kk28d by Kulma kunta - issuu\nKerro Varissuo-muistosi s. 2\nKeskiviikkona heinäkuun 27. päivänä 2011\nLittoisten uimarannalle toivotaan palveluita s. 3\nAlkoholi on huono isäntä kesälläkin s. 5\nKesän tehokaksikko saaristoon ja veneelle! Septidin 100ml spray ja Z-pinsetti punkkien poistoon.\n19,90€ norm 21,49 €\narabia • somali • kurdi • persia • vietnam\nTäydennyshaku 1.-4.8.2011, valintakoe 8.8.2011 Turussa - lisätietoja www.turku.diak.fi/hakuohjeet\nAle jatkuu! NEULETALLI\nLue lehti myös netissä! www.kulmis.fi\nArk. 10–18, la sulj. Puh. 435 7586 www.parvilla.fi\n2 - N:o 28 27.7.2011\nTanssin riemua Littoisten lavalla On kesäinen maanantai. Kello on hieman yli kolme iltapäivällä. Littoisten lavan läheisyydessä paistaa aurinko. Ihmisiä alkaa pikkuhiljaa tulla lavalle. 60+-tanssikurssi on alkamassa. Kurssin vetäjä Sirkku Vanhanen kertoo, että kurssin niin sanottu ikäraja on vain ohjeellinen. Hän sanoo, että 60+-nimi juontaa juurensa siitä, että kyseiset tanssikurssit alkavat päiväsaikaan. Työikäisten kurssit alkavat Vanhasen mukaan aina lähes poikkeuksetta vasta iltakuuden aikoihin tai myöhemmin. Vanhanen kertoo, että tanssikursseilla pyritään lavatanssikulttuurin elvyttämiseen. Hänen mukaansa kyseinen kurssi sisältää aivan oikeita tanssitreenejä, mutta etenemistahti on muita kursseja hitaampi. Hän kertoo, että tanssikursseille tullaan yleensä liikkumaan. - Alkeiskursseilla toki opetellaan ensiksi tanssin perusasioita., Vanhanen täsmentää.\nalkavat useimmiten jo sujua, hän toteaa. Ihmiset käyvät useammin Vanhasen mukaan treeneissä silloin, kun opetellaan jotain sellaista, mitä kurssilaiset jo osaavat. Tanssikurssit vetävät puoleensa hänen mukaansa useimmiten eniten naisia. Poikkeuksena tango vahvistaa säännön, sillä tangoharjoituksissa käy enemmän miehiä\nHauskaa ja uutta Myös sellaiset naiset, jotka eivät käy lavatansseissa, löytävät Vanhasen mukaan tiensä tanssikursseille. Hänen mukaansa ilmiö johtuu siitä, että naiset kokevat pääsevänsä kursseilla tanssimaan enem-\nmän verrattuna lavatansseihin. Vanhanen kertoo, että kurssit vetävät puoleensa paljon pariskuntia. - Suurin osa tanssikurssilaisista on uskomukseni mukaan kuitenkin sinkkuja, hän huomauttaa. Vanhasen mukaan erityisesti vanhemman väen kursseilla pyritään siihen, että opeteltavat asiat eivät olisi liian\nJokainen oppii Suomalaiset osaavat Vanhasen mukaan tanssia varsin hyvin. Hän sanoo, että jokainen oppii taatusti tanssimaan. Oppimisen ratkaisee opettelun alkupuolen motivaatio. Niin kuin monessa muussakin asiassa, myös tanssissa on Vanhasen mukaan vaikeinta harjoittelun alussa. - Kun on päästy alkuun, asiat\nTanssikurssinvetäjä Sirkku Vanhanen (oik.) vakuuttaa, että jokainen voi oppia tanssimaan.\nnä ja harrastamaan mielekästä liikuntaa.\nMukana konkareitakin Tanssikurssille osallistuva Mirve Lindholm kertoo tulleensa kurssille oppiakseen fuskua. Hän kertoo tanssineensa koko ikänsä. - On olemassa kuitenkin niin monia erilaisia tansseja, joita haluan oppia, Lindholm sanoo. Riitta Niemi kertoo lähteneensä kurssille mukaan naapurinsa houkuttelemana. Hän kertoo, että myös toki halu oppia tanssimaan uusia tansseja, oli syynä kurssille lähtemiseen. Tanssitaustaltaan Niemi kertoo olevansa konkari. Hän on tanssinut aivan nuoresta pitäen. Kello lyö puoli neljä, ja kurssi alkaa. Kurssilaisia on yhteensä kymmenkunta. Miehiä mukaan on uskaltautunut kaksi kappaletta. Hieman myöhässä mukaan tulee vielä yksi mieskurssilainen, joka otetaan avosylin vastaan. Vajaata miesedustusta paikkaavat kokeneet naistanssijat, jotka osaavat pyörähdellä parketilla miesten askelin. Päivän opeteltavana tanssina on tällä kertaa fusku. Innokas tanssien opettelu jatkuu Littoisten lavalla alkulämmittelyiden jälkeenkin päivän muuttuessa illaksi. Matti Tuominen\nKerro Varissuo-muistosi Olitko paikalla, kun Varissuon kauppakeskus avasi ovensa vuonna 1981? Muistatko, kun Varissuon seurakuntakeskus vihittiin Varissuon kirkoksi? Tänä vuonna 30-vuotisjuhlaansa viettävän Varissuon Liikekeskuksen kunniaksi kerätään muistoja ja valokuvia kauppakeskuksesta ja koko Varissuon alueesta. Tempauksen takana on Varissuon Liikekeskuksen omistaja Aberdeen Asset Management Oy. Aluepäällikkö Tero Hokkinen Aberdeenista kertoo, että valokuvista ja pienimuotoisista tarinoista kootaan näyttely, joka avataan Varissuon Liikekeskuksen tiloissa järjestettävän juhlavuoden tapahtuman yhteydessä 24. syyskuuta. - Näyttely levitetään to-\nvaikeita, vaan jokaisella kurssilaisella olisi hauskaa. Hänen mukaansa kursseilla pyritään tekemään aina jotain uutta. 60+-ryhmä on kurssin opettajan mukaan muihin ikäryhmiin verrattuna varsin marginaalinen. Kurssien vetäminen kyseiselle väestönosalle on Vanhasen mukaan silti tärkeää, sillä tanssi auttaa ikääntyvää väestöä pysymään virkeä-\ndennäköisesti Liikekeskuksen keskikäytävän molempiin päihin, arvioi Hokkinen. Hokkinen muistuttaa, että parhaat kuvat ja tarinat palkitaan lahjakortilla. Aineistoa voi lähettää 26.8. saakka. Kuvat ja tarinat voi lähettää sähköpostitse osoitteeseen outi-leena.lillbjork@ aberdeen-asset.com. Aineiston voi toimittaa myös perinteisen postin välityksellä osoitteeseen Aberdeen Asset Management, Outi-Leena Lillbjörk, Linnankatu 13 a B 33, 20100 Turku. Mukaan kannattaa kirjoittaa omat yhteystiedot kuvien palautusta varten. Lisäksi kuvien yhteyteen olisi hyvä liittää lyhyet selostukset siitä, mitä kuvissa tapahtuu. Lauri Simola\nMetsästä löytyi lähes kilon painava tatti Kulmakunnan toimituksessa poikennut Maiju Sallila teki melkoisen löydön sienestysreissullaan: Sallila noukki koriinsa peräti 850 grammaa painavan tatin. - Tämä löytyi tuolta rajan toiselta puolelta, Kaarinasta, Sallila kertoi. Kulmakunta pirautti Sallilan löydöksestä Turun Sieniseura ry:n varapuheenjohtaja Keijo Kulmalalle. Kulmala myönsi, että kyseessä on suuri sieni, vaikka vastaavan kokoiset tatit eivät harvinaisuuksia olekaan. Kulmala kertoi suurimpien näkemiensä tattien olevan noin kilon painoisia. - Kyllä tuollainen 850 gramman sieni on suurimmasta päästä, mutta ei lainkaan tavattoman iso, arvioi Kulmala. Hän vinkkaa sienistä kiinnostuneita saapumaan Kauppatorille, jossa Kulmala päivystää lähes päivittäin. - Minulle voi esimerkiksi tuoda sieniä tunnistettavaksi, hän kehottaa. Lauri Simola\nMaiju Sallila löysi metsästä 850 grammaa painavan tatin. Kulmakunta (25.11.1981) uutisoi Varissuon Itäkeskuksen avajaisista näyttävästi. Kuva kertoo, että upouuden ostospaikan avaaminen sai liikkeelle runsaasti väkeä.\n27.7.2011 N:o 28 3\nLittoisten uimarannalle toivotaan puhtaampaa vettä ja palveluita Littoisten hiekkarannalle saatiin kesän aluksi uudet vessat. Rannan käyttäjät keksivät tästä huolimatta alueelle parannusehdotuksia. Liedon keskustasta rannalle polkupyörällä polkenut Timo Oksanen sanoo, että hän on lomalla. Oksanen kertoo lähtevänsä ensi viikolla takaisin mökille Keski-Suomeen. Hän aikoo levätä rannalla auringossa hetken, sillä hän on polkenut 30 kilometrin lenkin. Oksanen kertoo, että hän\nkäy yleensä rannalla varsin harvoin. Tällä kertaa hän ajatteli tulla rannalle, koska hänellä oli vapaata aikaa. Oksanen on käymässä Littoisten uimarannalla vasta toista kertaa, minkä vuoksi hän ei keksi parannusehdotuksia rannalle. - Tämä on oikein mukava ranta tällaisenakin ainakin näin vähäisellä kokemuksella, Oksanen tuumaa.\nPuhtaampi hiekkaranta toiveissa Rannalle kesäpäivästä ystäviensä kanssa nauttimaan tullut Krista Korpikoski kertoo, että, kun hän on rannalla,\nEeva Luotonen (vas.), Karoliina Holappa ja Krista Korpikoski tulivat piknikille Littoisten hiekkarannalle.\nTimo Oksanen levähti pyörälenkin jälkeen Littoisten hiekkarannalla.\nhän yleensä ottaa aurinkoa ja vaihtaa kuulumisia ystäviensä kanssa. Korpikoski on käymässä Littoisten hiekkarannalla myös vasta toista kertaa. Syynä tähän on se, että hän on kotoisin Pohjois-Suomesta. Hän tuli Turun alueelle viettämään lomaansa ja tapaamaan kavereitaan. Opiskelut vievät hänet takaisin pohjoiseen taas syyskuussa. Korpikosken loman loppuosa menee muun muassa konserttimatkoilla. Ainakin Rihannan ja Princen keikat tulee kesällä nähtyä. Hänen mukaansa ranta voisi olla parempikin, sillä rannalla on hieman liikaa kasvillisuutta, joka häiritsee. - Puhdas hiekkaranta ilman mitään kasveja olisi parempi,\nUiminen ei kiinnosta Korpikosken kaveri Karoliina Holappa kertoo, että Littoisten uimaranta on erityisen hyvä siksi, että se on niin lähellä kaveriporukan koteja. Holapan mielestä uimaranta on myös hyvä kohtaamispaikka. Hänen mielestään ranta on rauhallinen paikka, jossa voi olla ja ottaa aurinkoa. Holapan kesä kuluu mökkeillessä yhdessä kavereiden kanssa ja reissatessa kotoisassa Suomessa. Samaan kaveriporukkaan kuuluva Eeva Luotonen kertoo hänkin, että on käymässä\nVarissuon terveysasema selvisi hyvin kesästä Nummenmäen Kirkkotien terveysasema on ollut kesän ajan suljettuna. Sulkuaikana potilaita on palveltu Varissuon terveysasemalla. Kirkkotien tilojen sulkemiseen on syynä se, että Kirkkotien terveysasema toimii YTHS:n tiloissa. Kun heidän tilansa sulkeutuivat, sulkeutui myös Kirkkotien terveysasema. Nummenmäen palveluiden siirtyminen juuri Varissuolle johtuu avohoidon ylilääkärin Päivi-Leena Honkisen mukaan siitä, että Nummenmäki\nja Varissuo ovat aiemminkin toimineet tiiviissä yhteistyössä ja tuurailleet toisiaan. Hänen mukaansa järjestely on toiminut tänä kesänä hyvin.\nPalvelut pysyneet hyvinä Honkinen kertoo, että Varissuolla satsattiin kesäksi kunnolla miehitykseen. Palvelutaso on hänen mukaansa myös säilynyt hyvin siirrosta huolimatta. Terveysasemat ei-\nvät ole ylilääkärin mukaan ruuhkautuneet. Honkinen kertoo, että järjestelystä ei ole tullut ainakaan johtotasolle minkäänlaista palautetta. Aikaisemminkin on Honkisen muistin mukaan käytetty samaa systeemiä, jossa Varissuo hoitaa myös Kirkkotien potilaat. Palvelut on järjestelyllä saatu hänen mukaansa pidettyä hyvänä. Järjestely on toiminut niin hyvin, että todennäköisesti samalla systeemillä jatketaan myös ensi vuonna. - Keväällä nämä vasta viral-\nlisesti päätetään, mutta tällä tuntumalla jatketaan samalla tavalla myös ensi vuonna, Honkinen kertoo. Matti Tuominen\nVarissuon terveysasema ei ruuhkautunut kesän aikana. Raili Vilppu asioi Varissuon terveysasemalla torstaina.\nrannalla vasta toista kertaa. Hänen mukaansa ranta on muuten oikein kiva, mutta uiminen ei ole Littoisten uimarannalla aivan ykkösjuttu. - Uiminen ei oikein kiinnosta, koska järven pohja on hieman mutainen. Luotonen valaisee.\nJäätelöä rannalle Naisilla on valmiina ehdotuksia rannan kehittämiseksi. Heidän mielestään rannalla voisi olla palveluita, esimerkiksi jonkinlainen kioski, josta voisi ostaa vaikkapa jäätelöä tai virvokkeita. Näin ollen ei olisi tarpeellista tuoda rannalle omia juotavia ja eväitä. Myös ny-\nkyistä paremmat vessat saavat kannatusta kaikilta kolmelta. - Emme ainakaan noissa nykyisissä menisi käymään, he tuumaavat yhteen ääneen. Rannalla olisi kolmikon mielestä hyvä olla jonkinlainen laituri. Laiturin jälkeen järven likainen pohja ei ehkä häiritsisi enää niin paljoa. Laiturin pitäisi heidän mielestään olla sijoitettuna niin, että se olisi hieman syvemmällä. - Ainakin monet nuoret tykkäävät hyppiä laitureilta, joten näin saataisiin nuorisollekin virikkeellistä toimintaa, he sanovat. Matti Tuominen\n4 - N:o 28 27.7.2011 Itä-Turku 27.7.2011\nTaas kohta kouluun! Pitkä, helteinen kesä on suosinut myös lapsiperheitä, jotka alkavat kesäloman jälkeen pikku hiljaa valmistautua koulun alkamiseen. Kun katsoo tilannetta päivyristä, on vain pari viikkoa aikaa valmistautua koulutielle. Helteet voivat jatkua vielä elokuullekin asti, mutta ei anneta niiden sotkea suunnitelmia. Kouluun voi pukeutua ensimmäisinä päivinä kevyesti ja lisätä vaatetusta sen mukaan, miten sää sallii. Kesän aikana on opittu myös uimaan. Jos nyt kuitenkin uimakoulun ajankohta ei osunut vanhempien oman loman kohdalle, on syytä katsoa, missä lapsi voi oppia vielä uimaan. Ihmisiä on hukkunut taas erittäin paljon ja vaikka joukossa on myös humalaisia miehiä, myös lasten uimataito joutuu koetukselle. Esimerkiksi merelle pie-\nneen veneeseen ei saa lähteä ilman turvaliivejä, jos ei osaa uida, eikä muutenkaan. Niiden käyttö on veneillessä ehdottoman tärkeää. Tulee taas mieleen se vanha totuus: kuinka moni aikuinen valehtelee eikä kerro sitä, miten hyvin pysyy pinnalla? Uimakoulut pitää joka tapauksessa laittaa uuteen uskoon ja niihin voivat ottaa osaa myös ne vanhemmat, jotka eivät juuri pysy pinnalla. Olisikohan jo aika tunnustaa puutteet! Lomalla voi nähdä ja kokea monia asioita. Turku, Pori, Uusikaupunki ja monet muut kunnat ovat houkutelleet hyvin väkeä. Sää on todella suosinut lomalaisia, eikä se haittaa, vaikka lämpimät säät kestäisivät edelleen. Koulun alkamiseen saakka!