KPV - FF Jaro 9.9.2017 klo 17 | Rantaderby osa III - Sivu 3 - FutisForum2\n26.03.2019 klo 10:00:52\nKirjoittaja Aihe: KPV - FF Jaro 9.9.2017 klo 17 | Rantaderby osa III (Luettu 18562 kertaa)\nVastaus #50 : 09.09.2017 klo 21:11:13\nLainaus käyttäjältä: Pikka - 09.09.2017 klo 21:00:40\nJos KPV nousee liigaan joku kaunis päivä, niin Sipilän näkisin mielelläni allekirjottamassa sopparin ASAP.\nSamaa mieltä, onnea liigaan sipilällä\nE. Mihin v@&tuun täältä katoaa viestejä??? Natsi modet??\n« Viimeksi muokattu: 09.09.2017 klo 21:21:46 kirjoittanut tommiman »\nVastaus #51 : 09.09.2017 klo 21:43:00\nLainaus käyttäjältä: PulIoveikko - 09.09.2017 klo 21:23:07\nSiellähän se seurasi kentän laidalla sairaana peliä\nSairaana, ilman takkia?\nVarmaan niin. Herätys\nVastaus #52 : 09.09.2017 klo 21:50:30\nLainaus käyttäjältä: Pelisilmällä - 09.09.2017 klo 21:43:00\nTakki sillä oli päällä..\nVastaus #53 : 09.09.2017 klo 21:51:40\nLainaus käyttäjältä: PulIoveikko - 09.09.2017 klo 21:50:30\nsama, pelisilmä tarkistukseen.\nVastaus #54 : 09.09.2017 klo 21:56:59\nLainaus käyttäjältä: Pikka - 09.09.2017 klo 21:51:40\nOdotetaan jännityksellä ehtiikö flunssa parantua viikossa....\nVastaus #55 : 09.09.2017 klo 23:01:55\nIlveshän nousi liigaan jokunen vuosi sitten oltuaan Ykkösessä kolmas. Silloin edestä tipahteli TPS, jolle ei kelvannut liigapaikka ja joku meni konkkaan ja niin edespäin, enpä muista sen tarkemmin. Se mikä jäi mieleen oli että AC Oulu hävisi Ilvekselle Ykkösen kolmannen sijan maalierolla, kun Ilves viimeisellä kierroksella löylytti putoamisen jo varmistanutta Viikinkejä 0-10. Eli Ilvekselle oli todella hyödyllistä taistella Ykkösen kolmossijasta loppuun saakka. Sen jälkeen tasonnousu kentällä ja toimistolla on ollut vaan kiihtyvää.\nKaikkea pahaa kuitenkin Kokkolalle, toivottavasti ei tuota kuraseuraa liigassa kukaan joudu katselemaan.\nVastaus #56 : 09.09.2017 klo 23:05:58\nLainaus käyttäjältä: primusmoottori - 09.09.2017 klo 23:01:55\nMielummin nyt tai tulevaisuudessa Kokkola liigaan kuin OPS, puhumattakaan siitä kotikaupunkisi kakkosporukasta.\n« Viimeksi muokattu: 09.09.2017 klo 23:08:59 kirjoittanut Ingwar Jänkä »\nVastaus #57 : 10.09.2017 klo 09:35:31\nOn aivan turha täällä miettiä millä tyylillä Korhonen peluuttaa. Tulos ratkaisee kilpaurheilussa. Hän on valmentaja joka pyrkii olemassa olevalla materiaalilla parhaaseen mahd tulokseen. Tottakai sieltä näkyy mieltymys tarkkaan puolustuksen organisointiin ja suoraviivaiseen hyökkäyspeliin. Mitä väliä jos tulosta tulee? MUTTA ! Nyt tullaan siihen toiseen puoleen. Näillä Kpv:n (Laitisen) resursseilla voidaan sanoa että Korhonen ei ole onnistunut. Kolmas sija ei ole tyydyttävä tulos. Noilla panostuksilla sijoitus kahden joukossa on minimi saavutus! Onko joukkueeseen hankittu oikeanlaisia pelaajia? Miksei pelaamisessa ole varasuunnitelmaa? Joukkue on käytännössä ammattilaisjoukkue eli kyllä pelaajat olisivat omaksuneet myös toisen pelitavan. Nyt näyttää siltä että luotettiin vain omaan yhteen ainoaan tapaan ja kun se mureni/murennettiin niin pakista ei löytyny muuta tapaa pelata. Nyt näyttää että kolmanneksi jäädään ja se ei ole hyväksyttävä sijoitus! Mitä tekee Laitinen? Se ratkaisee kokkolaisen jalkapallon tulevaisuuden vuosiksi eteenpäin. Jos rahoittajaa ei ole niin nykyisen kaltainen joukkueen rakennus on ohi ja pelataan taas "omilla" ja se tarkoittaa pelaamista kakkosen ja ykkösen välimaastossa.\nVastaus #58 : 10.09.2017 klo 09:52:04\nLaitisesta on jauhettu kyllästymiseen asti. Tärkeämpi asia on Kokkolan pelaajatuotannon palauttaminen. Moni näkisi mielummin kokkolalaisen joukkueen ykkösessä entä muukalaislauman liigassa. Ja jos puhutaan vahvistuksista, niin ottaisitko mielummin samalla rahalla 3 kovaa vai 12 tusinaa.\nVastaus #59 : 10.09.2017 klo 10:34:41\nPelaajatuotannon palauttaminen on pitkäjänteistä työtä ja pitkässä juoksussa ainoa oikea toimintatapa. Nyt ollaan kuitenkin se tie romutettu vuosiksi ja ollaan tilanteessa jossa "omilla" pärjätään nippa nappa 2-divarissa. Tarkoitan vaan sitä että tiputus tästä nykyisestä toimintamallista vanhaan aikaan ennen Laitista tulee olemaan rajumpi prosessi mitä moni ymmärtää. Moniko pelaaja tästä nykyjoukkueesta jää? 3-6? Ketkä paikkaavat? Nyt 4-divaria pelaavat omat pojat? Korhonen on kuitenkin hyvä valmentaja ja vois repiä uudesta projektista myös enemmän irti kuin moni muu. Seuran pitää vain sitten valita taas kerran uusi linja ja strategia. Ja kyllä mieluummin siihen joukkoon 3 hyvää vahvistusta kuin 12 tusinapelaajaa ties mistä! Ja vielä selvyyden vuoksi sanon sen että itse olen koko ajan epäillyt tätä ostojoukkue strategiaa, mutta realistina tajunnut myös sen että jos liigaan halutaan niin muuta tietä ei ole! Valitettavasti!\nVastaus #60 : 10.09.2017 klo 13:36:21\nLainaus käyttäjältä: taitopellaaja - 10.09.2017 klo 09:35:31\nOliko hyvä tulos?\nVastaus #61 : 10.09.2017 klo 15:00:23\nEi riittävän, etkö jaksanu lukea loppuun?\nVastaus #62 : 10.09.2017 klo 15:13:45\nLainaus käyttäjältä: ErebosJr - 10.09.2017 klo 09:52:04\n... Moni näkisi mielummin kokkolalaisen joukkueen ykkösessä entä muukalaislauman liigassa.\nNo ei todellakaan näkisi. Näin hyviä yleisömääriä ollu viimeksi 80-luvulla, siitä huolimatta että Jaro-pelit vetäny keleistä ja vieraiden alavireestä johtuen odotuksiin nähden melko keskinkertaisesti.\nMieluiten voittavaa futista ja tähtiä.\nVastaus #63 : 13.09.2017 klo 08:28:40\nTähdellä flunssa jatkuu, meneekö 21.10 saakka?\nVastaus #64 : 13.09.2017 klo 08:45:59\nLainaus käyttäjältä: Gawara - 13.09.2017 klo 08:28:40\nTaitaa olla sitkeää sorttia se flunssa....


Aikuisten aistimonivammaisten kuntoutusyksikkö\nNurmela tarjoaa aikuisille kuurosokeille, aistimonivammaisille ja kommunikaatioon tukea tarvitseville kuntoutuspalveluja sekä muita tarvittavia hoito- ja tukipalveluja.\nAistivammaisuus vaikuttaa kokonaisvaltaisesti henkilön elämänhallintaan ja selviytymiseen arjessa.\nTietämys aistivammoista ja niiden seurannaisvaikutuksista on tärkeää aistivammaisten kanssa toimivalle henkilökunnalle. Tieto hyödyttää myös niitä asiakkaita, joilla on muita kommunikaatioon liittyviä toimintarajoitteita.\nYksilöllisten kommunikaatiokeinojen löytäminen ja vahvistaminen.\nVuorovaikutustaitojen ja sosiaalisten taitojen kehittäminen.\nTarjotaan selkeä päivärytmi kuntoutujille.\n”Mitä sanon sinulle, joka et ole koskaan kuullut sanoja? Miten näytän jotakin sinulle, joka et ole koskaan nähnyt? Olet silti kuullut ja nähnyt ihosi, tuntoaistisi ja koko kehosi kautta kaiken, mitä maailmassasi on ollut.\nMitä, jos minäkin näkisin ja kuulisin vain ihoni ja kehoni kautta ihmiset, kotini, ympäristöni ja koko ulkoisen maailmani? Miten toivoisinkaan löytäväni ihmisen, jonka kanssa jakaa omat kokemukseni. Jolle kertoa maailmastani sanoitta, minun tavallani”.\nNurmela palvelukuvaus Avaa sisältö\nKuntoutusyksikkö Nurmela on 9-paikkainen yksikkö, joka tarjoaa ympärivuorokautista kuntoutus- ja tutkimuspalvelua aikuisille kehitysvammaisille, erityisesti aistimonivammaisille ja kommunikaatioon erityistä tukea tarvitseville sekä myös autismin kirjon asiakkaille. Nurmela sijaitsee Nenonpellossa Pieksämäellä.\nNurmelan yksikön tavoitteena on asiakkaan toimintakyvyn vahvistaminen ja kehittäminen sekä ylläpito. Keskeistä on yksilöllisten kommunikaatiokeinojen löytäminen ja kehittäminen ja vuorovaikutus sekä sosiaalisten taitojen kehittäminen. Asiakkaan hyvinvointia tuetaan kokonaisvaltaisesti hänen yksilölliset tarpeelliset tarpeensa huomioiden. Kuntoutus suunnitellaan ja toteutetaan sekä arvioidaan yhdessä moniammatillisen työryhmän kanssa.\nNurmela tarjoaa asiakkaille tilat, jotka ovat selkeät, turvalliset ja esteettömät. Tiloissa on huomioitu aistimonivammaisille sopiva ääniympäristö ja valaistus.\nJokaisella asiakkaalla on kuntoutussuunnitelma, joka on laadittu moniammatillisessa työryhmässä yhdessä omaisten ja yhteistyökumppaneiden kanssa.\nKuntoutus toteutetaan yksilöllisesti kunkin omia voimavaroja tukien sekä itsemääräämisoikeutta vahvistaen IMO-suunnitelmaa apuna käyttäen. Kuntoutuksessa painottuvat erityisesti puhetta tukevat ja korvaavat kommunikaatiokeinot sekä vuorovaikutus. Selkeä päivärytmi auttaa mm. ajan hahmottamisessa ja toimii kuurosokean ja aistimonivammaisen kellona (arjen jäsentäminen). Jokaisella asiakkaalla onkin yksilöllisesti strukturoidut päivä- ja viikko-ohjelmat.\nYksilöllinen päiväaikainen toiminta sekä oman henkilökunnan että ohjaustoiminnan toteuttamana.\nKäytössä on AVEKKI-toimintatapamalli ja sen mukaiset yksikkökohtaiset koulutukset.\nAsiantuntijapalvelut yksilölliset tarpeen mukaan (lääkäri, sosiaalityö, psykologi, fysioterapia, toimintaterapia, puheterapia ja kommunikaation ohjaus).\nJokaisella kuntoutujalla on omahoitajatiimin tuki\nAsiakkaan kuntoutuksen suunnitteluun osallistuvat asiakkaan kotikunnan sosiaali- ja vammaispalvelujen ja/tai terveydenhuollon työntekijät yhdessä asiakkaan ja hänen läheistensä kanssa.\nYhteyttä voi ottaa Vaalijalan sosiaalityöntekijöihin, kuntoutuksen johtajaan ja yksiköihin neuvojen saamiseksi.\nRAI-arvioinnit ½-vuosittain, tarvittaessa muut arvioinnit (TOIMI,PSYTO)\nPäivittäinen seuranta ja raportointi asiakastietojärjestelmää apuna käyttäen\nArviointi ja seuranta kuntoutussuunnitelman tarkastuksessa\nArviointia ja seuranta moniammatillisissa tiimeissä IMO-suunnitelmakokouksissa\nSäännöllinen yhteistyö omaisten kanssa (puhelimitse, tapaamiset/vierailut)\nMoniammatilliset tiimit joka toinen viikko tai tarvittaessa useammin eri kokoonpanoin\nMuihin sidosryhmiin tarvittaessa\nPuistotie 26 (käyntios.)\nPuh. 015 783 1307\nPuh. 050 389 9268


