Varhaiskasvatus ja esiopetus - Taipalsaari\nEtusivu/Palvelut/Kasvatus ja koulutus/Varhaiskasvatus ja esiopetus/Esiopetus / Koululaisten iltapäivätoiminta\nTietokoneiden käyttö kirjastossa\nEsiopetusta tarjotaan Kirkonkylän koululla esiopetusryhmissä ja Vehkataipaleella alkuopetuksen yhteydessä. Esiopetuksesta vastaa pedagogisesti koulutettu henkilökunta. Esiopetuksen pedagogiset menetelmät ovat: leikki, toiminnallisuus, elämyksellisyys ja vuorovaikutus vertaisryhmässä. Tavoitteena on rakentaa lapsen kasvun, kehityksen ja oppimisen kannalta johdonmukaisesti etenevä kokonaisuus varhaiskasvatuksesta esiopetuksen kautta perusopetukseen. Toimimme kiinteässä yhteistyössä alkuopetuksen kanssa.\nJos lapsi tarvitsee esiopetuksen lisäksi varhaiskasvatusta se järjestetään lapsen omassa esiopetusryhmässä Kirkonkylän koululla ja Vehkataipaleen koululla.\nKoululaisten iltapäivätoimintaan haetaan vuosittain yleisen varhaiskasvatushaun aikana varhaiskasvatuksen sähköisen asioinnin kautta. Jos sähköinen asiointi ei ole mahdollista, hakulomakkeen voi tulostaa verkkosivuilta. Toimintakauden aikana vapautuvia paikkoja voi kysyä sivistysjohtajalta.\nPalveluntarpeen muutokset ja irtisanominen tehdään aina seuraavan kalenterikuukauden alusta, ei kesken kalenterikuukautta. Muutokset sekä irtisanominen ilmoitetaan varhaiskasvatuksen hallintoon.\nIltapäivätoimintaan osallistuminen maksaa 80 €/kk (osallistumispäiviä max 10/kk) tai 120 €/kk (osallistumispäiviä yli 10/kk). Maksu laskutetaan huoltajilta jälkikäteen kuukausittain. Jos lapsi on sairautensa vuoksi poissa iltapäivätoiminnasta koko kuukauden, maksua ei peritä lainkaan. Muusta kuin sairaudesta johtuvasta syystä hyvitetään vain silloin kun lapsi on poissa koko kuukauden. Tällöin maksusta peritään puolet.\nVarhaiskasvatuksen sähköinen asiointi -\nTaipalsaaren koulujen rehtorin puhelin\nPuh. +358 04 00151445\nPuh. +358 04 00151445 (pvm/mpm)\nTaipalsaaren kunnassa esiopetusta tarjotaan Liljan päiväkodissa Kirkonkylällä.\nPerusopetuksen päämääränä on tarjota hyvät edellytykset opetussuunnitelman mukaiseen koulutyöhön.\nTäällä voit tehdä:\nhakemuksen koululaisten iltapäivätoimintaan\nsiirtohakemuksen varhaiskasvatuspaikan vaihtamisesta\narvion perheen varhaiskasvatusmaksusta (valtakunnallisten maksusääntöjen mukaan).\nTaipalsaaren kunta varhaiskasvatus\nVuorohoitoa järjestetään Saimaanharjun päiväkoti Satulaivassa.\nPalvelu vaatii tunnistautumisen pankkitunnuksilla tai mobiilivarmenteella sekä voimassa olevaa asiakkuutta, jolloin perhetiedot tulevat valmiiksi hakemukseen asiakastietojärjestelmästä.\narvion maksusta (valtakunnallisten maksusääntöjen mukaan)\ntuloselvityksen sekä lähettämään tuloselvityksen liitteet palveluumme\nkorkeimman maksun hyväksymisen, jolloin ei tarvitse toimittaa tulotietoja\npaikan irtisanomisen. Irtisanominen katkaisee varhaiskasvatuksen läsnäolon ja uutta paikkaa on haettava voimassa olevien hakuehtojen mukaisesti.\nsähköisen tiedoksiannon hyväksymisen, jolloin päätöksen valmistumisesta lähetetään sähköposti ja/tai tekstiviesti huoltajille. Päätöksen voi nähdä ja tulostaa tunnistautumalla palveluun\nEsiopetusikäisille järjestettävä täydentävä varhaiskasvatus\nEsiopetuksen työtunnit lv. 2019-2020 (pdf)\nTaipalsaaren kunnan esiopetussuunnitelma (pdf)\nLapsen esiopetussuunnitelma (pdf)\nTaipalsaaren kuljetussääntö lue lisää sivulta koulukuljetus\nPäiväkotien ruokalistat ja erityisruokavaliot\nTaipalsaaren kunnan esi- ja perusopetuksen tasa-arvo ja yhdenvertaisuussuunnitelma 2017–2019\n© 2020 Taipalsaaren kunta