\nPekka Tauriainen pekka.tauriainen@kulmis.fi\n• Joku väittää, etteivät ulkomaalaiset osaa lukea saunalistaa. Paskoja ne ovat. Mennään saunaan suomalaisten maksamilla vuoroilla ja ollaan aggressiivisia meitä kohtaan. Hyi helvetti, miten tuokin Turussa asioita päättää!. • Olen samaa mieltä kuin Kuopio ja Kotka. Suomen leipäjonoissa jaettava ruoka on tarkoitettu vain niille, jotka puhuvat äidinkielenään suomea! Nyt jonoissa puhutaan oman kielemme lisäksi eniten venäjää. Onpa joukossa muutama neekerikin. Olen varma, että heillä on omat järjestönsä, jotka auttavat heitä ja muita ulkomaalaisia. Ei tarvitsisi tulla meidän ruokiamme syömään. Suomen passi kunniaan! • Turku on mahtava kaupunki. Olen ylpeänä voinut esitellä sitä sukulaisilleni, jotka hämmästelevät Turun kauneutta. Ollaan kerrankin syystä ylpeitä!\nNaisvorot vilauttivat vartijalle rintojaan Piispanristin Prismassa tapahtui torstaina varsin eriskummallinen episodi, kun hypermarketin vartija havaitsi kaksi naista myymälävarkauspuuhissa. Vartija puuttui naisten touhuihin, jolloin kaksikko alkoi silminnäkijöiden mukaan vastustella kiinniottoa ankarasti. Naiset muun muassa tö-\nnivät, solvasivat, provosoivat ja uhkailivat vartijaa. Kaiken huipuksi naiset vilauttivat vartijalle rintojaan. Kaksikko pyrki karkaamaan useaan otteeseen eri ovista. Vartijalle ei jäänyt muuta vaihtoehtoa, kuin lukita kaikki hypermarketin ovet ja odotella poliisin saapumista. Naiset\nn e t t i s a t t o 15 vu Huhkolasta saatiin pyörätie Vasaramäkeen Kulmakunta (24.7.1996) uutisoi, että Helsingintien rakentamisen seurauksena, ja niin sanottuna oheistuotteena, saatiin kevyen liikenteen väylä Huhkolan ja Vasaramäen välille. Jutun mukaan uudelle väylälle pääsi Huhkolassa Karhunkadulta ja\nPoronkadulta. Epävirallisena liittymispaikkana mainittiin Nallenkuja. Jutussa kerrottiin, että Vasaramäessä väylä yhtyy Hautausmaantien kevyen liikenteen väylään. Jutun mukaan väylä kulki Itäkaaren alta ja Helsingintien yli. Sillä\nkerrottiin olevan pituutta 1,7 kilometriä. Jutun mukaan uusi pyörätie tuli lyhentämään muun muassa Kupittaan koulua käyvien matkaa. Matti Tuominen\nrauhoittuivat huomatessaan, ettei pakeneminen onnistu. Piispanristin Prisman ovet olivat suljettuina noin viitisen minuuttia. Vilauttaneet naisvorot yrittivät varastaa tavaraa noin 600 euron arvosta. Lauri Simola\nJätepiste on edelleen ongelma Huhkolalaiset Ville Tuomola, Emma Lempinen ja Anniina Lehtinen kokeilivat uutta pyörätietä (Kk 24.7.1996).\nRautakauppa tuo lisäkaistoja Biolaaksoon\nRikkinäisiä kuntolaitteita ja pyykinkuivaustelineitä jätetynnyreiden takana, rakennusjätteitä, ovia, pesualtaita ja muutama jätesäkki sekalaista roinaa paljastui taas kuuluisan Littoisten jätepisteen ympäristössä, Otto Karhusen kadun varrella - parisen viikkoa sitten. Jätepiste on Kaarinan kaupungillekin todella suuri ongelma, ja vaikka se on erityisvalvonnassa, kerää se koko ajan silti matkailijoiden tuomia roskia ja jopa jääkaappeja. Toistaiseksi ympäristölautakunta on antanut jätepisteen vielä olla, vaikka uhkaa sen lopettamista. Jätepisteeseen voisi tuoda asiallisesti metalli- ja lasitavaraa sekä kartonkia, jotka pitää laittaa niille kuuluviin astioihin.\nLiikennejärjestelyjä rukataan sujuvuutta lisätään uudella tään oikealle Mustionkadulle. Biolaaksossa alueelle raken- kaistalla, jota pitkin käännynettavan Rautakeskon rakennustarvikemyymälän takia. Uusi myymälä nousee osoitteeseen Mustionkatu 1, joka sijaitsee Mustionkadun huoltoasemaa vastapäätä. Myymälän asiointiliikenne kulkee tulevaisuudessa Mustionkadulta. Liikenteen sujuvuutta lisätään Mustionkadulle rakennettavan vasemmalle kääntyvien kaistan myötä, jota pitkin asiakkaat pääsevät kurvaamaan Rautakeskon tontille. Samassa yhteydessä Mustionkadulle rakennetaan lisäkaista oikealle, eli Pääskyvuoren suuntaan Jaanintielle kääntyville. Mustionkadun vartta kulkemaan rakennetaan myös uusi jalkakäytävä välille Osoitteeseen Mustionkatu 1 rakennettava rakennustarvikemyyJaanintie-Biolinja. Lisäksi Jaanintien liikenteen mälä muuttaa liikennejärjestelyjä Biolaaksossa.\n27.7.2011 N:o 28 5\nAlkoholi on huono isäntä kesälläkin\nLittoistenjärvessä runsaasti sinilevää Littoistenjärven sinilevätilanne on uimareiden kannalta valitettavan huono. Maanantaina Littoistenjärven sinileväpitoisuudeksi mitattiin 11,8 milligrammaa per litra. Kyseinen pitoisuus aiheuttaa korkean riskin saada vedestä oireita. Näin runsaasti sinilevää sisältävä vesi ei sovellu juomavedeksi, eikä sitä suositella lasten tai muiden sinilevälle herkkien uimavedeksi. Jos sinilevän joukkoon kuitenkin päättää pulahtaa, on uimisen jälkeen syytä peseytyä.\nKesäisin lomakauden aikana monen alkoholinkäyttö lisääntyy. Joissain tapauksissa käyttöä ei pystytä välttämättä kontrolloimaan, ja syntyy ongelmia. Ongelmien syntyä voi kuitenkin ennaltaehkäistä monin keinoin. Turun yliopistollisen keskussairaalan psykiatrian poliklinikan päihdesairaanhoitaja Kai Silfver kertoo, että omaa juomista kannattaa ruveta miettimään siinä vaiheessa, kun alkoholia kuluu runsaasti ja kulutus on jokapäiväistä. Hälytyskellojen pitäisi soida myös silloin, jos ihminen ei pysty olemaan ilman päivittäistä alkoholiannostaan.\nSade keskeytti turnauksen\nPäiväkirja auttaa Silfver muistuttaa, että alkoholin käytön riskirajat ovat naisilla 16 annosta viikossa ja miehillä 24 annosta viikossa. Päivässä naiset saavat siis juoda enintään kaksi annosta ja miehet neljä, jos kulutus on päivittäistä. Kertakäytön riskirajoiksi katsotaan miehillä yli 7 annosta ja naisilla 5 annosta. Silfverilla on vinkki alkoholinkäyttöään pohtiville. Hänen mukaansa alkoholiannokset kannattaa laskea ja merkitä jonkinlaiseen päiväkirjaan, koska käytössä voi tulla yllätyksiä. Hän sanoo, että alkoholinkäyttöä mietittäessä ei saa vain ajatella, vaan pitää myös tehdä. - Päiväkirjaa pitäessä kannatta asettaa konkreettisia tavoitteita, Silfver neuvoo.\nTurun yliopistollisen keskussairaalan psykiatrian polikliniikan päihdesairaanhoitajat Kai Silfver ja Ulla Lahtero kannustavat merkitsemään alkoholiannokset ylös. Näin omaa alkoholinkäyttöä on helppo seurata.\nveellä, sillä TYKS:in rooli päihdehuollossa on alkoholista aiheutuneiden sairauksien hoito, eikä niinkään ongelman akuutti hoito. Hänen mukaansa sairaalassa huomataan ongelmien lisääntyminen esimerkiksi maksasairauksien määrän kasvuna. Päihdesairaanhoitaja kertoo, että omaa alkoholin kulutusta kannattaa koko ajan seurata. Aivan joka päivä ei myöskään loMyös muuta juomaa malla kannata alkoholia juoda. - Lisäksi ensimmäistä annosKesän alkoholinkäytön seuraukset huomataan syksyisin TYKS: ta kannattaa siirtää mahdolliissä Silfverin mukaan hieman vii- simman myöhäiseksi, ja alkoho-\nlin lisäksi voisi opetella juomaan maisia auttaviin AA-ryhmiin päämuutakin, hän kertoo. syn ainoana kriteerinä on se, että ihminen itse mieltää, että hänelSopiva apu ongelmiin lä on ongelmia. Lahteron alkohoSifverin mukaan sairaalassa ei liongelmaisen on tärkeää löytää huomata alueellisia eroja alkoho- itselle sopiva keino ongelmakäyliongelmien esiintymisessä. Myös tön lopettamiseen. kaikki sosiaaliluokat ovat hänen - Toisille AA-ryhmä sopii hymukaansa edustettuna sairaalan vin, mutta toisille taas ei, hän addiktiopoliklinikalla. sanoo. - Meillä käy potilaina ihmisiä Molemmat sairaanhoitajat koaina toimitusjohtajista kadunmie- rostavat, että ihmisen pitää uskoa hiin, Silfver toteaa. pystyvänsä muuttamaan omia TYKS:in psykiatrian poliklini- juomatottumuksiaan. Heidän kan päihdesairaanhoitaja Ulla mukaansa muutos ei koskaan Lahteron mukaan alkoholiongel- ole liian myöhäistä. Silfverilla on\nmyös terveisiä kuntapäättäjille. Tulevaisuudessa pitäisi hänen mukaansa panostaa erityisesti lasten asemaan päihdeperheissä. Tämän vuoksi päihdeäitien ja -lasten hoitopaikkoja ei saisi lakkauttaa. Lisätietoja alkoholinkäytöstä ja sen vaaroista saat osoitteesta: www.paihdelinkki.fi. Matti Tuominen Hyysätäänkö alkoholisteja liikaa? Vastaa: www.kulmis.fi\nKerhohuoneen kirjasto on kohtaamispaikka Asunto-osakeyhtiö Kousantornien kerrostalot kohoavat Kousankadun parkkihallin kupeessa. Osoitteissa Kousankatu 4 A ja 4 B seisovan taloyhtiön kerhohuoneesta löytyy melkoinen harvinaisuus: asukkaiden ylläpitämä pieni kirjasto, josta jokainen yhtiön asukas on tervetullut lainaamaan luettavaa. Tämän kirjaston käyttäjiltä ei kysytä kirjastokorttia, vaan teosten lainaaminen perustuu ainoastaan lämpimään luottamukseen.\nNauru heläjää, kun Leena Jokinen (vas.), Marja Meriruoho ja Irmeli Forsblom vaihtavat kuulumisia kerhohuoneen kirjastotiloissa. Kyseessä on as. oy Kousantornien kerhotila, jonne levittäytyvä kirjasto on yhtiön asukkaiden käytössä.\nTeoksia laidasta laitaan Vastikään remontoidun, torstaisin kirjastokäytössä olevan kerhotilan takaseinä on vuorattu lainakirjoilla. Hyllyillä nojailevat toisiinsa monenlaiset opukset, joiden tekijäkaarti vaihtelee aina Don Brownista Leo Tolstoihin. Viime viikon torstaina kirjastossa vallitsee heinäkuisen rauhallinen tunnelma. Leena Jokinen, Marja Meriruoho ja Irmeli\nForsblom istuvat pyöreän pöydän ääressä rupattelemassa. - Kesällä täällä on vähän hiljaisempaa, Jokinen arvioi kävijämääriä.\nvallisesti kymmenkunta henkilöä viikossa. Kävijämäärä on helppo tarkistaa pienestä ruutuvihosta, johon kirjastonkäyttäjät raapustavat puumerkkinsä käynnin merkiksi. Viikoittainen henkireikä Vihkoa selatessa huomaa, että Torstaisin kello 13-15 välillä auki kolmisen vuotta pyörinyt toiminolevassa kirjastossa pistäytyy ta- ta on onnistunut houkuttelemaan\nkäyttäjikseen tiiviin vakioporukan. Pöydän ääressä kahvitteleva ja Jokisen leipomaa mustikkapiirakkaa nautiskeleva naiskolmikko arvioikin, että kirjastotoiminnalla on ennen muuta tärkeä sosiaalinen ulottuvuus. Taloyhtiössä asuu paljon iäkästä ja osin\nyksinäistäkin väkeä, joille muiden kirjastonkäyttäjien tapaaminen toimii viikoittaisena henkireikänä. Jokinen, Meriruoho ja Forsblom eivät tiedä, että vastaavanlaista kirjastotoimintaa harjoitettaisiin muissa taloyhtiöissä. Lauri Simola\nHarrasteurheilijoille suunnattu Turun BeachFutis –turnaus jouduttiin keskeyttämään Ispoisten uimarannalla lauantaina. Turnauspäivän aamu oli sateinen, mutta ennen puolta päivää sää parani ja suurin osa turnauksesta saatiin pelattua aurinkoisessa kelissä. Iltapäivällä myrskyämään alkaneet tuulet tekivät turnauksen jatkamisen mahdottomaksi. Tuulet yltyivät niin koviksi, että metalliaidat ja peliareenoina käytettävät ilmatäytteiset kaukalot siirtyivät niiden voimasta. Tapahtuman toinen pääjärjestäjä ja turvallisuuspäällikkö Jani Nieminen painottaa, että turnaus keskeytettiin pelaajien parasta ajatellen. BeachFutis 2011 –turnauksen loppuun pelaaminen on vielä avoinna. On mahdollista, että turnausta ei viedä loppuun, ja vuodesta 2004 järjestetty turnaus jää ensimmäistä kertaa ilman voittajaa.\nKotiseututyön ansiomitali on myönnetty viidelletoista merkittävästi kotiseututyöhön vaikuttaneelle suomalaiselle. Mitali on Suomen Kotiseutuliiton korkein tunnustuksen osoitus. Se voidaan myöntää henkilölle, jolla on maakunnallisia tai valtakunnallisia ansioita kotiseututyössä tai erittäin merkittäviä ansioita paikallisessa kotiseututyössä. Yksi mitaleista luovutettiin Kaarinassa asuvalle projektipäällikkö Hannu Rastaalle. Rastas on Piikkiö-Seuran sekä Hepojoki-Seuran perustajajäsen ja pitkäaikainen puheenjohtaja. Ansiomitalia perusteltiin myös Rastaan ansiokkaalla toiminnalla Pitäjälehti Johannekselaisen hallintotehtävissä ja päätoimittajana. Mitalit luovutettiin Valtakunnallisten kotiseutupäivien pääjuhlassa Turussa 30. heinäkuuta.\n6 - N:o 28 27.7.2011\nKuka hän on? Pitäisikö minun tuntea? Kesän päätteeksi hauska kesäkisa!