Näin tehdään koristeköynnös huopapalloista | Tutorial ⋆ My colorful journey\nHuopapalloista voi värkkäillä myös tällaisia köynnöksiä vaikkapa lastenjuhliin koristeeksi, valitse vain teemaan sopivat villojen värit ja huovuttele tarvittava määrä palloja. Pallojen ei tarvitse olla samankokoisia vaan voit myös leikitellä eri kokoisilla palloilla. Nämä köynnökset ovat supersuosittuja Amerikassa, mutta Suomeen tämä villitys ei ole vielä ainakaan rantautunut. Siellä näitä käytetään varsinkin lastenhuoneiden somisteena ja syntymäpäiväjuhlissa.\nJos olet neutraalien värien ystävä ja pidät enemmän minimalistisesta tyylistä, niin voit tehdä vaikka täysin valkoisen köynnöksen nyöriä myöten ja laittaa palloja harvakseltaan koristeeksi. Valkoinen köynnös sopii myös kauniisti jouluteemaan, jos haluat ripauksen joulutunnelmaa niin lisää joukkoon punaisia palloja. Tässä ohjeessa on käytetty samankokoisia 3cm pastellisävyisiä huopapalloja, mikä sopii meillä ympärivuotisesti kodin sisustukseen.\nVoit sujauttaa sekaan myös puu- tai lasihelmiä, mikäli haluat vähän koristeellisemman köynnöksen ja enemmän yksityiskohtia. Köynnöksen tekeminen on yhtä helppoa kuin aikaisemmin jakamieni hiuspompuloiden, vaatii vain tekijältä hieman kärsivällisyyttä ja sormivahvuutta. Jos olet huovuttanut tosi tiukkoja palloja niin kannattaa ottaa sukkapuikko ja pihdit avuksi neulan saamiseksi pallon läpi. Käyttämäni pallot olivat tosi jämäköitä ja sain sormenpääni helliksi tässä puuhassa. =)\nTähän köynnökseen on käytetty 59 kpl huopapalloja ja vahatun puuvillanyörin pituus oli 10m. Huopapallojen paikkoja voi siirtää nyörissä, mikäli köynnöksen paikkaa haluaa välillä vaihdella kotona paikasta toiseen ja pituus vaihtelee. Pallot voi myös kiinnittää solmuilla paikoilleen, mutta se rajoittaa käyttöä.\nNyöriä tai nauhaa\nJos et jaksa huovutella palloja niin niitä voit ostaa valmiina myös joistakin askartelutarvikekaupoista. Jos käytät eri värisiä ja kokoisia palloja niin sommittele haluamasi järjestys ensin. Ota tarpeeksi pitkä pätkä nauhaa, muista jättää lenkkivara molempiin päihin kiinnittämistä varten ennen kuin pätkäiset nauhan katki. Minä olen katkaissut nyörin vasta loppuvaiheessa kun olen päättänyt, mihin sen loppujen lopuksi haluan laittaa ja paljonko sitä nyöriä siihen menee.\nPujota kaikki pallot nauhaan valmiiksi. Vielä ei tarvitse miettiä pallojen etäisyyksiä.\nPäätä köynnöksen pituus ja tee molempii päihin kiinnityslenkit.\nSiirtele pallot oikeille paikoilleen sopivan etäisyyden päähän toisistaan.\nNyt sinulla on valmis köynnös ripustettavaksi!\nTässä ohjeessa on käytetty vahattua puuvillanyöriä, mikä on tosi kätevää kaikenlaisessa askartelussa, mutta yhtä hyvin voit käyttää muitakin nauhoja mitä sinulla sattuu kotona olemaan. Esimerkiksi organzanauhasta tulee tosi kauniita ja vähän juhlavampia koristeita.\nMikäli huopapallojen huovutus on vielä täysi mysteeri sinulle, niin ohje siihen löytyy blogista. Jos köynnöksen teko tuntuu turhan haastavalta ensikertalaiselle, niin voit kokeilla tehdä vaikka niitä hiuspompuloita ensi alkuun.\nKalenterin uudistus maalaamalla


Nyt se varmistui: Petri Kontiola jatkaa uraansa Ilveksessä | Paikalliset | Tamperelainen\nKonkari Petri Kontiola osoitti päättyneellä liigakaudella pysyvänsä yhä liigavauhdissa erittäin hyvin mukana. Tässä mies kamppailee kiekosta ottelussa SaiPaa vastaan. Anu Kiljunen\nAiemmille huhuille tuli perjantaina varmistus, kun jääkiekko-Ilves julkisti kolme uutta pelaajasopimusta. Kiinnostavin niistä löytyy keskushyökkääjäosastolta: maajoukkueleirityksessä mukana oleva konkari Petri Kontiola jatkaa uraansa Ilveksen riveissä yksivuotisella sopimuksella.\nVuonna 1984 Seinäjoella syntynyt Tappara-kasvatti Kontiola on juurtunut Tampereelle olkoonkin, että mies pelasi kaudet 2007–2019 ulkomailla ja vielä kauden 2019–2020 KHL-Jokereissa. NHL-ura jäi 12 ottelun mittaiseksi, mutta KHL:ssä tulosta tuli usean kauden ajan hyvällä menestyksellä.\nTapparassa junioriuransa ratkaisevat vaiheet elänyt Kontiola havitteli aiemmin paikkaa myös Tapparasta, mutta seura ei löytänyt käytäväpuheiden mukaan hänelle käyttöä. Viime kaudella HPK:ssa syntyi 55 pelatussa ottelussa 14 maalia ja 41 syöttöä, ja nyt ura jatkuu Tampereella Ilveksen paidassa.\nTämän lisäksi seura julkisti sopimukset hyökkääjä Matias Mäntykiven ja hyökkääjä Joonas Odenin kanssa. Mäntykiven ja Odenin sopimukset ovat kaksivuotisia.


Kun kaveri saa koiran, on aika järjestää puppy showerit! Uusi lemmikki on juhlan arvoinen siinä missä vauvakin | Me Naiset\nHaikara toi nyt tällä kertaa tämmöisen!\nTäh, koirille vauvajuhlat? Toisaalta miksipä ei, sillä onhan koiranpentu omistajalleen suuri juhlan aihe!\nSuomessa rekisteröidään koiria vuosittain lähes yhtä paljon kuin lapsia syntyy. Osa ihmisistä hankkii sekä vauvan että koiran, mutta yhä useampi luopuu tyystin lastenhankinnasta ja kanavoi sen sijaan rakkautensa lemmikkiin.\nMerkit ovat selvät: koirista on tullut uusia vauvojamme. Ja mitä siitä seuraa? Puppy shower!\nVauvakutsut, baby showerit, rantautuivat Suomeen viime vuosikymmenen aikana. Kutsut ovat suosittu tapa juhlistaa uutta perheenjäsentä. Koirat ovat monille rakkaita perheenjäseniä, ja siksi on aivan luonnollista juhlia myös niiden syntymäpäiviä – ja järjestää pentukutsuja.\nA post shared by Rachel Haas (@rachelcollette_) on Nov 4, 2018 at 5:42am PST\nMitä kutsuilla tehdään?\nVaikka et voisi järjestää pentukutsuja juuri nyt, voit jo aloittaa suunnittelun!\nPentukutsut voivat olla samanlaisia kuin vauvakutsutkin: koiran (tai kissan, hamsterin tai muun lemmikin) kunniaksi voidaan koristella juhlapaikka teemaan sopivasti, syödä herkkuja, leikkiä eläinteemaisia leikkejä ja jakaa kokemuksia pennun kasvatuksesta. Vain taivas on rajana, kun juhlitaan uuden elämänvaiheen alkua.\nJuhlakalu voi olla parin kuukauden ikäinen pentu, mutta aivan hyvin kutsut voi järjestää myös vanhemmalle koiralle tämän saapuessa uuteen kotiin.\nOn syytä pohtia, järjestetäänkö juhlat ennen koiran saapumista vai vasta sen jälkeen. Uuteen kotiinsa totutteleva eläin tarvitsee aikaa sopeutumiseen, ja ventovieraiden meluisa joukko saattaa olla tulokkaalle raskas paikka. Myös rokotusten on hyvä olla kunnossa, jos pentu on juhlissa paikalla. Kemut voi siis hyvin järjestää ennen kuin uusi perheenjäsen on saapunut.\nOn. Vaikka koira on aiemmin hankittu perheisiin lähinnä käytännön syistä, nykyään ne ovat ensisijaisesti rakastettuja ystäviä. Sellaisen löytymistä sietää juhlia.\nMoni perinteinen suomalaisen elämänkaareen kuuluva juhla myös jää pois, jollei harjoita uskontoa, hanki lapsia tai pariudu. On ihanaa, että myös muissa elämäntilanteissa saa vapaasti juhlia itselle rakkaita asioita.\nJos siis tulevaisuuessa saat kutsun puppy showereihin, niele kritiikkisi ja ala kääriä pissa-alustakakkua!\nA post shared by Kate (@rokkoquette) on Mar 3, 2020 at 11:20am PST\nklo 16:11 | 20.3.2020\nKorona..kun mikä tahansa syy kelpaa koska laumasuoja


New York Islanders - Pittsburgh Penguins 17.4.2019 - Vihje ja kertoimet\nVeikkausVcom - 16. April 2019, 07:17\nVihje: UNDER 5.5 Kerroin: 1.74\nAlkaa 17.4. klo 02:30\nPittsburgh Penguins ja New York Islanders kohtaavat sarjan neljännessä ottelussa tiistaina. Isles on ollut todella vahva ja johtaa sarjaa yllättäen 3-0. Menee sarja katki tai ei, lähes varmaa on ettei tässäkään ottelussa montaa maalia nähdä. Alle 5.5 osumaa on mainio valinta Coolbetin kärkikertoimella 1.74.\nNew York Islanders pelasi erinomaisen runkosarjan, mutta siitä huolimatta Pittsburgh Penguins oli useimpien suosikki joukkueiden keskinäiseen pudotuspelisarjaan. Isles on kuitenkin hiljentänyt kaikki epäilijät ja vain parantanut peliään kauden vanhetessa. Joukkue pelaa niin umpitiivistä kiekkoa, että viihdyttävyys on toisinaan koetuksella mutta tulosta tulee.\nIsles on näyttänyt kolmessa pudotuspeliottelussa, että runkosarjan 103 pinnaa ei ollut vahinko. Barry Trotz on luonut erinomaisesti puolustavan koneen, joka iskee tehokkaasti vastaiskuista ja myös hieman kontrolloidummin. Kaiken takana erinomaista kevättä pelaa ruotsalaisvahti Robin Lehner, joka on kolme pudotuspeliä selvittänyt komealla selvästi yli 95% torjuntaprosentilla. Totuuden nimissä on kuitenkin sanottava, että tiiviin joukkueen takana kassari pääsee paljon helpommalla kuin vaikkapa virkaveli Matt Murray Penguinsin maalilla. Mutta kyllä Lehner on Murrayn toki voittanut myös pelillisesti.\nPenguins ei ole koko sarjan aikana löytänyt lääkkeitä Islesin tiiviiseen pelaamiseen. Suurimmat tykit Sidney Crosbyn johdolla ovat vaellelleet varjojen mailla ja lähinnä keskittyneet purkamaan turhautumistaan hallirakenteisiin. Kauden kenties viimeiseen kotiotteluun luulisi löytyvän virtaa, mutta juuri nyt näyttää siltä että tästä sillasta Pens ei tule nousemaan. Joukkue on koittanut tehdä pieniä muutoksia, mikä on tiennyt alakerrassa mm. Olli Määtän katsomokomennusta. Nämä ovat kuitenkin isossa kuvassa kosmetiikkaa.\nPenguins on edelleen suosikki kotiottelussaan. Kovin montaa maalia tässäkään matsissa tuskin nähdään, joten alle 4.5 kaappia on hieno kohde Coolbetin kovalla kertoimella 1.74.


