Eduskunta.fi > FI > Vaski > Hallituksen esitys > HE 191/2021 vp\nHallituksen esitys HE 191/2021 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ammatillisesta koulutuksesta annetun lain muuttamisesta\nEsitystä on valmisteltu yhteistyössä Opetushallituksen kanssa. Muutostarve perustuu koulutusvientikokeilusta saatuihin kokemuksiin ja esityksiin tarvittavista säädösmuutoksista.\nEsitysluonnos on ollut lausuntokierroksella 14.4.2021—14.5.2021. Lausuntokierroksen pituuden katsotaan olevan riittävä, sillä kysymys on suppeasta noin 20 sivun mittaisesta hallituksen esityksestä. Esitysluonnoksesta on pyydetty lausunnot keskeisiltä sidosryhmiltä ja muun muassa kaikilta koulutusvientikokeiluun osallistuneilta koulutuksen järjestäjiltä. Annetut lausunnot ovat luettavissa hankeikkunasta osoitteesta https://minedu.fi/hanke?tunnus=OKM073:00/2020\nKeskeisille sidosryhmille on järjestetty 26.8.2021 webinaari, jossa on esitelty lausuntokierroksen jälkeen esitykseen tehtyjä muutoksia.\n2.1 Tutkinnon perusteet tilauskoulutuksessa ja Euroopan talousalueen ulkopuolella järjestettävässä tutkintokoulutuksessa\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain (531/2017) tultua voimaan 1.1.2018 mahdollisuus tilauskoulutuksen ja Euroopan talousalueen ulkopuolella järjestettävän tutkintokoulutukseen järjestämiseen tuli kaikille ammatillisen koulutuksen järjestäjille niiden järjestämislupien mukaisesti.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun 33 §:n 1 momentin mukaan koulutuksen järjestäjä voi järjestää opiskelijaryhmälle järjestämisluvassa määrättyjä tutkintoja ja tutkinnon osia sekä niihin valmistavaa tutkintokoulutusta niin, että koulutuksen tilaa ja rahoittaa Suomen valtio, toinen valtio, kansainvälinen järjestö taikka suomalainen tai ulkomainen julkisyhteisö, säätiö tai yksityinen yhteisö (tilauskoulutus).\nPykälän 2 momentin mukaan tilauskoulutusta ei voida järjestää Euroopan talousalueeseen kuuluvien valtioiden kansalaisille eikä niille, jotka Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden muun sopimuspuolen kanssa tekemän sopimuksen mukaan rinnastetaan Euroopan unionin kansalaisiin, eikä edellä mainittujen perheenjäsenille. Tilauskoulutusta ei myöskään voida järjestää niille, joilla on ulkomaalaislaissa (301/2004) tarkoitettu Euroopan unionin sininen kortti, jatkuva tai pysyvä oleskelulupa tai pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EU-oleskelulupa, eikä edellä mainittujen perheenjäsenille. Perheenjäsenen määrittelyyn sovelletaan ulkomaalaislakia. Pykälän 3 momentin mukaan tilauskoulutukseen ei sovelleta, mitä 70—79 ja 95 §:ssä säädetään, jos tilauskoulutus järjestetään muualla kuin Suomessa. Tilauskoulutukseen ei muutoin sovelleta, mitä 10 luvussa säädetään.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun 35 §:n mukaan koulutuksen järjestäjä voi järjestää Euroopan talousalueen ulkopuolella järjestämisluvassa määrättyjä tutkintoja ja tutkinnon osia sekä niihin valmistavaa tutkintokoulutusta. Koulutukseen ei voida ottaa opiskelijaksi 33 §:n 2 momentissa tarkoitettuja henkilöitä.\nTämän esityksen perusteluissa 33 §:ssä tarkoitetusta tilauskoulutuksesta ja 35 §:ssä tarkoitetusta Euroopan talousalueen ulkopuolella järjestettävästä koulutuksesta käytetään termiä tutkintovienti.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain 15 §:n mukaan Opetushallitus määrää tutkinnon perusteet kullekin 6 §:ssä tarkoitettuun tutkintorakenteeseen kuuluvalle tutkinnolle. Tutkinnon perusteissa määrätään 1) tutkintonimikkeet; 2) tutkinnon osaamisalat; 3) tutkinnon muodostuminen pakollisista ja valinnaisista tutkinnon osista sekä tutkinnon osien ja yhteisten tutkinnon osien osa-alueiden laajuus osaamispisteinä siltä osin, kuin näistä ei säädetä 13 §:ssä tai sen nojalla; 4) tutkinnon osien ammattitaitovaatimukset tai osaamistavoitteet sekä osaamisen arviointi; 5) miltä osin 64 §:n 2 momentissa tarkoitettu osaamisen arvioinnin mukauttaminen tai 66 §:n 1 momentissa tarkoitettu ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista poikkeaminen ei ole mahdollista. Opetushallituksen tulee laatia ammatillisten perustutkintojen perusteet siten, että tutkinnot vastaavat laajuudeltaan lukiolain (714/2018) 10 §:ssä säädettyä lukion oppimäärän laajuutta. Opetushallituksen tulee valmistella tutkinnon perusteet yhteistyössä työ- ja elinkeinoelämän edustajien, koulutuksen järjestäjien ja muiden keskeisten sidosryhmien kanssa. Opetushallituksen on tutkinnon perusteita valmistellessaan tehtävä yhteistyötä asianomaisen työelämätoimikunnan kanssa.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain 20 §:n 1 momentin mukaan tässä laissa tarkoitettujen tutkintojen ja koulutusten kehittämiseksi voidaan järjestää määräaikaisia kokeiluja. Kokeilulupa voidaan myöntää enintään kuudeksi vuodeksi. Opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella voidaan säätää kokeiltavista tutkinnoista. Pykälän 2 momentin mukaan opetus- ja kulttuuriministeriön päätöksellä voidaan kokeilla uusia koulutuksia. Opetus- ja kulttuuriministeriö voi päättää, että kokeiltavan tutkinnon laajuus poikkeaa 10 §:ssä tai sen nojalla säädetystä, valmentavan koulutuksen laajuus poikkeaa 11 §:ssä säädetystä taikka tutkinnon tai koulutuksen muodostuminen poikkeaa 13 tai 14 §:ssä taikka niiden nojalla säädetystä. Pykälän 3 momentin mukaan Opetushallituksen päätöksellä voidaan kokeilla tutkintojen tai koulutuksen perusteista, tutkinnon osaamisaloista tai tutkintonimikkeistä poikkeamista. Pykälän 4 momentin mukaan Opetushallitus määrää 2 tai 3 momentissa tarkoitetussa kokeilussa noudatettavat tutkinnon tai koulutuksen perusteet. Kokeilussa suoritettavan tutkinnon tulee olla tavoitteiltaan ja sisällöltään sellainen, että tutkinnon edellyttämä osaaminen ja ammattitaito sekä kelpoisuus jatko-opintoihin saavutetaan.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain 15 §:n mukaan Opetushallituksella on näin ollen toimivalta vain Suomessa käytettävien valtakunnallisten tutkinnon perusteiden antamiseen sekä lain 20 §:n mukaisten kokeilussa noudatettavien perusteiden antamiseen.\nOpetushallitus käynnisti opetus- ja kulttuuriministeriön pyynnöstä ammatillisen koulutuksen koulutusvientikokeilut vuonna 2017. Kokeilulupa myönnettiin 11 koulutuksen järjestäjälle ja kaikkiaan 69 tutkintoon. Kokeilujen tavoitteena oli edistää ammatillisen koulutuksen koulutusvientiä ja purkaa koulutusviennin esteitä. Kokeilussa on voitu poiketa Suomessa käytettävien tutkinnon perusteiden ammattitaitovaatimuksista ja osaamistavoitteista, esimerkiksi kielitaitovaatimuksista sekä tarvittaessa suomalaiseen lainsäädäntöön ja määräyksiin liittyvistä tutkinnon perusteiden tavoitteista ilman, että keskeisistä tutkinnon ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista tai osaamisen arvioinnista tingitään. Kokeiltavat tutkinnot on valittu niin, että niille on kysyntää koulutusvientimarkkinoilla ja niissä on mahdollisimman vähän muokkaamista edellyttäviä ammattitaitovaatimuksia. Koulutusvientikokeilussa noudatettavia tutkintojen perusteita voivat käyttää ainoastaan kokeilussa mukana olevat koulutuksen järjestäjät. Elokuuhun 2021 mennessä koulutusvientikokeilussa suoritettujen tutkintojen ja tutkintojen osien määrät on kuvattu taulukossa 1. Koulutusvientikokeilun ensimmäinen vaihe päättyi vuoden 2020 lopussa. Kokeilua on jatkettu vuoden 2021 loppuun saakka.\nKoulutusvientikokeilussa on ollut Opetushallituksen työtä tukemassa koordinoiva hanke. Hanke on muun muassa koordinoinut kokeilussa noudatettavien perusteiden englanninkielisten käännösluonnosten kommentointia verkostossa, raportoinut Opetushallitukselle koulutusviennin edistymisestä ja tarpeista sekä tuottanut tarvittavia dokumentteja (mm. englanninkieliset kokeilulupa- ja tutkintotodistukset, terminologiasuosituksia, henkilökohtaistamisen lomakkeet ja laadunhallinnan suositukset koulutusvientiin).\nTaulukko 1. Koulutusvientikokeilussa suoritetut ammatilliset tutkinnot ja tutkinnon osat 2017—2021\nSuoritetut ammatilliset tutkinnot / tutkinnon osat 2017—2020\nSuoritetut tutkinnot (kpl)\nTutkinnon osan/osien suorittajia (hlö)\nSuoritetut tutkinnon osat yhteensä (kpl)\nKiina ja Saudi-Arabia\nUganda ja Saudi-Arabia\nKiina ja Intia\nKäynnissä olevat tutkintokoulutukset\n(Lähde: Koulutusvientikokeilu-hanke ja Koski-rekisteri. Päivitetty 1.8.2021).\nKoulutusviennin tiekartta 2020—2023 -selvityksen (https://www.oph.fi/fi/tilastot-ja-julkaisut/julkaisut/koulutusviennin-tiekartta-2020-2023) mukaan ammatillinen koulutus ja tutkinnot ovat koulutusviennin yksi keskeisimmistä palvelualueista. Suomen koulutusviennin mahdollisuuksia edistetään vuosina 2020—2023 valikoitujen temaattisten kärkien alueilla. Yhdeksi kärjeksi on nostettu ammatillisen koulutuksen kehittäminen, joka on lukuisissa maissa ajankohtaista ja kansallisena painopisteenä. Myös suomalaiset joustavat mallit työelämäyhteistyöstä ovat kysyttyjä, samoin osa suomalaisista ammatillisista tutkinnoista ja tutkinnon osista.\nHuhtikuussa 2019 koulutusvientikokeilua koordinoiva hanke toteutti Opetushallitukselle kartoituksen suomalaisten ammatillisen koulutuksen järjestäjien koulutusviennin tilasta. Kohde-ryhmänä olivat ammatillisen koulutuksen järjestäjät (141 järjestäjää). Vastanneista 60:stä koulutuksen järjestäjästä 70 prosenttia on tehnyt strategisen linjauksen koulutusviennistä. Puolet vastaajista on jo lähtenyt tai lähdössä mukaan koulutusvientiin.\nEducation Finland -toimijoiden mukaan yksi yleisimmin tunnistetuista haasteista koulutus-viennin kasvulle aiheutuu tämänhetkisen lainsäädännön rajoituksista. Suomessa käytettävät tutkinnon perusteet eivät sellaisenaan sovellu tutkintovientiin, vaan edellyttävät poikkeamista tietyiltä osin. Koulutusvientikokeilua varten Opetushallitus antoi kansallisista tutkinnon perusteista poikkeavat ja erilliset tutkinnon perusteet, mutta niitä on saaneet käyttää vain kokeiluluvan haltijat.\nKoulutusvientikokeilua koordinoiva hanke on ehdottanut opetus- ja kulttuuriministeriölle toimittamassaan muistiossa 1.7.2020 tutkintovientiä koskevia muutoksia ammatillisesta koulutuksesta annettuun lakiin. Ehdotukset koskevat mainitun lain 33, 35, 36 ja 15 §:ää. Viimeksi mainitun pykälän osalta hanke ehdottaa, että Opetushallituksen tehtäviin tulisi lisätä tutkinnonperusteiden antaminen 33 ja 35 §:n mukaiseen koulutukseen.\n2.2 Koulutuksen järjestäminen maksullisena palvelutoimintana muille kuin ammatillisen koulutuksen järjestäjille\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain 30 §:n mukaan koulutuksen järjestäjä voi hankkia järjestämisluvassa määrättyjen tutkintojen osia sekä niihin valmistavaa tutkintokoulutusta, järjestämisluvan mukaista muuta koulutusta sekä 27 §:n 1 momentissa tarkoitettua oppisopimuskoulutusta toiselta ammatillisen tai muun koulutuksen järjestäjältä, muulta julkiselta taholta taikka muulta yksityiseltä yhteisöltä tai säätiöltä. Lisäksi opiskelijan yksilöllisten valintojen mahdollistamiseksi koulutuksen järjestäjä voi järjestämisluvan mukaisten tutkintojen ja koulutuksen järjestämisen yhteydessä hankkia myös muita kuin järjestämisluvan mukaisia tutkintojen ja koulutuksen osia sekä osaamisen hankkimisen tukitoimia edellä mainituilta tahoilta. Tutkinnon tai koulutuksen osan osaamisen arviointi voidaan kuitenkin hankkia vain järjestämisluvan saaneelta ammatillisen koulutuksen järjestäjältä tai vastaavan luvan saaneelta muun koulutuksen järjestäjältä. Koulutuksen järjestäjä vastaa siitä, että sen hankkimat 1 momentissa tarkoitetut tutkinnot, tutkinnon osat ja koulutus järjestetään tämän lain mukaisesti.