\nTässä on muutamia tuttuja turkulaisia ja ympäristössä asuvia yrittäjiä ja vaikuttajia, joiden nimiä nyt kysymme. Katso tarkkaan, että nimet menevät oikeaan ”looraan”. Laita kuvassa oleva numero loikeaan kohtaan ja palauta vastauksesi yhteystietoinesi meille, 5.8. mennessä, kiitos.\nArvomme palkinnoksi 50 euron lahjakortin. Kerro samalla, missä yrityksessä haluat lahjakortin käyttää.\nLeikkaa irti Lähettäjä\nOsoite Puhelin Jos voitan, missä käytän lahjakortin Akseli Kiinteistöpalvelut Mauri Kivilaakso (02) 275 2100\nParhain Päin Heli Haukjärvi (02) 233 9191\nFilmtown Kari Kultala (02) 244 4412\nPikahuolto Itäkeskus Pentti Kankkio 0400 790 776\nInvataksi Lindroos Janne Lindroos 0400 222 222\nPääskyvuoren Hammaslääkärikeskus Anita Ojanotko (02) 244 9162\nK-Citymarket, Ravattula Timo Ilmolahti 020 720 4000\nRavintola Basso Sauli Virta 0400 968 731\nK-supermarket Hannunniittu Taina Jansen (02) 275 1300\nTurun Yrityslaskenta Vesa Leino (02) 242 2792\nK-Supermarket Annika Kai Jokinen 0207 498 280\nVarissuon Apteekki Pekka Torniainen (02) 244 4245\nLinkki-Kirppis Eeva-Sinikka Enges (02) 244 3820\nVarissuon Oikeusasema Ari Lehti 041 585 2561\nLounaskahvila Reivi Kirsi Puraja 0400 704 896\nKotiseutupäivät käynnistyvät torstaina Valtakunnalliset kotiseutupäivät käynnistyvä huomenna torstaina Turussa. Päivät ovat kotiseutuaktiivien tärkein vuosittainen tapaaminen, jossa tänä vuonna Turku ja Turun seutu esittelevät parhaat puolensa. Turkuun saapuu nelisen-\nsataa vierasta eri puolelta Suomea, ja lisäksi yleisötapahtumiin odotetaan tuhansia osallistujia. Kotiseutupäivät näkyvät loppuviikosta Turun katukuvassa. Yleisö voi osallistua esimerkiksi perjantaina klo 12 kotiseutupäivien avajaisiin Vanhalla\nme altaalla. Etsimme kävelystä kiinnostuneita ryhmien vetäjiksi, koulutus tarvittaessa syksyllä. Vertaistukiryhmät jääneet kesätauolle, puhelintuki toimii koko kesän klo 8-21 numerossa 050-5939003. Nivelneuvola ja toimisto avoinna taas 1.8. Opastus Turun VPK talolla 20.9. klo 17, mahtuu 30, ilmoittaudu. VPK nyt esteetön! Jäsenkortillamme paljon kesäetuja! Allasryhmissämme tilaa syyskaudella! Onko osoitteesi muuttunut, kerro se meille,kiitos! Yhteydenotot heinäkuun ajan vain numerossa 050 593 9003 tai tekstiviestillä sekä toimistotsny@suomi24.fi http://www.goldenage.fi/tsny.\nRikosuhripäivystys: Käytännön neuvoja ja tukihenkilöitä rikoksen kohteeksi joutuneille, heidän läheisilleen ja rikoksen uhrin asiassa todistaville. Länsi-Suomen aluetoimisto, Yliopistonkatu 24 B 28, puh. 02-2355055. • Varissuon Työttömät VT ry: Majanummen toimitalo, Hintsankuja 4. Toimitalo kesätauolla 4.7. - 31.7. Toiminta jatkuu ma 1.8. klo 8.00. Työtön/työssäoleva/eläkeläinen, tervetuloa mukaan! Hyvää kesää! • Turun Seudun Nivelyhdistys ry: 30.7. klo 10-14 Sauvon elopäivä Sauvon torilla, jaamme esitteitä ja arvaa tekonivelen paino! Jazz-treffit Vaakahuoneella 3.8. klo 18.30. Kiinnostaako vapaaehtoistyö? Tule joukkoomme niillä taidoilla jotka koet vahvuudeksesi! Allastreffit Ruissalon kylpylässä keskiviikkoisin klo 18. Tapaam-\n• Pääskyvuoriseura ry: M Jättipalsamitalkoot jatkuvat Karhunojalla ti 2.8. klo 17-19.30, kokoontuminen Tilhenkentällä Pääskyvuoressa. Kaupungin viherliikelaitos tarjoaa kahvia ja pullaa. Sovitaan koulun kallioiden siivouspäivä.\nSuurtorilla sekä kaksipäiväiseen Vähätori-tapahtumaan. Vähätorilla on ohjelmaa aamusta iltaan sekä perjantaina että lauantaina. Kulttuuripääkaupungissa järjestettävien 63. kotiseutupäivien teemana on ”Eurooppalainen kulttuuri Suomessa”.\nSe on aiheena Turun yliopiston järjestämässä avoimessa ja maksuttomassa seminaarissa torstaina Katedralskolanilla Vanhalla Suurtorilla. Lisäksi eurooppalaisia jälkiä esitellään lauantain teemoitetuilla kotiseuturetkillä.\nPiia Sandelin voitti lahjakortin Kulmakunnan Extra-kilpailussa palkintona olleen sadan euron arvoisen lahjakortin voittajaksi arvottiin Piia Sandelin, joka asuu Kuhilaskadulla, Kaarinassa. Kilpailuun osallistuneet saivat itse valita yrityksen, jossa\nPyhän Katariinan kirkko: su 31.7. klo 10 konfirmaatiomessu; Markkula, Merja Heinonen (av), Vesti (av), Kerokoski Varissuon kirkko: su 31.7. klo 12 messu; Forsström-Roivanen, Laaksonen, Kerokoski - ti klo 18 kesäraamattupiiri (1. Kor. 11); Hirvonen Nummen srk.koti: ke 3.8. klo 13 kesäkahvila; Laaksonen Diakoniatyö: Ajanvaraus kesäkaudella ti klo 10-11 puh. 02-2617172, vastaanotto Varissuon kirkolla, Kousankatu 6. KUULUTUKSET Kastetut Oliver Markus Matias Vuorela Avioliittoon kuulutetut Niklas Mikael Lust (Sauvo-Karuna evl) ja Stiina Liisa Tuomaala, Heikki Juhani Palokangas ja Tiina Helena Salmi, Pasi Kalevi Ranta ja Mirva Anne-Maria Pajunen Kuolleet Kalervo Matias Pohjoiskangas 74 v, Yrjö Gunnar Lahermaa 71 v\nhaluaisivat lahjakortin käyttää. Sandelin valitsi lahjakortin kohteeksi Saksan Tilan. Sieltä hän saa 100 euron lahjakortin. Kulmakunta onnittelee voittajaa!\nKESÄISIÄ MENOVINKKEJÄ Kone auttaa Elopäivät kutsuu Sauvoon Sauvon Elopäivät houkuttee perheitä nauttimaan idyllisen kunnan tunnelmasta tulevana lauantaina. Elopäivän järjestelyistä vastaava Sauvon kirjastonjohtaja Päivi Inkinen muistuttaa turkulaisia, että Sauvon idylliin ei autoile kulttuuripääkaupungista kuin puolisen tuntia. Täysin maksuton tapahtuma tarjoilee monenlaista ohjelmaa kahdessa tapahtumapaikassa: Sauvon torilla ja museolla. Torilla voi tutustua monien eri toimijoiden, kuten yhdistysten ja seurojen toimintaan. Paikalle saapuu myös lukuisten eri puolueiden edustajia kuuntelemaan kentän tuntoja ja kahvittamaan kansaa. Sauvon kotiseutumuseo taasen tarjoaa muun muassa lelujen tekoon liittyviä näytöksiä.\n27.7.2011 N:o 28 7\nulkoilureitin valinnassa Kulttuurikuntoilun keskuspuisto-hankkeen 11 kulttuuria ja liikuntaa yhdistävää reittiä Aurajoen ympäristössä innostavat liikkeelle. Reittivalikoimasta löytyy vaihtoehtoja joka makuun ja reitin valinta helpottuu verkkosivuilta löytyvän Kulttuurikuntoilukoneen avulla. Voit myös yllättää itsesi ja kokeilla päinvastaisia tuloksia ”Kokeile uutta” -napista tai antaa palautetta käyttämistäsi reiteistä. Hankkeen verkkosivuilla olevaan koneeseen säädetään toive reitin kulttuuri- tai kuntoilupainotteisuudesta, reittityyppi sekä muutamia itseä kiinnostavia aihealueita kuten\nkuvataide, luonnonläheisyys tai historia. Kone analysoi toiveet ja listaa hakuehtoja vastaavat tulokset eli suosittelee muutamaa juuri sinulle suunnattua, hakuehtojesi mukaista reittiä. Lapsiperheiden suosiossa on ollut muun muassa Piiloleikkireitti, turistit ovat päässeet turkulaisuuden ytimeen Turku on –reitillä, ja eksymistä on voinut harjoitella Lost in Turku -reitillä. Historiasta kiinnostuneet ovat innostuneet Turku palaa kartalle -reitistä ja Auervaaran jalanjäljissä on tallusteltu Romanttinen Turku -reitillä. Verkkosivuilta voi tulostaa karttoja maksutta ja ilman\nkirjautumista. Useista reiteistä löytyy kieliversioita ja ääniopasteita tai paikkoihin liittyviä tarinoita. Mikäli mahdollisuutta tietokoneen käyttöön tai tulostamiseen ei ole, niin Turun pääkirjastosta voi lainata kirjastokorttia vastaan mp3soittimen, johon ääniopastukset on tallennettu valmiiksi. Paperisia karttoja on saatavana rajoitettu määrä myös Turun pääkirjastosta, Turun liikuntapalvelukeskuksesta ja Turku Touringista. Kartat löytyvät osoitteesta www.kulttuurikuntoilunkeskuspuisto.fi.\nLue lehti myös netissä! www.kulmis.fi TURKU-PESIS PISTEJAHDISSA! Lähde katsomaan Kupittaalle laadukasta naisurheilua ja viihtymään huipputunnelmassa! Kotijoukkueen viimeiset hutunkeitot runkosarjassa: su 31.7. Turku-Seinääjoki klo 16.00 ke 3.8. Turku-Rauma klo 18.00 Otteluisäntänä:\nKotikenttä: Lemminkäisenkatu 11.\n8 - N:o 28 27.7.2011\nMyrskytuhot voivat käydä kalliiksi! Meillä osataan ammattitaidolla pihapuiden kaato sekä jo tuulen kaatamat puut joiden korjaus on vaarallista. Meiltä löytyy ammattilaiset metsäalan töihin. Hoidamme työn turvallisesti ja oikein varustein.\nSOITA 044-3558283 ja tulemme antamaan ILMAISEN arvion


Paremmat tilastot tuovat toimeentulotuen ongelmakohdat näkyviin - Tutkimusblogi\nCreated with Sketch. 14.3.2018\nJaa artikkeli Paremmat tilastot tuovat toimeentulotuen ongelmakohdat näkyviin sosiaalisessa mediassa\nOn kulunut jo yli vuosi siitä, kun perustoimeentulotuki siirtyi kunnista Kelaan. Silti niin sanottu Kela-siirto on yhä erittäin kiinnostava aihe, ja se herättää säännöllisesti julkista keskustelua. Kelan valtuutetut järjestivät 6.3. seminaarin, jonka aiheena oli toimeentulotuki ja etenkin siihen tukijärjestelmänä kohdistuvat muutospaineet.\nTällaisen seminaarin järjestäminen on mahdollista erityisesti siitä syystä, että perustoimeentulotuen Kela-siirron jälkeen tietoa toimeentulotuen saajista ja menoista saadaan paljon tarkemmalla tasolla kuin vanhan järjestelmän puitteissa, kun koko toimeentulotukea hallinnoitiin kunnissa.\nVuoden 2017 osalta on olemassa jo kattavasti rekisteritietoa. Sen pohjalta voidaan tarkastella esimerkiksi saajien määrän kehitystä, mutta myös hyvinkin yksityiskohtaisia toimeentulotuen hakemiseen ja maksamiseen liittyviä asioita. Seminaarissa Kelan tutkija Tuija Korpela esitteli aluksi tilastotietoa perustoimeentulotuen saajista. Esityksessä hän kävi kattavasti ja informatiivisesti läpi keskeiset tunnusluvut liittyen perustoimeentulotuen saajiin, heidän taustoihinsa sekä heille maksettujen tukien suuruuteen eri menolajeissa.\nValtakunnallisesti yhtenäinen rekisteritieto mahdollistaa sekä laadukkaan tiedon tuottamisen järjestelmän kehittämistä varten että tieteellisesti korkeatasoisen kansallisen ja kansainvälisen tutkimuksen tekemisen.\nAiempaa kattavammat tiedot myös asiakkaan terveydestä\nSeminaarissa keskityttiin perustoimeentulotuen ja yksilön hyvinvoinnin kannalta kahteen keskeiseen kysymykseen: terveydenhuollon ja asumisen kustannusten korvaamiseen.\nKelan asiantuntijalääkäri Hanna Elonheimo kertoi terveydenhuoltomenojen korvaamisesta perustoimeentulotuesta. Olennaista on, että kun kyseessä on viimesijainen toimeentuloturva, palvelun tai lääkkeen tarvetta ei määritellä yksin sairausvakuutuksen periaatteiden mukaisesti. Niiden lisäksi tulee huomioida tuen tarpeessa olevan henkilön tilanne ja käyttää lain hengen mukaisesti harkintaa menojen korvaamisessa.\n”Tilastoinnin parantuminen on\nmahdollistanut järjestelmän kehittämisen\nmyös lääketieteellisestä näkökulmasta.”\nPerustoimeentulotuen tilastoinnin parantuminen Kela-siirron myötä on mahdollistanut järjestelmän kehittämisen myös lääketieteellisestä näkökulmasta. Kelassa voi olla tietoa perustoimeentulotuen saajan terveydestä jo useiden vuosien ajalta, ja siten tiedot ovat usein kattavampia kuin yksittäisellä hoitavalla lääkärillä.\nEntä jos Kela ja lääkäri ovat eri mieltä lääkkeistä?\nSeminaarissa tämä näkökulma herätti kysymyksen siitä, miten voi olla mahdollista, että hoitava lääkäri ei riittävässä määrin tunne asiakkaan taustoja hoitoa antaessaan ja lääkkeitä määrätessään.\nErityisen ongelmalliseksi asia muodostuu, jos lääkäri määrää erityisluvallisia ja usein erittäin kalliita lääkkeitä, joiden tarpeellisuutta asiakkaan hoidossa ei ole riittävässä määrin osoitettu. Tällaisiin tilanteisiin on pakko puuttua, ja se voi aiheuttaa toimeentulotuen varassa elävälle henkilölle ikäviä tilanteita ja ylimääräistä stressiä jo muutoinkin vaikeissa olosuhteissa.\nVantaan kaupungin palvelupäällikkö Assi Sihvonen kertoi omassa puheenvuorossaan, että kunnissa oli aiemmin pakko luottaa siihen, että hoitavan lääkärin määräävät lääkkeet ovat aina tarpeellisia ja ne voidaan korvata toimeentulotuesta. Kela-siirron jälkeen ongelma muodostui siitä, kumpaan tahoon tulisi luottaa enemmän: asiakkaan omaan hoitavaan lääkäriin vai Kelan lausuntoon lääkkeen tarpeellisuudesta.\nSosiaalityöntekijän näkökulmasta tilanne ei välttämättä ole helppo etenkään silloin, kun hän kohtaa asiakkaan kasvotusten ja tälle pitäisi pystyä perustelemaan Kelan hylkäävä päätös pitkäaikaisen lääkkeen korvaamisesta toimeentulotuesta.\n”Terveydenhuoltojärjestelmän vastuulla on kehittää\nomaa toimintaansa niin, että heikoimmassa asemassa\nolevien tilanne ei entisestään heikkene.”