:o 350, s. 4\nKäsityötä tuodaan esille kauppakeskuksessa : käsitöillä on turhaan lällärimaine. Alaa harrastava pikkupoika valmistaa nahkasta aarrekartan Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 17.12.2001, n:o 315, s. 12\nLappeen vanhan pappilan tuhopolttaja pidätetty Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 12.11.1998, n:o 309, s. 3\nLappeenkadun remontti vaatii kaupunkilaisilta pitkää pinnaa : entisen linja-autoaseman montun tienoolla pölisee taatusti keväällä Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 4.10.2002, n:o 272, s. 9\nLappeenrannan autonomianajasta on tekeillä historiateos : Viipurin kaupunginarkistosta on löytynyt kadonneiksi luultuja asiakirjoja Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 31.10.2001, n:o 299, s. 5\nLappeenrannan kristillisen päiväkodin asema virallistettiin Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 14.11.2002, n:o 312, s. 3, 10\nLappeenrannan laulukilpailut herättivät mediassa entistä laajempaa kiinnostusta : toiminnanjohtaja Tuulikki Närhinsalo suunnittelee sääntömuutoksia Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 1999-01-08\nLappeenrannan opettajat ovat ATK-osaamisessa maan kärkikaartia : Etelä-Karjalassa toimii 14 täyspäiväistä ATK-kouluttajaa, mikä on valtakunnallisesti harvinaista Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 14.1.2002, n:o 13, s. 3, 6\nLappeenrannan seurakunnan kamarikuoro juhlii konsertoiden Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 27.1.1999, n:o 26, s. 11\nLappeenrannan seurakuntayhtymä sai budjetin tasapainoon tonttikaupoilla : ensi vuonna investoidaan varovasti. Suurin menoerä on Lappeen seurakuntatalon peruskorjaus Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 19.12.2002, n:o 347, s. 15\nLappeenrannan sosiaali- ja terveystoimen organisaatio uudistuu : mielenterveys- ja vanhustenpalvelut järjestetään omiksi kokonaisuuksikseen Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 6.11.2002, n:o 304, s. 8\nLappeenrantaan runokilpailun hopea : Tinja Lantta, 14, menestyi valtakunnallisessa nuorten runokilpailussa, jonka teemana oli Rakkaus on sinivalkoinen Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 18.1.2018, nro 16, s. 21\nLapset jäävät tänään ilman esiopetusta Ylämaalla : huonosti hoidettu sijaisuusjärjestely pakottaa sosiaalisihteerin esiopettajaksi. Taustalla haiskahtavat kosteusvauriot ja arvoval... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 8.10.2001, n:o 276, s. 1, 4\nLapset kokeilivat curlingia muovitöniköillä ja turbokeihäänheittoa : koko perheen liikuntaseikkailu houkutteli sadoittain ihmisiä tuiskuun. Nuori Suomi herättelee lapsia ja vanhemp... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 10.3.2002, n:o 68, s. 7\nLaulava Lappeenranta sai tähtivieraan Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2011-01-04, s.15\nLaulukilpailujen karsinta kavensi finalistien määrän kahdeksaan : välieräpäivä syvensi laulajakuvia tai pudotti jatkosta Näytä tarkat tiedot\nHietalahti, Ulla et al. Julkaisussa Etelä-Saimaa 1999-01-04\nLegendaarinen DJ Edward on kuollut : lappeenrantalainen Markku Vesala voitti tiskijukkien Suomen mestaruuden kymmenen kertaa alkaen vuodesta 1977 Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 9.5.2019, n:o 124, s. B22\nLiekki kohti tulevaisuutta : Liekkipatsas juhlavin menoin