Markus Janssonin Blogi: Joko sensuuri alkoi?\nKirjoittaja Markus Jansson at 10:12\nPoliisi on myös sensuroinut laillista pornografiaa muka lapsipornona. Olen muutaman kerran törmännyt ruutuun, joka löytyy ainakin tästä osoitteesta http://195.197.162.245/.\n3. tammikuuta 2008 klo 16.39\nMielenkiintoista. Pitääpä laittaa proxy käyttöön ja katsoa uudelleen mitä niin "kammottavaa" siellä sitten on, että pitää muka sensuroida pois.\n3. tammikuuta 2008 klo 16.44


Tuscany Ride a Bike (Lucca, Italia) - arvostelut - TripAdvisor\nRavintolat lähellä paikkaa Tuscany Ride a Bike\nKaikki nähtävä ja koettava lähellä kohdetta Tuscany Ride a Bike\nTuscany Ride a Bike - arvostelut (Lucca)\nLucca: Ulkoilma-aktiviteetit – sijalla 4/28\nhieno päivä Toscanassa\nerinomaiset polkupyörät, täydet laitteet, erittäin ystävällinen henkilökunta. 100% suosittelee. Vuokrasimme maantiepyörät ja vietin ihanaa päivää Toscanan kukkuloilla\nAndrea G, Direttore yrityksessä Tuscany Ride a Bike vastasi tähän arvosteluunVastattu 15. elokuuta 2018\nLuemme arvostelut muuttuivat varauksetta 5. Torstaina 15.00. Suuri sykli seinien ja vanhan kaupungin ympärille (mieli jalankulkijoille). Erittäin ystävällinen ja mukava henkilökunta. Olen varma, että siellä on yhtä hyvä polkupyörien vuokrata paikkoja Lucca, mutta voimme suositella näitä\nAndrea G, Direttore yrityksessä Tuscany Ride a Bike vastasi tähän arvosteluunVastattu 12. elokuuta 2018\nSuuri pyöräily yhdistettynä viininmaisteluun\nHyvä ratsastus, 30 + km 30 astetta pehmeällä nopeudella. Päättynyt hienolla viininmaistelulla Fatoria Sardilla. Kaikki toimi Monican suunnitelman ja hyvän ohjauksen mukaisesti.\nSuuri päivä tutustumalla Luccaan polkupyöriä\nJos vierailet Luccalle päivälle, Tuscany Ride a Bike sijaitsee kätevästi lähellä linna-seinän sisäänkäyntiä (laittaa Via Elisa satamaan), jossa on paljon kohtuuhintaista pysäköintiä. Se on sitten 5 minuutin kävelymatkan päässä pyörävuokrauksesta. Tuscany Ride a Bikeilla oli muutama lasten polkupyörävaihtoehdot ja kypärät meidän 4 vuotta, mikä on...erittäin vaikea löytää polkupyörävuokraamolla. Olin asennettu polkupyörille, näyttimme henkilökorttimme (vain kopio) ja voisimme maksaa palata sen sijaan, että arvioimme, kuinka kauan luulimme, että vuokraamme polkupyörät. Tämä oli erinomainen palvelu - päädyimme viettämään kolme tuntia pyörällä. Linnan seinän polku on erinomainen aikuisille ja lapsille, ja niin monilla leikkikentillä ja kahviloissa lähellä seinää, se on päivä hyvin vietetty Lucca. Tutkittiin myös kaupungin muurien sisällä ja se oli erittäin pyöräystävällinen. Loistava ja erittäin edullinen tapa viettää päivän tutustumalla Luccaan.Lisää\nHauska pyörä / viini retki Lucca\nHauska tapa nähdä Luccan maaseutua (Colline Lucchesi -viinialue), jossa on noin 15 kilometrin koko pyöräilymatka, joka on merkitty Easy-pyörä- / viinitarjontaan. Mieheni ja minä pyöräilimme kotona säännöllisesti, mutta löysimme tämän kiertueen tarjotaksemme meille enemmän kuin tarpeeksi haasteita, varsinkin kun tämä oli ensimmäistä kertaa pyöräilyä Italiassa....Matkan ensimmäinen osa pääsee ulos Luccasta, joten sinun täytyy liikkua kaupungin kaduilla - kaikki hyvin toteutettavissa, mutta voi olla säätö, kun olet tottunut pyöräilemään U.S.