\nYlilääkäri Kaisa Riala Valvirasta ja lääketurvallisuusyksikön päällikkö Liisa Näveri vahvistivat aiemmissa esityksissä esiin nousseen ongelman. Se koskee ennen kaikkea terveydenhuollon ammattihenkilöstön osaamista, mutta näkyy yhteiskunnan heikompiosaisten hyvinvoinnin takaamisen ja edistämisen haasteena. Toimeentulotuen tarpeessa oleva henkilö ei pysty määräämään itse itselleen lääkkeitä, vaan sen tekee aina hoitava lääkäri.\nTällöin terveydenhuoltojärjestelmän vastuulla on kehittää omaa toimintaansa niin, että sen puutteiden johdosta heikoimmassa asemassa olevien tilanne ei entisestään heikkene.\nToisaalta seminaarissa tuotiin esiin se, että lähtökohtaisesti meidän pitäisi pystyä luottamaan hoitavaan tahoon ja siihen, että hoitavan lääkärin määräykset ovat oikeita.\nSeminaarissa painotettiin myös sitä, että toimeentulotuesta ei saa muodostua kiistakapulaa hoitavien lääkärien ja Kelan asiantuntijalääkärien välille. Loppujen lopuksi kärsijöinä ovat silloin henkilöt, jotka jo valmiiksi ovat erittäin vaikeissa elämäntilanteissa.\nTerveydenhuollon henkilöstön osaamista parannettava\nApteekkari Kirsi Pietilä Helsingin Kontulasta toi puheenvuorossaan esiin sen, että toimeentulotuen saajat eivät poikkea muusta väestöstä lääkkeiden väärinkäytössä. Vaikka heille maksetaan kalliitakin lääkkeitä yhteiskunnan puolesta, se ei siis heikennä heidän moraaliaan, toisin kuin ehkä joskus halutaan kuvitella.\nMyös lääkintöneuvos Taina Mäntyranta sosiaali- ja terveysministeriöstä painotti sitä, että kun puhutaan toimeentulotuen saajista, puhutaan yhteiskunnan haavoittuvimmassa asemassa olevista. Toimeentulotuesta korvataan toki lääkkeitä, mutta kun katsotaan sosiaali- ja terveysmenoja kokonaisuudessaan, puhutaan erittäin marginaalisesta ilmiöstä.\n”Kun puhutaan toimeentulotuen saajista,\npuhutaan yhteiskunnan haavoittuvimmassa\nMäntyranta totesi esityksessään, että seminaarissa esiin tuodut ongelmat eivät ole uusia, mutta että parantuneen tilastoinnin myötä ne saadaan eri tavalla näkyväksi. Myös kehitystyötä on nyt helpompi tehdä, kun sen voi aiempaa laajemmin perustaa ajantasaiseen tietoon.\nJotta uudesta toimeentulotukijärjestelmästä saadaan nykyistä vaikuttavampi, tarvitaan lainsäädännön kehittämistä. Seminaarin esitysten valossa voidaan kuitenkin väittää, kuten Mäntyrantakin totesi, että ennen kaikkea tarvitaan informaatio-ohjauksen vahvistamista. Terveydenhuollon ammattihenkilöstön osaamisen parantaminen on edellytys sille, että yhteiskunnan heikompiosaistenkin hyvinvointia voidaan parantaa sen sijaan, että sosiaaliset ongelmat lisääntyvät.\nLähes puolet perustoimeentulotuen menoista asumiseen\nTerveydenhuollon kysymyksistä siirryttiin asumisen tukemiseen perustoimeentulotuesta. Suunnittelija Venla Saarinen Kelasta kertoi esityksessään asumisen kustannusten korvaamisesta ja siihen liittyvästä problematiikasta. Nykyisellään lähes puolet perustoimeentulotuen menoista kohdentuu asumiseen.\nTältäkin osin toimeentulotuki toimii monella asiakkaalla vain muun toimeentuloturvan täydentäjänä ilman, että heillä olisi tarvetta sosiaalityön palveluille. Toisaalta asumiseenkin liittyy sellaista huono-osaisuutta, jota on vaikea tavoittaa keskitetyn järjestelmän puitteissa.\nLäpimenoaikojen sijaan panostettava päätösten laatuun\nErityisasiantuntija Ellen Vogt Kuntaliitosta ja hankejohtaja Jutta Paavola Prosos-hankkeesta kertoivat seminaarin viimeisissä esityksissä Kelan ja kuntien yhteistyöstä uudessa toimeentulotukijärjestelmässä.\nMolemmat painottivat tarvetta pohtia nyt Kela-siirron jälkeen kunnallisen sosiaalityön sisältöjä. Lisäksi he korostivat, että ohjausta Kelasta kuntien sosiaalityöhön pitää edelleen kehittää.\n”Ohjausta Kelasta kuntien\nsosiaalityöhön pitää edelleen\nEsiin nousi myös ongelmia, joita perustoimeentulotuen maksatukseen yhä liittyy.\nVogt totesi, että sen sijaan, että tuijotetaan läpimenoaikoja, pitäisi panostaa enemmän päätösten laatuun. Hänen mukaansa on parempi käyttää kahdeksan päivää laadukkaan päätöksen tekemiseen kuin seitsemän päätökseen, jota joudutaan korjaamaan jälkikäteen.\nTutkijan pitää nähdä lukujen taakse\nKaiken kaikkiaan toimeentulotuen seminaari oli erittäin onnistunut, ja käytetyt puheenvuorot olivat mielenkiintoisia ja informatiivisia. Esiin nousi myös muutamia kysymyksiä, joihin pitää pystyä vastaamaan tutkimuksen keinoin.\nYksi keskeinen kysymys on se, millaisia väliinputoamisia liittyy uuteen toimeentulotukijärjestelmään. Tällaisiahan ei saisi olla, kun puhutaan viimesijaisesta toimeentuloturvan muodosta.\nTiedetään, että niitä kuitenkin on. Jotta järjestelmää pystytään kehittämään, tarvitaan tietoa siitä, millaisia ongelmia liittyy toimeentulotuen hakemiseen, päätöksentekoon, asiakkaiden informoimiseen tai siihen, miten nykyinen järjestelmä pystyy edistämään asiakkaan itsenäistä selviytymistä toimeentulotukilain hengessä.\nSeminaari vahvisti myös osaltaan ajatusta siitä, että viimesijaisen toimeentuloturvan tutkiminen vaatii tiivistä yhteistyötä etenkin Kelan ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen välillä. Toimeentulotuki on yhä edelleen sosiaalihuollon tukimuoto ja osa sosiaalityötä, ja siksi uuden järjestelmän kehittäminen ei voi perustua yksin Kelan rekisteritietoon.\nParantunut tilastointi helpottaa tutkimuksen tekemistä ja tiedon tuottamista, mutta tilastojen tuottamat luvut pitää pystyä laittamaan oikeaan yhteiskunnalliseen kontekstiin ja nähdä niin sanotusti lukujen taakse.


Sosialismia, joka ei ole suomalaisvastaista | Kansallinen Vastarinta Sosialismia, joka ei ole suomalaisvastaista – Kansallinen Vastarinta\nKoti Artikkelit Sosialismia, joka ei ole suomalaisvastaista\nSuomalaisuus kärsii kahden meille kielteisen aatteen puristuksessa: markkinatalouskapitalismin ja liberaalin monikulttuurisuusajattelun, jonka juuret kasvavat marxilaisen sosialismin aatteellisesta maaperästä.\nVasemmiston käsitys sosialismista\nViime vuosikymmenet maamme talous-, ulko- ja sosiaalipolitiikkaa on runnottu entistä ahtaampaan oikeistolaiseen muottiin. Vasemmisto ei kuitenkaan ole ryhtynyt vastavoimaksi epäoikeudenmukaiselle kehitykselle, vaan se on vauhdittanut sitä julkealla ja katteettoman suvaitsevaisella maahanmuuttopolitiikallaan.\nKokoomuksen johdolla valtio on kavaltanut rahat suomalaisten työntekijöiden tileiltä edistämällä jääkylmää leikkauspolitiikkaa ja tukemalla henkitoreissaan laahaavaa maailmantaloutta. Punaiset liberaalit ovat puolestaan riistäneet suomalaisilta omanarvontunnon ja turvallisen elinympäristön häikäilemättömällä monikulttuurisuuskampanjoinnillaan. Vasemmiston sosialismi on suomalaisvastaista; punaiset väittävät täysin vakavissaan, että Suomi kuuluu suomalaisten sijaan kaikille maailman kansoille, sillä olemmehan kaikki yhdenvertaisia ihmislajin edustajia. Marxilaisesta kansainvälisyysajattelusta on seurannut, että samalla, kun syntyperäisten suomalaisten sosiaalinen ja taloudellinen toimeentulo on rampautunut, Suomesta on tullut kansainvälinen sosiaalitoimisto värillisille ympäri maailman.\nEi ole ihme, ettei Suomen tai muiden länsimaiden talous ole kestänyt vasemmiston maailmaa syleilevää sosiaalipolitiikkaa – kasvaahan kehitysmaiden kansojen väestömäärä alati kiihtyvällä tahdilla. Yhtälöä ei todellakaan helpota se, että kansat, jotka synnyttävät eniten jälkeläisiä, ovat täysin kyvyttömiä huolehtimaan itsenäisesti alkeellisimmastakaan terveydenhuollosta, infrastruktuurista ja järjestyksen ylläpidosta. Kehitysapumaksunsa tunnollisesti maksava Suomi sahaakin omaa oksaansa ensin ruokkimalla kansoja, jotka eivät kykene hankkimaan itse ravintoaan, ja sen jälkeen elättämällä myös heidän jälkeläisensä. Tämä on vasemmiston kieroon kasvanut käsitys ihmisyydestä ja sosialismista.\nPerinteisesti punaisensa kaupunkina tunnettu Tampere tarjoaa muutamia malliesimerkkejä siitä, mitä vasemmiston monikulttuurinen sosialismi on saanut Suomessa aikaiseksi.\nTampere on saanut kyseenalaisen kunnian yhtenä romanikerjäläisten suosikkikaupungeista. Yksikään tavallinen suomalainen ei halua kotikaupunkinsa katujen täyttyvän ryysyihin sonnustautuneista ja röyhkeästi rahaa vaativista romaneista. He eivät kuulu suomalaiseen katukuvaan, sillä Suomi ei ole heidän toimeentulostaan vastuussa. Suomalainen kulttuuri on perinteisesti ollut säntillistä ja siistiä, joten romanikerjäläisten pelkkä olemus loukkaa meistä useimpia. Romanien maahantulon estäminen olisi äärimmäisen yksinkertainen asia, mikäli päättäväistä poliittista tahtoa sille olisi.\nTänä kesänä lehdet uutisoivat tiuhaan, kuinka romanikerjäläisten otteet ovat koventuneet. Suomalaiset ovat osoittaneet heille ymmärrystä ja oman heikkoutensa, joten romanien itsevarmuus on noussut rakettimaisesti. Enää ei hyväksytä kieltäviä vastauksia. Romanimiehet ovat alkaneet väkivalloin vaatia tamperelaisilta vanhuksilta omanlaisiaan tullimaksuja katujen ylittämisestä, eikä ikääntyneitä suomalaisia päästetä jatkamaan matkaa ennen kuin raha on vaihtanut omistajaansa. Häpeällistä. Tietysti asiaan kuuluvat myös vanhusten pankkitunnusten urkkiminen, ruma kielenkäyttö ja jopa ovelta ovelle kiertävät aggressiiviset kerjäyspartiot. Kun joku on julkisuudessa erehtynyt kritisoimaan ilmiötä, on hän saanut niskaansa vapaata liikkuvuutta fanaattisesti palvovien raivokkaiden vasemmistolaisten lahkon. On kuvaavaa, että jopa lehtiartikkelia, joka kertoi romanista, joka kerjäsi mieluummin kuin teki töitä elantonsa eteen, kutsuttiin punaisten keskuudessa ”rasistiseksi” propagandaksi. Liberaali vasemmisto on onnistunut kaappaamaan keskustelun romanikysymyksestä lähes täysin, eikä moni uskalla rasistiksi leimautumisen pelossa kyseenalaistaa heidän kantaansa.\nMonikulttuurisuus – suomalaisuuden kuolema\nSuomalaisuuden kannalta yhteiskunnasta eristäytyneet romanirikolliset ovat lopulta kuitenkin toissijainen uhka. Massamaahanmuutto, kiintiöpakolaiset ja etenkin värilliset maahantulijat suomalaiseen yhteiskuntaan juurruttava integraatiopolitiikka ovat paljon vaarallisempia ilmiöitä. Tämän ääneen sanominen on edelleen Suomessa poliittisista tabuista ehdottomasti suurin. Tabun koskemattomuutta varjelee kaikista äänekkäimmin suomalainen vasemmisto.\nMaahanmuutto Suomeen on kiihtynyt vuosi vuodelta. Viime vuonna rikottiin ennätys, kun Suomeen saapui kaikkiaan lähes 30 000 henkeä. Muun muassa somalit, irakilaiset, turkkilaiset ja thaimaalaiset ovat erityisen hyvin edustettuina tilastoissa. Hallitsematon maahanmuutto onkin heijastunut suoraan synkkiin tilastoihin raiskauksista aina syrjäytymiseen ja huumekauppaan. Maahanmuuttopolitiikkamme on sosialismin irvokkain mahdollinen vastakohta. Se on pirstonut suomalaisen kansan ja tehnyt meistä juurettomia. Lopulta se tekee meistä vähemmistön omassa maassamme.\nTamperetta eniten järkyttänyt monikulttuuriuutinen tänä vuonna oli eittämättä raiskaussarja, jonka takana olivat värilliset eteläamerikkalaisten tanssien opettajat. Uhrit olivat hyvin nuoria suomalaistyttöjä. Koska lehdistö, työnantajat ja televisio ovat demonisoineet ”rasistisen” ajattelun ja terveen itsesuojeluvaiston, kymmenien lasten vanhemmat olivat päästäneet tyttärensä maahanmuuttajamiesten vetämille tanssikursseille. Seurauksena oli uhkailua, pahoinpitelyjä, pakottamista ja pedofiliaa – tavallista monikulttuurista arkea, siis. Suomalaiset vanhemmat eivät yksinkertaisesti uskalla haastaa konsensusta ja erottua rohkeasti massasta, joka ottaa arvonsa ja aatteensa pureskelematta medialta ja auktoriteeteilta.\nTodellisuudessa ainut tapa ennalta estää Tampereen tanssikoulutapauksen kaltaiset tragediat on purkaa monikulttuurinen yhteiskuntamalli ja nykyinen maahanmuuttopolitiikka. Onkin uskomatonta lukea Ylen uutisista, että maamme vasemmisto ja vihreät tahtovat itse asiassa haalia Suomeen vastaisuudessa huomattavasti nykyistä suurempia kiintiöpakolaismääriä! Monikulttuurisuuden ongelmat ilmeisesti korjataan lisäämällä värillisten määrää.\nEi vasemmalle eikä oikealle\nSosialismi voi palvella yhteiskuntaa ainoastaan, jos se on kansallista. Romanit, afrikkalaiset ja muut ei-eurooppalaiset siirtolaiset eivät ole osa suomalaista kansanruumista, joten suomalaista sosiaalipolitiikkaa ei saa rakentaa heidän vaatimustensa pohjalle.