664090 Ottawa AT 6,20 €\n665090 Preussen AT 6,20 €\n666090 Muskoka AT 6,20 €\nhttps://www.rengontaimitarha.fi/Vadelma /Shops/Rentaimi/Products/666/SubProducts/66409 Vadelma https://www.rengontaimitarha.fi/WebRoot/Kaupat/Shops/Rentaimi/Products/666/vadelma.gif 3.7 EUR OutOfStock Categories/Marjakasvit Vadelmaa pidetään herkkumarjana, marjojen aatelina. Se on kaksivuotinen noin pari metriä korkea kasvi. Ensimmäisenä vuonna kasvavat versot tekevät marjoja seuraavana kesänä. Satoa tuottaneet varret kuivuvat ja kuolevat eli ne poistetaan. Varret ovat pystyjä tai kaarevia ja piikkisiä. Vadelma kypsyy heinäkuun lopusta alkaen noin kuukauden. Vadelma kasvaa parhaiten lämpimällä, aurinkoisella, kosteutta pidättävällä runsasmultaisella ja ravinteisella kasvupaikalla. Taimet istutetaan 50 cm välein. Istutuskuoppa kaivetaan niin suureksi, että juuret mahtuvat siihen hyvin. Oikea istutussyvyys on siten, että juurenniskassa olevat silmut tulevat lähelle maanpintaa, maanpinnan alle. Multaa tiivistäessä tulee varoa, etteivät ne silmut vahingoitu, sillä niistä kasvavat seuraavan vuoden satoa tuottavat versot. Avojuuristen juuret eivät saa kuivua, taimia voi liottaa vedessä pari tuntia ennen istutusta. Kastellaan hyvin ja leikataan noin 30 cm korkeudelta. Taimirivi kannattaa istuttaa pohjois-etelä suuntaisesti, tällöin taimet saavat runsaasti valoa, eivätkä kaarru käytävälle. Taimirivi kannatta tukea, jotta versot kestävät tuulen ja talven lumikuorman. Kuihtuneet kaksivuotiset versot leikataan heti syksyllä sadonkorjuun jälkeen maanmyötäisesti. Syksyllä harvennetaan uutta kasvustoa siten että metrillä on 10-12 vartta, jotta uudet versot ehtivät vahvistua ennen talven tuloa. Keväälla ensin poistetaan talven aikana repeilleet ja taittuneet, pakkasvaurioita kärsineet lyhennetään terveeseen versonosaan asti. Kevätleikkauksen jälkeen tulisi olla 8 - 10 voimakasta versoa metrillä. Pitkät versot voi latvoa lyhemmiksi, jotta poiminta olis helpompaa. Voidaan typistää noin 140-150 cm korkuudelta eikä ole huolta sadon menetyksestä, sillä leikattuihin kehittyy yleensä suurempia marjoja. Vadelma Ottawa, avojuurinen kevätmyynti, Ottawa on suurimarjainen lajike, marjat kiinteähköjä ja hapahkoja, hyviä säilöntään ja pakastukseen. Versot tanakoita ja hyvin pakkasta kestäviä, kestää versotautia. I -V vyöhykkeet


Primavera Luomu mäkikuismaöljy - Ecco Verde verkkokauppa\nRauhoittava ja tehokas hoito\nTulehtuneelle, kuivalle ja halkeilevalle iholle\nTuotenro.: PRIM-74510, Sisältö: 50 ml\n14,71 € (14,71 € / 100 ml)\nHalkeileva ja kuiva iho tarvitsee erityistä hoitoa. Tämä mäkikuismaöljy antaa tehokkaasti kosteutta ja lievittää ärsytystä. Rauhoittavan ja lämmittävän vaikutuksen ansiosta se sopii hyvin myös lihasten ja nivelten hierontaan. Öljy hoitaa ihanasti myös auringon polttamaa ihoa.\nVinkki: lisää 100 ml:aan mäkikuismaöljyä 18-20 tippaa eteeristä luomu vuorimäntyöljyä, niin saat täydellisen, uudistavan hierontaöljyn lihaksille.\nKysymykset ja vastaukset tuotteesta Primavera Luomu mäkikuismaöljy\n100% Pure Luomu-kosmetiikkalaukku


Kosmetologi arkistot | Katja Kokko\nKoulutin viikonloppuna ensimmäiset kosmetologit Yin Your Skin® Pro kosmeettisen gua shan metodiin. Löydät tästä postauksesta listan kaikista hoitoja tarjoavista Kiinalaisen lääketieteen akupunktiohoitajista ja kosmetologeista.\nEssen laitehoitojen testaaminen jatkui tällä kertaa Detox-kasvohoidolla. Hoidossa käytettiin apuna lempeää höyrytystä, galvaanista virtaa sekä lymfahierontaa. Hoito oli kokonaisuutena täydelliseen nirvanaan kuljettava, hermostoa rentouttava kokemus, mutta myös teknisesti ja tehoiltaan loistava. Lue yksityiskohtainen kuvaus hoidon kulusta ja varaa oma aikasi Essen Detox-kasvohoitoon.\nProbioottiseen ihonhoitoon pohjattuvan hoitolasarja Essen kasvohoidot ovat yhdistelmä tehokkuutta, tuloksellisuutta, holistisuutta ja hermoston rentouttamista. Hoitojen vaikutusta voidaan tehostaa laitehoidoilla, kuten ultraäänellä tai galvaanisella virralla. Kävin testaamassa Essen laitehoidon.\nIhmetuotetta täsmähoitoon, jolla kaikki iho-ongelmat häviävät muutamassa viikossa pysyvästi, ei ikävä kyllä ole olemassa. Sen sijaan pitkäaikainen hoitosuhde kosmetologiin toimii ihonhoidon kulmakivenä, jossa hoitolahoidot ja kotihoitotuotteet suunnitellaan yksilöllisesti ihon kunto, reagointi ja vuodenajat huomioiden.


Innostu maanläheisestä kuntotestauksesta kesällä | Olipa kerran mies\nOnneksi arvuuttelulle voi laittaa stopin. Kunnon kohenemista voi seurata näppärästi kotiolosuhteissa, ilman varsinaiselle kuntotestausasemalle menemistä.\nKestävyys: Vauhti nousee ja sykkeet muuttuvat\nKestävyyden kehittymisen voi todeta näppärästi ja maanläheisesti kahdella päätavalla. Välineiksi tarvitset ensimmäisessä tapauksessa vain kellon ja toisessa tapauksessa kellon ja sykemittarin.\nTapa yksi: Vakiolenkkiin käytetyn ajan mittaaminen. Tässä konstissa tarvitset vain kellon. Sitten sinulla on kaksi mahdollisuutta. Voit joko vakioida tietyn lenkkireitin ja katsoa, kuinka kauan sen taittamiseen kuluu. Toinen vaihtoehto on vakioida lenkkiaika ja pyrkiä taittamaan siinä kerta kerralta pidempi matka.\nJos ja kun kehityt näissä muuttujissa, se on varma merkki siitä, että hapenottokykysi kehittyy. Hapenottokyky on kestävyyskunnon tärkein mittari.\nTapa kaksi: Ensimmäinen tapa vaatii todella reipasta tahtia ja pyrkimistä koko ajan nopeampaan suoritukseen. Kakkostavassa tarkkailet sykettäsi samalla vauhdilla tekemässäsi lenkissä. Jos pystyt taivaltamaan samaa vauhtia matalammalla sykkeellä tai toisaalta kovempaa vauhtia samalla sykkeellä, se on taattu merkki siitä, että kestävyyskuntosi paranee.\nNormaaleihin harjoituksiin on helppo sisällyttää erilaista kevyttä ja maanläheistä seurantaa. Kun huomaat kehityksen, keksit itsellesi aina uusia hyviä syitä jatkaa liikkumista.\nLihaskunto: Harjoituspainot ja toistomäärä nousevat\nMuista ottaa jotain säännöllistä, systemaattista ja numeroihin perustuvaa seurantaa mukaan. Sen motivoiva teho on valtava.\nLihaskuntoa on mielekästä treenata harjoitusohjelmalla, jossa pyrit tekemään tiettyjä liikkeitä tietyn, samankaltaisen toistomäärän. Alussa on hyvä pyrkiä 8–12 toistoon. Selkeän merkin kehittymisestä saat seuraamalla harjoituspainojesi kehittymistä samalla toistoalueella.\nToinen näppärä tapa on tehdä kerran viikossa tai kerran kahdessa viikossa maksimitoistojen testi valitsemallasi harjoitusliikkeellä. Esimerkiksi etunojapunnerrus on tähän näppärä liike. Vakioi liikerata tarkasti samanlaiseksi. Esimerkiksi punnerruksessa rintakehä koskettaa maata. Jos et pysty tähän liikeradan suhteen, laita vaikka paksu kirja rintakehän alapuolelle. Muista pitää kirjaa tuloksistasi.\nKun teet säännöllistä harjoittelua, huomaat pian, että kuntosi suorastaan laukkaa eteenpäin.


Norja: Tietoa Falun Gongista ja vainosta Kiinassa\nFalun Gongin harjoittajia Stavangerista osallistui Bergenissä pidettäville pakkaspäiville 23. - 24. helmikuuta 2018. Bergen on Norjan toiseksi suurin kaupunki. Väestö asuu melko tiheässä, ja kaupungin keskustaa ympäröi seitsemän vuorta. Bryggen vanhoine puisine merimakasiineineen on Unsecon maailmanperintökohde.\nDaniel kirjoitti esseen Falun Gongista\nBergeniläiset saavat tietoa Falun Gongista ja vainosta Kiinassa\nNainen kuuntelee ja tutkii kiinnostuneena esitteitä\nHarjoittajat halusivat kertoa ihmisille Falun Gongista ja elinsiirtoturismista Kiinaan. He antoivat tähän liittyen esitelehtisiä: "Falun Gong Kiinassa. Tapettu sisäelintensä vuoksi." Paikalliset asukkaat olivat järkyttyneitä saadessaan tietää vainosta. Monien mielestä se on julmempaa kuin saattoi kuvitella.\nKeski-ikäinen nainen kuunteli harjoittajan kertomusta ja oli kauhistunut kuullessaan, että Falun Gongin harjoittajia tapetaan sisäelintensä vuoksi. Elimet menevät länsimaalaisille tai rikkaille kiinalaisille. Hän halusi kertoa asiasta perheelleen ja pyysi informaatiomateriaalia tyttärelleen. Harjoittaja näki hänet myöhemmin uudelleen, ja nainen pyysi uuden esitteen, koska oli antanut aiemmin saamansa tuttavalleen, jolle oli myös kertonut hirvittävästä vainosta.\nMieshenkilö ei halunnut esitteitä, mutta keskusteli jonkin aikaa harjoittajan kanssa Kiinan elinryöstötehtailusta. Hän kiitti keskustelusta ja pois lähtiessään sanoi: "Minun pitää ottaa esite, koska tämä on niin hirveää."\nEräs harjoittaja kulki ulkoilmakahvilan ohi. Monet asiakkaista olivat nähneet hänen keskustelevan ihmisten kanssa ja pyysivät nyt esitteen. He saivat tietoa Falun Gongista ja vainosta Kiinassa. Yksi heistä oli ollut merimies ja seilannut Kiinassa. Siellä hän oli nähnyt ja kuullut monia outoja ja vääriä asioita, joten hän ei ollut lainkaan yllättynyt.\nKiinalainen turistipariskunta oli saanut tietää vainosta Kiinassa. He ottivat esitteen ja sanoivat tietävänsä vainosta ja elinkaupasta.\nNeljä nuorukaista sai tietoa elinsiirtoturismista Kiinaan. Daniel oli yksi heistä, ja luki esitelehtisen sanoen: "Falun Gong? Tiedän tämän." Harjoittajan kysyessä, kuinka hän tiesi tästä meditaatiomenetelmästä, hän vastasi: "Olen kirjoittanut esseen Falun Gongista lukiossa. Kerroin luokalleni menetelmästä, esitin harjoitusvideon ja kerroin vainosta. Opettaja sanoi sen olleen erittäin hyvä essee."(Ilmeisesti hän oli sama innokas opiskelija, joka oli aikaisemmin ollut yhteydessä Falun Gongin harjoittajiin jokin aika sitten saadakseen tietoa menetelmästä, ja nyt hän tapasi sattumalta Falun Gongin kasvotusten!)\nMuut nuoret olivat yhtäkkiä hyvin kiinnostuneita menetelmästä ja harjoittaja antoi heille lisätietoa Falun Gongista ja Kiinan elinkaupasta.\nBergenin yliopistossa tutkinnon suorittanut nainen, joka on erikoistunut ihmiskauppaan ja elinryöstöihin liittyvään kansainväliseen työhön, oli erittäin iloinen saadessaan uutta tietoa elinsiirtoturismista. Hänen mukaansa korruptio on syynä kaikkeen epätoivoon maailmassa. Hän sai tietoa useista Internet-sivustoista joista hän saisi lisätietoa.\nEläkkeellä oleva liikuntarajoitteinen nainen oli liikuttunut kuullessaan, että mielipidevankeja teloitetaan heidän sisäelintensä vuoksi. Hän huudahti epätoivoissaan: "Mitä voisin tehdä? Minulla ei ole antaa teille rahaa." Harjoittaja sanoi rauhallisesti, ettemme ole keräämässä rahaa; tämä on vain tiedottamista, joka estäisi sinua ja muita menemästä Kiinaan uuden elimen hankintaan ja aiheuttamaan muiden ihmisten kuoleman heidän tietämättään.\nIäkäs nainen pyysi esitettä. Hän sanoi, että hänen ystävänsä oli saanut yhden edellisenä päivänä, ja että he lukivat sen yhdessä. Hän ajatteli, että elinsiirtoturismi on niin kauheaa, että hän halusi oman esitteen, jotta hän voisi puhua tästä muiden kanssa.\nMonet paikalliset asukkaat, jotka eivät olleet kuulleet vainosta aikaisemmin, kiittivät harjoittajia tiedoista ja Bergeniin saapumisesta helmikuun pakkaspäiville levittämään tietoa elinsiirtoturismista.