-teillä. Opas Marco oli erittäin ystävällinen ja pysyi kanssamme koko matkan ajan. Me todella halusimme reittiä, jonka hän vei meidät tarjoamaan meille pidemmän polun viinitilalle, jossa suurin osa kukkulasta nousi matkalla siellä ja lyhyempi reitti matkalla. Tämä oli erityisen mukavaa näytteenoton jälkeen niin paljon viinejä. Viinit itse olivat fantastisia! Suosittelemme, että kuljetettaisiin pieni reppu pussiin kotiin, vaikka Marco tarjosi myös pulloa meille. Kaiken kaikkiaan on ihana tapa viettää päivä. Pyörät ovat hyviä, kypärät tarjotaan (vaikka vain matkailijat näyttävät käyttävän kypärää Italiassa) ja vesipulloja lahjaksi. Yksi ystävällinen huomautus, jota meillä olisi, ei ole yrittää saada kiinni kello 14 junasta lähtemästä - teimme sen, mutta vain tuskin. Pyöräretki vie sinut klo 9.30 jälkeen vasta kaksikymmentä jälkeen, joten suunnittele sen mukaisesti. Ja miksi kiire, pysy lucca ja ostoksia jälkeen!Lisää\nViikon mittainen pyöräily loma Villa Lucca lähellä\nJärjestimme suuren pyöräilyryhmän (17 henkilöä) ihastuttavassa huvilassa lähellä Luccaa. Tämä oli itsenäinen opastettu kierros reiteillä ulos ja takaisin huvilasta. Pystyimme hankkimaan useita hybridi -, tie - ja polkupyöriä Toscana Ride a Bike - palvelusta sekä tukivälineen palveluista, jos meillä oli ongelmia. Yleensä polkupyörät olivat hyviä....Meillä oli väistämättömiä ongelmia joidenkin kanssa, mutta niitä käsiteltiin nopeasti. Tukihenkilö Johnny oli upea ja pystyi pelastamaan muutamia meistä, jotka kukistivat kukkulat sekä kuljettavat erilaisia viiniostoksia takaisin huvilaan. Mielestäni tärkein kysymys oli sellaisten reittien puute, joita voimme seurata. Huolimatta lukuisista kysymyksistä alueen reittien saatavuudesta ei ole mitään. Tämä oli hieman yllättävää yrityksestä, joka saa elantonsa vuokraamalla polkupyörää alueella. Meillä oli jonkinlainen käsitys reitistä aiemmasta tutkimuksesta Google Mapsin kanssa, mutta väistämättä olimme kiireisillä teillä tietyissä pisteissä tai emme ryhtyneet kauniimpiin vaihtoehtoihin. Luettelo reitteistä, joissa on kuvauksia ja karttoja, olisi tehostanut kokemusta mittaamattomasti. Joten, jos tiedät missä olet menossa, anna heille kokeilla. Jos olet täysin uusi alue, voit ehkä tarkistaa joitakin muita toimittajia, jotka pystyvät tarjoamaan joitakin hyviä luonnonkaunis reittejä alueella. Meillä on reitti, jota kutsuttiin nimellä Bio Giro, joka kulkee alueen läpi. Se on allekirjoitettu, mutta ei kovinkaan hyvin. Ihannetapauksessa olisi mukavaa kuvata tätä reittiä karttojen kanssa, koska se näyttää osuvan moniin mukavampiin kaupunkeihin ja käyttää hiljaisempia teitä. Myös aloittelijoille, muista, että alueella on vakavia kukkuloita! Erittäin luonnonkaunis olla varma.Lisää\nErittäin mukavia ihmisiä, erinomaisia polkupyöriä\nAlue ansaitsee paremmat kuin vain matkat autolla! Yhdessä ystävän kanssa vuokraamme siis vaelluspyörät viikon ajan tutustumalla Luccaan ja alueelle. Nämä 