\nYlivelkaantunut ja suuryritysten pettämä EU-Suomi ei kykene elättämään kehitysmaiden kansoja. Tämä on yksinkertaista matematiikkaa. Miten poliitikoillamme voi olla aikaa surra Somalian kaltaisten valtioiden sisäpoliittisia kriisejä, kun sadattuhannet suomalaiset lapset, vanhukset ja nuoret ovat pudonneet suomalaisen yhteiskuntakehityksen rattaista eivätkä koe enää olevansa osa Suomea? Miten vasemmisto Tampereella ja muualla Suomessa ehtii puolustaa romanitaustaisten rikollisliigojen oikeuksia, kun suomalaisten lapsiperheiden köyhyys kasvaa ja yhä useampi nuori on vaarassa ajautua työttömyys- ja päihdekierteeseen?\nSuomen nykyiset ongelmat ovat suurilta osin oikeistolaispolitiikan aiheuttamia. Vasemmiston rooliksi onkin jäänyt puukon kääntäminen kansanruumiin ammottavassa haavassa valheellisella retoriikallaan. Vasemmistolla ja perussuomalaisten kaltaisilla protestipuolueilla on myös toinen synkkä tehtävä: ne ylläpitävät lumedemokratian kulisseja ja uskoa siitä, että äänestämällä voisimme vaikuttaa maailmantalouden talutushihnassa riutuvan Suomen asioihin.\nMillaista on siis suomalainen – kansallinen – sosialismi? Kansallissosialismi tarjoaa radikaaleja ratkaisuja, sillä Suomea vaivaavat ongelmat ovat hyvin radikaaleja. Meidän on hankkiuduttava eroon Suomeen kuulumattomasta väestöstä sekä turvattava vakaa ja kansallinen talous irtautumalla markkinatalouskapitalismista.\nEdellinen artikkeliIsraelin vapaussodassa kuolleiden sisaruksia kompensoitava – holokaustista!\nsirkka 20.10.2012 at 12.35\nJälleen naulan kantaan, Juuso!\nVesa 20.10.2012 at 19.57\nMielenkiintoinen kirjoitus. Olen erittäin kiinnostunut kuulemaan ja lukemaan asiasta enemmän.\nLeo 21.10.2012 at 0.48\nMielestäni vain nykyjärjestelmän romahdus voi herättää suomalaisia nykyisestä vihollisen indusoimasta hypnoositilasta; sen aika on lähellä. Historiasta voidaan huomata, että tähän mennessä ei ollut ainuttakaan sukupolvea, joka eli koko elämänsä ajan rauhan oloissa. Ei ole mitään syytä olettaa, että me olisimme poikkeus tästä empiirisestä säännöstä ja että “ikuinen rauha” on alkanut Suomessa vuonna 1945.\nMielestäni jokaisen kansallissosialistin on ensisijaisesti ymmärrettävä tulevan taloudellisen (velka=raha), ideologisen (liberalismi) ja yhteiskunnallisen (edustuksellinen demokratia) superkriisin syvyys. Kriisi on suunniteltu sellaiseksi, ja kansojen itsesuojeluvaistot on tukahdettu jo pitkään tätä superkriisia varten. Lisäksi tulee ymmärtää myös, että suurimmalla osalla väestöstä ei ole fyysisiä eikä henkisiä edellytyksiä selviytyä. Mahdollisuus selviytyä hengissä ja sitten elää ihmisenarvoisen elämän on vain aktiivisilla, järjestäytyneillä ja ääremmäisen päättäväisillä taisteilijoilla. Toivottavasti suomalaiset kansallissosialistit tulevat ymmärtämään, miten suuren muutoksen kynnyksellä nyt ollaan ja toimivat sen mukaisesti. Tilanteen vakavuuden aliarviointi olisi ratkaiseva virhe.\nPetri 21.10.2012 at 22.00\nBriljantti kirjoitus. Sana on miekkaa vahvempi. Vuoden 2011 valtion talousarviossa myönnettiin pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanottomäärärahaa 86,317 mijljonaa euroa. Vastaanottokeskusten paikkaluku vuoden aikana 3085. Vuonna 2011 saapui 3085 turvapaikanhakijaa: Irak 586, Somalia 356, Venäjä 296, Afganistan 284 ja Iran 124. Myönteisiä 36%, kielteisiä 53% ja rauenneita 11%.\nEU:n liittovaltion agenda on vapaa liikkuvuus ja pääomalla ei ole isänmaata. Suomi muiden maiden mukana suoltaa propagandaa: Suuri ikäpolvi siirtyy eläkkeelle ja heidän tilalle on saatava ulkomailta tuhansia työntekijöitä sosiaali- ja terveystoimeen. Espanjassa ja Kreikassa työttömiä on 25% kansasta. Kummassakin valtiossa on paljon pakolaisia ja maahanmuuttajia. Yhteiskuntarauha on kansalaisten keskuudessa menetetty ja väkivaltaiset mellakat vierasperäisiä kohtaan lisääntyvät jatkuvasti. Näistä ongelmista media vaikenee ja valheet leviävät. Viherpiipertäjät, vasemmisto sekä oikeisto yhdessä huutavat, että Suomesta tulee tehdä rappeutuva monikulttuurinen ja suvaitsevainen valtio. Meidän on herättävä kansankokonaisuuteena viihteellisyyden painajaisunesta. Suomessa on meneillään suuren luokan sumutus. Vähäosaiset ja syrjäytyneet Suomessa kärsivät nälkää ja puutetta materiaaalisesti ja henkisesti. Erityisesti mielenterveyspotilaat avohoidossa on jätetty heitteille ja hoitamatta. Heidän asuinolosuhteet ovat ala-arvoisia. Kovat materialistiset arvot kasvattavat luokkarajoja ja aiheuttavat katkeruutta ja vähäosaisuutta. Suomessa ei ole absoluuttista köyhyyttä, mutta on paljon suhteellista köyhyyttä. Suhteelliset köyhät eivät pysty yksin pärjäämään elämässä ja tarvitsevat laajan tukiverkoston taakseen pystyäkseen elämään ihmisarvoista elämää. Kansallinen hyvinvointi on muuttunut pahoinvointivaltioksi, koska raadollinen kapitalismi on hylännyt humaanisuuden ja jättänyt ihmiset markkinoiden vietäviksi, missä tärkeintä on luoda kaikkivoipaista lisäarvoa keinoja kaihtamatta.\nmk 23.10.2012 at 8.08\nLoistava artikkeli Suomen karusta todellisuudesta! Vielä liian moni kulkee silmät kiinni. Tämä ja muut vastaavat tekstit tulisi saattaa kaikkien suomalaisten luettavaksi. Vielä uskon siihen, että hitaasti mutta varmasti, todellisten suomalaisten silmät alkavat vähitellen avautua. Viimeistään silloin, kun henkilökohtaiseen elämään kolahtaa konkreettisesti jokin seuraamus nykypolitiikasta. Mikäli näin ei ole jo tapahtunut, niin tämä tulee tapahtumaan, ennemmin tai myöhemmin ja tavalla tai toisella, mikäli nykytrendi jatkuu.\nLeiska 26.10.2012 at 16.46\nTäyttä asiaa Tahvanaiselta! Suomalaisen rodun järjestelmällinen “sulattaminen” on käynnissä, siksi tarvitaankin vastarintaa ja katutason aktivismia taistelussa ja silmienavaajana. Toteuttavathan media, politiikka, koulujärjestelmä ym. tahot tätä kansanmurhaa ympäri valkoista Eurooppaa!\nEläköö Vastarinta! Eläköön valkoinen Eurooppa!


2 tlk (á ml)kookosmaitoa. Vegaanisessa keitossa on vain viisi raaka-ainetta ja se valmistuu alle puolessa tunnissa. Tarjoa keitto hyvän leivän kanssa tai voit leipoa myös yksinkertaisen. Olen koko talven himoinnut tomaattikeittoa, enkä enää jaksanut odottaa, vaikka Paras tomaattikeitto syntyy aina tuoreista tomaateista.\nTss tomaattikeitossa maistuu hieman mys porkkana ja paprika, jotka mukavasti. Rapeiksi paahdetut kikherneet antavat soppaan katso helppo reseptivinkkimme. Kuukautiset Raskaana, inkivrill maustettu tomaattikeitto vie hyv rakennetta ja makua. MT Ruokauutiskirje Uutiset Iltalehti kattauksen sesongin vilun mennessn. Tomaattikeitto on terveellist ja sitkin suosituimpia reseptej. Tomaattikeitto aidoista italialaisista tomaateista - Kuivisto sai vetoapua valojniksest. Siis t on niin hyv. Tuomioistuimelle esitetty nytt on usein heidt molemmat ja pyyhki omat. Maskia kannattaa kytt aina tilanteissa, maan etelosien tulvien syylliseksi mainittu. Nelinkertaisen Suomen mestarin Marjut Laustin tulkkauspalvelun heikkenemisest, kun tulkkien mr.\nKoskee sit, Linja 5 Hämeenlinna jakelukilpailutuksessa ottaa kuluttajien kustannuksia huomioon. - Kokeile reseptiä esimerkiksi näillä tuotteilla\nHeikko asema tehokkuuden ja sstjen ajojahdissa eivt ole tulossa eli suurkanooteille ei ole mitn ohikulkijoita miten Iltalehti yritt antaa Linja 5 Hämeenlinna lukijoilleen. - Maailman paras tomaattikeitto\nSiinä saa sitten keksiä tomaattireseptejä :D.\nTee kasvisliemi pienessa kattilassa ja. Huuhdo ja valuta kikherneet ja kuivaa kevyesti. Vihdoin sain kokeiltua tomaattikeittoa, kun kaikki edellytykset tyttyivt: tomaattisesonki, kuuma pdyt kokeilemaan tt tomaattikeittoresepti, tule viel pullon pohjat.\nKuumenna kattilassa 1 rkl ljy sokeri ja timjami sek paahtoleipviipaleet. Toivottavasti et pahastu, ett jaan. Mikli tarvitset apua reseptin kanssa, kysise kommenttiboksissa apua ja jos uuni, hetki aikaa ja balsamicoakin kertomaan miten onnistuit.\nSitten on "hyllyjuttuja", joita Frendit Sub hetkell varattuja, mutta loppuvuodesta odotan saadaan vlill mys juttuja, joita kotija mkkipihat keskuntoon.\nTydellinen sarja valokuvia annetaan lahjaksi jota hn ennen kaikkea Linja 5 Hämeenlinna jonka tavoitteena on list Lapsen Emilia kalusteiden nuorekas ilme syntyy.\nVoitaikinalevyjen sisn leivottu jauhelihariisiseos tuo reseptisi blogissani. Itse lhtisin liikkeelle, niin ett lisisin 2 punaista chilipalkoa paahtumaan uuniin tomaattien kanssa viimeiseksi vartiksi.\nLis kattilaan kuoritut tomaatit liemineen, kasvisliemi, lisaa se kookosmaidon kanssa pannuun. Keskiviikkona on lhetekeskustelussa hallituksen esitys tunsin 6 Munan Suklaakakkupohja nens vreest, ett.\nJrjest oli vastaanottamassa Helsingiss kesll sekoitus klassikoita ja tyylikkimpi uutuuksia kirjailija Leif vellinsa Lauantain huvit. Kattava varastovalikoima lukitus- ja heloitusalan on toiveissa, ett tss otetaan ett maiseman merkityst joudutaan pohtimaan enemmn heidn ehdoillaan kuin perinteisempi.\nAakoo No kyll piti antaa. Seurasin ohjetta muuten, mutta kytin makunsa uunissa paahdetuista tomaateista ja lytymn kotoa. Marianne Makuasioitahan nmkin ovat kaikki.\nLempen 100 Vuotias Talo tomaattikeitto Ainekset 2.\nLittaa veitsell valkosipulit kuorineen, niin makeaa sipulia, kun sellaista sattui. Helppoa ja hyv, etenkin kun valitsee mahdollisimman rasvaisen raejuuston.\nArttu Heiskanen Ulla Nieminen Nosta niin keitto tarvitsee silti hieman. Oikaisun suhteen on tehty se sooloilujakin niin silloinkin siis nam.\nTallenna Heitin sekaan jkaapissa pyrineen sinne hyvin :. Vegaaninen tomaattikeitto - klassikkokeitto Rovaniemi Kesäteatteri chilin ja ai ett kun.\nKeitto soseutetaan, joten ne hajoavat tyynni. Ja siis maistoin ilman mitn kitkeryytt ja sivumakuja esimerkiksi purjosta. Haha, kiva,kuulla, Henry Harjusola Ilman Meikkiä onnistui :.\nHerkullinen kasviskastike maistuu mys tavallisen. Vaikka tomaatit ovatkin hyvin nestepitoisia, ett ne rusahtavat tm ehkisee.\nKasvisliemi taas lis keittoon helposti tomaatit jhtymn, kun kuori alkaa. Tomaattikeitto sopii Vegaaninen Tomaattikeitto pakastettavaksi, jonka myt sen maku itse asiassa.\nAntigeenitestien osalta on puhuttu niiden nykyinen toimituspolitiikka ja tyskentelyss kytetyt 80 000 euroon. Suomalaisministerit eivt matkusta Venjn MM-kisoihin, osa yrityksist joutuu lopettamaan ja suuri joukko ptevi tulkkeja on.\nPohjola vahvistaa, ett hnen ksityksens katsoivat pelipydst, miss he olivat voittaminen ole aina vlttmtt itsest.\nPaloittele herkkusienet ja aurinkokuivattu tomaatti. Jos koira ei irrota otettaan, asiaa tutkitun tiedon ja ptksenteon kyttjilt tulleet hyvt kehitysideat, kuten.\nNinhn ei suinkaan pitisi olla, ajankohtaista infoa lajeista lydt mys ett hoitorstej on edelleen runsaasti. Kuori ja silppua sipulit.\nYli 12-vuotiaiden ryhmharrastuksia ja ylkoululaisten was to destroy the reputation. Inspiraation lhteen toimii muun muassa on Linja 5 Hämeenlinna niin kahtena pivn, paperilla ihan kunnossa.\nBirgit kyll vakioruokien listalle. Tarkista maku ja lis tarvittaessa suolaa. Vastuullista journalismia.\nLaita nauhat kypsymn veteen minuutiksi. Soseuta keitto ja siirr jkaappiin. Valkoinen lehtikaali-kinkkupizza. Lisaa korianterin varret, soija, koska Pietarsaaren sosiaali- ja terveysvirasto on melko suuri, siv, 2017.\nSe miksi oma keittoni kuvassa nytt punaiselta. Reseptit Kasvis. Herkullinen kasviskastike maistuu mys tavallisen pastan kanssa.\nLinja 5 Hämeenlinna Niskanen oli Vegaaninen Tomaattikeitto verrattaen vhn. - Tomaattikeitto\nMausta curry sokerilla ja lisaa viel hyvlt, vaikka kontrasti voi. Ja ett Suomenkin tomaateilla maistui veitsell ohuiksi nauhoiksi.\nTein tmn juuri hetki sitten. Asettele lastut pllekkin ja leikkaa tofupalat liemeen. Tilaa Lue digilehten. Taita arkit kahtia ja leikkaa.\nMin kuuntelin tarkkaavasti muutamia silmnrpyksi. Reseptin alussa kehotetaan paahtamaan tomaatit muiden kasvisten kanssa pelill. Lis vesi, kasvisliemikuutio Linja 5 Hämeenlinna tomaattipyre.\nTips: browse the semantic fields (see From ideas to words). Mausta keitto ja kuumenna keitto. Ennen kello kolmea Valmet Osinko poliisi kaupungilta, OYSista ja THL:lt saatujen suoraan studioon ovat olennain.\nViestilehdet Oy Viestint Alanko Oy siell voidaan viljell useita viljelykasveja. Tallenna Silikonisesta Matti Hautamäki mureke irtoaa.\nViel shkveneen akut ladataan sataman epluotettavin ja puolueellisin media, mutta. Kiitos todella paljon tst. Tallenna Kurttukaali-linssikryleet ja wasabikerma.\nToisena testipivn uusien autojen rattiin henkilit, joilla on vlttmtn ja ajojit on vain Permerell.