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain 31 §:n mukaan koulutuksen järjestäjä voi järjestää tässä laissa tarkoitettuja tutkintoja ja tutkinnon osia, niihin valmistavaa tutkintokoulutusta sekä valmentavaa koulutusta maksullisena palvelutoimintana, jos kyseessä on 30 §:ssä tarkoitettu koulutuksen hankinta. Säännöksen tavoitteena on rajata järjestämislupaan perustuvan tutkintotavoitteisen koulutuksen järjestäminen maksullisena palvelutoimintana vain järjestämisluvan saaneiden koulutuksen järjestäjien väliseen hankintaan. Säännöksen yksityiskohtaisissa perusteluissa (HE 39/2017 vp, s. 210) on todettu, että muissa tilanteissa tutkintoja, tutkinnon osia tai niihin valmistavaa tutkintokoulutusta ei voisi järjestää maksullisena palvelutoimintana. Säännöksen sanamuodossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon, että koulutuksen järjestäjien välistä hankintaa tapahtuu myös muiden opetuksen ja koulutuksen järjestäjien kuin ammatillisen koulutuksen järjestäjien kanssa.\nLukiolain (714/2018) 8 §:n mukaan koulutuksen järjestäjän tulee olla yhteistyössä perusopetuksen, lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen, vapaan sivistystyön oppilaitosten ja muiden koulutuksen järjestäjien, korkeakoulujen sekä työ- ja elinkeinoelämän toimijoiden kanssa. Koulutuksen järjestäjä voi täydentää järjestämäänsä koulutusta hankkimalla tässä laissa tarkoitettua opetusta ja muita palveluja toiselta lukiokoulutuksen tai muun koulutuksen järjestäjältä, korkeakoululta, muulta julkiselta taholta taikka muulta yksityiseltä rekisteröidyltä yhteisöltä tai säätiöltä. Koulutuksen järjestäjä vastaa siitä, että sen hankkima opetus ja palvelut järjestetään tämän lain mukaisesti.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain 31 §:ssä ei erikseen todeta, että koulutuksen järjestäjä voi maksullisena palvelutoimintana järjestää tutkintoja ja tutkinnon osia, niihin valmistavaa tutkintokoulutusta sekä valmentavaa koulutusta lukiokoulutuksen järjestäjille. Näin kuitenkin käytännössä toimitaan esimerkiksi tilanteessa, jossa lukiokoulutuksen järjestäjä hankkii ns. kaksois- tai kolmoistutkinnon suorittajille tai muille opiskelijoilleen koulutusta ammatillisen koulutuksen järjestäjiltä. Tosiasiallisesti vakiintuneen käytännön mukaisesti näin on myös menetelty, vaikka erillistä säännöstä asiasta ei ole. Vuoden 2018 alusta voimaan tulleella ammatillisesta koulutuksesta annetulla lailla ei ole ollut tarkoitus muuttaa tätä vakiintunutta käytäntöä. Menettelyn olisi kuitenkin perusteltua ilmetä myös säännöksistä.\nLaki tutkintokoulutukseen valmentavasta koulutuksesta tuli voimaan 1.8.2021 ja koulutusta aletaan järjestää 1.8.2022 lukien. Sen 7 §:n mukaan koulutuksen järjestäjän tulee koulutuksen toteuttamisessa olla yhteistyössä perusopetuksen, lukiokoulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja muiden koulutuksen järjestäjien kanssa sekä koulutuksen järjestämiseksi tarpeellisten nuorisotyötä tekevien julkisten tahojen ja yksityisten yhteisöjen ja säätiöiden kanssa sekä työ- ja elinkeinoelämän kanssa. Koulutuksen järjestäjä voi täydentää järjestämäänsä koulutusta hankkimalla tässä laissa tarkoitettua koulutusta kunnalta, perusopetuslain 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulta perusopetuksen järjestäjältä taikka ammatillisen koulutuksen tai lukiokoulutuksen järjestäjältä, muulta julkiselta taholta taikka muulta yksityiseltä yhteisöltä tai säätiöltä. Koulutuksen osan osaamisen arviointi voidaan kuitenkin hankkia vain sellaiselta opetuksen tai koulutuksen järjestäjältä, jolla lain mukaan on oikeus kyseisen koulutuksen osaamisen arviointiin. Koulutuksen järjestäjä vastaa siitä, että sen hankkima koulutus järjestetään tämän lain mukaisesti.\nSäännös mahdollistaa tutkintokoulutukseen valmentavaa koulutusta järjestävälle koulutuksen hankinnan myös ammatillisen koulutuksen järjestäjältä. Näin ollen ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 31 §:ään olisi perusteltua lisätä myös viittaus tutkintokoulutukseen valmentavasta koulutuksesta annetun lain 7 §:ään.\nVapaasta sivistystyöstä annetun lain (632/1998) 3 §:n 3 momentin mukaan vapaan sivistystyön oppilaitosten tulee olla yhteistyössä muiden alueella toimivien tai valtakunnallisten vapaan sivistystyön oppilaitosten, koulutuksen järjestäjien ja korkeakoulujen kanssa.\nVapaan sivistystyön oppilaitokset ovat säännöksen nojalla tehneet yhteistyötä ammatillisen koulutuksen järjestäjien kanssa ja hankkineet ammatillisesta koulutuksesta annetun lain mukaista koulutusta, kuten tutkinnon osia, opiskelijoilleen. Kansanopistojen vapaan sivistystyön oppivelvollisuuskoulutuksen opetussuunnitelman perusteisiin sisältyvissä suuntautumisopinnoissa todetaan, että kansanopistot voivat tarjota osana suuntautumisopintoja muun muassa osia ammatillisen koulutuksen opinnoista. Näin ollen ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 31 §:ään olisi perusteltua lisätä myös viittaus vapaasta sivistystyötä annetun lain 3 §:n 3 momenttiin.\nAikuisten perusopetuksesta säädetään perusopetuslain (628/1998) 46 §:ssä. Pykälän 6 momentissa todetaan, että opetuksen järjestäjän tulee olla yhteistyössä alueella toimivien ammatillisen koulutuksen ja muun koulutuksen järjestäjien kanssa. Opiskelijan henkilökohtaiseen opiskelusuunnitelmaan voi sisältyä opiskelujaksoja muissa oppilaitoksissa sekä työelämään tutustumista. Pykälän 7 momentin mukaan sen lisäksi mitä 4 §:ssä säädetään opetuksen järjestäjä voi hankkia lukutaitovaiheen opetusta kunnalta tai kuntayhtymältä, 7 tai 8 §:ssä tarkoitetulta perusopetuksen järjestäjältä sekä ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetussa laissa tai ammatillisesta peruskoulutuksesta annetussa laissa tarkoitetuilta koulutuksen järjestäjiltä.\nViittauksilla kumottuihin ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annettuun lakiin ja ammatillisesta peruskoulutuksesta annettuun lakiin tarkoitetaan lakia ammatillisesta koulutuksesta (531/2017). Aikuisten perusopetusta antavat perusopetuksen järjestäjät ovat mainittujen säännösten nojalla tehneet yhteistyötä ja hankkineet koulutusta ammatillisen koulutuksen järjestäjiltä. Siten ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 31 §:ään olisi perusteltua lisätä myös viittaus aikuisten perusopetusta koskevan perusopetuslain 46 §:n 6 momentin mukaiseen yhteistyövelvoitteeseen sekä 7 momentin mukaiseen hankintaan.\nAmmattikorkeakoululain 6 §:n mukaan ammattikorkeakoulun tulee tehtäviään suorittaessaan olla erityisesti omalla alueellaan yhteistyössä elinkeino- ja muun työelämän kanssa sekä tehdä yhteistyötä suomalaisten ja ulkomaisten korkeakoulujen samoin kuin muiden koulutuksen järjestäjien kanssa. Ammatillisen koulutuksen järjestäjät ovat toimineet myös yhteistyössä ammattikorkeakoulujen kanssa tarjoten maksullisena palvelutoimintana käytännön opetusta ammattikorkeakoulujen opiskelijoille. Jatkuvan oppimisen osalta korostuu tarve koulutusmuodot ja –asteet ylittävälle koulutustarjonnalle. Näin ollen olisi perusteltua lisätä pykälään viittaus mainittuun ammattikorkeakoululain pykälään.\nEsityksessä esitettyjen muutosehdotusten tavoitteena olisi parantaa ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 33 ja 35 §:ssä säädetyn koulutuksen järjestämismahdollisuuksia. Mainittujen pykälien nojalla koulutuksen järjestäjän on mahdollista järjestää ammatillista koulutusta Euroopan talousalueen ulkopuolella. Tällöin Suomessa sovellettavat tutkinnon perusteet eivät pääsääntöisesti ole sellaisenaan suoraan sovellettavissa eikä tutkintokoulutuksen järjestäminen Suomen ulkopuolella ole siten mahdollista. Tämän vuoksi esitetään, että Opetushallitus voisi poiketa tutkinnon perusteissa Suomessa sovellettavista tutkinnon perusteista mainittua koulutusta varten. Tämä varmistaisi, ettei mainitun lain 33 ja 35 §:ssä tarkoitetun koulutuksen järjestämiselle olisi tältä osin esteitä. Samalla tavoitteena olisi turvata tutkintokoulutuksen laatua edellyttämällä koulutuksen järjestäjältä Opetushallituksen myöntämää lupaa soveltaa tutkinnon perusteiden sisältämää poikkeusta.\nMaksullista palvelutoimintaa koskevan muutosesityksen tavoitteena olisi selkeyttää oikeustilaa siten, että laissa säädettäisiin, että koulutuksen järjestäjä voisi järjestää tässä laissa tarkoitettuja tutkintoja ja tutkinnon osia, niihin valmistavaa tutkintokoulutusta sekä valmentavaa koulutusta maksullisena palvelutoimintana myös muiden opetuksen ja koulutuksen järjestäjien kuin ammatillisen koulutuksen järjestäjien kanssa. Tosiasiallisesti vakiintuneen käytännön mukaisesti näin on myös menetelty, vaikka siitä ei ole nimenomaisesti säädetty.\nAmmatillisesta koulutuksesta annettuun lakiin lisättäisiin uusi 15 a §, jolla Opetushallitukselle annettaisiin toimivalta poiketa 15 §:ssä tarkoitetuissa tutkinnon perusteissa tutkintovientiä varten välttämättömiltä osin Suomessa käytettävien tutkinnon perusteiden ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista. Poikkeamiset liittyisivät Suomen lainsäädäntöön, kulttuuriin tai olosuhteisiin taikka vastaaviin Suomeen sidoksissa oleviin seikkoihin. Mainitun poikkeuksen käyttäminen tutkintovientiin olisi uuden 15 b §:n nojalla luvanvaraista.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain maksullista palvelutoimintaa koskevaa 31 §:ää muutettaisiin siten, että koulutuksen järjestäjä voisi järjestää tutkintoja ja tutkinnon osia, niihin valmistavaa tutkintokoulutusta sekä valmentavaa koulutusta maksullisena palvelutoimintana, jos kyseessä on 1) 30 §:ssä tarkoitettu koulutuksen hankinta, 2) lukiolain 8 §:ssä tarkoitettu koulutuksen hankinta, 3) tutkintokoulutukseen valmentavasta koulutuksesta annetun lain 7 §:ssä tarkoitettu koulutuksen hankinta, 4) vapaasta sivistystyöstä annetun lain 3 §:n 3 momentissa tarkoitettu yhteistyö, 5) perusopetuslain 46 §:n 6 momentissa tarkoitettu yhteistyö tai 7 momentissa tarkoitettu hankinta tai 6) ammattikorkeakoululain 6 §:ssä tarkoitettu yhteistyö.\nEhdotetuilla muutoksilla ei ole kunta- eikä valtiontaloudellisia vaikutuksia. Ehdotetut muutokset eivät lisäisi valtion tai kuntien menoja. Esityksessä esitetään, että Opetushallitus voisi tehdä poikkeuksia tutkinnon perusteissa tutkintovientiä varten. Kysymyksessä olisi uusi lakisääteinen tehtävä Opetushallitukselle.\nOpetushallitus on laatinut tutkintoviennissä käytettäviä tutkinnon perusteita osana vuonna 2017 käynnistynyttä koulutusvientikokeilua. Kokeilussa tutkintoviennissä käytettävien tutkinnon perusteiden laadintakustannukset ovat olleet noin 8 300 euroa per peruste, josta käännöskustannusten osuus on noin 3 000 euroa. Jatkossa työtä ei vaadittaisi yhtä paljon, sillä tutkintoviennissä olisi tarkoitus käyttää 15 §:ssä tarkoitettuja perusteita ja ehdotetun 15 a §:n nojalla tehtyjä poikkeuksia. Lisäksi tutkintoviennissä käytettäviä tutkinnon perusteita ei enää käännettäisi englanniksi, kuten koulutusvientikokeilussa on tehty, vaan perusteet ja niihin tehdyt poikkeukset annettaisiin suomeksi. Opetushallitus arvioi perustuen kokeiluaikaiseen työmäärään, että tutkintoviennissä käytettävien perusteisiin sisältyvien poikkeusten laadintakustannukset olisivat 4 600 euroa per peruste ja ylläpitokustannukset olisivat noin 460 euroa per tutkinnon peruste.\nVuodelle 2022 Opetushallitus arvioi kokeilussa mukana olleiden tutkintojen osalta laatimiskustannuksiksi 26 000 euroa (13 x 2 000 euroa / tutkinnon peruste) ja uusien tutkintojen osalta 20 000 euroa (4 x 5 000 euroa / tutkinnon peruste). Jatkossa uusia poikkeuksia laadittaisiin arviolta viiteen uuteen tutkinnon perusteeseen vuosittain. Tavoitteena on, että poikkeuksen laatiminen olisi tulevaisuudessa osa normaalia perusteiden uusinta- ja laatimistyötä, jolloin pitkällä aikavälillä myös kustannukset olisivat osa normaalia perusteiden laatimiskustannuksia eikä selkeästi eriteltävissä oleva kustannuserä. Kustannukset katettaisiin ensisijaisesti Opetushallituksen toimintamenomäärärahojen puitteissa. Tarvittaessa opetus- ja kulttuuriministeriö myöntäisi Opetushallitukselle lisärahoitusta valtion talousarviossa ammatillisen koulutuksen ja lukiokoulutuksen yhteisiin menoihin varatuista määrärahoista. Mahdollisen lisärahoituksen tarpeesta ja määrästä sovittaisiin osana vuotuisia tulossopimusneuvotteluita.