27 - vaihteiset pyörät olivat erinomaisia ja antoivat meille mahdollisuuden tehdä pyöräretkiä alueelle, esim. g. Pisa ja jotkut matkat melko jyrkkä (joka tapauksessa meille) ja...pidempään kiivetä ja laskuja. Pyörillä ei ollut mitään ongelmia. Henkilökunta oli erittäin mukava ja avulias. Palatessamme Luccaan palaamme varmasti Toscanaan Pyöräilyyn pyöräilyyn.Lisää\nVuokaan polkupyörän pojalle, joka sattuu olemaan kilpailukykyinen pyöräilijä. Se toimitettiin hotellille ja otettiin uudelleen. Hyvä laatu Willier-pyörä, jossa renkaiden vaihto -pakkaus ja kaksi uutta juomapulloa. Maksu Paypalin kautta. Erittäin tehokas!\nHe tekivät sen tapahtuneen\nVieraileva Lucca 2 päivän ajan ja hetken kannattaja halusi ratsastaa pyöriä Pisaan. Löysimme ne, ilmestyivät, vuokrivat polkupyörät ja GPS-laitteet ja olimme matkalla. Palvelu oli erinomainen sekä niiden pyörät. Kiitos\nVuokrasivat polkupyörän ja melkein putosivat, koska etupyörää ei ole kiinnitetty oikein käsikahvaan. Kun kävelin pyörää takaisin kaveri ei näyttänyt vaiheittain, ei pyysi anteeksi, ja kysyi minulta, halusin toinen. En pyörittäisi näitä pyöriä ilman perusteellista tarkastusta itse, koska tietenkään kukaan ei välitä turvallisuudestamme\nSaat nopeita vastauksia yrityksen Tuscany Ride a Bike henkilökunnalta ja aiemmilta asiakkailta.


Kunnat digi-infran edelläkävijöiksi - Finnet\nKunnat digi-infran edelläkävijöiksi\nFinnet-liiton ehdotus siitä, kuinka kunnista tehdään digi-infran edelläkävijöitä.\nKunnan elinvoima ja sen vaikutus kuntatalouteen on jokaisen kuntapäättäjän asialistalla. Kun koronan takia etätyöt ovat lisääntyneet ja kiinnostus yksilöllisiin asumisratkaisuihin on kasvanut, kunnille avautuu uusia mahdollisuuksia kasvaa ja houkutella uusia asukkaita ja osaajia. Toimivan arjen, virkeän yritystoiminnan ja nykyaikaisten kuntapalveluiden edellytyksenä on tehokas ja toimiva digi-infra, jonka perustana on valokuitu.\n#1: Elinvoimaa, vetovoimaa ja pitovoimaa yhteyksiä parantamalla\nPalvelut ja työpaikat ratkaisevat sen, onko kunta elinvoimainen. Siksi toimivien nettiyhteyksien merkitys on koronapandemian aikana korostunut entisestään. Suomen Yrittäjien tuoreen kyselyn mukaan jopa 70 % haluaa tehdä etätyötä jatkossakin, sillä se mahdollistaa yksilölliset asumisvalinnat ja omannäköisen elämän. Kilpailussa uusista asukkaita kaavoitus, toimivat palvelut ja nopeat nettiyhteydet ovat avainasemassa.\nValokuitusaatavuus kunnassa hidastaa poismuuttoa ja lisää alueen vetovoimaa sekä kilpailukykyä.\nLisäksi se nostaa kiinteistöjen arvoa ja parantaa kunnan houkuttelevuutta sekä ihmisille että yrityksille.\n#2: Digitaaliset liiketoimintamahdollisuudet\nVahvassa kasvussa ovat myös uudet digitaaliset palvelut ja toimintamallit. Niiden soveltaminen eri toimialoilla avaa kasvumahdollisuuksia hyvien nettiyhteyksien päässä oleville yrityksille. Liiketoiminnan kehittäminen siirtyy kiihtyvällä tahdilla digitaalisille alustoille ja nettiin, koska se parantaa tuottavuutta ja nopeuttaa toimintaa.\nUusia yrityksiä syntyy enemmän ja työllisyys on korkeampi niillä alueilla, joissa on valokuitua tarjolla.\nToimivat yhteydet parantavat yritysten mahdollisuutta kehittää digitaalisia palveluita ja sitä kautta tukevat yritysten kasvua.