kunnalle Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Ylä-Kainuu : Hyrynsalmen-Puolangan-Suomussalmen seudun paikallislehti 1.12.1995, s. 5\nLiikenteelle avattu Valtakatu on pysynyt rauhallisena : kauppa käy samaa tahtia kuin ennenkin. Ruuhkilta ja onnettomuuksilta on vältytty Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 15.10.1999, n:o 282, s. 5\nLinnoituksen historiaa ja hassuja hattuja : kuvataidekoulun vuosinäyttelyssä on esillä pienten ja isojen taitajien monipuolista kädenjälkeä Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 24.5.2002, n:o 141, s. 11\nLuomisen vimma on vain taiteilijamyyttiä : Anne Tompuri saa inspiraation, kun menee työhuoneelle ja ryhtyy hommiin Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 24.11.2002, n:o 322, s. 11\nMainoksen lapsi nykyaikaa etsimässä Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Jaana-Kaisa Julkaisussa Peili : elokuva-ja televisiokasvatuslehti 19 (1997) : 4, s. 10-13\nMainoksen lapsi nykyaikaa etsimässä : äidin helmoista formulatallille Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Jaana-Kaisa Julkaisussa Peili : elokuva-ja televisiokasvatuslehti 19(1997) : 4, s.10-13\nMannerheimin rykmentti lautasella Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 14.2.2018, nro 43, s. 17\nMetsäjättien leikkaukset Näytä tarkat tiedot\nToivonen, Sarianna et al. Julkaisussa Etelä-Saimaa 2008-09-11, s.3-7\nMika Waltari kirjoitti myös tieteisfantasiaa Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 26.10.1998, n:o 293, s. 5\nMinun voimapaikkani Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. et al. Julkaisussa Pirta : Kalevalaisten naisten liiton jäsenlehti 53 (2014) : 3/4, s. 42-43\nMiten syntyi Korsetti? : kirjailija Annamari Marttinen kuunteli Mimmi Makusen tarinan uutuusteostaan varten. Hän painottaa, että kirja on kuitenkin 90-prosenttisesti fiktiota Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 18.2.2018, nro 47, Sunnuntai-liite, s. 4\nMitä Suomessa saa sanoa? : Media nostattaa sananvapauskohun toisensa jälkeen : Sananvapaudesta keskustellaan, koska se on Suomessa suhteellisen uutta : Skandaalilehdistökin pysyy h... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2009-09-13, s.19\nMäntylän lapset saavat uuden leikkipuiston : Lappeenrannassa on 66 leikkipuistoa, joiden kunnossapidosta huolehtii kaksi puuseppää Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 11.9.2002, n:o 249, s. 6\nMökkitontit menevät hyvin kaupaksi : Saimaan rannat kiinnostavat mökkirakentajaa eniten Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 18.5.2002, n:o 135, s. 5\nNaisellinen itsetunto ja uranäkymät ovat huipussaan Skinnarilan vapaavaltiossa : teekkaritytöt Riikka, Salla ja Mia arvostavat miesvoittoisen koulunsa rentoa meininkiä. He ahkeroiv... Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 24.2.2002, n:o 54, s. 3, 11\nNauhat teloitettujen muistoksi : Sisko Pajarin ympäristötaideteos Maan muisti kutsuu kävijöitä metsän keskelle muistamaan sisällissodan uhreja Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa, kirjoittaja. Julkaisussa Etelä-Saimaa 27.1.2018, nro 25, s. 24-25\nNuoret naiset jaottelevat toisensa hyviin ja hutsuihin Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 2006-02-06\nNuori mies veistää upeita rokokoohuonekaluja : koristeveistäjä Tero Hulkkosen näyttely avautuu