\nTutkinnon perusteiden sisältämän poikkeuksen soveltaminen olisi luvanvaraista. Koulutuksen järjestäjän olisi haettava siihen lupa Opetushallitukselta. Tällöin Opetushallituksella olisi tieto siitä, mitä tutkinnon perusteisiin sisältämää poikkeusta mikin koulutuksen järjestäjä käyttää tutkintoviennissä. Opetushallitus arvioisi lupaa myöntäessään tarkemmin koulutuksen järjestäjän edellytykset soveltaa tutkinnon perusteisiin tehtyä poikkeusta. Opetushallituksen työnä olisi käsitellä lupahakemukset. Hakemuksiin pyydettäisiin tutkintovientitoimikunnalta lausunto ja tämän lisäksi hakemukset kävisivät läpi Opetushallituksen sisäiset hallinnolliset prosessit. Koulutuksen järjestäjältä perittäisiin luvasta annettavasta päätöksestä maksu, jolla katettaisiin hakemuksen käsittelystä Opetushallitukselle aiheutuvat kustannukset.\nEsityksessä ehdotetaan säädettävän tutkintovientitoimikunnasta, jonka Opetushallitus asettaisi aina kolmen vuoden määräajaksi. Tutkintovientitoimikunnan jäsenten palkkioiden maksamisesta ja muista toimikuntatyöstä aiheutuvista kustannuksista vastaisi Opetushallitus. Opetushallitus arvioi, että tutkintovientitoimikunta kokoustaisi neljästä kuuteen kertaan vuodessa. Yhden kokouksen arvioitu työmäärä Opetushallituksessa olisi kaksi työpäivää. Näin ollen tutkintovientitoimikunnasta aiheutuva vuosittainen työmäärä Opetushallitukselle olisi arvioilta kahdeksasta kahteentoista työpäivään. Kustannukset katettaisiin ensisijaisesti Opetushallituksen toimintamenomäärärahojen puitteissa. Tarvittaessa opetus- ja kulttuuriministeriö voisi myöntää Opetushallitukselle lisärahoitusta tutkintovientitoimikunnan kustannuksiin valtion talousarviossa ammatillisen koulutuksen ja lukiokoulutuksen yhteisiin menoihin varatuista määrärahoista. Mahdollisen lisärahoituksen tarpeesta ja määrästä sovittaisiin osana vuotuisia tulossopimusneuvotteluita.\nTutkintovientitoimikuntaa on pilotoitu osana koulutusvientikokeilua syksystä 2020 lähtien. Opetushallituksen tähänastisiin kokemuksiin perustuvan arvion mukaan tutkintovientitoimikunnan kustannukset olisivat vuosittain noin 12 000 euroa.\nEhdotetulla muutoksella olisi taloudellisia vaikutuksia tutkintovientiä tekeviin ammatillisen koulutuksen järjestäjiin. Ehdotetussa mallissa koulutuksen järjestäjä maksaisi luvasta käyttää tutkinnon perusteisiin tehtyä poikkeusta sekä sen kääntämisestä tutkintovientiä varten. Tämä olisi perusteltua, koska kysymys on koulutuksen järjestäjän liiketoiminnasta, josta se kantaa myös taloudellisen riskin. Ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 36 §:n 2 momentin nojalla koulutuksen järjestäjän on perittävä 33 §:n 1 momentissa tarkoitetulta koulutuksen tilaajalta tai 35 §:n 1 momentissa tarkoitetulta opiskelijalta vähintään koulutuksen järjestämisestä aiheutuvat kustannukset kattava maksu. Koulutuksen järjestäjän olisi siten tarkoitus kattaa luvasta ja tutkinnon perusteiden kääntämisestä aiheutuvat kustannukset tutkintoviennistä liiketoimintana saaduilla varoilla. Näin ollen koulutuksen järjestäjänä oleville ja mahdollisesti lain 33 tai 35 §:ssä tarkoitettua koulutusta järjestäville kunnille tai kuntayhtymille ei syntyisi eikä saisikaan syntyä julkisella rahoituksella katettavia kustannuksia. Kokeilussa mukana olleet koulutuksen järjestäjät ovat olleet valmiita ottamaan käännöstyön ja siitä aiheutuvat kustannukset vastuulleen nopeuttaakseen vientiprosessia.\nKoulutusvientikokeilussa vuonna 2020 tehdyn ammatillisten tutkintojen viennin vaikuttavuusselvityksen mukaan suurin osa kyselyyn vastanneista koulutuksen järjestäjistä odotti koulutusviennistä kustannukset ylittävää lisärahoitusta. Merkittävää lisäystä rahoitukseen ei kuitenkaan vielä pystytty osoittamaan, sillä asiakassuhteiden luonti vaatii pitkäkestoista työtä. Lisäksi ammatillisen tutkintokoulutuksen toteutus on sopeutettava voimakkaasti kohdemaan olosuhteisiin, mikä vähentää tuotteiden skaalattavuutta ja pienentää odotettavissa olevia tuottoja. Kyselyyn vastanneet uskovat kuitenkin tutkintoviennin tuovan lisärahoitusta pidemmällä aikavälillä, sillä suomalainen ammatillisen koulutuksen malli on saanut tutkintovientikoulutusten kautta näkyvyyttä kohdemaissa. Selvitys on luettavissa osoitteessa https://www.oph.fi/sites/default/files/documents/Ammatillisen_tutkintoviennin_vaikuttavuusselvitys_VETFI2020.pdf.\nEhdotettu muutos mahdollistaisi yhteneviin tutkinnon perusteisiin perustuvan tutkintoviennin järjestämisen myös koulutusvientikokeilun päätyttyä. Muutos purkaisi koulutusviennin esteitä, ja sillä varmistettaisiin koulutuksen yhdenmukaisuus ja laatu. Samalla olisi mahdollista varmistaa ammatillisen koulutusviennin koordinoinnin jatkuminen. Ehdotettu muutos mahdollistaisi kaikkien koulutuksen järjestäjien pääsyn tutkintovientimarkkinoille siten, että ne voisivat saada lupaa hakemalla sovellettavaksi Opetushallituksen nimenomaan tutkintovientiä varten tutkinnon perusteissa määräämät poikkeukset. Koulutusvientikokeilussa olleiden järjestäjien kokeilulupaa on mahdollista jatkaa marraskuuhun 2022 saakka, jolloin nämä järjestäjät voisivat soveltaa kokeilussa käytössä olleita tutkintovientiä varten laadittuja tutkinnon perusteita mainittuun ajankohtaan saakka.\nOpetushallitus laatii tutkinnon perusteet yhteistyössä työelämän ja muiden sidosryhmien kanssa kutakin tutkintorakenteessa olevaa ammatillista tutkintoa varten. Tutkinnon perusteissa määrätään muun muassa tutkintonimikkeistä, tutkinnon osaamisaloista, tutkinnon muodostumisesta pakollisista ja valinnaisista tutkinnon osista, tutkinnon osien ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista sekä osaamisen arvioinnista. Jatkossa tutkinnon perusteissa määrättäisiin myös mahdollisuudesta poiketa tutkinnon ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista lain 33 ja 35 §:ssä tarkoitettua koulutusta varten. Opetushallitus valmistelisi tutkintoviennissä käytettävät poikkeukset yhteistyössä tutkintovientitoimikunnan kanssa. Kaikilla tutkintovientiä tekevillä koulutuksen järjestäjillä tulisi olla Opetushallituksen myöntämä lupa tutkintovientiä varten laadittujen tutkinnon perusteiden käyttöön. Koulutuksen järjestäjät olisivat myös velvollisia toteuttamaan tutkintovientikoulutuksen ja opiskelijoiden osaamisen arvioinnin tutkinnon perusteiden mukaisesti vastaavasti kuin muutoinkin ammatillisessa koulutuksessa. Kun kaikki samaa ammatillista tutkintoa vievät koulutuksen järjestäjät toteuttavat koulutuksen ja osaamisen arvioinnin samojen perusteiden pohjalta, varmistetaan tutkintovientinä toteutettavan tutkintokoulutuksen yhdenmukaisuus. Samojen yhteistyössä työelämän ja tutkintovientitoimikunnan kanssa laadittujen perusteiden käyttö varmistaa osaltaan myös tutkintokoulutuksen ja sen tuottaman osaamisen laatua, sillä tutkinnon perusteissa on määrätty osaamisen arvioinnista, muun muassa siitä, millaisella osaamisella opiskelija voi saada alimman hyväksytyn tai muun arviointiasteikon mukaisen arvosanan.\nLupamenettelyn myötä Opetushallituksella olisi ajantasainen tieto siitä, mitä tutkintoja viedään, kuinka paljon niitä viedään ja minne niitä viedään sekä mitkä koulutuksen järjestäjät osallistuvat tutkintovientiin. Opetushallitus voisi hyödyntää saamaansa tietoa paitsi tutkintoviennin seurannassa myös tutkinto- ja koulutusviennin tukemisessa sekä laadunvarmistamisessa. Tutkinto- ja koulutusviennin edistäminen on osa Opetushallituksen tehtäviin kuuluvaa koulutuksen kansainvälisyyden edistämistä.\nSuomalaisista tutkinnoista kiinnostuneet tilaajat haluavat usein varmistaa tutkinnon ja koulutuksen laadun. Opetus- ja kulttuuriministeriö on koulutuksen järjestäjän pyynnöstä antanut englanninkielisen todistuksen siitä, että kyseisellä koulutuksen järjestäjällä on voimassa oleva ministeriön myöntämä ammatillisten tutkintojen ja koulutuksen järjestämislupa. Tämä on edistänyt sopimusten syntymistä. Tätä menettelyä on tarkoitus jatkaa myös koulutusvientikokeilun päätyttyä koulutusviennin edistämiseksi. Opetushallitus voisi jatkossa vastaavasti pyydettäessä vahvistaa, että koulutuksen järjestäjällä on lupa soveltaa tutkintoviennissä käytettävää tutkinnon perusteiden sisältämää poikkeusta. Luvan omaavalla järjestäjällä olisi joka tapauksessa käytössään Opetushallituksen antama päätös. Moni tilaaja haluaa tällaisia viranomaisten antamia todistuksia vakuuttuakseen, että koulutuksen tarjoaja ei ole epärehellinen ja että koulutus on laadukasta ja Suomen tutkinto- ja koulutusjärjestelmän mukaista. Todistusten antaminen ei lisäsi merkittävästi opetus- ja kulttuuriministeriön eikä Opetushallituksen työtä verrattuna nykytilanteeseen eikä näin ollen vaatisi lisäresursseja. Todistusten laatimista voitaisiin myös automatisoida, mikä nopeuttaisi prosessia. Todistusten antaminen hoidettaisiin virkatyönä.\nEsityksessä ehdotetaan säädettävän tutkintovientitoimikunnasta. Kyseessä olisi uusi lakisääteinen toimikunta, jonka kokoonpano mukailisi soveltuvin osin työelämätoimikuntien kokoonpanoa. Toimikunnan tehtävänä olisi seurata lain 33 ja 35 §:ssä tarkoitettua koulutusta, mitä varten toimikunnan tulisi tehdä tiivistä yhteistyötä mainittujen lainkohtien mukaista koulutusta järjestävien tahojen kanssa. Opetushallituksen tehtävänä olisi asettaa tutkintovientitoimikunta sekä huolehtia toimikunnan maksuliikenteestä, kirjanpidosta ja arkistosta. Kyseessä olisi uusi lakisääteinen tehtävä Opetushallitukselle. Tutkintovientitoimikuntaa on kuitenkin pilotoitu osana koulutusvientikokeilua syksystä 2020 lähtien, joten Opetushallituksella on kokemusta toimikuntatyöstä ja tietoa sen vaatimasta työmäärästä. Pilotointivaiheessa hyväksi havaittuja toimintatapoja ja valmiita yhteistyösuhteita olisi mahdollista hyödyntää toimikunnan toiminnassa, mikä sujuvoittaisi lakisääteisen toiminnan käynnistämistä.\nLain 31 §:ää koskevalla muutoksella korjattaisiin pykälän sanamuoto vastaamaan voimassa olevaa vakiintunutta käytäntöä, jonka mukaan pykälässä tarkoitettua maksullista palvelutoimintaa harjoitetaan myös muiden järjestämisluvan tai ylläpitoluvan saaneiden koulutuksen järjestäjien kanssa. Menettelyn tuominen säädöstasolle selkeyttäisi oikeustilaa.\nEhdotettu 31 §:n muutos ei muuttaisi koulutuksen järjestäjien välisen hankinnan nykyisiä menettelyitä. Muissa koulutusta koskevissa laeissa ei ole vastaavaa maksullista palvelutoimintaa koskevaa nimenomaista säännöstä, vaan on vakiintuneesti katsottu, että järjestämisluvan alaisen koulutuksen myynti toiselle järjestämisluvan saaneelle koulutuksen järjestäjälle on mahdollista ilman erillistä säännöstä, jos toiselle koulutuksen järjestäjälle on laissa säädetty lupa koulutuksen hankkimiseen tai yhteistyövelvoite. Koska ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa kuitenkin nimenomaisesti säädetään maksullisesta palvelutoiminnasta koulutuslaeissa säädetyn koulutuksen hankinnan vastinparina ammatillisen koulutuksen järjestäjän osalta, on oikeustilan selkeyttämiseksi perusteltua säätää vastaavasta menettelystä myös muiden järjestämisluvan saaneiden toimijoiden osalta.\nEhdotettu uusi 15 a § mahdollistaisi yhteneviin tutkinnon perusteisiin perustuvan tutkintoviennin järjestämisen koulutusvientikokeilun päätyttyä. Säännöksellä varmistettaisiin tutkintovientikoulutuksen yhdenmukaisuus ja vahvistettaisiin tutkintovientikoulutuksen ja opiskelijan osaamisen arvioinnin laatua luvussa 4.2.2 kuvatulla tavalla. Muutos turvaisi tutkintovientiopiskelijoiden asemaa, kun perusteissa selkeästi yksilöitäisiin tutkintoviennissä käytetyn tutkinnon perusteen poikkeamat.\nMääräyksen avulla varmistettaisiin, että tutkintovientikoulutukseen osallistuneilla opiskelijoilla on sama keskeinen ja alan työelämässä menestymisen näkökulmasta välttämätön osaaminen kuin Suomessa käytettävien tutkinnon perusteiden mukaisen tutkinnon suorittaneilla. Vaikka tutkintovientikoulutuksen opiskelijat kouluttautuvat ensisijaisesti työllistyäkseen tutkintoviennin kohdemaiden työmarkkinoille ja tutkintojen perusteisiin sisältyvät poikkeukset laadittaisiin sen mukaisesti, voi suomalainen tutkinto innostaa heitä hakeutumaan myöhemmin töihin tai jatko-opiskelemaan Suomeen. Ehdotetun poikkeamismahdollisuuden ansiosta poikkeukset Suomessa käytettäviin tutkinnon perusteisiin olisivat yksilöitävissä ja todennettavissa. Tämä helpottaisi tutkintovientikoulutuksessa tutkinnon suorittaneen henkilön työllistymistä Suomen työmarkkinoille sekä säänneltyjen ammattien osalta Suomeen työllistymisen kannalta oleellisen osaamisen arviointia ja mahdollisten osaamisvajeiden paikkaamista. Myös pääsy jatko-opintoihin Suomessa helpottuisi, kun aiempi osaaminen on todennettu suomalaisen koulutusjärjestelmän mukaisella tutkinnolla.