Ravustuskausi alkaa laihalla saaliilla – viileät vedet hidastavat saksiniekan kasvua | Yle Uutiset | yle.fi\n16.7.2015Päivitetty 20.7.2015 08:32\nRavustukseen tarvitaan luvat\nRavustajan tulee maksaa kalastuksenhoitomaksu sekä ravustuslupa\nRavustuslupia myyvät vesialueen omistajat\nTavallisin pyydys on rapumerta\nYleisin syötti on tuore kala\nRavustuskausi alkaa hiljaisena, arvioi Raputietokeskuksen asiantuntija Japo Jussila. Viileä kesä on hidastanut ravun kuoren vaihtoa ja kasvua.\n– Kuoren vaihto käynnistyy, kun veden lämpötila on +15 astetta. Mutta näin viileässä vedessä toiminta etenee hitaasti. Veden lämpötilan pitäisi olla +20 astetta, kertoo Raputietokeskuksen asiantuntija Japo Jussila.\nRapu hakee lämpimiä pintavesiä. Muutamat lämpimät päivät saivat pintavesien lämpötilan nousemaan parilla asteella, mutta voimakkaat tuulet ovat sekoittaneet vedet, ja pintavesi on jälleen viilentynyt.\n– Myös osa rapunaaraista kantaa vielä mätiä, joten nekään eivät ole vielä liikkeellä. Hyvin harvinaisia ovat nämä kesät, jolloin vesi ei lähde lämpenemään ollenkaan, ihmettelee Jussila.\nNormaalina kesänä rapu saattaa vaihtaa kuoren kaksikin kertaa ennen ravustuskauden alkua. Kuoren vaihdon jälkeen rapu kasvaa sentin pari pidemmäksi. Syötävän ravun alamitta on ollut perinteisesti noin 10 senttiä. Pienemmästä ravusta ei riitä syötäväksi.\n– Jos rapu ei ole vaihtanut kuortaan, on nyt pyydystettävä saalis käytännössä niitä rapuja, jotka jäivät viime kesänä pyytämättä, sanoo Jussila.\nRapusaalis saattaa jäädä puoleen\nRapusaalis on vuosittain keskimäärin 4–6 miljoonaa kappaletta. Näistä pääosa on täplärapuja ja loput jokirapuja. Puolet saaliista on ammattimaisten pyytäjien pyydystämää ja puolet harrastusravustajien saalista.\nRaputietokeskuksen mukaan saalis jää nyt todennäköisesti huomattavasti tavallista pienemmäksi.\nSaalis saattaa jäädä jopa puoleen aikaisemmasta.\n– Saalis saattaa jäädä jopa puoleen aikaisemmasta. Tosin rapusaaliin ennustaminen on yhtä epävarmaa kuin sään ennustaminen, naurahtaa Jussila.\nRaputietokeskus on tehnyt koeravustuksia Savossa Kuopion ympäristössä, Kanta-Hämeessä ja Saimaalla. Tilanne on samantyyppinen koko maassa, vaikka vesialuekohtaisia eroja toki on.\n– Pienemmät vedet ovat todennäköisesti lämmenneet paremmin, arvioi Jussila.\nHeinäkuun 21. päivänä, eli ensi tiistaina, alkava ravustuskausi jatkuu lokakuun loppuun saakka. Rapukauppa kuitenkin loppuu tavallisesti viimeistään syyskuun puolivälissä ja sesonki kestää korkeintaan kaksi kuukautta.\nKoeravustusten perusteella suurimmat rapujuhlat saatetaan pitää vasta elokuun lopussa tai syyskuun alussa.\n– Ravustuskauden alku on yleensä kiihkeää aikaa. Raputilauksia on jo tehty. Mutta ravun tulo ei nyt ole kovin massiivista, varoittaa Jussila.\nKotimaan uutisetluontoravutkuoriäyriäisetravustuskymmenjalkaisetniveljalkaisetkalastusäyriäisetveden lämpötila


Koh Samui - Blog from Ko Samui, Thailand | Exploring asia\nTäällä ollaan. Pari ekaa päivää on mennyt lepäillessä ja ihmetellessä maailman menoa. Matka tänne oli rankka mutta oli kyllä sen arvoinen. Mainitsemisen arvoista oli kun lennettiin Bangkokin yli. Ennen keskustaa näkyi selvästi miten tulvat olivat vallanneet kaupungin, näky veti jopa meikäläisen hiljaiseksi. Mutta oli se vaan niin mahtava fiilis kun saavuttin tänne Samuille, lämpöaalto iski lapion lailla päin namaa koneesta poistuessa. Siitä mentiin sitten minibussilla hotelille. Käytiin vielä ennen nukkumaan menoa kävelemässä rannalla ja haettiin juotavaa minibaarin täytteeksi.\nAurinko ei ole vielä näyttäytynyt mutta lämpöä on silti päivisin n. +30 ja öisin joku +25 :) Huomenna meinattiin vähän kierrellä saarta ja nähtävyyksiä ja illalla vois mennää kattoon muy thai turnausta. Meillä olis vielä pari yötä jäljellä tässä hotellissa. Ollaan hiukan arvottu, että jäädäänkö tänne vai mennäänkö Taolle.\nmake lentomatka on joo pitkä ja raskas, mut vaivan arvonen, ja kosteuteen/kuumuuteen tottuu muutamas päiväs, ei tarvii koko ajan sit kiskoo vettä ( eli singhaa ) naamaan! muistaka rasva, iho palaa vaikkei aurinko porottais kirkkaalt taivaalt. : ) Mitä yö samuil maksaa n. suunnilleen?


Venekylläste – Amello – puiduimmutus ja viimistlusvahendid\nHome / Tuotteet / Venekylläste\nVenekylläste sisältää pellavaöljyä ja mäntytärpättiä. Venekylläste imeytyy puuhun ja suojaa sitä kosteudelta ja likaantumiselta muodostaen säänkestävän ja ilmavan kerroksen. Venekylläste vahvistaa puuta ja tuo puunsyyt hyvin näkyviin. Venekylläste sopii etupäässä jalopuun (esim. tiikki ja mahonki) käsittelyyn. Riittävyys höylätylle pinnalle on 5 -10 m2/l.\njalopuuovet ja –ikkunat\nEi laimenneta. Sekoita huolellisesti ennen käyttöä ja käytön aikana. Sivellä ohuina kerroksina siveltimellä tai rätillä ja anna imeytyä. Imeytymätön aine on pyyhittävä pois viimeistään 1 h kuluessa. Puupinnat hiotaan välillä ja käsitellään taas öljyllä. Viimeistelykerrosten määrä on 2-4 pinnan laadusta ja käyttöpäämäärästä riippuen. Puunpäät on kyllästettävä erittäin huolellisesti. Uusi käsittely tarvittaessa vuoden kuluttua. Venekylläste ei sovi lakatuille tai maalatuille pinnoille. Käyttö muuhun tarkoitukseen vastaan käyttöohjetta ei ole suositeltava.\nKuivumisaika: pintamateriaalista ja sääolosuhteista riippuen ohuesti sivellettynä 1-5 vrk.\nTiheys: 0,90 kg/L\nYmpäristöriskien välttäminen: Tuotteen kanssa kosketuksessa olleet rätit, puulastut sekä muut helposti syttyvät huokoiset materiaalit voivat itsestään syttyä, tämän vuoksi on niitä säilytettävä ennen jätteiden käsittelyä vedellä kosteutettuna, suljetussa metalliastiassa tai välittömästi poltettava. Tyhjät ja kuivat myyntipakkaukset voi toimittaa jätteiden keräilypisteeseen tai yleiselle kaatopaikalle. Nestemäiset jätteet on toimitettava vaarallisten aineiden keräilypisteeseen.


Ajankohtaista: Kiertotalousajattelua Jukolux Oy:n globaaliin liiketoimintaan | VAMK\nVAMK > Ajankohtaista > Kiertotalousajattelua Jukolux Oy:n globaaliin liiketoimintaan\nKiertotalousajattelua Jukolux Oy:n globaaliin liiketoimintaan\nJulkaistu 2019-03-06 13:15:52 EET.\nKansainvälisen kaupan kolmannen vuosikurssin tradenomiopiskelijat keskittyivät hankeharjoitus-kurssillaan kiertotalouteen. Aihealueeseen opiskelijoita perehdytti marraskuun 2018 alussa Vaasanseudun Kehitys Oy:n projektipäällikkö Göran Östberg.\nYritysyhteistyötä tehtiin toimeksiantajayritys Jukolux Oy:lle, joka tavoittelee uudella valaisinteknologiallaan maailmanmarkkinoita räjähdysherkissä käyttökohteissa. Kurssin alussa opiskelijoita sparrasi siis myös yrityksen markkinointijohtaja Rainer Rönnback. Tehtävänä opiskelijoilla oli etsiä liiketoiminta-alueita, joissa kiertotalousajattelua voidaan hyödyntää.\nTyöskentely tavoitteen parissa eteni viikoittain opinnäytetyöprosessia mukaillen. Aihetta työstettiin tiimeissä tutkimuskysymyksiksi, jota täydennettiin teoreettisella viitekehyksellä. Joulukuisen väliseminaarin jälkeen tietoa etsittiin myös pienimuotoisella empiirisellä tutkimuksella.\nLopuksi tuotoksista laadittiin kirjallinen raportti ja kurssin päättyessä valmiit työt esitettiin toimeksiantajalle esitysseminaarissa perjantaina 22. helmikuuta 2019.\nEsityksissään opiskelijatiimit keskittyivät hankinta- ja myyntiprosessiin, brändäykseen, loppukäyttäjien asenteisiin, palvelullistamiseen ja kilpailuetuun. Tutuiksi tulivat myös tuotteiden paluuvirran prosessi ja digitalisaation hyödyntäminen ennakoivassa huollossa.\nKuva 1. Jukolux Oy:n Rainer Rönnback kommentoimassa esityksiä hankkeen päätösseminaarissa.\nJukolux Oy kiitteli tiimejä hyvästä panostuksesta ja toimeksiantajan tarpeiden ymmärtämisestä.\n- On hienoa kuulla miten paljon erilaisia mahdollisuuksia kiertotalous voi tarjota yrityksille. Nuoret ovat valtava voimavara saada tuoretta näkökulmaa tulevaisuuden haasteisiin. Oppilaitosyhteistyö tarjoaa tähän erinomaisen mahdollisuuden. Hyvää työtä. Tätä lisää! – hehkuttaa Rainer Rönnback.\nKuva 2. Mukavaa saada hankkeen esittelystä kannustavaa palautetta toteavat Joni Paski, Maria Hautamäki, Miikka Myllymäki ja Mikael Savola.\nHyötyä yritykselle ja opiskelijoiden tulevalle työuralle\nKaikki opiskelijat hyötyivät kurssista, sillä sen aikana jokainen sai käyttää aikaisemmin oppimiaan tietoja ja taitoja. Toki uuttakin tuli opittua, etenkin kiertotaloudesta. Potkua tekemiselle antoi toimiminen yhteistyössä oikean yrityksen kanssa. Hankeharjoitus tarjosi opiskelijoille myös oivaa valmennusta alkavaa itsenäistä opinnäytetyöprojektia varten.\n- Monta kokemusta rikkaampana on mainiota jatkaa kohti tradenomin tutkintoa sekä työelämässä odottavia haasteita. Mutkattomasta yritysyhteistyöstä opekin tykkää, iloitsee kurssin ohjaaja Leena Pommelin-Andrejeff.\nKuva 3. Jukolux Oy:n tarjoamat tuliaisherkut toivat päätöstilaisuuteen juhlan tuntua toteavat Joram Mustajärvi, Zila Jawanmiri, Sara-Sofia Hussein ja Jama Mahad.\nTeksti ja kuvat: Leena Pommelin-Andrejeff, kansainvälisen kaupan lehtori