käsityömuseolla Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 22.9.2001, n:o 260, s. 10\nNuortenpalvelu auttaa väsyneitä läpi aattoyön : umpihumalaiset nuoret saavat kyydin kotiin tai pääsevät Luukkuun Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 31.12.2001, n:o 357, s. 3, 4\nNyt on aikaa säätiöille ja tiskaamiselle Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 5.9.1998, n:o 242, s. 6\nOlkkolan hovin remontti on valmis : Savitaipaleella sijaitsevan Olkkolan kartanon historiaa ja nykypäivää Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 22.4.2000, n:o 112, s. 6\nOlli Aallon sukupuolen korjaus saa hyväksynnän imatralaisilta : Etelä-Saimaan kyselytutkimuksessa selvä enemmistö on sitä mieltä, että Aalto voi jatkaa kirkkoherrana Näytä tarkat tiedot\nOjala, Hannu et al. Julkaisussa Etelä-Saimaa 2008-11-19, s.1, 3\nSuomen evankelis-luterilainen kirkko (ykl 28.71) Ihmisoikeudet. Kansalaisen asema yhteiskunnassa (ykl 32.2) Sosiaalipsykologia (ykl 30.13)\nOpistot neuvottelevat yhteistyökuvioista hyvässä hengessä : rehtorit eivät pui keskenään yhdistymismahdollisuutta lainkaan Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Etelä-Saimaa 30.11.2001, n:o 328, s. 8\nOulun Musiikkijuhlille uusi toiminnanjohtaja : monipuolinen puhallinmuusikko muuttaa tammikuussa Ouluun Näytä tarkat tiedot\nVälimäki, Samuli et al. Julkaisussa Oulu-lehti 19.12.2007, s. 3\nOveni on aina auki kuntalaisille Näytä tarkat tiedot\nJuntunen, Kaisa Julkaisussa Ylä-Kainuu : Hyrynsalmen-Puolangan-Suomussalmen seudun paikallislehti 14.6.1996, s. 4\nsuomi 149 englanti 3 ruotsi 1\nkoulut 10 skolor (läroanstalter) 10 indragning 6 lakkauttaminen 6 koululaiset 5 Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu 4 lisää församlingar 4 kvinnor 4 mielipiteet 4 naiset 4 näyttelyt 4 opetus 4 opinioner 4 seurakunnat 4 skolelever 4 undervisning 4 utställningar 4 Lappeenrannan kaupunginteatteri 3 arbetstagare 3 asenteet 3 attityder 3 avfallshantering 3 byggande 3 daghem 3 elokuva-arvostelut 3 filmrecensioner 3 företag 3 jätehuolto 3 kilpailut 3 kommunsammanslagningar 3 näytä kaikki vähemmän


Prismajohtaja luottaa Tiiriön vetovoimaan – Hämeen Sanomat\n15.9.2011 00:00 Päivitetty 14.6.2018 13:19\nPrismajohtaja Lari Rusila uskoo Tiiriön säilyttävän asemansa kaupan keskuksena Hämeenlinnassa\n-Tiiriöön on rakennettu monipuolinen kaupan keskus. Se ei mihinkään katoa, kun uusi kauppakeskus valmistuu moottoritien katteelle. On asiakkaan etu, että kaupoissa on valinnanvaraa.\nRusilan mukaan Tiiriöön on helppo tulla ja pysäköintitilaa riittää. Yksinomaan Prisman edustalla on 1 200 ilmaista parkkipaikkaa.\nOsuuskauppa Hämeenmaan Sokos-tavaratalosta sekä S-marketista tulee katteen päälle rakennettavan kauppakeskuksen merkittävät toimijat. Katteella aloittaa myös K-ryhmän Anttilan tavaratalo. Äskettäin uusi Citymarket avasi ovensa Hämeensaaressa.\n-Hämeenlinnaan on tulossa hienot kauppapalvelut muutaman vuoden kuluttua. Tämä on erinomainen asia Hämeenlinnan asukkaille ja sen työllisyydelle, Rusila painottaa.\nRusila ei myöskään pelkää Hämeenmaan uusien kauppojen rokottavan paljonkaan Tiiriön Prisman myyntiä.\n-On selvää, että osa asiakkaistamme tulee käyttämään myös keskustan uusia palveluja. Lahdessa Hämeenmaalla on kaksi Prismaa. Kun Holman Prisma valmistui, Launeen Prisman myynti väheni hieman. Kokonaismyynti kuitenkin kasvoi, kun molempien Prismojen myynti lasketaan yhteen.