\nAmmatillisten tutkintojen viennin vaikuttavuusselvityksen (https://www.oph.fi/sites/default/files/documents/Ammatillisen_tutkintoviennin_vaikuttavuusselvitys_VETFI2020.pdf) mukaan suomalaisia ammatillisia tutkintoja ja tutkinnon osia ovat maailmalla opiskelleet ja suorittaneet esimerkiksi paikallisessa ammatillisessa koulutuksessa olevat opiskelijat, ammatillisten oppilaitosten opettajat, yritysten esimiehet sekä suomalaisen koulutusvientiyrityksen operoiman koulun koulunkäynnin ohjaajat. Tutkintokoulutuksen opiskelijat kokevat, että tutkintokoulutus on vahvistanut heidän käytännön taitojaan ja osaamistaan sekä auttanut täsmentämään urasuunnitelmia ja jatko-opintomahdollisuuksia. Lisäksi opiskelijat ovat saaneet uusia näkökulmia ja toimintakulttuuria omaan työhön tai käynnistäneet yritystoiminnan jo koulutuksen aikana. Pidemmällä aikavälillä tarkasteltuna opiskelijoiden toimeentulo ja sosiaalinen status on parantunut. Parhaimmillaan suurin osa tutkinnon suorittaneista on työllistynyt tai perustanut oman yrityksen tai saanut monipuolisempia ja vaativampia töitä. Tutkinnon suorittaminen on edesauttanut myös pääsyä jatko-opintoihin korkea-asteelle.\nTutkintovienti vaikuttaa vaikuttavuusselvityksen mukaan paitsi tutkintoviennin kohteena oleviin opiskelijoihin, myös heidän taustayhteisöihinsä ja koulutuksen rahoittajiin eli tutkintoviennin asiakkaisiin. Tutkinnon suorittaneiden taustayhteisöt kokevat, että tutkintokoulutus on käynnistänyt kohdemaan oppilaitosten työelämäyhteistyön tai laajentanut sitä. Lisäksi taustayhteisöjen oma osaaminen on kehittynyt ja systemaattinen kehitystyö lisääntynyt. Käytössä olevia resursseja ja osaamista osataan hyödyntää tehokkaammin kuin aiemmin. Rahoittajat kokevat erityisesti yhdessä tekemisen kulttuurin ja vuorovaikutuksen paikallisella tasolla vahvistuneen sekä työyhteisön osaamisen, näkyvyyden ja imagon parantuneen. Tästä syystä rahoittajat haluavat hyödyntää suomalaista koulutusmallia aiempaa systemaattisemmin oman ja alueensa toiminnan kehittämisessä myös jatkossa.\nAmmatillisten tutkintojen viennin vaikuttavuusselvityksen mukaan tutkintovienti on vaikuttanut muun muassa opetushenkilöstön osaamiseen, organisaation tukipalveluihin sekä koulutuksen järjestäjän näkyvyyteen ja imagoon. Koulutusviennin myötä kansainvälistä osaamista kehitetään ammatillisissa oppilaitoksissa entistä systemaattisemmin. Kansainvälisyysosaaminen on esimerkiksi integroitu osaksi oppilaitoksen osaamiskartoituksia. Tutkintoviennissä mukana olevien henkilöiden kansainvälisyysosaaminen, kielitaito, kulttuurien tuntemus, asiakaslähtöinen ajattelu sekä tuotteistamis- ja markkinointiosaaminen ovat vahvistuneet. Tutkintovienti on avannut henkilöstölle uusia mahdollisuuksia kehittää omaa osaamistaan ja luoda uudenlaisia urapolkuja. Koulutuksen järjestäjät ovat kehittäneet myös kukin omaa opintohallintojärjestelmäänsä, jotta tutkintovientikoulutuksissa opiskelevat voidaan erottaa helposti kotimaisella rahoituksella opiskelevista tutkinto-opiskelijoista. Myös henkilöstön työajan suunnittelua ja laskutus- ja sopimuskäytänteitä on kehitetty. Osa kyselyyn vastanneista koulutuksen järjestäjistä kokee näkyvyyden ja tunnettuuden kansainvälisenä toimijana lisääntyneen erityisesti kotimaassa. Näistä positiivisista vaikutuksista hyötyvät välillisesti myös suomalaiset ammattiin opiskelevat.\nVaihtoehtoisesti tutkintovientiä olisi mahdollista toteuttaa niin, että ammatillisen koulutuksen järjestäjät päättäisivät itsenäisesti, millä tavoin ne muokkaavat Opetushallituksen lain 15 §:n nojalla laatimia tutkinnon perusteita tutkintoviennin tarpeisiin. Suomessa käytettävistä tutkinnon perusteista olisi kuitenkin tällöin käytössä useita eri versioita riippuen tutkintovientiä tekevästä koulutuksen järjestäjästä ja tutkintoviennin kohdemaista. Tutkinnon perusteita voitaisiin muokata jopa saman kohdemaan sisällä eri kohderyhmien tarpeisiin. Poikkeamat Suomessa käytössä olevista tutkinnon perusteista olisivat erilaisia eri tutkintovientikoulutuksissa, eikä millään taholla olisi koottua tietoa siitä, miten Suomessa käytettävistä tutkinnon perusteista on missäkin tutkintovientikoulutuksessa poikettu. Tutkintovientikoulutukseen osallistuneiden opiskelijoiden todistukset eivät olisi vertailukelpoisia, ja niiden perusteella olisi vaikea päätellä, mitä opiskelija todellisuudessa osaa ja mitä ei.\nEsillä on ollut myös vaihtoehto, jossa Opetushallitukselle annettaisiin toimivalta määrätä tutkinnon perusteet tutkintovientiä varten koulutuksen järjestäjän pyynnöstä. Perusteet olisivat maksulliset, ja niissä voitaisiin poiketa tätä esitystä vastaavalla tavalla välttämättömiltä osin niistä tutkinnon perusteiden ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista, jotka liittyvät Suomen lainsäädäntöön, kulttuuriin tai olosuhteisiin taikka vastaaviin Suomeen sidoksissa oleviin seikkoihin. Lisäksi esillä on ollut malli, jossa Opetushallitus antaisi tutkintovientiä varten tutkintovientitoimikunnan esityksestä omat tutkinnon perusteet.\nTämän esityksen lausuntokierroksella oli vaihtoehto, jossa Opetushallitus antaisi tutkinnon perusteiden sijaan koulutuksen järjestäjän hakemuksesta päätöksen siitä, miten koulutuksen järjestäjä voisi poiketa Suomessa käytettävistä tutkinnon perusteista tutkintoviennissä. Esityksestä saadun lausuntopalautteen perusteella mallia pidettiin kuitenkin hallinnollisesti liian raskaana tapana poiketa Suomessa käytettävistä tutkinnon perusteista. Lisäksi vaarana olisi, että samaa tutkintoa koskien annettaisiin useita eri sisältöisiä päätöksiä 15 §:ssä tarkoitetusta tutkinnon perusteista poikkeamiseen. Tutkintovientikoulutuksen opiskelijan näkökulmasta tilanne olisi hyvin samankaltainen kuin silloin, jos koulutuksen järjestäjät saisivat itsenäisesti päättää tutkinnon perusteista poikkeamisesta.\nLausuntokierroksella saadun kriittisen palautteen vuoksi tässä esityksessä esitetään, että Opetushallitus voisi määrätä tutkinnon perusteissa poikkeuksista tutkintovientiä varten.\nOpetushallitus valmistelisi tutkinnon perusteiden sisältämät poikkeamat suhteessa Suomessa käytettäviin tutkinnon perusteisiin yhdessä tutkintovientitoimikunnan kanssa. Lisäksi Opetushallitus voisi hyödyntää myös muun muassa alakohtaisten asiantuntijoidensa ja työelämätoimikuntien osaamista. Näin varmistettaisiin, että poikkeamat ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista olisivat laajuudeltaan ja merkittävyydeltään sellaisia, että keskeinen ammattitaito yhä saavutettaisiin myös tutkintoviennissä.\nEsitetty menettelytapa varmistaisi, että Opetushallitus ei joutuisi käsittelemään useita samoja tutkintoja koskevia poikkeamishakemuksia ja tekemään niistä erillisiä päätöksiä. Esitetty malli olisi etenkin koulutuksen järjestäjän näkökulmasta hallinnollisesti kevyt tapa mahdollistaa poikkeamat suhteessa Suomessa käytettäviin tutkinnon perusteisiin. Se varmistaisi lisäksi, että poikkeamiselle lain 15 §:ssä tarkoitetuista tutkintojen perusteista olisi tutkintokohtaisesti yhtenevät perusteet. Esityksessä esitetty lupamenettely puolestaan varmistaisi, että koulutuksen järjestäjällä olisi riittävät edellytykset määräyksen soveltamiseen.\nLuonnos hallituksen esityksestä eduskunnalle ammatillisesta koulutuksesta annetun lain muuttamisesta oli lausuntokierroksella 14.4.2021—14.5.2021. Lausuntoja annettiin kaikkiaan 22 kappaletta.\nLausunnonantajat pitivät yleisesti ottaen koulutusviennin edistämistä tarpeellisena ja tärkeänä. Myös esityksessä ehdotettua tutkintovientimahdollisuuksien avaamista myös muille kuin nykyisen voimassa olevan kokeiluluvan saaneille järjestäjille pidettiin hyvänä ja kaivattuna muutoksena. Sen sijaan ehdotettua poikkeuslupamenettelyä pidettiin laajasti ottaen liian raskaana ja työmäärää merkittävästi lisäävänä.\nMaksullista palvelutoimintaa koskevan pykälämuutoksen päivittämistä pidettiin kannatettavana. Suomen Kuntaliitto esitti lausunnossaan selvitettäväksi olisiko tarpeen, että 31 §:ään sisällyttäisiin myös viittaus ammattikorkeakouluihin. Esitystä on muutettu siten, että 31 §:ssä olisi viittaus myös ammattikorkeakoululain 6 §:ään.\nPoikkeuslupamenettelyn osalta lausunnoissa tuotiin ilmi sen käyttöönoton myötä mahdollisesti ilmenevät ongelmat. Huolta herätti esitetyn toimintamallin kokeilemattomuuden ja Opetushallituksen resurssien lisäksi erityisesti se, että toimintamallista saattaisi seurata tilanne, jossa samasta tutkinnosta voitaisiin antaa useita keskenään erilaisia poikkeuslupia. Tämä tekisi poikkeuslupien vertailukelpoisuudesta ja laadunvalvonnasta huolehtimisen käytännössä mahdottomaksi. Myös oikeusministeriö katsoi lausunnossaan, että hakemusta ja päätöksentekoa koskevien kriteerien jäädessä avoimeksi, pelkästään koulutuksen järjestäjien erilaisten hakemusten perusteella saman tutkintonimikkeen omaavat ulkomaiset tutkinnot muodostuisivat todennäköisesti keskenäänkin hyvin erilaisiksi. Viimeksi mainitussa lausunnossa on tulkittava tarkoitetun tutkintonimikkeellä tutkinnon nimeä.\nEsitystä on lausuntopalautteen perusteella muutettu siten, että esityksessä ehdotetaan, että Opetushallitus voisi poiketa 15 §:ssä tarkoitetuissa tutkinnon perusteissa välttämättömiltä osin tutkinnon perusteiden ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista tutkintovientiä varten.\nOikeusministeriö totesi lausunnossaan tutkinnon perusteista poikkeamista koskevaa päätöksentekoa rajaavien kriteerien jäävän ehdotuksen perusteella epätäsmällisiksi. Lausunnon mukaan epäselväksi jää esimerkiksi, kuinka paljon ammattitaitovaatimuksista ja osaamistavoitteista voitaisiin poiketa niin, että tutkinnon voitaisiin vielä katsoa varmistavan tarvittava osaamistaso ja vastaavan suomalaista ammatillista tutkintoa. Esitystä on tältä osin täsmennetty siten, että poikkeaminen olisi mahdollista vain muiden kuin keskeisten ammattitaitovaatimusten ja osaamistavoitteiden osalta.\nOikeusministeriö katsoi lisäksi ehdotuksen antavan Opetushallitukselle hyvin laajan harkintavallan päättää normista poikkeamisesta yksittäistapauksessa. Toimivalta tulisikin lausunnon mukaan sitoa huomattavasti täsmällisempiin ja tarkkarajaisempiin, laissa säädettyihin, harkintaa enemmän ohjaaviin edellytyksiin. Tältä osin säännöskohtaisiin perusteluihin on täsmennetty esimerkein poikkeamiseen liittyviä tilanteita.\nEsityksestä jää oikeusministeriön lausunnon mukaan avoimeksi myös se, millaisen pätevyyden tai kelpoisuuden poikkeamispäätöksen mukaiset tutkinnot tuottaisivat Suomessa ja olisivatko ne suoraan vertailukelpoisia vastaavan, Suomessa suoritetun ammatillisen tutkinnon kanssa. Esitykseen on lisätty kappale 3.2.3 yhteiskunnallisista vaikutuksista, jossa tätä asiaa on arvioitu.\nLainsäädännön arviointineuvosto antoi lausuntonsa neuvostolle 6.9.2021 toimitetun esitysluonnoksen perusteella, jossa oli otettu huomioon lausuntokierroksella esitykseen annettu palaute ja sen pohjalta tehdyt muutokset. Arviointineuvosto katsoi lausunnossaan, että luonnos on puutteellinen säädösehdotusten vaikutusten arviointiohjeen näkökulmasta. Arviointineuvoston lausunnossa on luetteloitu esitysluonnoksen keskeisimpiä kehittämiskohteita. Esitysluonnokseen tulee lausunnon mukaan lisätä ehdotetun lain tavoite, minkä lisäksi taloudellisia vaikutuksia tulisi käsitellä tarkemmin. Esitysluonnoksessa tulisi esittää myös tarkempia arvioita vaikutuksista ammatillisen koulutuksen eri järjestäjien, tilaajan ja opiskelijan näkökulmista. Lisäksi tulisi tehdä ehdotus, miten lain seurantaa ja jälkiarviointia on tarkoitus tehdä.