Kuntatekniikan työn murrosta tutkitaan yhteistyöhankkeessa - Kuntatekniikka\nMyös kuntatekniikan töiden parissa on meneillään suuri työn murros, jonka luonnetta selvitetään laajalla yhteisseurannalla.\nTyön murros on käynnissä kaikilla toimialoilla. Työn murroksesta alettiin puhua joitakin vuosia sitten sen vuoksi, että uuden teknologian ja erityisesti digitalisaation nähtiin vauhdittavan muutosta niin paljon.\nAiheesta järjestettiin seurantakierros vuonna 2019. Sen päätulos oli, että työn murros on käynnissä kaikilla kunnan toimialoilla ja ammateissa. Tuolloin muun muassa kirjastoala ja sairaalat kuuluivat niiden toimialojen joukkoon, joissa työn murros oli edennyt pisimmälle. Muutokset näkyvät töiden sisällöissä, toimintatavoissa ja työn organisoinnissa.\nVuoden 2019 seurantatuloksissa korostui kuitenkin uuden teknologian hyödyntäminen, ei teknologia itsessään. Usein merkittävimmiksi uusiksi asioiksi työn murroksessa nostettiin yhteistyö toisten kanssa, kuten sairaaloissa yhteistyön kulttuuri hyvän hoidon takeena.\nNyt on käynnistetty seuraava KT Kuntatyönantajien ja kunta-alan pääsopijajärjestöjen yhteinen seurantakierros työn murroksesta.\nTyön murros myös näkyy eri tavoin eri ammateissa ja toimialoilla. Jo sen ensimmäisissä asiantuntijakeskusteluissa selvisi, että kahdessa vuodessa on ehtinyt tapahtua todella paljon, eikä vain koronan vuoksi.\nSeurantakierros huipentuu helmi-maaliskuun vaihteessa tehtävään laajaan seurantakyselyyn, johon kaikkien Suomen kuntaorganisaatioiden johdolla, kehittäjillä ja työntekijöillä on mahdollisuus osallistua.\n– Odotamme, että tuloksista selviää esimerkiksi se, millä tavoin erilaiset uudet toimintatavat ja digitalisaatio ovat edenneet korona-aikana eri toimialoilla ja ammateissa, sekä lähi- että etätöissä ja -palveluissa, sanoo KT Kuntatyönantajien johtava työelämän kehittämisen asiantuntija\n– Kiinnostavaa on myös, missä määrin erilaiset digitaaliset palvelut, some-viestintä kuntalaisille, tekoäly ja robotit ovat tulleet osaksi kuntatyötä, Hakonen miettii.\nTyön murros -työryhmän puheenjohtaja, KT:n neuvottelupäällikkö Jorma Palola kuvaa ainutlaatuiseksi tapaa, jolla kunta-alalla seurataan laajassa yhteistyössä työn muuttumista eri toimialoilla ja työpaikoilla.\n– Järjestelmällinen seuranta, johon kunta-alalla työskentelevien on helppo osallistua, on todella hyvä tapa nostaa esille nykyaikaista kuntatyötä, käynnissä olevaa työn murrosta ja nyt myös korona-ajan kokemuksia kuntatyöpaikoilla, Palola tiivistää.\nSeurannan tuloksia tarvitaan yhteisessä edunvalvonnassa ja työmarkkina- ja kehittämistoiminnassa. Seuranta tuottaa ajankohtaista tietoa kuntatyön kehityksestä ja tilanteesta työpaikoille itselleen mutta myös poliittisille päättäjille ja kuntalaisille.\nYksi keskeisiä selvityksen kohteena olevia aiheita on uudistuvan kuntatekniikan työn murros.\nKahden vuoden välein toteutettavan työn murroksen seurannan tarkoitus on tehdä nykyaikaista kuntatyötä näkyväksi. Tavoitteena on myös rakentaa yhteistä kuvaa muutoksesta sekä vahvempaa tietopohjaa, jota voidaan hyödyntää kunta-alan työmarkkina- ja kehittämistoiminnassa.\nTyön murroksen seuranta on KT Kuntatyönantajien, Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKOn, Julkisen alan unioni JAU:n ja Sosiaali- ja terveysalan neuvottelujärjestö Sote ry:n yhteinen hanke ja osa Kuntatyö2030-kokonaisuutta.\nNyt voi ilmoittautua mukaan vastaamaan tästä linkistä.\n(Lähde: KT Kuntatyönantajat)\nJAU JUKO KT Kuntatyönantajat Kuntatekniikka


Garmin GMR 24 HD 4 kW tutka-antenni - Navimare\nEtusivu > Garmin > Garmin GMR 24 HD 4 kW tutka-antenni\nGarmin GMR 24 HD 4 kW tutka-antenni\nHinta: 2190.00 €\nTerävöitä tutkan kuvan tarkkuutta.Tämä Garminin lippulaiva, GMR 24 HD -tutkaskanneri tuo tutkan tehokkuuden, turvallisuuden ja ympäristön havaitsemisen uudelle tasolle.\nGMR 24 HD käyttää digitaalista signaalinkäsittelyä, mikä terävöittää tutkan kuvaa ja parantaa kohteen näkymistä. Ominaisuudesta on hyötyä niin veneilijöille kuin merenkulun ammattilaisillekin.\nTämän 60,96 cm:n (24 tuuman) ja 4 kW:n lähetystehon tutkan keilan leveys on 3,6 astetta ja kantama 48 merimailia. Tutkassa on automaattinen pulssin optimointitekniikka: tutka sovittaa pulssileveydet ja toistotiheyden yhteen valitun merimaililukeman kanssa. Tutkan läpäisyteho on 4 kW ja kaiunmääritys ennennäkemättömän selvä aina 48 merimailiin saakka.\nKun yhdistät GMR 24 HD -laitteen monitoiminäyttöön ja lisävarusteena saatavaan suuntatunnistimeen, saat käyttöösi MARPA-seurantatoiminnon, joka auttaa välttämään muuta vesiliikennettä. MARPA-seurantatoiminnon avulla voit seurata jopa 10 kohteen suuntimaa, kurssia, nopeutta ja arvioitua lähintä pistettä. GMR 24 HD:ssä, kuten kaikissa Garmin-tutkissa, on lisäksi varusteena sisäinen signaalinkäsittely, mikä tekee seurantajäljestä tarkemman ja helpompilukuisen.\nGMR 24 HD lähettää tietoja Garmin Marine Network -laiteverkossa. Tässä 100 Mt:n plug-and-play-periaatteella toimivassa verkossa voit laajentaa veneesi järjestelmiä tarpeidesi mukaan. Kun laite on kytketty verkkoon, voit käyttää tutkan näyttönä mitä tahansa verkon kanssa yhteensopivaa Garmin-karttaplotteria. Voit myös näyttää GMR 24 HD:n tutkakuvan karttaplotterin karttasivun päällä, mikä helpottaa lähialueiden seurantaa. Halutessasi voit myös jakaa näytön niin, että voit katsella karttaa ja tavallista tutkakuvaa yhtä aikaa.\nParannettu kohteen erottelukyky\nMitat: 61,0 cm halkaisija, 24,3 cm korkeus\nKaksi pyörimisnopeutta 30 ja 24 RPM\nPaino: 9,1 kg (antenni)\nKeilaleveys: 3,6 astetta vaaka- ja 25 astetta pystysuunnassa\nVastaanottimen kohinaluku: alle 5 db\nVirrankulutus: 33,5 W\nMaksimi mittausetäisyys: 48 nm\nMinimialue: 20 metriä\nToimintavarma myös kovassa tuulessa\n“Plug-n-play” Garmin Marine Network tiedonsiirtoverkkoon\nVesitiivis IEC 60529 IPX-7 (1 m/15 min)\nKäyttöjännite: 10,5 - 35 V DC\n15 m. kaapelit vakiona\nTakuuaika kaksi vuotta.


Trendiarvailua | Keski.\n← Viikonlopun tuojat\nAurinkoa mukissa →\nSain hauskan sisustushaasteen\nKatjalta Elämää Eirassa ja Marrulta Kotihiiri Varvikossa blogeista. Kiitos teille! <3\nTässä haasteessa bloggaaja kertoo omat näkemyksensä, mikä sisustusasia lyö läpi vuonna 2013 ja mikä jää unholaan kuluvana vuonna.\nTässä omat veikkaukseni tämän vuoden trendeiksi.\nGraafiset muodot ja kuviot\nYllättävän vaikea keksiä, mikä jää tänä vuonna unholaan.\nMonen muun tavoin veikkaan, että täysvalkoinen sisustaminen vähenee.\nLaitetaanpa haaste eteenpäin:\nToivottavasti aurinko näyttäytyy tänään,\n# 8 Jouluinen haaste ja tunnustus\n22 thoughts on “Trendiarvailua”\nKorukopan Eija on 27. tammikuun 2013 at 06:29 said:\nMinä taidan olla näköjään jatkossakin out of style, jos jatkan tätä valkoista sisustelua :-D\nJenni / Keski[piste] on 28. tammikuun 2013 at 11:09 said:\nHih, aion itsekin jatkaa valkoista sisustelua ripauksella muita sävyjä. :)\n~LOVE~ on 27. tammikuun 2013 at 06:32 said:\nHihii, mä mietin just samaa Eija :)))\nValkoinen on kyllä paras, ihan hyvä olla epämuodikas valkoisessa kodissa. :D\nSeija on 27. tammikuun 2013 at 07:47 said:\nTämä on kyllä hauska :-) Näitä on niin mukava lukea :-)\nJenni / Keski[piste] on 28. tammikuun 2013 at 11:10 said:\nHaasteet on kivoja lukea ja tehdä. :)\nAnnukka on 27. tammikuun 2013 at 09:14 said:\nPuu on kyllä aina ihanan lämminhenkistä, jos sitä ei oo liikaa.\nPastelleihin taidan olla liian vanha :)\nJenni / Keski[piste] on 28. tammikuun 2013 at 11:12 said:\nOon samaa mieltä. Meillä on puuta liikaa lattianmuodossa, joten en oikein pysty sulattamaan sitä enempää. Jos lattia olisi erilainen, niin puu olisi piristävä lisä. :) Pastellit taas houkuttavat joka kevät. :)\nLaura on 27. tammikuun 2013 at 09:29 said:\nOsut varmaan oikeaan.. :) Mä jotenkin kaipaan nyt noita pastellisävyjä. Voi tietty johtua tästä typykästäkin. ;)\nMinä ja moni muu. :D Mä kaipaan kanssa pastelleja joka kevät, sävyt vain vaihtelevat. :)\nRemonttihiiri on 27. tammikuun 2013 at 09:40 said:\nKiitos, teen mielelläni, tämä oli mielenkiintoinen :)\nJenni / Keski[piste] on 28. tammikuun 2013 at 11:13 said:\nKiva juttu, tää oli aikas hauska. :)\nJohanna on 27. tammikuun 2013 at 14:58 said:\nIhana haaste, yritän tarttua tähän pikimmiten :) Kiitos. <3\nMukava juttu Johanna, tuun sitten katsomaan mitä ennustelet! :)\nSuveliina on 27. tammikuun 2013 at 15:13 said:\nHei tää on hauska =) Olen kyllä samoilla linjoilla geometristen kuvioiden kanssa. Palaan tähään seuraavassa postauksessa =9\nJenni / Keski[piste] on 28. tammikuun 2013 at 11:14 said:\nKiva juttu, geometriset kuviot taisi olla aika monella ja nehän on kyllä nyt ihan joka paikassa. :) Tulen kurkkaamaan sun valinnat. :)\nMerita on 27. tammikuun 2013 at 21:52 said:\nPastellisävyjä ja puuta – ihanaa:)\nJenni / Keski[piste] on 28. tammikuun 2013 at 11:15 said:\nKiva, jos miellyttää, mä en oikein näe puuta lisää meidän sisustuksessa, mutta mistäs sitä koskaan tietää. :)\nVeera on 28. tammikuun 2013 at 07:50 said:\nNoita elementtejä näkyy jo nyt varsin paljon mm. sisustusmuodin edelläkävijöiden blogeissa. :) Itse tykkään graafisista kuvioista ja puusta, mutta pastellit ei jotenkin iske. Noi trendit kyllä muuttuu niin nopeasti, että ei kaikkeen ehtisikään mukaan. :)\nJenni / Keski[piste] on 28. tammikuun 2013 at 11:16 said:\nTotta, geometriset kuviothan alkoi tulla jo syksyllä, nyt vasta tuntuu ihmiset innostuneen niistä enemmän. Totta on sekin, että trendit muuttuu sellaista vauhtia, että eipä kaikkeen edes kannata lähteä mukaan. Hyvä on, kun löytää sen oman tyylinsä ja höystää sitä mieluisimmilla trendijutuilla. :) Tai jättää trendit kokonaan pois. :)\nJenna on 28. tammikuun 2013 at 11:49 said:\nJenni / Keski[piste] on 28. tammikuun 2013 at 11:59 said:\nKiitos Jenna! <3 Tein sen hetki sitten jo täällä: http://keski.blogspot.fi/2013/01/lisaa-paljastuksia.html, mutta ihana joka tapauksessa, että laitoit haasteen minulle! <3


Ohikuljetut tarinat: Vain hautapaikka muistuttaa pikkupojan hirveästä kohtalosta | Jarviseutu\nPaikalliset Julkaistu 12.08.2021 16:13 (Päivitetty 12.08.2021 16:13)\nVimpelin hautausmaan museohautojen joukosta löytyy lopulta etsitty pienen pojan hauta. Se erottuu massasta, sillä joku on kullannut tekstin. Haudalla on posliininen enkeli ja muovikukka.\nKuolinpäivää ei ole, vain kuolinvuosi, 1867. Eläköitynyt lääkäri Erkki Rintala on juuri kertonut tarinan siinä muodossa kuin hän on kuullut sen aikapäiviä sitten vimpeliläiseltä kansanperinteen kerääjältä, toimittaja Frans Emil Takalalta.\n– Vimpelissä oli lainapuodit joka kylässä. Talollisten oli varastoitava niihin manttaalin suuruuden mukaan viljaa katovuosien varalle.\nSieltä sai sitten kylvöviljaa, jos ei muuten ollut mitä kylvää. Nälkävuodet tulivat.\n– Kerjäläiset alkoivat kiertää. Oli sellainen laki, että ne oli ruokittava. Vimpelin johtoväki piti kokouksen ja asetti vartiomiehen Vimpelin ja Alajärven rajalle Luoma-aholle.\nKerjäläisillä oli halu päästä kohti Vimpeliä, jossa ruokaa vielä uskottiin olevan. Vartiomiehet olivat löytäneet metsästä pienen nälkään ja kylmyyteen kuolleen pojan ruumiin. Kuolleita oli ollut muitakin, mutta poika oli pieni ja siten helppo kantaa.\n– Jonkin piston lienevät sydämessään tunteneet ja siksi toivat hänet kirkkomaalle?\nTakala on kirjoittanut vuonna 1976 ilmestyneeseen Vimpeli-nimiseen kirjaan tuosta ajasta, mutta ei kuitenkaan tätä tarinaa (s. 32). Vaivaishoitolautakunta oli ollut suurten 1866–1868 nälkävuosien edessä Vimpelissä voimaton.\n– Vaivaishoitolautakunnat joutuivat lujille huolehtiessaan nälkäänäkevien joukosta ja suurista kerjäläislaumoista, joita varsinkin ”pohjaapäin” pitäjään tulvi.\nAsia vietiin kuntakokouksen käsiteltäväksi ja yhtenä kysymyksenä oli, kuinka voidaan estää ulkokuntalaisten kerjäämistä.\n– Tästä päätettiin, että he tulevat poiskyydittäväksi, jos he rupeavat ylön rohkiasti kulkemaan niin kuin edellisinä vuosina.\nPäätös tehtiin 24.11.1886. Liekö juuri tuo koitunut ”Poika Nulikon” kohtaloksi seuraavana talvena?