\nLari Rusila aloitti Tiiriön Prisman uutena johtajana syyskuun alussa, kun aiempi prismajohtaja Ari Järvinen siirtyi Lahteen Osuuskauppa Hämeenmaan S-marketeista vastaavaksi ketjujohtajaksi.\nRusila on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hän on suorittanut S-ryhmän kenttäkoulutuksen ja työskennellyt Hämeenmaan useissa toimipaikoissa esimiestehtävissä. Viimeksi hän toimi Hämeenmaan marketkaupan kenttäpäällikkönä.\nRusilan mukaan Tiiriön Prismaan oli helppo tulla. Hän sanoo tunteneensa ennestään Prisman päälliköt ja myös osan henkilökunnasta.\nUusi Prisma avasi ovensa Tiiriössä syyskuussa 2008. Se on Hämeenlinnan ja myös Osuuskauppa Hämeenmaan myynniltään suurin market.\n-Iso yksikkö mahdollistaa laajan myyntivalikoiman. Kun on suuret volyymit, tiettyjä toimintoja kykenemme tekemään tehokkaammin. Tämä näkyy myös kulurakenteessa ja sitä kautta hinnoissa.\nRusilan mukaan Prismaa tullaan kehittämään asiakaslähtöisesti.\n-Kulutuskäyttäytyminen sekä asiakkaiden toiveet ja tarpeet muuttuvat. Seuraamme näitä kehityskulkuja hyvin tarkasti.\nUusista tuulista Rusila mainitsee Prismoihin tulleet Fazerin jauholeipomot, joissa leipä leivotaan alusta alkaen sekä Riitan Herkun juustotiskit, joissa on tarjolla satoja erilaisia juustoja.\n-Tavoitteenamme on korkea asiakastyytyväisyys, kaupungin laajin valikoima ja edullisin ostoskori. Tämän saavuttamisessa avuksi ovat kokeneet päälliköt sekä osaava ja motivoitunut henkilökunta. (HäSa)\nVarhaiskasvatus ja oppilaitokset saavat korona-avustusta noin 84 miljoonaa – Hämeenlinnan osuus potista noin miljoona 6.7.2020\nKoronalle altistavia tilanteita sattuu risteilyillä – Usealla matkustajalla todettu tartunta matkan jälkeen 6.7.2020


Maitolaiturin Kyllikit: Puntari: Joulupostia Jeesukselle\nPuntari: Joulupostia Jeesukselle\nOn tullut kelattua viime päivinä aika paljon näitä sun lähestyviä synttäreitä, ja heitän nyt aika villin ehdotuksen. Ymmärrän, jos loukkaannut, mutta mieti tätäkin vaihtoehtoa, jooko?\nAjattelin, että jos peruutettaisiin nämä sun synttärit.\nEikö sullakin ole vähän vaivaantunut olo? Meininki ei ole enää entisensä. Fiilis on vähän sama, kuin lapsuuden synttärijuhlissa, jonne äiti pakotti kutsumaan koko luokan ja osa tuli paikalle vain kakun ja sipsien vuoksi. Tai sitten vähän isompana, kun pidit bileet, jonne porukka tuli hillumaan pelkän ilmaisen viinan perässä tyhjentämään sun faijan baarikaappia.\nSori nyt, mutta vähän sellainen olo mulla on näiden sun synttärien kohdalla: jengille on ihan se ja sama, kuka on sankari, kunhan saa kinkkua, kuusen ja lahjoja.\nSitä paitsi ne lahjat. Onko vähän sunkin mielestä karannut lapasesta? Kun ennen tenaville annettiin villasukat, Barbie-nukke ja uudet sukset, nykyään mikään ei riitä. Tuntuuko sustakaan yhtään reilulta, että kiinalaisipanat painavat pää märkänä kamaa liukuhihnalle, ja niitä roudataan konttikaupalla valtamerten halki ihmisille, joilla on jo kaikkea?\nNo ei mustakaan.\nOk, tässä välissä vois tietty heittää syyllistävän katseen niiden kolmen viisaan miehen suuntaan, että mitäs aloittivat. Mutta joku tolkku niilläkin jampoilla oli: yksi lahja per nokka ja se oli siinä. Ja aika handmade-osastoahan ne kulta, mirha ja suitsukkeet olivat, ei ollut taiwanin poika koonnut komponenteista ja liittänyt mukaan kolmesataasivuista käyttöopasta.