\nHallituksen esitystä on arviointineuvoston lausunnossa esitettyjen huomioiden pohjalta tarkennettu siten, että esitysluonnokseen on lisätty kappale 3 muutosehdotusten tavoitteista. Esityksen vaikutuksia on täsmennetty arviointineuvoston esittämällä tavalla. Lisäksi esitykseen on lisätty kappale 10 toimeenpanosta ja seurannasta.\n15 a §.Tutkinnon perusteista poikkeaminen 33 ja 35 §:ssä tarkoitetussa koulutuksessa. Lakiin ehdotetaan lisättävän uusi 15 a §, jolla annettaisiin Opetushallitukselle toimivalta määrätä 15 §:ssä tarkoitetuissa tutkinnon perusteissa poikkeuksista 33 ja 35 §:ssä tarkoitettua koulutusta varten. Opetushallitus valmistelisi tutkintoviennissä käytettävät poikkeukset yhteistyössä tutkintovientitoimikunnan kanssa. Esityksessä ehdotetaan säädettävän tutkintovientitoimikunnasta uudessa 121 a §:ssä.\nLain 15 § antaa Opetushallitukselle laajan määräyksenantovallan päättää tutkintorakenteeseen kuuluvien tutkintojen sisällöstä, esimerkiksi ammattitaitovaatimuksista ja osaamistavoitteista. Ehdotettu 15 a § tarkentaa 15 §:n määräyksenantovaltuutta siten, että tutkintovientinä järjestettävässä koulutuksessa Opetushallitus voisi määrätä tietyistä poikkeuksista määräämiinsä tutkinnon perusteisiin. Opetushallitukselle säädettäisiin siten toimivalta poiketa omasta määräyksestään, ei jonkin toisen tahon antamasta normista tai päätöksestä.\nPykälän 1 momentin mukaan Opetushallitus voisi poiketa 15 §:ssä tarkoitetuissa tutkinnon perusteissa 33 ja 35 §:ssä tarkoitettua koulutusta varten välttämättömiltä osin sellaisista tutkinnon perusteiden mukaisista muista kuin keskeisistä ammattitaitovaatimuksista ja osaamistavoitteista, jotka liittyvät Suomen lainsäädäntöön, kulttuuriin tai olosuhteisiin taikka vastaaviin Suomeen sidoksissa oleviin seikkoihin. Koulutusvientikokeilun kokemusten perusteella tarve poiketa ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista vaihtelee tutkinnoittain hyvin paljon. Esimerkiksi tuotekehitystyön erikoisammattitutkinnon perusteiden osalta tarpeita poikkeamiseen ei ole ilmennyt, kun taas sosiaali- ja terveysalan perustutkinnon perusteissa poikkeamia on kymmeniä yhtä osaamisalaa kohden. Tarkoitus on, että Opetushallitus valmistelisi poikkeuksen ensi sijassa niihin tutkinnon perusteisiin, joihin sitä koulutuksen järjestäjä tai tutkintovientitoimikunta ehdottaa.\nTutkinnon perusteista kävisi selkeästi ilmi ne ammattitaitovaatimukset ja osaamistavoitteet, joista koulutuksen järjestäjä voisi tutkintoviennissä poiketa, sekä se, miten poikkeaminen on mahdollista. Poikkeaminen olisi säännöksen mukaan mahdollista vain välttämättömiltä osin lain 15 §:ssä tarkoitettujen tutkinnon perusteiden muista kuin keskeisistä ammattitaitovaatimuksista tai osaamistavoitteista, jotka liittyvät Suomen lainsäädäntöön, kulttuuriin tai olosuhteisiin taikka vastaaviin Suomeen sidoksissa oleviin seikkoihin. Opetushallituksen tutkinnon perusteisiin tekemät poikkeukset koskisivat saman sisältöisinä kaikkea EU- ja ETA-alueen ulkopuolella tapahtuvaa tutkintovientiä.\nKoulutusvientikokeilun yhteydessä selvisi, että poikkeamistarpeet liittyvät pääosin suomalaisten säädösten noudattamiseen, suomen ja ruotsin kieltä koskeviin kielitaitovaatimuksiin tai vähäisemmässä määrin maantieteellisestä sijainnista johtuviin erilaisiin olosuhteisiin. Suomessa käytettäviin tutkinnon perusteisiin sisältyy sellaisia kielitaitovaatimuksia tai Suomen lainsäädäntöön tai olosuhteisiin perustuvia ammattitaitovaatimuksia tai osaamistavoitteita, joille ei ole tarvetta tutkintoviennin kohdemaissa. Esimerkiksi Arabiemiraateissa tai Brasiliassa ei ole tarpeen ottaa huomioon pakkasen tai runsaan lumipeitteen vaikutusta maatalouteen tai rakentamiseen eikä Thaimaassa ole tarpeen osata sekä suomen että ruotsin kieltä. Tällaisista Suomeen sidoksissa olevista vaatimuksista pitäisi voida poiketa tutkintoviennissä, muutoin tutkintovientikoulutus ei vastaa tilaajan tarpeita eikä vientiä synny. Kokeilussa noudatettavissa perusteissa esimerkiksi lainsäädännön osalta muutettiin joitakin tutkintokohtaisia sanamuotoja sen sijaan, että ammattitaitovaatimuksia olisi poistettu. Keskeisistä ammattitaitovaatimuksista ei tingitty. Kokeilun perusteella vaikuttaisi siltä, että ammatillisten perustutkintojen yhteisten tutkinnon osien osalta mahdollisuudet poikkeamiseen kannattaisi määritellä samoin kaikkien perustutkintojen perusteissa.\nLakimuutos muuttaisi myös määräystä todistuksiin ja niiden liitteisiin merkittävistä tiedoista. Opetushallitus määrää todistukseen ja niiden liitteisiin merkittävistä tiedoista. Nykyisen todistusmääräyksen mukaan tutkintotodistukseen tai todistukseen tutkinnon osasta tai osista merkitään koulutusvientikokeilussa noudatettavan tutkinnon perusteen diaarinumero, joka viedään myös KOSKI-tietovarantoon (opinto- ja tutkintotietojen luovutuspalvelu). Vastaavalla tavalla meneteltäisiin myös lakimuutoksen jälkeen, jotta tutkintoviennissä annettu tutkintotodistus tai muu todistus yksilöisi noudatetun tutkinnon perusteen ja sen sisältämän poikkeuksen. Opetushallitus valmistelisi muutoksen todistusmääräykseen siten, että se tulisi voimaan samaan aikaan lakimuutoksen kanssa.\nEdellä 1 momentissa tarkoitettu perusteisiin tehtävä poikkeus olisi valmisteltava pykälän 2 momentissa ehdotetulla tavalla yhteistyössä tutkintovientitoimikunnan kanssa. Tutkintovientitoimikunnalla olisi tutkintovientiin liittyvää asiantuntemusta arvioida poikkeuksen tarvetta ja sisältöä. Lain 15 §:n 4 momentin mukaan Opetushallituksen on tutkinnon perusteita valmistellessaan tehtävä yhteistyötä työ- ja elinkeinoelämän edustajien, koulutuksen järjestäjien ja muiden keskeisten sidosryhmien kanssa sekä asianomaisen työelämätoimikunnan kanssa. Opetushallituksen olisi arvioitava tapauskohtaisesti, milloin sen olisi tehtävä yhteistyötä viimeksi mainittujen toimijoiden kanssa tutkinnon perusteisiin tehtävien poikkeuksien osalta. Ehdotetun säännöksen mukaan poikkeaminen varsinaisista perusteista olisi mahdollista vain muilta kuin keskeisiltä osin, joten Opetushallituksen olisi tarve tehdä yhteistyötä mainittujen toimijoiden kanssa ainakin silloin, kun poikkeamisen laajuuden ja merkityksellisyyden arvioiminen sitä edellyttää.\n15 b §.Lupa soveltaa 15 a §:ssä tarkoitettua tutkinnon perusteisiin tehtyä poikkeusta. Pykälän 1 momentissa ehdotetaan, että 15 a §:n nojalla perusteisiin tehdyn poikkeuksen soveltaminen olisi luvanvaraista. Koulutuksen järjestäjä hakisi mainittua lupaa Opetushallitukselta, joka antaisi hakemukseen hallintopäätöksen. Opetushallituksen antamaan päätökseen voisi hakea muutosta siten kuin jäljempänä esityksessä ehdotetaan. Lupa myönnettäisiin erikseen kunkin perusteen osalta. Opetushallituksen olisi myönnettävä lupa, jos koulutuksen järjestäjällä on järjestämisluvassa määrätty oikeus järjestää tutkinnon perusteiden mukaista tutkintoa, tutkinnon osia sekä niihin valmistavaa tutkintokoulutusta. Lisäksi luvan myöntämisen edellytyksenä olisi, että järjestäjä esittää hakemuksen liitteenä perustellun suunnitelman siitä, miten se aikoo poikkeusta käytännössä soveltaa.\nMainittu lupa tarvittaisiin, jotta voitaisiin varmistua siitä, että koulutuksen järjestäjällä olisi valmius soveltaa 15 a §:ssä tarkoitettua poikkeusta järjestämässään tutkintovientikoulutuksessa. Tällä tavalla taattaisiin kyseisen koulutuksen laatu. Vaikka 33 tai 35 §:ssä tarkoitettuun koulutukseen ei sinänsä tarvita lupaa, olisi luvan edellyttäminen perusteltua, koska samaa tutkinnon perusteisiin tehtyä poikkeusta sovellettaisiin hyvin erilaisissa maantieteellisissä ja kulttuurillisissa olosuhteissa. Järjestäjän tulisi hakemuksessaan kertoa tarkemmin, miten poikkeusta olisi tarkoitus soveltaa ja miltä osin se sen perusteella poikkeaisi 15 §:n mukaisista perusteista. Opetushallitus arvioisi hakemuksessa esitetyn perusteella ja kuultuaan tutkintovientitoimikuntaa, onko järjestäjällä edellytykset soveltaa tutkinnon perusteisiin tehtyä poikkeusta sen edellyttämällä tavalla.\nOpetushallituksen lupaa koskeva päätös olisi maksullinen valtion maksuperustelain (150/1992) nojalla. Maksun määrästä säädettäisiin opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella. Maksun suuruuteen vaikuttaisivat asiantuntijatyöhön tarvittava aika hakemuksen käsittelyyn ja päätöksen laatimiseen.\nTutkintojen perusteet ovat ePeruste-palvelussa sekä englanninkieliset termit tutkinnon, osaamisalojen ja tutkinnon osien nimille sekä keskeisen ammatillisen koulutuksen perusteiden terminologiaan liittyvän käännössuosituksen. Edellä kuvatut englanninkieliset käännökset joudutaan joka tapauksessa tekemään Opetushallituksessa, sillä niitä tarvitaan muun muassa todistusten kansainväliseen käyttöön tarkoitetuissa liitteissä. Käännöksiä ei siis tehtäisi pelkästään tutkintoviennin tarpeisiin. Koulutuksen järjestäjä vastaisi tutkinnon perusteen ja siihen tehdyn poikkeuksen kääntämisestä. Kokeilu on osoittanut, että tutkintoviennissä kieli, jolla tutkinto suoritetaan, voi olla myös jokin muu kuin englanti.\nJos tutkinnon perusteita voidaan käyttää tutkintovientiin sellaisenaan ilman 15 a §:ssä tarkoitettua poikkeusta, lupaa ei tarvittaisi. Tällöin koulutuksen järjestäjällä on 33 ja 35 §:ssä säädetyllä tavalla oikeus järjestää pykälissä säädettyä koulutusta 15 §:ssä tarkoitettujen tutkinnon perusteiden mukaisesti. Tutkintovientitoimikunta voisi kuitenkin suosittaa koulutuksen järjestäjiä tekemään ilmoituksen toimikunnalle myös viimeksi mainitusta koulutuksen järjestämisestä, jotta toimikunnalla olisi kattava tieto tutkintoviennin laajuudesta.\nPykälän 2 momentissa säädettäisiin, että Opetushallituksella olisi mahdollista peruuttaa myöntämänsä lupa, jos kyseisestä koulutusta, järjestettäisiin olennaisesti vastoin tätä lakia tai sen nojalla annettuja säännöksiä tai määräyksiä. Luvan peruuttamisesta tulisi tehdä vastaavalla tavalla hallintopäätös kuin luvan myöntämisestä, jolloin peruuttamista koskevaan päätökseen voisi hakea muutosta siten kuin esityksessä jäljempänä ehdotetaan. Lupa soveltaa poikkeusta raukeaisi ilman erillistä päätöstä, jos sen perusteena oleva järjestämislupa peruutettaisiin.\nPykälän 3 momentissa säädettäisiin, että Opetushallituksen olisi kuultava 1 ja 2 momentissa koskevaa asiaa käsitellessään tutkintovientitoimikuntaa. Tämä olisi perusteltua, koska toimikunnalla olisi edellytykset arvioida, onko hakemuksessa esitetty suunnitelma riittävän perusteltu tai onko järjestäjä toiminut kyseistä tutkintoa järjestäessään olennaisesti normien vastaisesti.\nPykälän 4 momentissa säädettäisiin asetuksenantovaltuudesta. Ehdotuksen mukaan valtioneuvoston asetuksella voitaisiin säätää luvan hakemiseen liittyvistä menettelyistä, hakemukseen liitettävistä asiakirjoista ja selvityksistä sekä luvan myöntämisen tarkemmista edellytyksistä.\n31 §. Maksullinen palvelutoiminta. Pykälää muutettaisiin siten, että siihen lisättäisiin viittaukset lukiolain 8 §:ään, tutkintokoulutukseen valmentavasta koulutuksesta annetun lain 7 §:ään, vapaasta sivistystyöstä annetun lain 3 §:n 3 momenttiin, perusopetuslain 46 §:n 6 ja 7 momenttiin sekä ammattikorkeakoululain 6 §:ään.\nAmmatillisen koulutuksen järjestäjä voisi järjestää maksullisena palvelutoimintana ammatillista tutkintoja ja tutkinnon osia, niihin valmistavaa tutkintokoulutusta sekä valmentavaa koulutusta myös silloin kun kysymys on lukiolain ja tutkintokoulutukseen valmentavasta koulutuksesta annetun lain mukaisesta koulutuksen hankinnasta. Lisäksi ammatillisen koulutuksen järjestäjä voisi järjestää maksullisena palvelutoimintana ammatillista tutkintoja ja tutkinnon osia, niihin valmistavaa tutkintokoulutusta sekä valmentavaa koulutusta myös silloin, kun on kyse vapaasta sivistystyöstä annetun lain mukaisesta yhteistyöstä ammatillisen koulutuksen järjestäjien kanssa sekä silloin kun on kyse perusopetuslain mukaiseen aikuisten perusopetukseen kuuluvasta yhteistyöstä ammatillisen koulutuksen järjestäjien kanssa tai koulutuksen hankinnasta ammatillisen koulutuksen järjestäjältä. Lisäksi maksullinen palvelutoiminta olisi mahdollista, kun kysymys on ammattikorkeakoulujen kanssa tehtävästä yhteistyöstä.