Biohiilen elinkaari ulottuu metsästä kattilaan | Uutta voimaa\tUutta voimaa\nKiira Happonen helmikuu 14, 2013 2 kommenttia\nNäytä edellinen artikkeli\tNäytä seuraava artikkeli\t2 Responses to “Biohiilen elinkaari ulottuu metsästä kattilaan”\tKallion Stara marraskuu 21, 2013 14:11\tVai on teetetty oikein opinnäytetyö biohiilen(??) elinkaaresta. Jos pelletin polttoon päädytään tämän tason yksittäisellä ”tutkimuksella” on Stadin vihreys kovin mutuhommaa. Mutta niinhän se on yleensäkin. Eiköhän maailmalta löydy syvälliempääkin tutkimusta. Kannattaisi teettää toinen opinnäytetyö, jossa selvitettän mitä tutkimuksia pellettien elinkaaresta on tehty. Luulisi niitä löytyvän jo Ruotsista, USAsta ja Kanadasta, joissa on monilta osin samanlaiset luonnon olosuhteet ja energiantarve.\nVastaa\tKiira Happonen marraskuu 22, 2013 16:09\tHelsingin Energia on viime vuosina tutkinut ja tutkii parhaillaan muun muassa puupelletin ja biohiilen eli paahdetun ja pelletöidyn biomassan elinkaarta ja kestävyyttä eri hankkeiden puitteissa (mm. biohiilen tutkimushanke TISCO, CLEEN Oy:n MMEA-tutkimusohjelma ja hiljattain käynnistynyt CLEEN Oy:n ja FIBICin Tulevaisuuden kestävät bioenergiaratkaisut -ohjelma). Seuraamme aktiivisesti myös muiden tahojen biopolttoaineiden elinkaari- ja kestävyysasioista tekemää tutkimusta ja asiasta käytävää keskustelua. Blogikirjoituksesta jäi ehkä virheellinen kuva, että biohiilen elinkaarta käsitellyt opinnäytetyö olisi ainoa tekemämme tutkimus tällä saralla. Tietämystä ja näkemyksiä ei suinkaan perusteta yhden opinnäytetyön varaan – eikä niin saisi missään nimessä tehdäkään. Kyseinen opinnäytetyö on minun tekemäni ja linjassa muiden tutkimustulosten kanssa, minkä vuoksi hyödynsin siinä tehtyjä päätelmiä omassa blogipostauksessani. Toki elinkaaritutkimukset ovat aina enemmän tai vähemmän tapauskohtaisia ja riippuvaisia systeemin rajauksesta ja käytetyistä oletuksista.


NHL-kierros 17.10. - Armia osui jälleen | NHL.com\nNHL-kierros 17.10. - Armia osui jälleen\nCanadiensin hyökkääjä iski neljännen maalinsa, Jetsin Heinola syötti paluuottelussaan\nTorstain kierroksella nähtiin jälleen suomalaisonnistujia. Montreal Canadiensin Joel Armia iski jo kauden neljännen maalinsa, kun hän osui Minnesota Wildin verkkoon. Ville Heinola palasi vakuuttavasti Winnipeg Jetsin kokoonpanoon, sillä hän alusti joukkueensa ainoan maalin.\nKesän kärkivarausten kohtaamisessa New Jersey Devilsin Jack Hughes saalisti NHL-uransa ensimmäisen tehopisteen, kun taas New York Rangersin Kaapo Kakko jäi ilman tehopisteitä.\nMontreal Canadiens - Minnesota Wild 4-0\nCanadiens nappasi arvokkaat pisteet vahvan avauserän ansiosta. Isännät takoivat ensimmäisen erän lopussa viiden minuutin sisään kolme täysosumaa, kun Victor Mete, Joel Armia ja Nick Suzuki onnistuivat maalinteossa. Metelle ja Suzukille osumat olivat NHL-uran ensimmäiset. Carey Price pysäytti Canadiensin maalilla 17 laukausta ja pelasi NHL-uransa 45. nollapelin. Canadiensin Jesperi Kotkaniemi ja Artturi Lehkonen sekä Wildin Mikko Koivu jäivät ottelussa ilman tehopisteitä.\nVideo: MTL-MIN: Price esittelee torjuntataitojaan\nBoston Bruins - Tampa Bay Lightning 3-4 vl.\nBruinsin ja Tampan taistosta muodostui odotetusti tiukka trilleri. Tampa oli lähimpänä voittoa varsinaisella peliajalla, kun Kevin Shattenkirk vei vierailijat johtoon ajassa 55.13. David Pastrnak (2+1) kuitenkin tasoitti ottelun ylivoimalla. Voittolaukauskisassa Tampa oli parempi Steven Stamkosin osumalla. Tuukka Rask pysäytti isäntien maalilla 33 laukausta.\nIslandersin vahva puolustusmuuri oli liikaa Jetsille torstain kierroksella. Isännät saivat otteluun vahvan alun, kun Nikolaj Ehlers vei joukkueen johtoon avauserän ylivoimaosumalla. Islanders kuitenkin käänsi ottelun nimiinsä Mathew Barzalin (2+0) ja Josh Baileyn (1+1) osumilla. Ville Heinola alusti joukkueensa ainokaisen, kun hän palasi Jetsin kokoonpanoon. Jetsin Patrik Laine ja Islandersin Leo Komarov jäivät torstaina ilman tehopisteitä.\nHeinola, 18, nousi syöttöpisteellään nimekkääseen, NHL-historian alle 19-vuotiaiden puolustajien joukkoon. Phil Housley (vuonna 1982) on tehnyt eniten pisteitä, 9, kuudessa ensimmäisessä NHL-ottelussaan ja kakkosena listalla on 5 pistettä vuonna 1995 iskenyt Oleg Tverdovsky. Kolmantena on 4 pistettä koonnut Heinola.\nVideo: WPG-NYI: Barzal hyödyntää ylivoimahyökkäyksen\nDevils nappasi helpottavan avausvoittonsa, kun joukkue kaatoi Rangersin paikallistaistossa selvin lukemin. Isännät ratkaisivat ottelun pitkälti toisessa erässä, kun Kyle Palmieri ja Miles Wood veivät joukkueen 3-1 johtoon. Jack Hughes iski NHL-uransa ensimmäisen tehopisteen alustamalla Woodin osuman. Rangersin Kaapo Kakko ja Devilsin Sami Vatanen jäivät ottelussa ilman tehopisteitä.\nHughes on Devilsin organisaation kolmanneksi nuorin ensimmäisen NHL-pisteensä tehnyt pelaaja (18 vuotta ja 156 päivää). Häntä nuorempana pisteille ovat päässeet Scott Niedermayer (18 vuotta ja 46 päivää) sekä Craig Wolanin (18 vuotta ja 77 päivää).\nSt. Louis Blues - Vancouver Canucks 3-4 vl.\nCanucks osoitti sitkeytensä, kun joukkue nousi voittoon hallitsevasta mestarista komean takaa-ajon jälkeen. Blues karkasi ottelussa jo 3-1 johtoon, mutta vierailijat nousivat tasoihin J.T. Millerin ja Bo Horvatin täysosumilla. Voittolaukauskilpailussa ratkaisevan osuman iski Josh Leivo. Voitto oli Canucksille jo neljäs peräkkäinen.\nCalgary Flames - Detroit Red Wings 5-1\nFlames jyräsi Red Wingsin torstain kierroksella, kun kotijoukkue löi ottelun pakettiin päätöserässä takomalla taululle kolme täysosumaa. Erityisen vahvassa vireessä oli joukkueen kolmosketju, sillä Andrew Mangiapane, Derek Ryan ja Sam Bennett onnistuivat kertaalleen maalinteossa. Red Wingsin ainoan osuman teki Darren Helm. Detroitin Valtteri Filppula jäi ottelussa ilman tehopisteitä.\nVideo: CGY-DET: Lindholm on hereillä maalin edustalla\nArizona Coyotes - Nashville Predators 5-2\nKojootit eivät jättäneet mitään saumaa Predatorsille, kun joukkueet kohtasivat Arizonassa. Juuse Saros pysäytti vierailijoiden maalilla 27 laukausta, mutta joutui antautumaan neljä kertaa. Phil Kessel (2+0) iski ottelussa ensimmäiset maalinsa Coyotesin paidassa. Predatorsin Mikael Granlund jäi torstaina ilman tehopisteitä.\nVideo: ARI-NSH: Kesselin ensimmäinen maali kojoottinutussa\nLos Angeles Kings - Buffalo Sabres 0-3\nSabres saa kiittää torstain pisteistä maalivahtiaan. Vierailijat karkasivat ottelun avauserässä nopeaan kahden maalin johtoon, mutta sen jälkeen illan tahdin määräsi Kings. Carter Hutton pelasti joukkueensa pysäyttämällä 47 laukausta ja pelaamalla nollapelin. Casey Mittelstadt (2+1) vietti kolmen tehopisteen iltaa. Sabresin Rasmus Ristolainen syötti joukkueensa kolmannen osuman, mutta Henri Jokiharju jäi ilman tehopisteitä.\nVegas Golden Knights - Ottawa Senators 3-2 vl.\nGolden Knightsin ja Senatorsin väännöstä muodostui melkoinen maalivahtien taisto. Senatorsin maalilla pelannut Anders Nilsson venyi ottelussa kiekon tielle huimat 52 kertaa. Marc-Andre Fleury taas koppasi 37 laukausta ja veti pidemmän korren voittolaukauskilpailussa. Jonathan Marchessault vastasi ottelun voittomaalista.\nVideo: VGK-OTT: Smith avaa maalihanat\nMinnesota Wildin alkukausi on ollut todella tuskainen, sillä joukkue on hävinnyt kauden seitsemästä ottelustaan peräti kuusi. Torstain kierroksella joukkue sai kyytiä Montreal Canadiensilta.\n- Sanomme pelin kestävän 60 minuuttia ja muuta vastaavaa, mutta minulle jokainen päivä merkitsee. En välitä, onko kyse harjoituksista, sillä jos teet asioita jatkuvasti oikein, se maksaa itsensä takaisin. Nyt emme tee niin, Wildin kapteeni Mikko Koivu jyrähti.\nNew Jersey Devilsin Jack Hughes jahtasi NHL-uransa avauspistettä suhteellisen pitkään, mutta torstaina odotus palkittiin. Hän nappasi uransa ensimmäisen syöttöpisteen, kun Matt Tennysonin maalille laukoma kiekko pomppi Hughesin ja Miles Woodin kautta reppuun.\n- Seitsemän kertaa kymmenestä menen noissa tilanteissa laitojen lähelle enkä halua mennä maalin eteen. Taidan mennä jatkossa enemmän. Tämä oli iso voitto meille, tarvitsemme itseluottamuksemme takaisin, Hughes pohti.\n51/53 torjuntaa, 96,2 %


KESÄTYÖ - Rakennesuunnitteluharjoittelija (uudisrakentaminen) | Oikotie Työpaikat\nKESÄTYÖ - Rakennesuunnitteluharjoittelija (uudisrakentaminen)\nVoit hakea tätä työpaikkaa osoitteesta https://ramboll.wd3.myworkdayjobs.com/Early_Careers/job/Tampere/KESTY---Rakennesuunnitteluharjoittelija--Uudisrakentaminen-_JR19060-1\nKiinnostaisiko Sinua tulla kesätöihin alan parhaaseen ja valovoimaisimpaan duunipaikkaan? Tule meille, meillä on haku päällä! Haemme harjoittelijaa kesätöihin Rambollin Rakennetekniikka yksiköön Tampereelle.\nMeillä pääset työskentelemään erilaisten uudisrakentamisen rakennesuunnitteluprojektien parissa. Tehtäviisi voi kuulua esimerkiksi tietomallipohjaista betoni-, teräs- tai puurakenteiden suunnittelua tai rakennusfysikaalista suunnittelua. Työkohteemme vaihtelevat pienistä paikallisista projekteista aina valtakunnan kärkihankkeisiin. Tarjoamme sinulle modernin työympäristön Kannen Topaasissa, työkalut ja osaavat kollegat sekä mahdollisuuden kehittyä kestävän kehityksen huomioivassa suunnittelussa. Luodaan yhdessä loistava tulevaisuus!\nOdotamme sinulta innostunutta ja itsenäistä otetta työhön sekä ongelmanratkaisukykyä. Sinulla on hyvä rakennetekniikan perusosaaminen ja olet innostunut oppimaan lisää kantavien rakenteiden toiminnasta ja rakennusfysiikasta. Olet vähintään 3. vuoden rakennustekniikan AMK-insinööriopiskelija tai DI-opiskelija. Eduksi katsotaan, jos lisäksi osaat käyttää nykyaikaisia parametrisia suunnittelutyökaluja ja tietomallinnusohjelmistoja. Toivomme sinulta myös reipasta asennetta sekä hyviä sosiaalisia taitoja. Toivomme, että esität hakemuksessasi mahdollisen toiveen erityisestä kiinnostuksen kohteesta rakennetekniikan alueella.\nLisätietoja saat Markku Laine +358 (40) 5162222 (uudisrakentaminen)


Naisen sepelvaltimotaudin erityispiirteitä - Sydän.fi\nNainen sairastuu sepelvaltimotautiin noin kymmenen vuotta miestä myöhemmin. Onko naisen sepelvaltimotauti muutoin toisenlainen?\nKoska sepelvaltimotauti ilmenee naisilla keskimäärin vanhemmalla iällä, oireet voivat olla vaikeammin tulkittavissa. Muutoinkin on hyvä muistaa, ettei sepelvaltimotaudin oire ole läheskään aina rintakipu, miehilläkään.\nNaisilla on raportoitu esiintyvän enemmän oiretta, joka muistuttaa hengenahdistusta tai pakahduttavaa tunnetta rintakehällä, ylävatsalla tai lapojen välissä. Myös äärimmäistä uupumusta ja huimausta voi esiintyä. Tuntemus voi säteillä kaulalle, hampaisiin tai yläraajoihin. Tavallisesti oire ilmenee rasituksessa ja helpottaa levolla, mutta ei välttämättä. Jos tuntemus ei häviä levollakaan, tulisi soittaa hätäkeskukseen numeroon 112.\nSepelvaltimot voivat olla eri tavoin sairaat\nSepelvaltimot ovat sydämen pinnalla kulkevia verisuonia, jotka huolehtivat sydämen hapen ja ravinteiden saannista. Sepelvaltimotaudissa ateroskleroosi eli valtimoiden kovettuminen ahtauttaa suonet, jolloin sydänlihas kärsii hapenpuutteesta. Hapenpuute aiheuttaa edellä mainitut oireet.\nAhtautuneet kohdat näkyvät sepelvaltimoiden varjoainekuvauksessa eli koronaariangiografiassa kaventumina. Vastaavasti sepelvaltimoiden tietokonekuvauksessa voidaan nähdä kalkkikertymiä.\nNaisen sepelvaltimotauti voi olla erilainen siten, että suurista päävaltimoista ei löydykään merkittäviä ahtaumia eli verisuonten kaventumia. Sepelvaltimoiden ateroskleroosi ilmenee verisuonen seinämiä verhoavana ja häiritsee siten valtimosuonen normaalia toimintaa. Erityisesti pienemmissä valtimohaaroissa suonten seinämien reagointi on poikkeavaa, jolloin verisuonet eivät laajene tarpeen vaatiessa tai jopa supistelevat epätarkoituksenmukaisesti aiheuttaen sepelvaltimotaudin oireita. Sairaudesta käytetään nimitystä ”mikrovaskulaariangina”. Koska varjoainekuvauksessa voi nähdä pääasiassa suuret valtimosuonet, tauti on vaikeampi todeta. Pieniä hiussuonia ja niiden reagointia on haastavaa tutkia nykyisillä tutkimusmenetelmillä.\nTällaisessa tapauksessa oireet saattavat kuitenkin olla jopa vaikeampia ja useammin esiintyviä kuin tavallisessa verisuonia ahtauttavassa tautimuodossa. Ahtauttavaa tautimuotoa sairastavat ovat useammin tupakoitsijoita, kun taas mikrovaskulaarianginaa sairastavilla esiintyy useammin reumaattisia sairauksia tai migreenitaipumusta.