Tällaisia ovat eduskunnan nuorimmat: Sanna Antikaisen, 30, vanhemmat tappoi alkoholismi, nyt lastenkodin kasvatista tulee kansanedustaja – ”Ilman hyvinvointiyhteiskuntaa en olisi tässä” - Päivän lehti 17.4.2019 | HS.fi\nEduskunnan nuorimmat edustajat eivät totisesti ole yhdestä puusta. Yksi sai poliittisen herätyksen vaihto-opiskelijana Brasiliassa, toinen kokemuksistaan lastenkodissa.\nYksi eduskunnan alle 30-vuotiaista kansanedustajista on Jyväskylästä valittu 27-vuotias Bella Forsgrén (vihr). Hän vieraili eduskunnassa tiistaina. (KUVA: Rio Gandara / HS)\nTällaisia ovat eduskunnan nuorimmat: Sanna Antikaisen, 30, vanhemmat tappoi alkoholismi, nyt lastenkodin kas\nJulkaistu: 17.4.2019 2:00 , Päivitetty: 17.4.2019 6:15\nEnsi viikolla työnsä aloittava eduskunta on edeltäjäänsä nuorempi. Edustajien keski-ikä laskee, ja 30-vuotiaita tai nuorempia edustajia uudessa eduskunnassa on kaikkiaan yksitoista. Eniten heitä on perussuomalaisten ja vihreiden riveissä.


Huomenta! Täällä nupurisofia. Valtakunnassa kaikki hyvin :) Voi elämä tuota vanhaa vauvan makuupussia, niin on kaunis että harvoin tulee vastaan. Onneksi kuitenkin joka päivä Tyttären huoneessa.\nKekseliästä keskiviikkoa! M.\nLähettänyt gullamaari klo 22.21\nHenna M 22. maaliskuuta 2013 klo 8.59\nVanhat peitot, lakanat ym. On kyllä aika ihania. Hyvää viikonloppua sulle!\ngullamaari 22. maaliskuuta 2013 klo 9.15\nKiitos, samoin hauskaa viikonloppua! Mitä, onko sullekin kertynyt vanhoja rätei ja lumpui :)\nHenna M 22. maaliskuuta 2013 klo 14.38\nJoo, vähän on ehkä liikaaki kertyny. Varattiin just kevään kirpparille pöytä, täytyy päästä tavarasta välillä eroonki eikä vaan kantaa sitä ovesta sisään:D\ngullamaari 23. maaliskuuta 2013 klo 6.40\nViisasta - hyvä te!!


15.4.2010 « Musti ja Lysti\nNäiden kaikkien osakilpailujen parhaat suorituksen pisteytettiin ja koko kisan voittajaksi nousi JAAKKO HOLMA Kempeleestä. Hänet kruunattiin Samsungin Kukkulan Kuninkaaksi vuosimallia 2010. Kisa oli tosi suosittu, osallistujia oli 54 henkilöä. Palkinnot oli hurjat, jokaisen osakilpailun voittaja palkittiin Samsungin videokameralla ja kakkonenkin sai Samsungin kännykän. Kokonaiskisan voittaja sai lisäksi Samsungin uutuusdigikameran. Kiitos kaikille osallistujille!\nJAAKKO HOLMA, KUKKULAN KUNINGAS


Tapio Häyhtiö arkistot - Vasso\nKorkeakouluharjoittelijaksi Vassoon keväällä tai syksyllä 2020?\nVasso hakee sosiaalipolitiikan tai sosiaalityön opiskelijaa harjoittelijaksi ajanjaksolle maalis-toukokuu ja syys-marraskuu 2020.\nVarsinais-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus, Oy Vasso Ab, on maakunnallinen organisaatio, joka kehittää ja tutkii sosiaalialan osaamista ja palveluja Varsinais-Suomessa. Vasso on voittoa tavoittelematon osakeyhtiö, jonka pääomistajia ovat Varsinais-Suomen kunnat ja korkeakoulut.\nVasso edistää sosiaalialan osaamista ja pitää esillä sosiaalisia näkökulmia hyvinvointipalvelujen kehittämisessä. Toimintatapana on […]\n2019-08-26T14:32:31+02:00elokuu 26th, 2019|Harjoittelu, Koulutus, Sosiaalipolitiikan opiskelija, Sosiaalityön opiskelija, Tapio Häyhtiö|\nVasson verkkosivut julkaistu\nTervetuloa uudistetuille Vasson nettisivuille!\nOlen nyt työskennellyt Vasson toimitusjohtajana reilun vuoden. Sosiaalialan osaamiskeskukset kuin myös sosiaalihuolto elävät melkoista murroksen ja epävarmuuden aikaa. Tämän epävarmuuden keskellä osaamiskeskuksen on kuitenkin pystyttävä elämään.\nNäiden sivujen myötä uudistamme viestintäämme entistä vuorovaikutteisemmaksi ja pystymme olemaan aktiivisemmin läsnä sosiaalisen median kanavilla. Sosiaalialan ammattilaisille välitämme tietoa niin alan koulutuksista, tapahtumista kuin muista ajankohtaisista […]\n2014-11-26T17:10:31+02:00marraskuu 26th, 2014|Tapio Häyhtiö|


Sarjavinkkejä Yle Areenasta ja Netflixistä – Luetut.net\nDate: 4.5.2020Author: Luetut.net | Mari 2 Kommentit\nNyt jotain ihan uutta, jota te ette olekaan aiemmin täällä Luetut.netissä nähneet! Päätin vinkkailla teille muutamia televisiosarjoja näin koronakevään keskellä. Kun kalenteri on yhtäkkiä tyhjentynyt menoista ja kaikkien on pitänyt pysytellä mahdollisimman paljon kotona, on ollut ihanaa käpertyä sohvan nurkkaan ja uppoutua kunnon sarjamaratoniin. Kaikkia tässä postauksessa mainittuja sarjoja en sentään ole tämän kevään aikana katsonut, vaan osa sarjoista on jo viimevuotisia löytöjä.\nLöytyykö listauksestani sinulle tuttuja televisiosarjoja? Mihin sarjoihin olet viime aikoina koukuttunut?\nStranger Things on kulttimaineeseen noussut yhdysvaltalainen scifikauhusarja. Minäkin olen fani. Sarjassa on kaikki elementit hienosti kohdallaan. Hyvät näyttelijät, mielenkiintoiset päähenkilöt. Nostalginen 1980-luku, upea musiikki. Yliluonnollista kauhua, huikean jännittäviä kohtauksia. Sarjaa on tehty kolme tuotantokautta, neljäs kausi on tekeillä.\nJos Stranger Things on katsottuna, kannattaa tutustua saksalaiseen Dark-sarjaan. Dark on synkempi ja kenties jopa vieläkin oudompi kuin Stranger Things. Sarjan tapahtumat käynnistyvät, kun pienessä saksalaiskaupungissa poika katoaa, mutta ei Dark suinkaan ole mikään perinteinen rikossarja. Juonenkäänteet vaativat katsojalta tarkkaavaisuutta, mutta Dark on ehdottomasti katsomisen arvoinen. Tämä sarja jää pitkäksi aikaa pyörimään päähän. Sarjasta on katsottavissa kaksi tuotantokautta. Tekeillä on kolmas ja samalla viimeinen tuotantokausi.\nDark | Julia Terjung/Netflix\nAmerican Crime Story on rikosdraamasarja, jonka jokainen tuotantokausi perustuu todelliseen rikostapaukseen. Sarjan ensimmäinen kausi The People vs. O. J. Simpson kertoo O. J. Simpsonin murhaoikeudenkäynnistä. Toinen tuotantokausi The Assassination of Gianni Versace seuraa sarjamurhaajaa, joka päätyy lopulta murhaamaan myös muotisuunnittelija Gianni Versacen. Sarjasta on tekeillä kolmas tuotantokausi.\nMindhunter on yhdysvaltalainen sarja, jonka perustuu John Douglasin ja Mark Olshakerin samannimiseen kirjaan. Sarja sijoittuu 1970-luvun loppupuolelle. Kaksi FBI:n agenttia ja psykologi kiertävät vankiloissa haastattelemassa sarjamurhaajia ja yrittävät saamiensa tietojen pohjalta oppia profiloimaan rikollisia. Sarja perustuu suurilta osin tositapahtumiin. Sarjaa on tehty kaksi tuotantokautta.\nMindhunter | Courtesy of Netflix\nLoukussa (Netflix ja Yle Areena)\nLoukussa on kylmä ja luminen islantilainen rikossarja, jonka pääosassa on nallekarhumainen poliisipäällikkö. Monitahoinen, jännä, koukuttava. Sarjan ensimmäinen kausi on katsottavissa Netflixissä ja kakkoskausi löytyy Yle Areenasta. Loukussa on kuulemma Islannin kallein televisiosarja ja ollut menestys useissa Euroopan maissa. Sarjan kolmas tuotantokausi on tekeillä.\nParatiisi (Yle Areena)\nParatiisi on suomalais-espanjalainen rikossarja, jossa puhutaan niin suomea, espanjaa kuin englantiakin. Pääosassa on oululainen naispoliisi, joka matkustaa Fuengirolaan selvittämään, mitä kadonneelle suomalaisperheelle on tapahtunut. Tapauksesta tuleekin lopulta suuritöinen tutkinta, ja suomalaispoliisi pääsee tekemään tiivistä yhteistyötä espanjalaispoliisien kanssa. Rikostutkinnan ohessa seuraillaan myös poliisien yksityiselämän kiemuroita. Paratiisi on paikoitellen epäuskottava mutta silti koukuttavaa ja viihdyttävää rikosdraamaa.\nParatiisi | Kuva: Ana Belen Fernandez | Yle Kuvapalvelu\nSitten vähän jotain kevyempää. Atypical kertoo autistisesta pojasta ja hänen perheestään. Sarja on hellyttävä, ihana ja hauska. Draamaakin riittää eikä kyyneleiltä vältytä, mutta silti sarjasta jää katsojalle loppujen lopuksi hyvä mieli. Sarjaa on tehty kolme tuotantokautta. Neljäs tuotantokausi on tekeillä, se tulee jäämään sarjan viimeiseksi kaudeksi.\nAtypical | Erica Parise/Netflix\nModernit miehet on komediasarja, joka kertoo neljästä suomalaismiehestä. Yksi on perheellinen ja naimisissa, yksi asuu äitinsä ja tämän naisystävän kanssa, yksi haikailee exänsä perään, yksi harrastaa yhden yön suhteita. Modernit miehet ei ole silkkaa huutonaurun ilotulitusta, mutta sarjassa on hauskat hetkensä ja hienoja oivalluksia. Sarjaa on tehty kaksi tuotantokautta.\nModernit miehet | Kuva: Peter Salovaara | Yle Kuvapalvelu\nEdellinen Previous post: Huhtikuun 2020 kirjat\nSeuraava Next post: Erin Kelly: Kiviäidit\n2 thoughts on “Sarjavinkkejä Yle Areenasta ja Netflixistä”\nIte olen kovasti tykännyt Stranger Thingsistä!\nMuuten jää kyllä telkkarin katsominen tosi vähiin!\nKiitos kommentistasi! Mullakin menee välillä pitkiä aikoja, etten edes avaa telkkaria. Ja sitten taas välillä innostun jostain sarjasta ja katson useamman jakson putkeen. Nyt tänä keväänä mulla ei aina ole keskittymiskyky riittänyt kirjojen lukemiseen, mutta televisiosarjoja olen jaksanut tuijotella.