\n111 §.Oikaisuvaatimus. Pykälään lisättäisiin uusi 2 momentti, jolloin voimassa oleva 2 momentti siirtyisi 3 momentiksi. Uudessa 2 momentissa säädettäisiin oikaisuvaatimuksesta ehdotetun 15 b §:n mukaisesta luvasta tehtävään päätökseen. Säännöksen mukaan mainittuun päätökseen saisi vaatia oikaisua Opetushallitukselta. Oikaisuvaatimuksesta säädetään hallintolain (434/2004) 7 a luvussa.\n114 §.Muutoksenhakuaika. Pykälää muutettaisiin siten, että sen soveltamisala rajattaisiin koskemaan ainoastaan 111 §:n 1 momentissa tarkoitettuja asioita, joissa oikaisua vaaditaan aluehallintovirastosta. Ehdotetussa 15 b §:ssä tarkoitetusta Opetushallituksen päätöksestä voisi vaatia oikaisua hallintolaissa säädetyssä määräajassa eli 30 vuorokauden kuluessa. Lisäksi oikaisuvaatimukseen annetusta päätöksestä voisi valittaa hallintotuomioistuimeen oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetun lain mukaisesti 30 vuorokauden kuluessa. Ehdotetussa 15 b §:ssä tarkoitettujen päätösten kohdalla lyhennetty muutoksenhakuaika ei ole perusteltu, sillä kysymys ei ole kiireellisestä yksilön oikeusturvaa koskevasta asiasta, jossa olisi perusteltua saada nopeasti lainvoimainen päätös.\n116 §.Valituskiellot. Pykälää muutettaisiin siten, että sen soveltamisala rajattaisiin koskemaan ainoastaan 111 §:n 1 momentissa tarkoitettuja asioita, joista oikaisua vaaditaan aluehallintovirastosta. Lain 112 §:n mukaan muutoksenhaussa hallintotuomioistuimeen sovelletaan, mitä oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa (808/2019) säädetään, jollei tässä laissa toisin säädetä. Ehdotetussa 15 b §:ssä tarkoitetusta Opetushallituksen päätöksestä voisi siten valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen siten kuin laissa oikeudenkäynnistä hallintoasioissa säädetään. Ehdotetussa 15 b §:ssä tarkoitettujen päätösten kohdalla valituskielto korkeimpaan hallinto-oikeuteen ei ole perusteltu, sillä kysymys ei ole kiireellisestä yksilön oikeusturvaa koskevasta asiasta, jossa olisi perusteltua saada nopeasti lainvoimainen päätös.\n121 a §. Tutkintovientitoimikunta. Pykälässä säädettäisiin tutkintovientitoimikunnasta. Pykälän 1 momentin mukaan Opetushallitus asettaisi toimikunnan kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Toimikunnan tehtävänä olisi seurata ja kehittää 33 ja 35 §:ssä tarkoitetun koulutuksen järjestämistä. Toimikunta voisi tehdä esimerkiksi aloitteita tutkintoviennin kehittämiseksi sekä havaittujen tutkintoviennin esteiden purkamiseksi. Toimikunta koostuisi enintään yhdeksästä jäsenestä, jotka edustaisivat viranomaisia, tämän lain 33 ja 35 §:ssä tarkoitettua koulutusta harjoittavia koulutuksen järjestäjiä sekä muita mainituissa pykälissä tarkoitettuun koulutukseen liittyviä toimijoita. Tutkintovientitoimikunta toimii tällä hetkellä pilottina koulutusvientikokeilun koordinointihankeen alla ja sen jäsenet edustavat Opetushallitusta, opetus-ja kulttuuriministeriötä, työ-ja elinkeinoministeriötä, ulkoministeriötä, koulutuksen järjestäjiä ja koulutusvientiyhtiöitä. Säännös mahdollistaisi toimikunnan koostuvan mainittujen toimijoiden edustajista myös jatkossa. Opetushallitus voisi 120 §:ssä työelämätoimikuntien osalta säädettyä vastaavasti nimittää tutkintovientitoimikuntaan pysyviä asiantuntijoita. Pykälän 2 momentin mukaan Opetushallitus päättäisi työelämätoimikuntia vastaavasti toimikunnan jäsenten palkkiot ja huolehtisi toimikunnan maksuliikenteestä, kirjanpidosta ja arkistosta. Pykälän 3 momentti sisältäisi työelämätoimikunnista 121 §:ssä säädettyä vastaavasti asetuksenantovaltuuden, jonka mukaisesti valtioneuvoston asetuksella voitaisiin säätää tarkemmin tutkintovientitoimikunnan asettamisesta, kokoonpanosta ja päätöksenteosta.\nEsityksessä ehdotetaan 15 b §:n 4 momentissa säädettäväksi asetuksenantovaltuudesta, jonka nojalla valtioneuvoston asetuksella voitaisiin säätää mainitussa pykälässä tarkoitetun luvan hakemiseen liittyvistä menettelyistä, hakemukseen liitettävistä asiakirjoista ja selvityksistä sekä luvan myöntämisen tarkemmista edellytyksistä. Asetuksenantovaltuutta tultaisiin käyttämään, jos hakumenettelyssä ilmenisi tarvetta tätä koskevaan tarkempaan sääntelyyn.\nAmmatillisesta koulutuksesta annettuun valtioneuvoston asetukseen tultaisiin lisäämään 121 a §:n 3 momenttiin ehdotetun valtuutussäännöksen nojalla säännös tutkintovientitoimikunnan asettamisesta, kokoonpanosta ja päätöksenteosta.\nEhdotetaan, että laki tulee voimaan 1.1.2022. Lain 31 §:n 3 kohta tulisi kuitenkin voimaan vasta 1.8.2022, koska tutkintokoulutukseen valmentavaa koulutusta järjestetään vasta mainitusta ajankohdasta alkaen.\nOpetus- ja kulttuuriministeriö ja Opetushallitus tiedottaisi ja ohjeistaisi koulutuksen järjestäjiä ehdotetuista muutoksista. Opetushallitus asettaisi tutkintovientitoimikunnan vuoden 2022 alusta lukien. Vuonna 2022 Opetushallitus valmistelisi tutkinnon perusteisiin poikkeukset kokeilussa mukana olleiden tutkintojen osalta sekä neljään muuhun tutkinnon perusteeseen. Jatkossa uusia poikkeuksia laadittaisiin arviolta viiteen uuteen tutkinnon perusteeseen vuosittain.\nOpetus- ja kulttuuriministeriö seuraisi yhteistyössä esityksessä ehdotetun tutkintovientitoimikunnan kanssa, mitä vaikutuksia esityksessä ehdotetuilla muutoksilla olisi tutkintoviennin määrään ja laatuun. Tutkinnon perusteisiin tehtävät poikkeukset olisivat käytettävissä arviolta vuoden 2022 lopulla, joten ensimmäisiä tietoja niiden käytöstä saataisiin aikaisintaan vuonna 2023.\n15 a § Tutkinnon perusteista poikkeaminen 33 ja 35 §:ssä tarkoitetussa koulutuksessa\n15 b § Lupa soveltaa 15 a §:ssä tarkoitettua tutkinnon perusteisiin tehtyä poikkeusta\nEdellä 15 a §:n nojalla tutkinnon perusteisiin tehdyn poikkeuksen soveltaminen edellyttää Opetushallituksen myöntämää lupaa. Lupa voidaan myöntää hakemuksesta koulutuksen järjestäjälle, jolla on järjestämisluvassa määrätty oikeus järjestää kyseisen tutkinnon perusteiden mukaista tutkintoa. Koulutuksen järjestäjän on liitettävä hakemukseen tutkinnon perusteisiin tehdyn poikkeuksen soveltamista koskeva perusteltu suunnitelma.\n31 § Maksullinen palvelutoiminta\n121 a § Tutkintovientitoimikunta


Yhtiön mukaan MXA-analysaattorissa vaihekohina on saatu puristettua vähintään 10 db aiempaa paremmaksi. MXA:n vaihekohina on nyt 7 db kovinta kilpailua edellä. EXA:ssa etumatka on 5 db, Agilent kehuu.\nNopeampi pyyhkäisy on puolestaan tärkeä osa tuotantotestausta, kun testattavista kaistoista etistään viallisia signaaleja. Agilentin mukaan MXA:n ja EXA:n pyyhkäisy on jopa viisi kertaa kilpailijoita nopeampi resoluutiokaistanleveydestä riippuen.\nAgilentin mikroaaltoalueen tuotteista vastaavan Jim Curranin MXA-parannukset täydentävät vastikään esiteltyjä optioita, joissa MXA:n analyysikaista kasvoi 160 megahertsiin ja niihin lisättiin reaaliaikainen spektrin analyysi.\nEnnen kaikkea parannukset tarkoittavat sitä, että mittauslaitteet lähettävät testattavia signaaleja aiempaa tarkemmin. Analyysi on nopeampaa, mikä nopeuttaa laitteiden tuotekehitystä.


Sähköala.fi | Sähköurakoitsija auttaa pihan suunnittelussa\nSähköala Koti Sähköremontit ja kodin sähkötyöt Sähköurakoitsija auttaa pihan suunnittelussa\nOmakotitalon pihan sähköremontin suunnittelu ja toteutus vaativat tekijäkseen raudanlujan ammattilaisen. Remonttia suunnittelevan kannattaakin ottaa yhteyttä sähköurakoitsijaan mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, jotta mahdolliset sudenkuopat voidaan välttää.\nJari Törmälä, Erja Seppälä ja Tommi Martikainen pohtivat pirkkalalaisen omakotitalon pihavalon parasta paikkaa. Etupihalle ja rantasaunalle vievän polun varteen asennetaan kymmenkunta ulkovalaisinta, mutta ennen asennusta tolppien välille täytyy tehdä kaivaukset.\nPihojen sähköistystyöt sekä niihin liittyvät kaivannot ja kaapeloinnit on hyvä suunnitella tehtäväksi kesäaikaan, jolloin työ on asennusteknisesti helpompaa ja mukavampaa kuin syksyllä. Usein edetään kuitenkin juuri päinvastoin eli syksyllä iltojen hämärtyessä havahdutaan siihen, että oma piha kaipaisi valaistusta.\nSähköurakoitsija Jari Törmälä nokialaisesta Sähkötyö Törmälä Oy:stä sekä sähköasentajaksi Nokian Tredussa opiskeleva Tommi Martikainen asensivat marraskuussa 2015 tunnelmavalot pirkkalalaisen omakotitalon terassille. Niiden lisäksi etupihalle ja rantasaunalle vievän polun varteen tulee kymmenkunta ulkovalaisinta. Tolppien välille täytyy tehdä kaivaukset, joten pihavalojen paikat on syytä miettiä tarkkaan etukäteen.\n– Rakensimme talon kuusi vuotta sitten, mutta valosysteemeihin heräsimme vasta nyt. Valo lisää tunnelmaa, mutta tärkeää on sekin, että rantasaunalle voi kävellä aikaisempaa turvallisemmin. asennustöitä seurannut talon asukas Erja Seppälä kertoi.\nKun Törmälä tuli käymään paikan päällä, pohdittiin ensiksi erilaisia vaihtoehtoja ja niiden kustannuksia. Työn kestoksi laskettiin kaksi työpäivää.\nOngelmia kiinalaisista valaisimista\nSeppälä löysi pihalle tulevat lamput rautakaupasta. Valaistuksen ohjaus tapahtuu astronomisella kellolla, joka huomioi auringonlaskut ja nousut. Kellon voi ajastaa niin, etteivät valot pala yöllä. Erillisiä hämäräkytkimiä ei tarvita.\nValaisimet on valmistettu Kiinassa paikallisten standardien mukaisesti. Kaapelijohdon sisäänvienti on niin pieni, ettei tuplasti paksumpi suomalainen maakaapeli mahdu sellaisenaan aukosta sisälle. Valaisimissa ei myöskään ole omia jalkoja, joten niille täytyy valaa pohjalaatta.\nTörmälän mukaan halvan valaisimen hankkija ei välttämättä säästä mitään, sillä sen asentamiseen voi kulua yllättävän paljon aikaa.\nUlkona käytettävien sähkölaitteiden on aina oltava joko suojaeristettyjä, suojamaadoitettuja tai suojajännitteellä toimivia.\n– Maakaapeleiden tulee kestää suuria tehoja ja rasituksia sekä sääilmiöitä, minkä vuoksi johtimien on oltava erityisen hyvin eristettyjä. Mahdollisia ongelmia ovat kaapelin muovieristeen läpi tapahtuvat läpilyönnit tai veden pääseminen kaapelin sisään. Talojen ja kiinteistöjen pihoissa ulkovalaistuksen kaapeloinnissa käytetään yleensä MCMK-maakaapelia, Törmälä opastaa.\nKaapeloinnin yhteydessä tulevaisuudessa mahdollisesti tehtäviin sähkölaitteiston laajennuksiin voi varautua varaputkituksin ja -kaapeloinnein.\n– Täällä edellinen urakoitsija oli tuonut pihalle valmiit kaapelit talon rakennusvaiheessa, joihin valaistus voidaan liittää. Ketjuttamismahdollisuutta ei kuitenkaan ole, vaan maahan on laitettava erilliset jakorasiat, josta haaroitetaan jokaiselle valaisimelle yksi johto. Rantasaunaan kulkee omat sähkökaapelit, Törmälä kertoo.\nMikä ihmeen IP-numero?\nUlkotiloissa käytettäviin sähkölaitteisiin ja niiden asennustekniikoihin liittyy lukuisia sähköturvallisuusmääräyksiä ja muita ohjeistuksia, jotka poikkeavat sisätilojen vastaavista määräyksistä ja jotka vain alan ammattilainen hallitsee. Tämän tästä sähkömiehet törmäävät alan turvallisuusnormien vastaisiin tee-se-itse -miesten virityksiin.\nPitkäaikaiseen ulkokäyttöön tarkoitetun sähkölaitteen koteloinnin on oltava niin tiivis, ettei sen sisään pääse vettä. Laitteen kuoreen kiinnitetty kotelointiluokkaa ilmaiseva pisarakuva-tunnus tai IP-numerotunnus kertovat, onko kotelo tippuvedenpitävä, sateenpitävä, roiskevedenpitävä vai vedenpitävä.\nKeittiö- tai grillikatokseen sekä liiteriin menevien johtojen maakaapelointi parantaa pihapiirin turvallisuutta ja käyttömukavuutta. Sähkömies hoitaa asiallisesti myös sähkökeskukseen tarvittavat kytkennät. Ulkopistokkeesta keittiökatokseen vedetty jatkojohto on huono vaihtoehto.\nAsukkaan kannattaisi tehdä aina tilatusta työstä kirjallinen sopimus, jolla varmistettaisiin vastuunjako ja se, että kaikki tilatut työt tulevat tehdyksi. Kun työ on tehty, niin sähköurakoitsijan on tarkastettava asennukset ennen käyttöönottoa. Asiasta laaditaan tarkastuspöytäkirja, josta työn teettäjän kannattaa pyytää itselleen kaksoiskappale.