\nTai mitäs Jeesus, jos ei kuitenkaan lopetettaisi näitä sun synttäreitä ihan kokonaan? Tehtäisiin niistä vain sellaiset vähän pienemmän porukan bileet.\nSellaiset, joihin saisi osallistua ne, jotka ovat löytäneet sun lähettämän kutsun sydämestään. Ne, joille ulkoiset puitteet on oikeastaan ihan se ja sama. Ne, joille riittäisi talli ja seimi ja taivaalla loistava tähti, pimeä yö, paimenet ja lampaat kedolla. Ja enkelin ilosanoma. Hiljaisuus ja rauha.\nSellaiset bileet, joissa läheisille annettu aika olisi lahjoista suurin, käden löytävä käsi ja toiselle annettu hymy tärkeintä jaettavaa.\nSellaisista bileistä taitaisit sinäkin Jeesus diggailla?!\nTerkuin frendisi Kuhmalahden Puntarista,\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 18.18\nViipi 1. joulukuuta 2019 klo 21.07\nOon niiiiin mukana näissä bileissä! Ja printtaan muutenkin tän tekstin sydämeeni. Enkä vain muhittele sitä siellä, vaan toivon mukaan myös elän todeksi! Kiitos, ihan kuin oisin saanut sulta tekstisi myötä lahjan <3


El Nidosta matkattiin Port Bartoniin minivanilla. Kyyti kustansi yhdeltä 500pesoa (eli vajaan kympin). Kyyti oli melkoisen täynnä mutta sopu sijaa antaa ja matka ei onneksi ollut ”kuin” noin kolme tuntia. Meidän kans samalla kyydillä tuli yksi perhe, ja tän perheen naisesta saisi ottaa kyllä mallia. Hän halusi istumaan etupenkille, jotta voi ihastella maisemia ja ottaa kuviakin. Nainen hymyili koko matkan! Ja kuski oli myös ihana, kun pysähtyi useampaan kohtaan, jotta tämä nainen sai kuvia mm. vesipuhveleista. Kyllähän huomasi, että yksi tyyppi asialle kovin huokaili.. Ei se keltään kyllä ollut pois. Propsit siis kuskille meiltä! 🙂\nNappasinpa itsekin yhden kuvan matkalta, kun kuski pysäytti 🙂\nSitten Port Bartoniin. Taas joudun vain toteamaan kuin ihanaan paikkaan saavuttiin jälleen. Port Barton ei ole mikään suuri paikka, pieni kylä. Tiet olivat suurelta osin päällystämättömiä ihan keskustassakin. Joka puolella oli vallan rento ja kiva fiilis. Joka paikkaan oli lyhyt matka kävellä.\nKeskustan tuntumassakin näytti tältä\nMeillä oli täältä varattuna aika vaatimaton majoitus. Ei ilmastointia mutta hyvin pärjättiin ilmankin, huone ei edes pahemmin lämmennyt. Peittoa ei kuitenkaan tarvinut 😀 Paikan nimi oli Hashtag Tourist Inn, vähän sivussa joten edes paikallisen sim-kortin netti ei oikein tahtonut siellä pelata (ei siis paikan wifikään). Muuten paikka oli enemmän kuin uskalsi odottaa. Omistajat olivat todella ystävällisiä ja huone oli siisti ja toimiva, oma terassi tietenkin iso plussa.\nAuringonlasku Port Bartonissa\nPort Bartonissa oltiin vain kolme yötä. Se oli mielestämme liian vähän, olisi varmasti viihdytty pari päivää pidempäänkin. Jotenkin muutenkin ehkä tässä reissun edetessä on alkanut tuntumaan, että muutaman päivän pysähdyksistä ei saa (tai ei jaksa saada) oikein tarpeeksi irti. Ehkä ei jaksa kokoaikaa olla ihan niin aktiivinen. Vaatii myös niitä lepopäiviä 🙂 No päivä jolloin mentiin paikalle pyhitettiin levolle ja nukuttiin päikkärit rannalla riippumatossa. Itse olin ainakin jostain syystä aivan kuoleman väsynyt. Aktiiviset päivät El Nidossa ja vähän heikot yöunet veivät jotenkin kaikki mehut.