Valmet toimittaa monipolttoainekattilan ja savukaasujen puhdistusjärjestelmän Japaniin - T&T\n9.3.2017 klo 14:13\nValmet toimittaa monipolttoainekattilan ja savukaasujen puhdistusjärjestelmän Kushiro Thermal Power Plant -yhtiölle Hokkaidon saarelle Japaniin. Uusi kattilalaitos mahdollistaa tasaisen energiantuotannon erittäin korkealla hyötysuhteella.\nTilaus sisältyy Valmetin vuoden 2017 ensimmäisen neljänneksen saatuihin tilauksiin. Tilauksen arvoa ei julkisteta. Tämän kaltaisen toimituksen arvo on tyypillisesti noin 50 miljoonaa euroa, yhtiö tiedottaa.\nValmet toimittaa kattilan yhteistyössä japanilaisen kumppaninsa JFE Engineering -yhtiön (JFEE) kanssa. Valmet kertoi ensimmäisestä yhteistyösopimuksen pohjalta Japanin markkinoilta saamastaan monipolttoainekattilatilauksesta marraskuussa 2016.\nValmetin monipolttoainekattila ja savukaasujen puhdistusjärjestelmä ovat osa JFEE:n toimittamaa 112 megawatin voimalaitosta. Laitoksen asennustyöt alkavat vuonna 2018, ja se käynnistyy vuoden 2019 toisella puoliskolla.\nValmetin toimitukseen sisältyy CYMIC-kiertoleijukattila hiilen ja biomassan yhteispolttoon. Polttoaineina voidaan käyttää puupellettejä, murskattua öljypalmun hedelmän siemenkuorta tai niiden sekoitusta.\nKattila on lämpöteholtaan 265 MW, ja koko voimalaitoksen sähköntuotantoteho on 112 MW.\nSeikkailu kattilan uumenissa toimii tietokonepelien tekniikalla - vaarallinen näkyy punaisella\nValmetin kattilan kuntoa voi tutkia virtuaalimallissa – syöpynyt putki pomppaa punaiseksi.\nValmet sai kahden pehmopaperilinjan tilauksen Yhdysvalloista\nMolemmat Valmetin toimittamat tuotantolinjat käynnistetään vuoden 2018 aikana. Sofidelilla ja Valmetilla on pitkä yhteistyöhistoria.


Kosola, Jyri (2013)\nDigTstK 3. painos verkkoversio.pdf (7.836Mt)\nDigitaalinen taistelukenttä – informaatioajan sotakoneen tekniikka on tarkoitettu kaikille niille, jotka haluavat ymmärtää nykyaikaisen digitaalielektroniikkaan perustuvan sotakoneen toimintaa ja rakennetta. Digitaalinen taistelukenttä muodostuu fyysisesti hajautetuista tietojärjestelmistä, tiedustelu-, valvonta-, johtamis- ja asejärjestelmäalustoista ja yksittäisistä taistelijoiden järjestelmistä, reaaliaikaisesta alustakohtaisesta tiedonvälitysjärjestelmästä, lähes reaaliaikaisesta tietoliikennealustasta sekä näiden muodostaman verkon avulla luodusta tilannetietoisuudesta ja taistelutilan hallinnasta.\nAihepiirin laajuuden ja käytettävissä olevan sivumäärän rajallisuuden vuoksi kirjassa on pyritty keskittymään järjestelmäkokonaisuuden ymmärtämisen ja suorituskyvyn arvioimisen kannalta olennaisiin asioihin. Kirjassa tarkastellaan nykyisen ja tulevaisuuden taistelukentän järjestelmiä painopisteen ollessa sähkömagneettisessa spektrissä, erityisesti siinä miten sähkömagneettista spektriä voidaan hyödyntää taistelussa, miten sen kautta voidaan hyökätä vihollisen järjestelmiä ja toimintaa vastaan ja miten vihollisen käyttämiltä sähkömagneettista spektriä hyödyntäviltä järjestelmiltä voidaan suojautua.\nKirjassa on pyritty korostamaan järjestelmätason näkökohtaa. Kirjan tavoitteena on se, että lukija ymmärtää eri järjestelmien ja tekniikoiden toimintaperiaatteen sekä olennaiset suorituskykyyn vaikuttavat fysikaaliset vuorovaikutussuhteet.\nJärjestelmien suunnittelussa ja analysoinnissa on olennaista kyetä näkemään järjestelmän toiminnan kannalta keskeiset suorituskykyyn vaikuttavat vaatimukset sekä muodostamaan käsitys niiden realistisuudesta ja vaikutuksesta kokonaiskustannuksiin. Arvioitaessa järjestelmän suorituskykyä on kyettävä muodostamaan matemaattinen näkemys järjestelmän toiminnasta; mikä on sen suurin teoreettinen suorituskyky, mihin nykytekniikalla korkeintaan päästään, mikä on järjestelmäkokonaisuuden suorituskyvyn heikoin lenkki, miten vihollinen pyrkii heikentämään järjestelmän suorituskykyä ja mikä on todennäköinen käyttöön otetun järjestelmäkokonaisuuden suorituskyky. Järjestelmätekniikassa matematiikka on vain työkalu, ei itsetarkoitus. Tämän mukaisesti emme ole katsoneet tarpeelliseksi johtaa kaavoja tai erikseen todistaa niitä oikeiksi. Olemme pyrkineet valitsemaan sellaisia kaavoja, jotka ovat matemaattisesti niin yksinkertaisia, että niitä voidaan käyttää yksinkertaisella laskukoneella. Approksimoivien kaavojen käyttö järjestelmätasolla yleissuunnittelussa on sitäkin perustellumpaa, kun otetaan huomioon ne monet epävarmuudet ja lähtöarvojen epätarkkuudet, jotka vaikuttavat järjestelmän toiminnan arvioimiseen. Yksityiskohtaisessa analysoinnissa ja toteutuksen suunnittelussa on luonnollisestikin käytettävä tarkempia menetelmiä.\nKolmas painos sisältää joitakin tarkistuksia toiseen painokseen. Kolmannen painoksen laadinnassa on pyritty lisäämään teoksen luettavuutta toisaalta lisäämällä kuvia ja esimerkkejä ja toisaalta karsimalla sellaisten alueiden käsittelyä, joita ei ole käytetty opetuskäytössä tai joiden osalta tekninen kehitys on ajanut ohitse.


Työnantajat tarjoavat yhä vähemmän koulutuspäiviä – valtiolla paremmat mahdollisuudet kouluttautua > Mediatiedotteet > Tiedotteet > Tietoa ERTOsta > ERTO\nVuonna 2018 työntekijät osallistuivat työnantajan maksamaan koulutukseen keskimäärin 4,8 päivää. Viimeisen viiden vuoden aikana päivien määrä on ollut alimmillaan koko 2000-luvun aikana eli keskimäärin 4,6 päivää vuodessa. Esimerkiksi vielä 2000-luvun alussa ensimmäisten viiden vuoden aikana koulutuspäiviä oli keskimäärin 6,2 vuodessa. Koulutuspäiviä on siis leikattu yli 20 prosenttia.\nTämä käy ilmi vuosittain julkaistavasta Työ- ja elinkeinoministeriön vuoden 2018 työolobarometrin ennakkotiedoista.\n— Työelämän murros ja digitalisaatio edellyttävät, että työntekijöiden osaamista päivitetään yhä enemmän. Vaatimusten kasvaessa heitä koulutetaan kuitenkin aiempaa vähemmän. Tilanne on hälyttävä. Suomella ei ole varaa rapautuvaan osaamiseen, sanoo Toimihenkilöliitto ERTOn puheenjohtaja Juri Aaltonen.\nKoulutus parantaa myös työssä jaksamista\nVarsinkin vaalien alla keskusteltiin paljon elinikäisestä ja jatkuvasta oppimisesta työpaikoilla.\nToimihenkilöliitto ERTO kannustaakin yrityksiä konkreettisiin toimiin lisäämällä koulutuspäiviä kilpailukyvyn ja osaamisen takaamiseksi. Ammatillisella lisäkoulutuksella voi olla myös yllättäviäkin vaikutuksia.\n— Jäsenillemme tehdyssä kyselyssä tuli ilmi, että parhaiten jäseniemme työssä jaksamista parantaisi ammatillinen lisäkoulutus. Kouluttamalla yritykset saisivat siis paremmin voivaa ja osaavampaa henkilöstöä. Tällä olisi varmasti merkittävä tuottavuusvaikutus, Juri Aaltonen sanoo.\nKoulutus jakautuu epätasaisesti\nTyöelämäbarometri osoittaa, että vaikka myös julkisella sektorilla koulutuspäivät ovat vähentyneet, koulutus on yleisempää julkisella sektorilla yksityiseen verrattuna. Vuonna 2018 valtion työntekijät saivat keskimäärin kahdeksan koulutuspäivää.\nErityisesti ylempien toimihenkilöiden koulutuksen kesto on lyhentynyt 2000-luvulla, mutta he saavat kuitenkin edelleen koulutuspäiviä muita ryhmiä enemmän. Vuonna 2018 koulutuksessa olleet ylemmät toimihenkilöt käyttivät koulutukseen keskimäärin 5,4, alemmat toimihenkilöt 5,1 ja työntekijät 3,4 päivää.\n— Työelämää vaivaa koulutuksen epätasa-arvo. Mitä enemmän palkansaajalla on koulutusta, sitä enemmän häntä koulutetaan. Mitä vähemmän henkilöllä on koulutusta, sitä vähemmän työnantaja häntä kouluttaa. Osaamisvaatimusten kasvaessa tilanteen on pakko muuttua, sanoo Juri Aaltonen.\nToimihenkilöliitto ERTO lupaa olla osaltaan mukana kouluttamassa.\n— Tarjoamme jatkossa jäsenillemme koko ajan enemmän ammatillista lisäkoulutusta tukeaksemme heidän osaamistaan ja jaksamistaan muuttuvassa työelämässä. Toivomme, että yritykset sekä muut ammattiliitot tekevät samoin.