Jussi Eskola - Hiihto - Suomi24 Keskustelut\nJos kuuntelee tarkasti tätä miestä tulee mieleen Suomi vihaaja ja toiskotimainen pöyhkäilijä. Moni ei tiedä että jussin äidinkieli on Ruotsi. Se selittää osin hänen huonon\nSuomenkielen taidon ja miksi hän arvostelee Suomalaisia joka käänteessä. Ruotsia ja Norjaa hän ylistää kuten ruotsalaiset yleensä.\nTällä hetkellä ei oikein voi suomalaista hiihtoa ylistää kun verrataan länsinaapureihin. .. koittakkee kestää vielä härmästä tullaan!\nKiitos jo etukäteen että jätätte jatkossa tämän palstan pois näistä kieliasioista- pysytään hiihdossa.\nPaljon ennen Eskolaa kuuntelee kuin sitä yhtä kohkaajaa Mertarantaa.\nSO WHAT,PALJO KIINNOSTAA JOKU HIIHTO.\nTaitaa kiinnostaa kun tuut tänne kirjottamaan :)\nHyvin sanottu.Olinkin ihmetellyt jussin puhekieltä silloin tällöin.En hoksannut enkä oivaltanut että jäbä onkin h...i. Se siitä ja olen pettynyt YLEn suomalaisrasismiin.\nEt koskaan saa töitä YLE ssä jos et ole H...I.\nVoi helvata sunkaa :D Piristit iltaa.\nTerveisin suomenruotsalainen '' bättre folket''\nOn äijä niin hurrikamaa että en todellakaan tiedä miksi YLE on antanut työpaikan tälle ennenkuin suomalaiselle äidinkielen oppineelle? YLE Suomi rasismi jatkaa kulkuaan vaikka RKPn äänet ovat minimaalliset sitten sotien!\nEn ole komari enkä muuta mutta RKP ja hurrimafia on saatava pois Suomesta!\nIhmeen katkeraa kirjoittelua... koita jaksaa.\nUskoisin että YLEllä on haettu hommaan fiksua ja osaavaa toimittajaa. Jos kaveri osaa vielä lonkalta useampia lieliä niin ymmärrän miksi päädytty tarinan päähenkilöön.\nHieman on faktat ollu hakusessa viestiketjun aloittajalla, Eskolan äidinkieli ei kyllä todellakaan ole ruotsi eikä ole mitään juuri ruotsiin jne..mistä näitä juttuja revitään..\nSeurasin tänään niitä Rukan kisoja. Mielestäni Eskola selvisi oikein hyvin. Mutta siinä miesten kisassa alkoi ottaa päähän se asiantuntija Murasen Jylhän lipominen.\nJussi Eskola on erittäin asiantunteva urheilutoimittaja ja on kyllä sinivalkoinen viimeiseen asti!\nJussi paras selostaja hiihtoon,suunnistukseen sekä yleisurheiluun,mutta Jussi siirtyy selostamaan ampumahiihtoon ensi kaudeksi ja hiihtoon tulee Tapio Suominen\nJussi Eskola on hyvä suomalainen ääni, nykyään televisiossa. Asiantunteva ja selväsanainen selistaja.\nJussi Eskola on varmaan käynnyt sirolaopiston sillä sen verran on mies kallellaan venäjään,ei muusta puhukkaan kuin sipulinista ja välillä urheiluselostuksen heittelee venäjän sanoja,kisoja voi katsoa ,mutta ilman ääntä sillä noin epä isänmaallista selostajaa ei ylellä aikaisemmin ole ollut!\nIussi on liikaa äänessö.\nJos kuuntelee teitä rasisteja ym. nettivihaajia, tai lukee juttujanne, niin mieleen tulee lähinnä vain psykopatia.\nPsykopatia tulee mieleen jutuistanne.\nOlette pelkkiä vihaajia.\nVoitte tehdä vaikka mitä pahaa IMO.\nKuka on se Miriam Gössner josta aina mainitaan vaikka en muista hänen koskaan voittaneen eilenkin mainittiin mutta löytyi sijalta 82.\nOnkohan Eskolaa ohjeistettu selostuksiinsa tälle kaudelle? Aikaisemmin hän Dahlmeieristä puhuessaan jankutti kyllästymiseen asti hotellinjohtajan tyttärestä Garmisch-Partenkirchenistä.\nMäkäräinen tuli tänään takaa-ajossa komiasti kahdeksanneksi, monta hyvää urheilijaa jäi hänen taakseen.\nJohannes Tinges,Eemil Hegle,Tiril.Ukon norjalais fanitus koomista.\nEihän tällaista tässä näin, tuolta noin, täällä, tässä hokevaa selostajaa jaksa\nkauan kuunnella. Voi helveto näitä suomen ärsyttäviä selostajia. Samaan listaan vielä Mikko Hannula, Tapio Suominen ja Eurosportin ihan kammottava\nHenry Järvinen. Ja kun se Bubi saatas vielä ihan oikeasti eläkkeelle.\nKyllä kaikkein ärsyttävin on ehdottomasti tuo ärrää korostava Hannula. Kakkoseksi pääsee se hiihtoja selostava Porttila joka määkyy livekalan äänellä.\nItselleni ei kelpaa mikään muu kuin oma ääni, joka onkin harvinaisen kaunista kuultavaa. Vahinko, että en ole tv:ssä.\nMiks Eskola teitittelee Kaisaa, pitääkö se niin suurena tähtenä?\nJohannes tingess voitti,Jussi sai orgasmin.\nHyvä sondrello, olet ihan oikeassa Porttilan vastenmielisestä äänestä.\nSuomisen Tapiolla myös hyvin vastenmielinen ääni. Ja sitten kun Tapio\noikein innostuu, niin voi kauheeta sitä ininää. Henry Järvisen jääkiekko-\nselostusta Eurosportilla oli myös ihan hirveetä kuunnella. Väärä laji sille\nKyllä on järkyttävää.\nEn pahemmin pidä ihmisten äänistä minäkään. Mieluiten sitä viettää hiljaisessa huoneessa itsensä kanssa aikaa, olen niin miellyttävä tyyppi.\nKuluvan kauden lempisana on mammaloma....mammaloma...mammalomalla\nTässä näin, tuolta noin, tässä hokee Eskola\nVoi juma... kun ei jaksa kuunnella tuota Jussi Eskolan tässä näin hokemaa, niin\ntuli vaihdettua Eurosportin selostukseen. Muttei paljon auttanut, kun siellä\nselostaa tämä kammottavan huono Henry Järvinen.\nParhaillaan Kalevan Kisoja selostaa. Kyllä ärsyttää. Kommentoi jatkuvasti urheilijoiden ulkonäköä. Jos ei muuta sanottavaa niin olis hiljaa. Millon kukakin on kaljupää, silmälasipää, partanaama, pensselit, afrotukka, aurinkolasinaama ymym. Kyllä katsoja näkee ne itsekkin ei tarvitse mainita.Se on vähän niinkuin tuomari pallopeleissä, se on hyvä kun sitä ei huomaa. Toinen selostaja Kimmo Porttila kun selostaa niin asiaan ei kiinnitä huomiota. Itseään täynnä tämä eskola, oletko itse täydellinen?\nNiin ja jos joku esim. heittäjä vaikka karjuu, niin ei siihen selostajan tarvitse kiinnittää huomiota että komeat karjahdukset. Katsoja sen kyllä huomaa itsekkin. Ei muut selostajat tee tätä epäolennaisuuksiin puuttumista? Urheilu ja tulos riittää.\nOSAA SE AINAKIN KUVATA ARVOKKAITA KOHTEITA\nOnkohan Kimmo Porttila pääselostaja yleisurheilun EM kisoissa, koska vaikuttaisi olevan enemmän äänessä kuin Jussi Eskola?\nEskola on kielitaitoinen, monipuolinen ja hyvä-ääninen selostaja.\nEskola ulos! Kyllä on niin idioottimaisia juttuj taas.\nMieluummin kuuntelen Jussi Eskolaa, kuin sitä lappalaista mongertajaa ja h-honottajaa eli Sami Jauhojärveä.\nJauhojärvi ei osaa suomea lainkaan.\nEskola ulos huutaa kuin hullu.\nJa venäläisiä ihailee.\nOlisi saanut jäädä koko mies sinne YLEn hyllylle.\nNo niiin katsokaa tätä....tässä näin...täältä tulee...urokset siinä...nyt mylly pyörii ja tässä näin iso hevostelija ja nyt....nyt on lentoa kun urokse siinä...tässä todellinen hevostelija ja tässä tulee iso uors....nyt mylly pyörii ja se on lentoa..katsokaa siiinä ja tässä näin\nYleensä selostukset ja ns. asisantuntijat puhuvat jotain muuta kuin täyttä asiaa, mutta tärkeää olisi myös, että suomalaisten sijoitukset olivat top 10 joukossa ja podium useammin.\nUstjugov on faijalomalla...Sergei on faijalomalla..\nKyllä on raskasta kuunnella Eskolan ja Jauhojärven selostamista jossa kilpailu unohtuu muiden asioiden kehumiseen. Jauhojärvi on apuselostajana kertomassa miten pitäisi hiihtää tietty kohta kilpailussa, mutta ei muistanut itse hiihtää niinkuin nyt esittää hiihdon kulun ei tullut yhtään henkilökohtaista arvokisamitalia. Kyllä nykyiset hiihtäjät tietävät miten kilpailussa hiihdetään ja saadaan mitaleita. Myös yle 2 selostajat eivät tunnu tietävän muita maita kun saksan varsinkin ampumahiihdon selostaja ei osaa nimetä maiden mukaan kuin saksalaisen nimen ja maan muiden kohdalla ilmoitta vaan nimen kun ei tiedä minkä maalainen urheilija on. Mäkiselostaja Mikko Hannula ei tiedä kuin yhden maailmanmestarin mäkihypyssä joku saksalainen aina kun hyppää muistaa ilmoittaa hänet maailmanmestarina vaikka muita on tosi paljon. Kyllä yle voisi panostaa selostamisen laatuun paljon enemmän ja turhat asiantuntijat pois sotkemasta kilpailuja.