\n#3: Yhdenvertaiset palvelut tehokkaammin\nHyvien yhteyksien ansiosta kunnat voivat tarjota aiempaa enemmän ja parempia digitaalisia palveluita, keventää palvelujen tuottamisen kustannuksia ja parantaa saavutettavuuttaan. Kuntien peruspalveluissa saavutettavuus on erityisen tärkeää – niiden käytön pitää olla mahdollista\nasuinpaikasta, kellonajasta tai tilanteesta riippumatta. Tämä edellyttää nopeaa nettiyhteyttä eli kuituyhteyttä, jotta tulevaisuuden nettipalvelut saadaan kaikille halukkaille.\nKuntataloutta voi tehostaa huomattavasti, jos digitaalisuuden avulla muutetaan perinteisiä toimintatapoja ja uudistetaan rakenteita. Näin voidaan tehdä esimerkiksi perusterveyden palveluissa ja opetuksessa.\nHyvät yhteydet mahdollistavat entistä laajemmat digitaaliset palvelut, keventävät palvelujen tuottamisen kustannuksia ja parantavat saavutettavuutta, jolloin palveluita voidaan tarjota samoilla ehdoilla ja samanlaatuisina riippumatta asuinpaikasta.\nKunta voi edesauttaa hyvien nettiyhteyksien rakentamista huomioimalla ne kaavoituksessa ja keventämällä rakentamisen lupakäytäntöjä.\nToimivilla valokuituyhteyksillä varmistetaan myös:\nYhteiskunnan toimivuuden kannalta on tärkeää, että yhteydet ovat kattavia ja mahdollistavat asumisen ja toimimisen missä päin Suomea tahansa. Mahdollisten kriisien varalta tulee varmistaa, että nopea, kiinteä ja varma netti ulottuu kaikkialle.\nYksi nykyajan merkittävimmistä haasteista ilmastonmuutos ja siihen vastaaminen, myös paikallisesti kunnissa. Palvelujen ja työn digitalisoiminen\nauttaa vähentämään päästöjä merkittävästi. On arvioitu, että palvelun tai työn siirtäminen nettiin vähentää hiilidioksidipäästöjä enemmän kuin\nmitä niiden tuottamiseen tarvittavan ICT:n jalanjälki on. Toisaalta lisääntynyt datan kulutus kasvattaa hiilidioksidipäästöjä päätelaitteissa,\nnetissä sekä pilvipalveluissa. Siksi energiatehokkuus on olennaista.\nValokuitu on tietoliikenneratkaisun näkökulmasta 5–13 kertaa energiatehokkaampi kuin mobiiliyhteys. Kunnat voivat edistää digi-infrastruktuurin\nenergiatehokkuutta parantamalla valokuidun saatavuutta muun muassa kaavoituksen, palveluiden digitalisoinnin ja harvaan asuttujen\nalueiden tukihankkeiden avulla.\nJarmo Matilainen, toimitusjohtaja, Finnet-liitto ry, p. 044 722 8210


Ratsastus Uusikaupunki | Ammattilaisten hoteissa\nAloita ratsastus Uudessakaupungissa ja lähialueilla\nLue lisää myös ratsastustunneistamme\nTallimme henkilökunta on aloittanut hevosharrastuksen Uudenkaupungin seudulla ja jatkanut siitä eteenpäin ammattilaiseksi asti.\nTutustu heidän tarinoihinsa alta.\nAnu hurahti hevoshulluuteen 4-vuotiaana, kun hänet nostettiin naapurin shetlanninponin selkään. Sen jälkeen ei ole ollut paluuta. Hänen ensimmäinen saamansa ratsastusneuvo oli istua selkä suorassa. Sen jälkeen ratsastelua jatkui samaisen Pomppa-shetlanninponin kanssa siihen asti, kun Anu täytti 9 vuotta.\nTämän jälkeen Anu aloitti käymään ratsastustunneilla Metänpään tallilla, jossa tulikin jo enemmän oppia mm. Terhi Heleniukselta ja Carola Linnalta. Ensimmäisen oman ponin Anu sai myös 9-vuotiaana, minkä jälkeen hevosia onkin alkanut kertyä aina lisää ja lisää.