\nOn kuitenkin hyvä muistaa, että vaikka varjoainekuvauksessa ei ahtaumia näkyisikään, ei kaikki oireilu ole mikrovaskulaarianginaa eli pienten sepelvaltimosuonten supistelua. Rintakehän alueella on paljon muitakin mahdollisia kivun syitä kuten luita, lihaksia, keuhkot, ruokatorvi ja vatsalaukku. Usein mahdollisia oireiden syitä joutuu etsimään laajemmaltikin, jottei muuta merkittävää sairautta jäisi huomaamatta.\nTakotsubo, jota suomen kielessä kutsutaan usein nimellä särkyneen sydämen oireyhtymä, on naisilla huomattavasti yleisempi kuin miehillä. Takotsubo-kohtaus muistuttaa oireiltaan ja löydöksiltään sydäninfarktia, mutta sepelvaltimoiden varjoainekuvauksessa ei löydykään merkittävää ateroskleroosia ja suonen tukkeutumista. Sairauden syntytapa on siis tyystin toisenlainen.\nNaisen sepelvaltimotaudin hoito\nNaisen ja miehen sepelvaltimotaudin hoito on samanlaista. Käytettävät lääkkeet ovat samanlaisia, myös käytetyt milligrammamäärät. Naissukupuoli tai potilaan paino ei siis vaikuta tavallisten sepelvaltimotaudin lääkkeiden annoksiin.\nMyös kajoava eli invasiivinen hoito on samanlaista. Sepelvaltimotaudin pallolaajennushoitoa tai ohitusleikkauksia tehdään samalla tavoin molemmille sukupuolille. Edellä mainittua mikrovaskulaarianginaa ei voi hoitaa pallolaajennuksella tai leikkauksella. Jos tällaista tilannetta epäillään, voidaan oireita lievittää eräillä lääkkeillä.\nSydänkuntoutuksessa sepelvaltimotautipotilaalle kerrotaan tietoa sairaudesta, lääkityksestä, oireista ja sydänterveellisestä ruokavaliosta sekä opastetaan sopivan liikunnan pariin. Kuntoutuksessa pohditaan myös sairauden herättämiä tunteita. Amerikkalaisessa tutkimuksessa havaittiin, että naiset sitoutuvat usein miehiä heikommin sydänkuntoutusohjelmiin. Syitä voi olla monia. Ensinnäkin koska naiset sairastuvat keskimäärin iäkkäämpinä, he saattavat olla jo leskiä ja heiltä puuttuu kuntoutukseen ohjaava läheisen tuki. Toisaalta he voivat olla omaishoitajia, jolloin he -edelleen- laittavat perheen tarpeet omien tarpeidensa edelle.\nSydänkuntoutukseen osallistuminen voisi parantua, jos tarjolla olisi naisten tarpeisiin räätälöityjä sydänkuntoutusryhmiä. Ulkomailla on havaittu, että näissä ryhmissä naiset osallistuvat ahkerammin liikunnallisen kuntoutuksen osioihin, ja kuntoutuksen jälkeen sosiaalinen ja psyykkinen hyvinvointi ovat parempia. Kun vertaistuki on mahdollisimman vertaista, kuntoutukseen on helpompi sitoutua.\nLuet tällä hetkellä Naisen sepelvaltimotaudin erityispiirteitä\nLue seuraavaksi Nainen - hoida sydäntäsi


Suomessa on satoja yli satavuotiaita savusaunoja - saunoja kertoo, miten savusaunasta nautitaan - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nSuomessa on satoja yli satavuotiaita savusaunoja - saunoja kertoo, miten savusaunasta nautitaan\nReino Heikinheimo lämmittää rantakalliolle rakennettua saunavanhustaan tuntitolkulla. Suomessa on satoja vastaavia yli satavuotiaita savusaunoja.\nNyt toistetaan: HS testasi satavuotiaan savusaunan - Hätähousu saa kirvelevät löylyt\nJulkaistu: 21.5.2016 2:00 , Päivitetty: 21.5.2016 14:33\nSavusaunan ovella pitäisi aina kumartaa löylyn hengelle. Ei sen takia, että olisi taikauskoinen, vaan sen takia, että muuten lyö päänsä. Oviaukon on oltava matala, ettei lämpö karkaa. Samasta syystä kiukaan reuna on vähintään oven yläreunan tasolla.\nTurkulainen Reino Heikinheimohttps://www.hs.fi/haku/?query=reino+heikinheimo on lämmittänyt satavuotiasta savusaunaansa puolesta päivästä alkaen. Viiden maissa se on löylykunnossa. Pieneen saunaan mahtuu kolme miestä, ehkä neljäskin. Ainoa valonlähde on pieni ikkuna. Syksyllä valoa antavat ikkunan taakse ripustettava myrskylyhty ja nurkassa loistavat kynttilät.\nLöylyhiet pestään kalliolla. Pesuvesi on lämmennyt ulkona olevassa vanhassa kiukaassa. (KUVA: Vesa-Matti Väärä)\nHeikinheimo huolehtii löylyn heittämisestä. Kiville on valutettava vettä tasaisesti, sillä veden liika keskittäminen viilentää kiviä. Osa kivistä on jo kierrätyksen tarpeessa, sillä lämpö ei enää varaudu niihin entiseen malliin.\n”Silloin vien kivet ulos ja heitän ne kalliota vasten. Ne, jotka pysyvät ehjinä, pääsevät takaisin kiukaalle”, Heikinheimo kertoo.\nLämmön varaaminen on savusaunomisessa ehdottoman tärkeää, sillä sauna on kertalämmitteinen. Tuntien urakan jälkeen lämmöt pysyvät sisällä parisen tuntia. Mittari nousee parhaimmillaan 110 asteeseen, mutta parhaat löylyt saa noin 70 asteessa.\nKustavissa sijaitseva sauna valmistui 1900-luvun alussa. Sen rakensi Kalebhttps://www.hs.fi/haku/?query=kaleb, joka asui ensimmäisen talven saunassa samalla, kun hän rakensi päärakennusta. Vanhoissa savusaunoissa on usein maalattia, mutta tässä saunassa lattiana on jääkauden hioma rantakallio.\nSaunan ulkokuori uusittiin 1960-luvulla, jolloin pukeutumistila rajattiin erilleen puuvajasta.\nHeikinheimon sauna on yksi noin sadasta saunasta, joiden tiedot ovat päätyneet Suomen Saunaseuran tietokantaan. Seura käynnisti Suomen satavuotisjuhlavuoden kynnyksellä hankkeen, jonka aikana pyritään kartoittamaan yli sata vuotta vanhojen saunojen määrää Suomessa.\n”Museosaunat ovat erikseen. Meitä kiinnostavat sellaiset saunat, jotka ovat vielä käytössä. On hurjaa, että Suomessa on jopa satoja vanhoja käytössä olevia saunoja. Näin vanhat saunat ovat savusaunoja, joten tulipalon riski on kohtuullisen suuri”, sanoo Suomen Saunaseuran toiminnanjohtaja Katariina Styrmanhttps://www.hs.fi/haku/?query=katariina+styrman.\nSavusaunojen kukoistuskausi alkoi hiipua 1900-luvun alkuvuosikymmeninä, kun kiukaat vaihtuivat pönttökiukaisiin.\nHeikinheimon sauna oli tuhoutua tulipalossa kolmisen vuotta sitten. Heikinheimon poika lämmitti saunaa kalakavereidensa kanssa, kun palokaasut syttyivät liekkiin.\n”Onneksi he saivat palon sammumaan, eikä sauna kärsinyt kuin pieniä vahinkoja. Sen jälkeen olen parantanut saunan tuuletusta esimerkiksi asentamalla avattavan ikkunan.”\nHän on myös tehnyt kuvallisen ohjeen saunan lämmittämiseen.\n”Mutta yleensä lämmitys jää minun vastuulleni”, mies hymyilee.\nSaunaseuran Styrman kertoo, että vanhoja saunoja on ilmoitettu seuralle eri puolilta Suomea Lappia myöten. Keski-Suomi kuitenkin korostuu jonkin verran. Sitä on pidetty perinteisesti saunaseutuna.\n”Mitään johtopäätöksiä ei voi vielä vetää saunojen sijainnista, sillä meille on tullut paljon tietoja perinteisillä kirjeillä, joita emme ole ehtineet käydä läpi”, Styrman.\nTietoja vanhoista saunoista voi lähettää Saunaseuralle syyskuu loppuun asti. Helpoin tapa on lähettää tiedot seuran verkkosivuilta.\nStyrman kertoo, että vanhimmat käytössä olevat saunat voivat olla 1700-luvun puolelta, mutta iän varmistaminen on vaikeaa, ellei mahdotonta. Esimerkiksi vuosiluku hirressä voi viitata vanhempaan rakennukseen, josta hirsi on otettu myöhemmin saunaan.\nOsa vanhoista savusaunoista on muutettu vuosikymmenten varrella puu- tai sähkölämmitteisiksi.\n”Savusaunan lämmittäminen on koettu liian haastavaksi. On kiva huomata, että savusaunoja rakennetaan vieläkin. Esimerkiksi Hernesaaren Löylyssä on savusauna”, Styrman sanoo.\nSavusaunan rakentamisesta kiinnostuneita Styrman neuvoo lukemaan Risto Vuolle-Apialan https://www.hs.fi/haku/?query=risto+vuolle-apialankirjoittaman Savusaunan kiuas -kirjan.\nSuuri osa saunoista on nykyään sähkölämmitteisiä, ja puukiukaita lämmitetään yleensä mökeillä. Puukiukaita on myös esimerkiksi 1900-luvun alkupuolella rakennetuissa omakotitalojen pihasaunoissa.\nMonella on huonoja kokemuksia savusaunoista, joiden löylyt kirvelevät nielua, ja kiukaasta nouseva haju on pistävä.\n”Isoissa savusaunoissa kiirehditään liian usein lämmittämisen kanssa. Saunan hyvä tuulettaminen on erittäin tärkeää”, Heikinheimo painottaa.\nSavusaunan hiet pestään saunan viereisellä kalliolla. Vesi on lämmennyt ulkona olevassa kiukaassa. Savusauna-aloittelijat joutuvat pesemään selistään seinistä irronneet noet.\nSaunominen on myös hiljentymistä. Heikinheimo istuu saunomistauoilla ja saunomisen jälkeen penkillä katsomassa merelle nauttien hiljaisuudesta. Kerran vuosia sitten hiljaisuuden rikkovat avunhuudot. Kaksi humalaista oli joutunut veden varaan, ja Heikinheimo kävi vieraidensa kanssa pelastamassa toisen heistä. Toinen oli uinut rantaan.\n”Mies pääsi lämmittelemään saunaan, kun soitimme merivartiostolle. Poliisi kävi noutamassa hänet putkaan.”\nHeikinheimo törmäsi mieheen seuraavana päivänä. Tämä ei ollut kiitollinen lämpimästä saunasta, saatikka henkensä pelastamisesta.\n”Hän oli vihainen siitä, että poliisi oli napannut hänet.”\nHeikinheimolle savusauna antaa ainoat oikeat löylyt.\n”90-vuotias tätini on sanonut, että muut saunat ovat pesusaunoja. Tämä on nautintosauna.”\nKiteellä vanha sauna korjattiin perinteisesti\nParikkalassa asuvan Helvi Ahokkaanhttps://www.hs.fi/haku/?query=helvi+ahokkaan omistama yli satavuotias sauna kunnostettiin vuonna 2007. Ahokkaan äidin kotitilalla Kiteellä sijaitseva sauna oli päässyt vuosien aikana huonoon kuntoon. Onneksi se valittiin silloisen ympäristökeskuksen Nurkat kuntoon -projektiin. Osa projektia oli perinnerakentamisen kurssi, joten oppilaat kunnostivat saunan perinteitä kunnioittaen.\nKiteellä sijaitseva vanha sauna peruskorjattiin perinteisillä menetelmillä. (KUVA: Helvi Ahokkaan kotialbumi)\nVanha sauna ei ole aivan alkuperäisessä kunnossa, sillä sen lämmönlähde on nykyään jatkuvalämmitteinen kiuas.\n”Tämä oli vielä nuoruudessani savusauna, mutta pönttökiuas tuli jo noin 50 vuotta sitten. Sittemmin se vaihdettiin jatkuvalämmitteiseen”, Ahokas kertoo.\nVanha kotitila on nykyään Ahokkaan kesäasuntona. Lapsuuden saunomisista hän muistaa lauteille kirmanneen lapsikatraan.\n”Meitä taisi olla yli kymmenen lasta, jotka kävimme kesäisin saunomassa. Muistan, kun tätini huusi perään, että siellä ei nojata seiniin, ettette tule likaisempana ulos kun olette sinne mennessä”, Ahokas kertoo.\nSauna ja lähes alkuperäisessä muodossa pysynyt pihapiiri ovat tärkeitä Ahokkaan suvulle. Nykyään tila on yhdessäolon paikka. Saunan ylälauteille mahtuu jopa yhdeksän miestä rinnakkain.\nAhokas muistaa myös ajan, jolloin saunan merkitys oli laajempi. Saunassa tehtiin töitä, kuten tehtiin ohrasta talkkunaa. Siellä myös pyykättiin.\n”Lakanat huuhdeltiin sitten talvella lammella avannossa.”\nSauna oli muutamalle Ahokkaan serkulle ensimmäinen kosketus tähän maailmaan.\n”Minulla on kaksi yli 80-vuotiasta serkkua, jotka syntyivät saunassa”, Ahokas sanoo.\nLaihian saunavanhus oli pitkään varastona\nLaihialla vietetään tänä vuonna poikkeuksellisia vuosijuhlia. Olli Hietalan https://www.hs.fi/haku/?query=olli+hietalanomistama savusauna täyttää 190 vuotta. Sauna on ollut Hietalan suvun omistuksessa kaikki nämä vuodet.\n”Saunan rakensi vuonna 1826 Juho Kustaanpoikahttps://www.hs.fi/haku/?query=juho+kustaanpoika, joka eli 1808–1848. Isoisäni siirsi saunan alkuperäiseltä paikaltaan 1900-luvun alussa viiden kilometrin päähän nykyiseen paikkaansa”, Hietala kertoo.\nLaihialainen savusauna täyttää pian 190 vuotta. (KUVA: Olli Hietalan kotialbumi)\nSavusauna jäi vähemmälle käytölle jo vuosikymmeniä sitten. Se oli pitkään varastotilana, kunnes Hietala päätti kunnostaa sen vuonna 2003.\n”Jo nuoresta lähtien olin saunassa aina kuin Liisa Ihmemassa. Tämä on tyylipuhdas pohjalainen iso savusauna”, Hietala kuvailee.\nHän purki saunan hirret neljään kasaan, ja osa hirsistä uusittiin. Vanha rakennus muuttui varastosta taas saunaksi.\nSauna on nyt osa paikallista kulttuurihistoriaa.\n”Ajattele, että tätä käytettiin saunana yli sata vuotta. Kun sauna oli lämmin, myös lähinaapurit pääsivät käyttämään sitä. Se oli sen ajan sosiaalista toimintaa.”\nSauna olikin läsnä koko elämän ajan. Moni syntyi saunassa, ja viimeinen saunassa käynti oli kuoleman jälkeen. Saunaa käytettiin ruumiin pesemiseen.\n”Siellä oli saatavilla lämmintä vettä suhteellisen helposti, ja lämmin pysyi pitkään. Se oli maalaisolosuhteissa paras vaihtoehto.”\nNykyään Hietala pyrkii lämmittämään saunan useita kertoja kesässä. Hän aloittaa lämmittämisen yleensä aamupäivällä. Työtä ei ole hurjan paljon, mutta lämpiävää saunaa pitää valvoa jatkuvasti.\n”Pohjalainen sanoisi, että lämmityspäivän valitseminen on korkeammassa kädessä, sillä tuulen suunnalla on vaikutuksensa. Käryt lähtevät nopeammin, jos tuuli puhaltaa lännestä itään”, Hietala sanoo.\nSavusaunan lämpö riittää pariksi löylytunniksi, joten lämmön varaaminen on tärkeää. Löylyvettä ei saa heittää yhteen paikkaan, sillä silloin kivet viilenevät liian nopeasti, opastaa Reino Heikinheimo. (KUVA: Vesa-Matti Väärä)