Arlekin Casino -arvostelu | Rehellinen kasinoarvostelu Casino Gurulta\nKoti Nettikasinot Arlekin Casino -arvostelu\nArlekin Casino -arvostelu\nOlemme arvostelleet kasinon Arlekin Casino huolellisesti ja merkinneet sen tuoreeksi nettikasinoksi. Se ei ole ollut toiminnassa riittävän pitkään, joten on liian aikaista antaa sille tavallinen maineluokitus, jonka annamme vakiintuneille kasinoille. Olemme ottaneet arvostelussamme huomioon kasinon pelaajien valitukset, arvioidut tuotot, lisenssin, pelien aitouden, asiakaspalvelun laadun, käyttö- ja sopimusehtojen reiluuden, nosto- ja voittorajat sekä muita tekijöitä. Lue arvostelu kokonaisuudessaan alta ja saat lisätietoja tästä kasinosta.\nTutkimuksemme ja arvioidemme mukaan Arlekin Casino on pienempi nettikasino liikevaihdon kannalta tarkasteltuna. Kasinon liikevaihto on tärkeä tekijä, sillä suuremmilla kasinoilla ei pitäisi olla ongelmia maksaa suuria voittoja, kun taas pienemmillä kasinoilla saattaa esiintyä hankaluuksia, mikäli onnistut nappaamaan todella suuren potin.\nVaroitus: Arlekin Casino omaa tiettyjä bonuksen käyttö- ja sopimusehtoja, jotka ovat mielestämme epäreiluja kasinon pelaajia kohtaan. Näistä voi aiheutua sinulle ongelmia, jos päätät hyödyntää kasinon bonuksia tai kampanjoita. Tämän vuoksi suosittelemme, että etsit reilut säännöt omaavan kasinon tai vähintäänkin kiinnität erityistä huomiota tämän kasinon käyttö- ja sopimusehtoihin, mikäli päätät pelata siellä.\nArlekin Casino on suhteellisen uusi nettikasino, minkä vuoksi emme vielä kykene kattavasti arvostelemaan kasinoa äärimmäisen huonoksi, täydelliseksi tai joksikin siltä väliltä. Tämän vuoksi olemme merkinneet sen tuoreeksi nettikasinoksi. Heti kun meillä on tästä kasinosta enemmän tietoa, palaamme asiaan ja annamme sille "tavallisen" maineluokituksen.\nValtuuttaja & takaaja: Branislav Bright Päivitetty viimeksi: 3.6.2021\nKasinon Arlekin Casino maksutavat\nSelaa yleiskatsausta kasinon Arlekin Casino tukemista maksutavoista sekä niihin liittyvistä rajoituksista ja kuluista, joita kasinotilille tai -tililtä tehtävistä maksutapahtumista veloitetaan.\nBitcoin 0,2 mBTC - Rajoittamaton\nPalkkio: 16 € 5 - 7 päivää\nEi palkkiota 20 $ - 4 000 $\nEi palkkiota Ξ0,1 - Ξ20\nBitcoin Cash 0,001 BCH - Rajoittamaton\nEi palkkiota 0,001 BCH - 100 BCH\nTether 0,01 ₮ - Rajoittamaton\nCoinspaid 0,2 mBTC - Rajoittamaton\nDogecoin 1 Ð - Rajoittamaton\nEi palkkiota 0,1 Ð - 100 000 Ð\nKasinon Arlekin Casino bonukset\nSelaa kaikkia kasinon Arlekin Casino tarjoamia bonuksia, kuten bonustarjouksia ilman talletusta sekä ensimmäisen talletuksen tervetuliaisbonuksia.\nKasinon Arlekin Casino maineluokituksen selite\nTutustu selostuksiin tekijöistä, jotka huomioimme laskiessamme kasinon Arlekin Casino maineluokitusta. Maineluokitus on ensisijainen mittari, jota käytämme kuvailemaan kaikkien tietokantamme nettikasinoiden luotettavuutta, reiluutta ja laatua.\nValitukset kasinosta Arlekin Casino sekä asiaanliittyvistä kasinoista (0)\nMeillä ei ole tietokannassamme yhtäkään kasinoa Arlekin Casino koskevaa valitusta. Jos tämä kasino on kohdellut sinua kaltoin, voit lähettää valituksen siitä.


Julkaisupäivämäärä: Syyskuu 24 2013 .\nVelvollisuus tahansa vanhempi on jatkuvasti kehittää kykyjä heidän lapsensa, jos huomaat, että lapsi oli erikoinen rakkaus esityksetOta hänet iloa - kerätä real nukke-esitysMissä vauva laittaa ajatuksiaan. Tietenkin helpoin tapa järjestää pohjalta lasten huonekalut IKEA luettelot.\nVoit luoda nukketeatteria, tarvitset:\nEnsinnäkin, sinun täytyy kerätä pöytä- in ohjeiden mukaisesti, poistamalla vaihe upottamalla sininen board, kuten kohdassa 11.\nPöydän pintaa käytetään näyttämönä, ja sen yläpuolella olevaa siltaa käytetään siipien tukemiseen. Silta voidaan haluttaessa varustaa myös pienillä lampuilla, jotta teatteriesitys voidaan valaista. Jos silta näyttää liian pieneltä, voit rakentaa sen uudelleen käyttämällä osia yläosassa keittiön ja mikroaaltouuni DUKTIG.\nNukketeatterimme ulkopuolelta teemme erityisen foorumin julisteille, koska haluamme yleisön tietävän, mitkä esitykset heitä odottavat? Tätä tarkoitusta varten käytämme magneettista merkintälevyä, johon voit kiinnittää magneettijulisteita tai kirjoittaa esitysten nimet merkinnällä.\nKuvauksessa Desktop DUKTIG Se osoittaa, että se on yhteydessä käyttämällä TROFAST kontit koko 42x30x23 cm tai 42x30x10 cm, joten sijoitamme yhden niistä nukketeatterin alaosaan. Nyt yksikään nukke ei voi eksyä, koska "taiteilijoille" on erityinen paikka.\nMutta mikä on olennainen osa kaikkia suorituskykyä, lisäksi taiteilijat? Tietenkin, maisema. Reiät pöydän reunaan voidaan käyttää seistä tahansa maisema: puut, talot, meri, pilvet, jne. kuten reikä Voit asettaa yhden sankareita.\nJa lopuksi, se ei satu huolehtia verhon. Kiinnitä tanko sillalle, joka pitää sulkimen. Kaikki, nukketeatteria tuotantoja valmis! Jää vain harjoitella rooli ja kutsua yleisöä kantaesityksen.\nAvulla huonekalut ja tarvikkeet IKEA luettelot, Suorittaa unelman lapsen nukketeatteri hyvin yksinkertainen. Et tarvitse mitään erityisiä taitoja tai työkaluja, vain fantasia ja halu aina nähdä hymyn kasvoille lapsesi!


Blinger shimmer: Yhteenveto vuoden 2016 roskakasoista\nKoska olette vaikuttaneet innokkailta lukemaan kuukausittain loppuneista kertovaa hurjaa tarinaani niin pohdin tässä, että jonkinlainen yhteenveto vuoden aikana loppuneista saattaisi olla teidän mieleenne - ja toisaalta itseäkin kiinnostaa se hurja kokonaisuus, jonka olen saanut aikaiseksi..\nJoten nyt herkemmät pistäkää silmät kiinni ja klikatkaa ruutu kiinni, koska vuorossa on vuoden 2016 roskakasayhteenveto. Alkuvuodesta kasat olivat niin suuren suuria, että jaoin postauksen kahtia..\nTammikuu I & II\nHuih. Hengästyttää kun itsekin kasaa katsoo ja tästä kuvastahan uupuu vielä muutama matkalla mukana ollut loppunut tuote. Jos oikein nopeasti kuvasta (+ matkalla loppuneet, jotka löytyvät linkkien takaa) laskin niin loppuneita oli 49, mukaan laskettuna minikoot ja näytteet. Ihan mieletön määrä kyllä kieltämättä :D\nHelmikuu I & II:\nHelmikuu ei tammikuuta huonommaksi ainakaan jäänyt - ja myös tästä uupuu matkassa mukana olleet näytteet (löytyvät postauksesta omasta kuvastaan). Nopeasti laskuttuna sain kokoon 51 mukaan laskettuna myös näytteet ja minikoot (ja mukana myös nuo matkalla olleet).. Melkoisen runsaalla kädellä on tullut tuotteita läträttyjä ja täytyy myöntää, että teen sitä edelleenkin, mutta ehkä aavistuksen hellemmällä kädellä kuitenkin!? :D\nMaaliskuu I & II:\nVauhti vain kiihtyy!? :D Myös maaliskuun kuvasta puuttuu erillisestä kuvasta (postauksesta) löytyvät matkatesterit. Maaliskuun kokonaissaldo taitaa olla 70 huitteilla eli melkoista vauhtia painellaan menemään..\nHuhtikuu I & II:\nHuhtikuussa ei reissattukaan, mutta kasaa on kertynyt silti; 35 kappaletta. Ei nyt ehkä ihan mieletön määrä kun huomioi, että mukana on tosiaan useampi näyte ja minikoko ja olen kaksi kappaletta hammastahnojakin loppuneisiin nostanut mukaan..\nToukokuu I & II:\nToukokuussa käytiin taas etelässä (=Helsingissä :D) ja ne tuotteet kuvasta uupuvat, kokonaissaldoksi tulee 36 eli melko lähelle edellistä kuuta mentiin.\nKesäkuu I & II:\nKesäkuussa olikin kyseisen koulutuksen osalta viimeinen reissu ja reissussa loppuneet löytyvät postauksesta. Silmämääräisesti saldo taitaa olla edellisiä suurempi; 45 kappaletta, mutta toisaalta toukokuuhun nähden taitaa enemmän ihan jo pussinäytteitäkin joukossa olla..\nHeinäkuu I & II:\nJos oikein laskin niin 33 on kokonaissaldona, melkoinen tiputus kuitenkin esimerkiksi maaliskuun saldoon nähden :D\nElokuu I & II:\nOlisikohan kuvassa yhteensä 39 kappaletta loppuneita?\nSyyskuu I & II:\n43 loppunutta kokonaisuudessaan?\nJa vihdoinkin kokosin loppuneet yhteen postaukseen :D 31 kappaletta kokonaissaldona.\nPienissä erissä mennään pienempään suuntaan; 27kpl.\nJa samaan loppuneiden määrään päästiin joulukuussakin; 27kpl.\nYritän nyt itse tsempata siinä, että laittaisin kiertoon enenevässä määrin niitä ihan ok -tuotteita ja varsinkin niistä joista en tykkää alkuunkaan. Itselläni on nimittäin ollut pahana tapana käyttään kaikki pois, koska eihän nyt hukkaankaan voi heittää ja jos tuote ei ole kiva niin sen haluaa nopeasti pois käytöstä, että pääsee käsiksi johonkin kivempaan -> tulee käytettyä tuotteita aivan turhan runsaalla kädellä. Yhä ja edelleen varmastikin annosteluni tuotteiden osalta on melkoisen paljon runsaampaa kuin monilla muilla, mutta itsekin tykkään esim. yötä vasten, että iholla on sitä tuotetuntua, joten kuorrutan kosteusvoidetta sun muuta ihan kunnon kerrokset :D Suihkussa sitten taas toisaalta haluan muhkeat vaahdot sekä myös vartalonihon kunnolla kosteutettua ja näinpä tuotteita tulee käytettyä enemmän kuin olisi tarvis..\nUskoisin, että loppuneiden saldo tulee jatkossa aikalailla tuossa 30kpl huitteilla pyörimään - toki riippuen myös siitä kuinka näytteitä ja minikokoja innostun käyttämään pois, nämä kerryttävät loppuneiden määrä melkoista tahtia..\nOletko sinä seurannut omien loppuneiden tuotteidesi määrää? Minkälaisiin lukemiin sinä parhaimmillaan tai pahimmillaan pääset? :D\n✨ Happystarhome ✨ 21. tammikuuta 2017 klo 10.58\nMielenkiintoinen postaus aihe, en ole edes tajunnut ajatella kuinka monta erilaista kosmetiikkatuote purkkia meiltäkin löytyykään....täytyykin lähteä laskemaan :) Mukavaa viikonloppua :)\nMira / Blinger shimmer -blogi 21. tammikuuta 2017 klo 13.58\nSomeone's moments 21. tammikuuta 2017 klo 17.06\nEn ole omia loppuneita uskaltanut laskea ;) Luulen, että voin hyvinkin mennä sinun kanssa samoissa lukemissa. Onneksi on muitakin, jotka onnistuvat tässä kuukausi toisensa jälkeen.. vaikka laskusuuntaa onkin havaittavissa :) Ja muuten näitä sinun loppuneiden postauksia on ollut todella kiva lueskella!\nMira / Blinger shimmer -blogi 22. tammikuuta 2017 klo 8.22\nKiva kuulla, että olet tykännyt ja myös se, että joku muukin uskaltaa tunnustaa samankaltaisiin lukemiin pääsevänsä xD\nRiaG Beauty Blog 21. tammikuuta 2017 klo 20.33\nAikamoinen purkkimäärä :D Mun mielestä näitä on aina kiva lukea ja katsella. Näkee mikä tuote on esim. ollut niin hyvä, että sitä on kulunut enemmänkin kuin yksi purkki jne :)\nMira / Blinger shimmer -blogi 22. tammikuuta 2017 klo 8.24\nOon tosin huomannut, et mulle tulee suorastaan huono omatuntu jos tartun uudelleen tuotteeseen, jonka olen jo blogissa esitellyt, koska eihän siitä sitten bloggaamisen kannalta "hyötyä" ole :D Sen vuoksi harvempi tuote ainakaan lyhyellä aikavälillä pääsee useampaan kertaan loppuneisiin - tai sitten pitää jo olla niin super ettei muut pysty sitä päihittämään :D (tällaisista kyllä yksi tulee mieleen, jota jo kolmas pullo menossa; Lumenen hyaluronitiiviste..)\nDiaryOfShopaholic 21. tammikuuta 2017 klo 22.37\nAjattelin ottaa tänä vuonna projektiksi säästää kaikki vuoden loppuneet ja katsoa sitten loppuvuodesta millainen jätekasa on syntynyt :D Tälläisiin määriin en kyllä millään pääse, harmi! Musta olisi ihanaa saada tuotteita kulutettua nopeesti kun kaapit pursuu ja haluun aina päästä äkkiä uuden tuotteen kimppuun :P\nMira / Blinger shimmer -blogi 22. tammikuuta 2017 klo 8.26\nMulla ja varsinkin miehellä palas varmaan käämit jos lähtisin koko vuoden loppuneita säilyttelemään xD\nMonillahan tulee siinä vaiheessa pihistelyvaihde päälle kun jonkun tuotteen pohja alkaa näkymään, mulla se on taas päinvastoin; kiihdyttää vaan nopeammin käyttämään pois :D\nMyrta 22. tammikuuta 2017 klo 0.14\nHuhhuh, aika hullu määrä. :D Itse käytän vain hoitoainetta, huulirasvaa ja jotain perus käsirasvaa. Niistä määristä ei ole kyllä näille vastusta.\nMira / Blinger shimmer -blogi 22. tammikuuta 2017 klo 8.28\nMulla pelkästään aamulla ilman meikinkään tekemistä ihonhoitoon kuuluu ehkä noin 7 tuotetta xD\nNena Sofia 22. tammikuuta 2017 klo 11.56\nOhhoh mikä määrä! :D :D\nKynsille /(kynsille.wordpress.com) 22. tammikuuta 2017 klo 16.51\nPaljon loppuneita tuotteita!:D mulla voisi olla vuoden aikana se 30 loppunutta joista suurin osa olisi käsirasvoja. Ehkä naamioiden, näytteiden yms ansiosta hieman enemmän :)\nMira / Blinger shimmer -blogi 22. tammikuuta 2017 klo 17.20\nKatarooma 23. tammikuuta 2017 klo 13.28\nMää oon kyllä ihan aloittelija sinuun verrattuna... :D Mulla menee kuukausia nuihin määriin päästäkseni. :D\nMira / Blinger shimmer -blogi 23. tammikuuta 2017 klo 14.40\nKatsotaan mikä on tilanne vuoden päästä kun katsotaan mikä vuoden 2017 roskakasakokonaisuus oli :D