\nMyös koulutusta alalle Anulla on monipuolisesti. Hän on käynyt Ypäjällä hevosenhoitajan koulutuksen ja myös harrasteohjaajan, ratsastuksen ohjaajan ja opettajan sekä kengittäjän opinnot. Ja lisää oppia tulee joka päivä tärkeimmiltä opettajilta: hevosilta!\nTällä hetkellä työnkuvaan kuuluvat kengitys, ratsastustunnit sekä täysihoitotallin arjen pyöritys.\nAnu on kilpaillut aluetasolla esteissä ja kansallisella tasolla kenttäratsastuksessa sekä kouluratsastuksessa.\nMauri omistaa tilan ja tallin yhdessä Anun kanssa.\nHevoskokemusta Maurilla on lapsuusajoilta työhevosten kautta. Tilalla oli tuolloin työhevosena suomenhevonen Timo, joka ei aina tahtonut toimia ihan niin kuin olisi ajatellut. Myöhemmin Mauriin taisi iskeä hevoshulluus samalla, kun hän nosti 4-vuotiaan tyttärensä ponin selkään.\nAlussa Mauri toimi ahkerana kuljettajana kilpailuihin ja rakensi tallit. Myöhemmin vastuualueiksi tuli myös hevosten kengitys.\nTällä hetkellä Maurin toimenkuvaan kuuluvat traktorihommat, eli talvella auraus ja esimerkiksi heinäpaalien siirto. Välillä maltetaan vähän nautiskella eläkepäivistäkin.\nOletko aina halunnut aloittaa ratsastuksen?\nOta yhteyttä talliimme Uudenkaupungin lähialueilla!


Digitaalicowboyt pelottavat pomoja | Ylioppilaslehti\nKaikki lähitulevaisuuden miljardiluokan innovaatiot tekee vuoden 1985 jälkeen syntynyt Playstation-sukupolvi, povaa Pekka Viljakainen teoksessaan No Fear – johtaja kohtaa digicowboyt. Kirja käsittelee sitä, miten uutta sukupolvea pitäisi johtaa.\nDigicowboyt eivät muista aikaa ennen sosiaalista mediaa. Informaatiosta tulee heille arvokasta vasta jaettaessa. Viljakaisen mukaan digicowboyt odottavat yritysmaailman tarjoavan heille aivan uudenlaisia johtajia. Sellaisia, jotka eivät vain palkkaa ja potki ulos, vaan ymmärtävät myös alaistensa työn sisältöä ja ovat heidän laillaan kansainvälisiä.\n“Heillä ei ole sympatiaa johtajille, jotka rakentavat hierarkioita.”\nTai turhaa herranpelkoa:\n“Ennen johtaja haastettiin pelkästään pikkujouluissa kolmen drinkin jälkeen.”\nPleikkariväelle se taas on arkipäivää – eikä johtajan kyseenalaistaminen ole heistä ollenkaan röyhkeää. Se taas pelottaa pomoja.\n“Vanhat johtajat tuppaavat rakentaa lisää kontrollimekanismeja. Sen takia monet nuoret lahjakkuudet eivät enää halua olla isoissa firmoissa töissä.”\nKirja on osa Viljakaisen johtamaa No fear -hanketta, joka on ollut alusta asti kansainvälinen. Kirjaan kirjoitti muun muassa Venäjän presidentin neuvonantaja Arkadi DvorkovitÅ¡. Kirja on ilmestynyt jo englanniksi ja venäjäksi. Julkaisuoikeudet on myyty yli sataan maahan. Viljakainen kävi taannoin puhumassa filosofiastaan Kiinan aamutelevisiossa.\nProjektissa ei tavoitella voittoa, ja kirjoittajat lahjoittavat palkkionsa johtajakoulutuksen kehittämiseen muun muassa Aalto-yliopistossa.\nKeskustelu aiheesta jatkuu No fear -verkkopalvelussa, josta löytyy esimerkiksi videoita, jossa monet maailman huippujohtajat kommentoivat aihetta. EU:n talouskomissaari Olli Rehn, 49, muistuttaa, että on varottava ikärasismia, kun puhutaan Playstation-sukupolven maailmanvalloituksesta. Myös hän on nimittäin voittanut kyseisellä konsolilla Stanley Cupin Anaheim Mighty Ducksin riveissä.\n“Kun kirjoitin väitöskirjaani 15 vuotta sitten, pelaaminen oli hyvä tapa purkaa paineita.”\nIlmankos Rehn on pötkinyt niin pitkälle.