Tiivismatala - Sivu 2 - Taloforum.fi\ntekijänä Tuliniemi - 30.04.13 22:28\n- 30.04.13 22:28 #55793\nEn ole varma mitä on tiivismatala, mutta mielestäni Oulun Intiön uudet rakennukset ovat melko tiiviit ja ainakin ne ovat matalia.\nTosin tien toisella puolella on tyhjää tilaa.\nJoka tapauksessa rakentaminen on ollut mielestäni onnistunutta. Aiemmin alueella oli ainoastaan Intiön kuutiot ja vanhat kasarmi rakennukset, aluetta on mukavasti täydennetty ja rakennukset ovat ulkonäkönsä puolesta Ok.\ntekijänä hmikko - 01.05.13 01:13\n- 01.05.13 01:13 #55796\nTuliniemi kirjoitti: En ole varma mitä on tiivismatala, mutta mielestäni Oulun Intiön uudet rakennukset ovat melko tiiviit ja ainakin ne ovat matalia.\nEn ehkä pitäisi kauttaaltaan nelikerroksisia kerrostaloja matalina tässä mielessä, mutta hyvän näköisiä umpikortteleita nuo kyllä ovat. Noin napakasti kadun reunaan kiinni rakentaminen näyttää melkein häkellyttävältä tuolla paikalla.\nJonkun virallisen tiivis-matala -projektin sivuilla oli mainittu edellisten lisäksi tämmöisiä.\nLänsiranta (StreetView), Porvoo. Tätä on foorumilla esitelty ennenkin, ja tämä on mielestäni uusien tiivis-matalien joukossa parasta pakassa, johtuen lähinnä urbaanista sijainnista, mutta myös toteutuksen laadusta. Kadutkin ovat suoria eivätkä lähiökiharoita. Saatan uskoa, että asunnoilla on sitten myös hintaa vastaavasti. Jokivarressa katutason pienissä liiketiloissa ei näytä olevan liiketoimintaa. Vastanneeko tämän hetken todellisuutta? Tilat näyttävät niin pieniltä, että niihin mahtuva toiminta on varmaan pysyykin pois jos hinta on kova.\nLehtovuori (Bing-ilmakuva), Konala, Helsinki. Jälleen kerran täysin yhdyskuntarakenteesta erillinen lämpäre jossain etäällä, Vihdintien varressa.\n[Muokkaus-lisäys: Ramsinranta (StreetView), Helsinki. Pätkä tyyriimmän luokan lähiötaloja merenrannan lähettyvillä.]\nAurinkorinne (StreetView), Friisilä, Espoo. Vuonna 2000 pidetyn puuarkkitehtuurikilpailun tulos. Joukko isohkoja kytkettyjä omakotitaloja vähän tavallista tiiviimmin keskellä espoolaista metsää.\nPohtala (StreetView), Tampere. Kaksi pientä aluetta kytkettyjä omakotitaloja kaukana keskustasta. Toinen StreetView ja ilmakuva (Bing).\nKaristo (StreetView), Lahti. Edelleen sarjasta pieni pläntti omakotitaloalueen perällä jossain kaukana.\nVantaa mainostaa Kehäradan uusien lähiöiden Leinelän ja Kivistön yhteydessä tekevänsä tiivis-matalaa. Heittoni siitä, että 15 vuoden takaiset kokeilut eivät olisi johtaneet mihinkään lienee siis väärä todistus, mutta kovasti kauas mistään kaupunkielämästä noita tehdään. Näkemälläni tiivis-matala -projektin sivulla ensimmäinen ohje suunnittelijoille oli "valitse keskeinen sijainti". Ei näytä monessakaan tapauksessa onnistuneen. Suomalaisessa systeemissä tietty tunnetusti täydentäminen on vaikeaa ja rakentamattomaan korpeen/pellolle tekeminen helppoa.\ntekijänä harvimuuko - 13.05.13 20:17\n- 13.05.13 20:17 #55997\nOlen itse suunnitellut tällaisen korttelimallin, jota voisi kokeilla näiden tiivismatala-projektien yhteydessä:\nKorttelin koko on samaa luokkaa kuin kantakaupungissa. Kortteli on kaksikerroksinen umpikortteli. Kulmistaan se on pienkerrostalo ja sivuiltaan rivitalo. Kulmien pienkerrostaloissa on yksiöitä ja kaksioita yhdessä kerroksessa ja rivitaloissa perheasuntoja kahdessa kerroksessa. Talon ja kadun välillä on n. 5 metriä etupihaa autojen varastointia varten ja jotteivät ikkunat olisi ihan jalankulkijoiden nähtävillä. Sisäpihaa reunustavat perheasuntojen yksityispihat ja keskellä on yhteispiha.\nKuvitellaan tällainen kortteli, jonka mitat ovat 100 m x 100 m, talon ja kadun välillä 5 m ja runkosyvyys 12 m. (100 m - 5 m - 5 m- 12 m) x 12 m x 4 x 2 = 7488 m^2 Kun korttelin pinta-ala on siis 100 m x 100 m, saadaan korttelitehokkuudeksi 0,75. Monta kertaa suurempi kuin mihin Suomen rivitaloalueilla on totuttu.\nTehottomampi versio tästä on se, että kortteli on isompi (vaikka 10 ha?) ja keskellä on yhteispihan sijaan metsää. Silloin jokaisen takapihalla olisi metsää ja näkymät ikkunoista olisivat varmaan monelle miellyttävämpiä.\nEikö kukaan muu ole keksinyt tällaista korttelimallia? Ensimmäinen versio sopisi hyvin Pääkaupunkiseudulle, tehottomampaa versiota voisi kokeilla pienemmissä kaupungeissa, joissa tila ei ole yhtä kortilla.\ntekijänä hmikko - 13.05.13 21:59\n- 13.05.13 21:59 #56000\nSiis niinku jotenki tälleen (100 x 100 m kortteli):\nPiirsin tuohon 6 metriä leveän kadun. Tällöin ulkotila seinästä seinään kahden korttelin välillä olisi 16 metriä, eli vielä varsin väljä esimerkiksi edellä linkattuun Puu-Linnanmaan katuun verrattuna.\ntekijänä Clepe - 13.05.13 23:53\n- 13.05.13 23:53 #56003\n100*100 metriä on aika epäoptimaalinen korttelikoko pientaloille. Ainakin kansainvälisissä erimerkeissä tehokkuus saadaan aikaan sillä että yhteispihaa ei ole, joten korttelista tehdään kapeampi. Noi etupihatkin ovat ainakin omasta mielestä aikamoista tilan haaskausta; julkisuvun voi olettaa olevan yli 6 metriä/talo joten se perheen auto mahtuu kadunvarsiparkkiin.\nToisaalta olen myös miettinyt sellaista ratkaisua että katupuoli olisi kapea ja täysin autoton, jolloin se tavallaan toimisi yhteispihana. Sitten takapihalla korttelin keskellä kulkisi kapea kuja jota pitkin autot ajettaisiin omalle pihalle. Asukkaat saisivat siis itse päättää käyttävätkö he sitä tilaa autopaikkana vai haluavatko isomman pihan. Hyötynä siis se että kadun yhteydessä ei haaskata tilaa pysäköintiin vaan pysäköinnin järjestäminen on asukkaiden omalla vastuulla. Lisäksi tässä voitaisiin potentiaalisesti kiertää pysäköintinormin nykyisiä säädöksiä sillä omakotitaloilta ei nykyisin vaadita paikkoja kun pysäköinti tapahtuu pihalla. Pitäisi piirtää tämä idea auki jossain vaiheessa.\ntekijänä hmikko - 14.05.13 05:52\n- 14.05.13 05:52 #56004\nClepe kirjoitti: 100*100 metriä on aika epäoptimaalinen korttelikoko pientaloille.\nJuu, tuossahan on kulkureitit harvemmassa kuin nykyisillä omakotialueilla yleensä. Itse laittaisin ainakin kapean kevyen liikenteen väylän kulkemaan korttelin keskeltä.\nUlkomaisista historiallisista esimerkeistä tulee mieleen Kööpenhaminan Kartoffelrækkerne, jonka Jan Gehl muistaa mainita joka käänteessä. Alue on arvostetuimmasta päästä kaupungissa, tietysti osaltaan sijainnin ansiosta. Pihat ovat hyvin minimaalisia ja asuinkatujen väli lähempänä kolmeakymmentä kuin sataa metriä. Pituus vähän yli sata.\ntekijänä huopa - 14.05.13 11:08\n- 14.05.13 11:08 #56006\nTämä saattaa mennä jo vähän liian korkeaksi tähän matala-tiivis keskusteluun, mutta Kuopiossa on ihan kohtuullisesti onnistunutta korttelikaupunkia viiden kerroksen peruskorkeudella keskustan tuntumassa,tässä kaikki rakennukset alle 15 vuotta vanhaa rakennuskantaa:\nmyös saaristokaupunkiin oli onnistuttu luomaan matalaa ja tiivistä pätkää pienelle alueelle, en nyt vain löytänyt sopivaa kuvaa siitä. Pitää postata kunhan löydän. Tätä toki voisi olla enemmänkin Suomessa vastapainona pistetalo-parkkipaikka kehitykselle.\ntekijänä harvimuuko - 14.05.13 17:54\n- 14.05.13 17:54 #56021\nhmikko kirjoitti: Siis niinku jotenki tälleen (100 x 100 m kortteli):\nKyllä, paitsi että kulmien pienkerrostalot ovat vain 2-kerroksisia ja niiden tarkoitus on sulautua julkisivultaan rivitaloon. Lisäksi myös noissa vasemmanpuoleisissa kulmissa pitäisi olla pienkerrostalot. Vai etkö vain jaksanut piirtää niitä?\nClepe kirjoitti: Ainakin kansainvälisissä erimerkeissä tehokkuus saadaan aikaan sillä että yhteispihaa ei ole, joten korttelista tehdään kapeampi. Noi etupihatkin ovat ainakin omasta mielestä aikamoista tilan haaskausta; julkisuvun voi olettaa olevan yli 6 metriä/talo joten se perheen auto mahtuu kadunvarsiparkkiin.\nLaskemalla voi todeta, ettei se yhteispiha niin kauheasti tilaa vie. Jos edellä kuvatussa korttelissa yksityispihojen syvyys talosta katsottuna on 8m, yhteispihan kooksi tulee 50m*50m eli vain neljännes korttelista menee yhteispihaan. Silti se on yhtenäinen korttelilaisten kohtauspaikka ja luo alueesta paljon väljemmän tuntuisen. En loisi tuota 5 metrin väliä talolle ja kadulle vain siksi, että siihen mahtuisi auto, vaan myös yksityisyyssyistä. Asukas voi esim. istuttaa ikkunan eteen piikkipensaikkoa, jotteivät ulkopuoliset pääsisi koputtamaan ikkunaan.\nClepe kirjoitti: Toisaalta olen myös miettinyt sellaista ratkaisua että katupuoli olisi kapea ja täysin autoton, jolloin se tavallaan toimisi yhteispihana. Sitten takapihalla korttelin keskellä kulkisi kapea kuja jota pitkin autot ajettaisiin omalle pihalle. Asukkaat saisivat siis itse päättää käyttävätkö he sitä tilaa autopaikkana vai haluavatko isomman pihan.\nIhan varteenotettavalta tuokin kuulostaa. Tosin kävisikö tuossa niin, että etu- ja takapiha vaihtaisivat nimiään?\ntekijänä bitterfly - 14.05.13 21:25\n- 14.05.13 21:25 #56025\nKadut kannattaa jättää kapeaksi, kannattaisi kiinnittää huomiota kevyenliikenteen väyliin, etupihat ovat turhia koska alimpiin kerroksiin voi sijoittaa toimitiloja tai yhteiskäyttötiloja. Yhteistä pihaa ei tarvitse olla noin paljon, osa taloista voi jatkua korttelin sisään.\nOmat pihat eivät ole kovinkaan tärkeitä, paljon parempi on että yksi kokonainen kortteli uhrataan hyvin hoidetuksi puistoksi kaikkien iloksi.\ntekijänä Clepe - 15.05.13 00:47\n- 15.05.13 00:47 #56030\nTota ajattelin itsekin, mutta en koe tätä ongelmaksi. Takakujan mittakaavaksi olen ajatellut vastaavaa kuin Huvilakatua ympäröivien kortteleiden kujia . Huvilakadun talot ovat toki pienkerrostaloja eivätkä sinänsä townhouseja, mutta mittakaavaltaan oikeastaan juuri sitä mitä tiivismatala on.\nFilosofointia jatkaen ja pohdiskellen miksi townhouset eivät ole Suomessa lyöneet läpi, tuli mieleen myös suomalaisen kerrostalon tarina. Oikeastaan Euroopassa on valloillaan kaksi eri kerrostaloperinnettä. En tiedä tarkkoja alkuperiä mutta yksi päätyyppi lienee peräisin roomalaisesta insulasta ja toinen hansakaupungeista. Insulassa asui sekalaista väkeä hierarkisesti siten että rikkaat asui alakerroksissa ja köyhimmät vintillä. Tämä perinne levisi sitten Ranskan kautta Ruotsiin ja Suomeen 1700-luvulla kun Suomenlinnaan rakennettiin ensimmäiset kerrostalot. Jossain vaiheessa boheemit alkoivat viihtymään vinteillä ja sitten kun hissit ja sisävessat yleistyivät rikkaatkin alkoivat matkia näitä.\nHansakaupungeissa jossa kiinteistöverotus riippui julkisivun leveydestä kehittyivät kapeat kerrostalot. Ilmeisesti se että kauppialla ja käsityöläisillä oli tarve omalle kaupalle ja varastolle johti siihen että taloissa asui vain kauppiaan perhepiiri. Tämä perinne on sitten kehittynyt townhouseiksi ja levinnyt erityisesti Pohjanmeren ympäristöön ja siirtolaisten mukana Amerikkaan. Tämä asumismuoto on siis jäänyt täysin tuntemattomaksi täällä. Ehkä täällä filosofia on se että riitely taloyhtiössä on ok mutta rajanaapurin kanssa vähän pelottavaa jolloin pitää olla se hajurako omakotitalojen välissä?\ntekijänä hmikko - 16.05.13 12:58\n- 16.05.13 12:58 #56102\nPiirsin vertailun vuoksi harvimuukon korttelin kanssa samaan kuvaan mallin Kartoffelrækkerne. Mitat on veikkailtu Googlen satelliitti- ja StreetView-kuvista. Yksittäisen talon leveys on kuvassa vain 3,6 m ja runkosyvyys 10 m. Etupihan syvyys 3 metriä taitaa olla yliarvio. Takapihalla talojen välissä on 8 metriä, eli yhden talon takapihapläntti on 3,6 x 4 m. Kadun puolella seinästä seinään on matkaa 12 metriä. StreetView-kuvissa näkyy, että Kartoffelrækkernen kaduista osa ei ole ajettavissa autolla suoraa linjaa läpi, vaan mm. katupuita on istutettu lähes keskelle kaistaa. Liikenne on siis rauhoitettu aika lailla äärimmilleen.\ntekijänä slette - 17.05.13 16:50\n- 17.05.13 16:50 #56158\nharvimuuko kirjoitti: En loisi tuota 5 metrin väliä talolle ja kadulle vain siksi, että siihen mahtuisi auto, vaan myös yksityisyyssyistä. Asukas voi esim. istuttaa ikkunan eteen piikkipensaikkoa, jotteivät ulkopuoliset pääsisi koputtamaan ikkunaan.\nKaupunkimaisuuden kannalta 5 metrin "autopaikkatila" on ongelma, ja lisäksi se pienentää sisäpihan kokoa (jolla on todellista käyttöä asukkaiden oleskeluun).\nYksityisyysongelma ratkeaa pitkälti perinteisten kaupunkitalojen tapaan sijoittamalla ikkunat niin korkealle, ettei niistä kurkita sisään tai muutenkaan häiritä.\ntekijänä Clepe - 17.05.13 19:13\n- 17.05.13 19:13 #56159\nslette kirjoitti: Yksityisyysongelma ratkeaa pitkälti perinteisten kaupunkitalojen tapaan sijoittamalla ikkunat niin korkealle, ettei niistä kurkita sisään tai muutenkaan häiritä.\nTai vaikka verhoilla tai maitolasilla. Kaltereritkaan eivät välttämättä saa taloa näyttämään vankilalta, esimerkki Bostonista.\ntekijänä hmikko - 19.05.13 18:30\n- 19.05.13 18:30 #56205\nMyllykylä Helsingin Myllypurossa:\nJonkun maininnan mukaan tuonne on valmistumassa 125 asuntoa. Omasta puolestani Myllypuron lähiömetsät voisi täyttää näillä vaikka kuinka laajasti.\ntekijänä Clepe - 19.05.13 23:15\n- 19.05.13 23:15 #56209\nhmikko kirjoitti: Myllykylä Helsingin Myllypurossa:\nMä en kyllä laskisi tota tiivismatalaksi. Erillistaloissa menetetään jo paljon, mutta sitten katuverkko, hajurakometsät ja liikennevihreäkaistaleet saa ton alueen lopullisesti näyttämään ihan miltä tahansa omakoti/rivari-lähiöltä. Tolla suunnitelmalla saavutetaan suunnilleen Pakiloiden aluetehokkuus. Tonttitehokkuudeksi on säädetty 0,5 mutta sitten käytännössä varmasti alle puolet alueesta on tontteja joten aluetehokkuus lähemmäksi 0,2. Plussaa toki talojen suht urbaanista asettelusta katujen varsille. Kun tiiveyttä olisi saatu tuplasti lisää, tonne olisi saatu myös lähipalvelut. Alueesta lisää täällä.