\nYhtenä päivänä vuokrattiin kajakki ja kajakoitiin (tai Jantsu enimmäkseen :D) läheiselle rannalle, White beachille. Matka kesti kajakoiden vajaan tunnin. Tän rannan sanotaan olevan Port Bartonin kaunein ranta. Olihan se kaunis, mä en vain osaa asettaa paremmuusjärjestykseen. Matkalla pysähdyttiin myös Coconut beachillä. Tai no ensin luultiin, että ollaa, jo White beachillä kunnes meille sanottiin, että se on vasta seuraava ranta. Coconut beachillä perittiin 30peson/hlö maksu ja White beachillä 50peson/hlö maksu. Me vain onnistuttiin jotenkin ihmeellisesti ohittaa tää White beachin maksu, kun kajakilla tultiin suoraan tänne kauempaan päätyyn.\nDronekuvaa Double islandilta\nToinen kokonainen päivä vietettiin jälleen veneretkellä/saarihyppelyllä. Näistä vain ei voi Palawanilla saada tarpeekseen! Port Bartonin maisemat eivät ehkä olleet yhtä ”dramaattiset” kuin El Nidon maisemat terävine karstikivikallioineen. Mutta ehdottomasti kaunista! Meriveden väri edelleen yhtä upean turkoosia kuin El Nidossakin. Veden alla oli snorklatessa enemmän nähtävää Port Bartonissa. Korallit olivat paremmin säilyneitä. Sieltä myös löytyy ”Turtle Point”, jossa ainakin me bongattiin todella iso merikilpikonna (ei varmaan olla yhtä isoa nähty missään) ja lisäksi pari pienempää.\nTäältä löytyi myös ”starfish beach” (niinkuin Phu Quocilta). Tämä oli tosiaan sellainen hiekkasaari ja sieltä löytyi matalikko jossa oli paljon meritähtiä. Vettä oli kuitenkin sen verran, että meritähdet eivät pinnalle niin selvästi näkyneet kuin Phu Quocissa. Saivat toki olla myös hieman enemmän rauhassa turisteilta.\nParilla eri riutalla käytiin snorklaamassa ja muutamalla saarella (Double island ja Exotic island) tehtiin stopin. Double islandilla pääsi hiekkaa pitkin kävelemään viereiselle saarelle. Merenkäynti oli melko kovaa ja opas aina sanoikin noilla snorklauspaikoilla, että älkää menkö liian matalalle, kun aallot voi iskeä koralleihin. Jonku verran oli pieniä meduusoita ja niitä sai vähän väistellä. Turte pointilla minua poltti meduusa (oletettavasti) jalkaan ensimmäisen kerran koskaan! Pitkään olen säästynyt. Vähän aikaa kirveli ja näkyi sellaista vähän kuin nokkosihottumaa.\nPort Bartonissakin olisi ollut samanlailla retket A, B, C ja D. Meidän tekemä retki oli tuo A. Sisälsi kuusi pysähdystä: Starfish beach/sandbar, joku riutta jonka nimeä en muista, Double island, Turtle point, Exotic island ja toinen riutta.\nStarfish beach/sandbar, tultiin tosiaan tähän hiekkasaarelle ja meritähdet olivat kävelymatkan päässä tuolla meressä.\nLähtöpäivänä meillä oli kyyti varattu vasta kolmeksi joten ehdittiin vielä aamusta ottaa skootteri ja lähteä katsomaan ympäristöä. Ajettiin ensin Pamuayan vesiputoukselle. Tiet olivat hyvin mielenkiintoiset. Välillä oli aika heikossakin kunnossa olevaa hiekkatietä (huonommassa kunnossa kuin meidän peltotiet :D). Ja sitten tuntui, että siellä keskellä ei mitään oli kunnon leveä asfalttitie.\nVesiputoukselle oli parkkipaikalta noin 20min kävelymatka. Jantsu näki yhdessä kohtaa polulla ohuen mutta pitkän käärmeen ylittämässä polkua. Odoteltiin hetki ennenkuin jatkettiin. Tuolla oli rahastus tehty aika fiksusti. Ei ollut varsinaisesti mitään sisäänpääsymaksua mutta ”portilla” oli vihko, johon kirjoitettiin nimet ja summa jonka lahjoitti (jos lahjoitti). Ryhmäpaine taatusti saa lähes jokaisen lahjoittamaan edes suunnilleen samaa summaa kuin edelliset 😀\nTäälläkin näkyi hyvin vaatimatonta hökkeliä paikallisten asumuksina. Kuitenkin lapset jaksoivat juosta pihoilta vilkuttamaan ja tervehtimään meitä turisteja. Lasten sellainen vilpitön iloisuus on kyllä aina ihanaa. Ja sanonta raha ei tuo onnea pätee varmasti monessa paikassa.