HAY -pellavamekko, keltainen | katoko\nHAY -pellavamekko, keltainen Olet täällä: Etusivu » HAY -pellavamekko, keltainen\nVäljä hihaton mekko, ihanan laskeutuvaa 100% pellavaa, jossa kudottu, hento siksak-kuvio. Eriväriset kude- ja loimilangat antavat kankaalle kauniin eläväisen sävyn. A-linjainen malli, helma takaa hieman pidempi. Pyöreä pääntie, jossa kaunis halkio edessä. Huomaamattomat sivusaumataskut. Vyötäröllä vyönlenkit + vyö samasta kankaasta. Valmistaja: Nouki\nMateriaali: 100% pehmeäksi pesty ja esikutistettu pellava\nHoito: Pesu ja silitys: konepesu 60°C, silitys kosteana 200°C. Vältä rumpukuivausta ja pitkää linkousta. Älä pese liian täysiä koneellisia. Näin vältät pesuryppyjen syntymisen. Vinkki: Pesun jälkeen tuote kannattaa ripustaa välittömästi henkariin kuivumaan ja suoristella käänteet käsin, mikäli haluaa välttyä silittämiseltä.\nMuuta: Tuote on suunniteltu, kaavoitettu, leikattu ja ommeltu Suomessa, Tampereella. Materiaali on kudottu Liettuassa.\nNOUKI:lle on myönnetty sekä Avainlippu- että Design from Finland -merkkien käyttöoikeudet.\tHinta\nMalli on 177cm pitkä ja käyttää kokoa S.\nPearl -nappikorvikset, vaaleansininen


Maustemittakaava: Vietnamilainen nuudelisalaatti\nHyvin tehdyissä vietnamilaisissa ja thaimaalaisissa annoksissa, erityisesti wokeissa, on parasta niiden raikkaus. Saimme taannoin Tampereella uudehkossa PureBite-ravintolassa yhden parhaista wokkikokemuksistamme aikapäiviin. Paikka markkinoi itseään aasialaisena fuusioravintolana, jossa kotimaisissa läheltä tuoduissa puhtaissa raaka-aineissa on vahva aasialainen potku. Todellakin, pakkohan se oli myöntää, että mainoksille tuli katetta. Tuoreuden saattoi annoksistamme kirjallimellisesti maistaa ja maku oli parempi kuin monessa varsinaisessa thai-paikassa. Tuon käynnin jälkeen on kotikeittiöömmekin virinnyt uudestaan taas innostus thaimaalaista ja vietnamilaista ruokaa kohtaan, joka välillä jo ehti hiipua kohdallemme osuneiden raskaiden ja ylisuolaisten curryjen myötä.\nTämä vietnamilainen nuudelisalaatti onkin tuon innostuksen hedelmiä. Paljon peräänkuulutettu raikkaus syntyy tuoreesta mintusta, kypsentämättömistä vihanneksista sekä viileästä nuoc cham -kastikkeesta, jossa on limeä. Salaatti on erittäin helppo ja nopea valmistaa, mutta ennen kaikkea se on erittäin maistuva.\nKastike kannattaa tehdä riittävän tuliseksi, jotta se tuo salaattiin sopivaa särmää, eli rohkeasti chili kouraan. Reilu määrä tuoreita yrttejä ja varsinkin paahdettu maapähkinäruohe ovat niiden vastustamattoman maun kannalta yksinkertaisesti vain täysin välttämättömiä, joten se pieni ekstravaiva kannattaa nähdä! Loraus seesamiöljyä viimeistelee vielä maun ja syömäpuikot vuorostaan kattauksen. Itse käytimme proteiinin lähteenä tällä kertaa vain kananmunia ja herneitä, mutta salaattiin sopisivat varmasti myös esimerkiksi katkaravut tai tofu, jos siitä vielä ruokaisampaa haluaa. Tämä ruoka on muuten kuin luotu eväsboksissa kiikutettavaksi, sillä se ei kaipaa lämmitystä, ja maku vain paranee salaatin odottaessa yön yli jääkaapissa, jos sen tekee edellisenä iltana. Joten jos lounaseväät ovat alkaneet toistaa itseään, kannattaa laittaa tämä kokeiluun!