Energianhimo kiehtoo riskinottajaa | Morningstar\nEnergianhimo kiehtoo riskinottajaa\nMorningstarin analyytikot löytävät monia kiinnostavia toimialoja ja yhtiöitä energiasektorilta, mutta riskit ovat korkeat.\nThomas Furuseth 13.12.2011\nMaailma janoaa energiaa. Sijoitus energiaa tuottavaan yhtiöön tuntuu hyvältä idealta, ja sitä se on ollutkin viimeisen vuosikymmenen ajan, samoin kuin monta kertaa aiemminkin. Mutta onko tuntuma oikea?\nEnnen sijoituspäätöstä on tärkeä ymmärtää mm., mitä riskejä energiasektorille sijoittaminen sisältää. Miten energian hinnan vaikuttavat vaihtoehtoisten energianlähteiden etsintään? Voivatko öljyn ja kaasun hinnat pudota?\nÖljyn ja maakaasun hintojen suhde\nLuonnonvaroja on rajallisesti, mutta inhimillisen mielikuvituksen ja uuden teknologian avulla markkinoille tulee öljyä ja maakaasua lähteistä, joihin ei aiemmin ole päästy käsiksi. Tuore esimerkki on Yhdysvaltain liuskekaasu, jonka tarjonta on alentanut maakaasun hintaa merkittävästi ja samalla murtanut öljyn ja maakaasun hintojen pitkän samansuuntaisen hintakehityksen.\nMaakaasun alentunut hinta voi hyödyttää ympäristöä ja globaalia talouskasvua. Mutta kannattaa huomata, että maakaasun tuotannolle, etsinnälle ja kehitykselle, tai nesteytettyä maakaasua kuljettaville yhtiöille hintadeflaatio ei ole mieluisa.\nÖljyn tuotanto on polkenut paikallaan vuoden 2005 jälkeen. Kasvanut vienti Brasiliasta, Kanadasta ja Yhdysvalloista on lähinnä tasapainottanut Pohjanmeren ja Meksikon vähentynyttä tuotantoa. 50 prosenttia tunnetuista öljyvaroista sijaitsee Lähi-idässä, 20 prosenttia Venezuelassa. Irakin, Libyan ja Saudi-Arabian kaltaisten maiden tuotanto on epävarmalla pohjalla. Peak Oil -kirjan tekijä Matthew Simmons väittää kirjassaan Twilight in the Desert: The Coming of Saudi Oil Shock and the World Economy, että Saudi-Arabian tuotannon huippu on pian saavutettu. Maa on tuhonnut öljyvarojaan pumppaamalla suolavettä tuottaakseen öljyä nopeammin.\nUudenlaisia energialähteitä olisi tarjolla, mutta etenkään Euroopassa poliitikot eivät ole innostuneita tuomaan esimerkiksi hiekasta erotettua kanadalaisöljyä ympäristöriskien vuoksi. Ei ole kuitenkaan ihme, jos näitä epätavallisia energiavaroja omaavat maat myyvät tuotteitaan ulkomaille. Vaikkei EU öljyhiekkaan koskisi, jos joku ostaa sitä, muihin energianlähteisiin kohdistuu vähemmän hinnannousupaineita.\nYhteenveto: sijoittajan tulee muistaa, että energiareservit ja tuotantopotentiaali eivät ole läpinäkyviä ja varmasti tunnettuja. Monet maat pidättävät tietoa energiavaroistaan ja niiden kunnosta.\nEnergian kysyntä riippuu pitkälti taloudellisesta kehityksestä. Viimeisen vuosikymmenen aikana kasvu on tullut lähinnä Kiinasta, Lähi-idästä ja muista kasvutalouksista. Niissä väestö ja varallisuus kasvavat, ja joissain maissa valtio lisäksi subventoi polttoaineiden ostamista. Rikkaiden maiden kysyntä on itse asiassa alentunut 5,5 prosenttia vuodesta 2000. Morningstarin analyytikot uskovat kasvun tulevan jatkossakin kehittyvistä maista, erityisesti Kiinasta, joka muuntuu investointivetoisesta taloudesta kulutusvetoiseksi.\nAnalyytikoidemme mielestä öljyn kysyntä kasvaa ja tarjonta pysyy niukkana pitkällä tähtäimellä. Sijoittajan kannalta on kuitenkin olennaista, ovatko nämä odotukset leivottuina osakkeiden hintoihin.\nVaikka energian kysyntä jatkaakin kasvuaan ja tarjonta on rajallista, energiaosakkeisiin sijoittaminen edellyttää jonkin verran perehtymistä. Olennaista on huomioida energian hinnan ja energiayhtiöiden osakekurssien voimakas historiallinen heilunta. 1990-luvulla öljyn hinta heilui 20 ja 30 dollarin välillä barrelilta WTI-laadulla, mutta nousi 140 dollariin vuonna 2008. Sitten hinta laski 40 euroon samana vuonna. Tällä hetkellä WTI-öljyn hinta on jonkin verran alle sadassa eurossa barrelilta. Kun heilahtelut ovat näin suuria, se vaikuttaa öljyä tuottaviin yhtiöihin. Kannattaa huomioida myös verotus: esimerkiksi Norja verottaa alueellaan porattavan öljyntuotannon arvosta 78 prosentin kannan mukaan.\nAlla näemme viiden vuoden liukuvan keskiarvo volatiliteetille. Mukana on kaksi amerikkalaispohjaista ja yksi globaali energiayhtiöiden hintaindeksi. MSCI World (punainen), maailman yleisindeksi, on mukana vertailun vuoksi. (USD)\nMennyt riski ei kerro tulevasta. Energiaosakkeiden volatiliteetti laski vuoden 2008 alussa, kun alkamassa oli yksi kaikkien aikojen myrskyisimmistä osakevuosista. Energia-alan volatiliteetti ei kuitenkaan aina seuraa laajempaa markkinaa. Energiayhtiöiden heilunta lähti muita voimakkaampaan nousuun 2004. Ylipäänsä energiaosakkeiden hinta on ollut muuta markkinaa korkeampi.\nViimeisen vuosikymmenen aikana energiaosakkeet ovat olleet keskivertoa parempi sijoitus. Jatkuuko menestys? Se riippuu useista tekijöistä kuten teknologiasta, globaalista taloudesta, kehittyvien maiden kysynnästä, epävakaiden maiden tuotannosta ja epätavallisten energialähteiden käytön intensiteetistä. Morningstarin analyytikoiden mielestä kiinnostavia mahdollisuuksia on, mutta ei vaihtoehtoisissa energianlähteissä. Energiaosakkeista tekee potentiaalia sijoituksia mm.\nPohjanmeren alentunut tuotanto\nEpävarmuus olemassaolevista reserveistä\nKehittyvien maiden kysynnän kasvu\nKeskimäärin sektori on analyytikoidemme mukaan hinnoiteltu 14 prosenttia alle käyvän arvonsa tulevien kassavirtojen perusteella. Mukana luvussa ovat vaihtoehtoiset energianlähteet, joiden osakeanalyytikkomme katsovat olevan kalliita, 19 prosenttia yli tavoitehintojensa (1. marraskuuta 2011). Yksittäisistä yhtiöistä osakeanalyytikkomme nostavat esiin amerikkalaisen Baker Hughesin (käypä hinta 0,51 suhteessa osakekurssiin) ja Petroleo Brasileiro SA Petrobrasin (0.57). Myös suuret yhtiöt kuten Royal Dutch Shell, ConocoPhillips ja Exxon Mobil ovat kurssiensa perusteella kiinnostavasti hinnoiteltuja. Myös toimialat kuten öljynporaus, etsintä ja tuotanto, jalostus sekä öljy- ja kaasusidonnaiset palvelut ovat nykyhinnoilla analyytikoidemme mielestä varteenotettavia ideoita. Sen sijaan ”mid-stream” alat ovat sopivasti hinnoiteltuja.\nEnergiayhtiöihin voi sijoittaa myös etf:n tai sijoitusrahaston kautta. Vaihtoehtoja on runsaasti, kannattaa käyttää Morningstarin työkaluja oikean tuotteen valitsemiseen. Ensin on järkevää tutkia oman salkun energiapainoa X-Ray-työkalulla. Voihan olla, että omistaa jo rahastoa, jonka salkunhoitaja on ladannut salkkuun runsaasti energiayhtiöitä.