\nTapani mukaan meillä oli vähän ”kiire”, kun kyyti lähtee tiettyyn aikaan ja pitää ehtiä syödä ennen sitä ja hakea tavarat jne. No oltiin sitten meidän vakkaripaikassa syömässä 2,5h ennen kyydin lähtöä. Jantsu on niin saanut tottua tähän 😀 Port Bartonista matkattiin Puerto Princesaan. Matka kesti reilun 3h. Tälle matkalle oli varmasti paras minibussi koko saarella! Tietkään ei tuntunut yhtään niin pahoilta, lähes pakatta vedetty hiace tasoitti kyytiä kummasta.\nEl Nido ja Port Barton oli liian upeita ja ihania mutta Puerto Princesan olisi sitten voinut skipata kokonaan. Kaupunki ei meitä oikein lämmittänyt ja rannatkaan ei oikein säväyttänyt (varsinkaan jo nähtyjen rantojen jälkeen). Meillä oli tosiaan sieltä lennot Manilan kautta Balille joten siksi sinne mentiin. Lisättiin sinne myös yksi päivä, koska kaverit just saapuivat sinne ennen meidän lähtöä. Näin saatiin yks päivä viettää heidän kanssaan 🙂 Ja voi kuin mielellään ois jatkettu matkaa heidän mukana takas El Nidoon!\nIhanaa reissua Palawanilla Karille ja Hannamarille <3 Oli kiva nähdä ja oli kiva päivälenkki (10km) ja hyvät nesteytykset päälle illalla 😀\nSaatiin onneksi halvalla tosi kiva majapaikka Puerto Princesasta (Ponce de Leon Garden Resort). Kiva paikka se vissiin todellakin oli, sekä torstaina että perjantaina siellä oli joidenkin paikallisten häät! Tämä rajoitti altaalla olemista mutta eipä se meitä onneksi haitannut. Sattuneesta syystä mulla tuo perjantai päivä saatto mennä vähän levätessä.. Lauantaina oltiin aamusta altaalla ja käytiin katsastamassa ostoskeskus. Lento lähti vasta illalla joten päivä oli vähän sellaista ajan kuluttumista.\nNyt ollaan Balilla toista päivää. Vähän ollut sellaista odottelua nimittäin huomenna saadaan tänne melkein kahdeksi viikoksi meille kavereita Suomesta. Niin siistiä!\nmaanantai, 24 helmikuun, 2020 by semmonensopivamatka


Tietosuojailmoitus: Tilapalvelut – Diakonia-ammattikorkeakoulu\nRekisterit kenellä on kulkuoikeus Diakin tiloihin, tilojen valvonta, avain ja puhelinliittymien rekisteri, avainrekisteri sekä poikkeavien havaintojen rekisteri jonka tavoitteena on turvallisuuden kehittäminen.\nTäyttyviä edellytyksiä ovat a, b ja f.\nKäsiteltävät henkilötiedot: nimi, osoite, puhelinnumero, sähköpostiosoite ja valokuva.\nNiin kauan kun henkilö on Diakin palveluksessa\nTilavalvonnan kuvamateriaali säilyy nauhoittamishetkestä kaksi viikkoa.\nKäsitelläänkö arkaluonteisia tietoja (etninen alkuperä, poliittinen mielipide, uskonnollinen tai filosofinen vakaumus, ammattiliiton jäsenyys, terveystietoja, seksuaalinen käyttäytyminen tai suuntautuminen. Artikla 9): Kyllä\nMikäli kyllä, perustuuko suostumukseen? Ei\nJos arkaluonteisia tietoja käsitellään ilman suostumusta, ilmoita käsittelyn syy: Jos kuvatallenteella näkyvä rekisteröity on rikoksesta epäilty ja/tai valvontakamera on nauhoittanut rekisteröidyn tekemän rikoksen, voidaan tilavalvonnan kuvamateriaalia luovuttaa poliisiviranomaisille esitutkintaa varten.\nAbloy keyguard tietokanta\nTiedot saadaan suoraan rekisteröidyltä.\nTietoja luovutetaan: Tilavalvonnan kuvamateriaalia voidaan luovuttaa poliisiviranomaisille esitutkintaa varten.\nOnko manuaalista aineistoa? Ei\nSähköinen aineisto perustuu käyttäjän oikeuksiin kyseiseen järjestelmiin.