\nNuoc Cham -kastike:\n1-2 suurta punaista chiliä (Autenttisessa kastikkeessa 1 pieni bird chili - HUOM! Erittäin tulinen!)\n1 salottisipuli/keltainen sipuli\n1 dl suikaloitua savoijinkaalia/kiinankaalia\n2 luomukananmunaa (+ ripaus suolaa)\n1. Valmista ensiksi kastike soseuttamalla kaikki sen ainekset tasaiseksi. Laita tasaiseksi ajettu kastike jääkaappiin odottamaan.\n2. Pilko paprika, porkkanat, kaali ja sipuli mahdolisimman ohuiksi suikaleiksi. Pilko myös herneet pienemmäksi. Viipaloi samalla vielä herkkusieni ja paista sitä pieni hetki pannulla.\n3. Paahda pienessä kattilassa maapähkinöitä ja osa seesaminsiemenistä kunnes väri muuttuu kauniin kullanruskeaksi. Pilko sitten veitsellä pähkinät hienommaksi rouheeksi\n4. Sekoita astiassa kananmunat ja ripaus suolaa, paista sitten molemmin puolin suuren letun muotoon. Ota paistettu kananmuna pois levyltä, ja leikkaa hieman jäähtyneenä pitkiksi ohuiksi suikaleiksi.\n5. Keitä vedenkeittimessä n. 1 ½ litraa vettä ja kaada vesi riisinuudeleiden päälle syvään astiaan. Liota nuudeleita noin 3 minuuttia kunnes ne ovat kypsyneet.\n6. Kaada kypsien nuudeleiden vesi pois lävikön avulla, ja yhdistä kaikki ainekset suuressa salaattikulhossa.\n7. Lisää noin 3 rkl kastiketta (HUOM! Jos teet bird's eye chilistä, määrä on pienempi!) ja sekoita tasaiseksi.\n8. Silppua lopuksi joukkoon myös runsaasti tuoretta minttua ja korianteria ja viimeistele seesaminsiemenillä.\n9. Tarjoile heti ja popsi pois! :) Kastikkeen lopun voi tarjoilla salaatin ohella tai säilöä jääkapissa uutta salaattia odottamaan.\nLähettänyt Claudia & Elias klo 9.00\nTunnisteet: Itä- & Kaakkois-Aasia, Salaatit, Soosit & tahnat & dipit


Meimi | Oulun Taiji-seura ry\nAuthor Archives: Meimi\nOn loka, 30, 2016\nHei kaikki! Keskiviikon taiji-alkeiskurssi on edennyt hyvin (ja runsaslukuisena!) tänä syksynä ja nyt syyslomaviikolla pidin kertaustunnin aiemmin opituista liikkeistä. Olemme siis edenneet neljänteen liikkeeseen. Tässä sarjan 1. jakson liikkeet lueteltuna: I JAKSO 1. Aloitusliike 2. Villihevosen harjan jakaminen (3 kertaa) 3. Valkoinen kurki levittää siipensä 4. Harjaa polvea ja työnnä (3 kertaa) 5. Soita pipa-luuttua […]\nSyksyn 2016 kurssit Terve! Tänä syksynä alkaa uutena kurssina jatko-Qigong, jota pidetään torstai-iltaisin. Kurssilla kertaillaan qigong-sarjoja ja opitaan uutta. Jatko-Qigongin ohjelma vaihtelee nopeammalla tahdilla kuin lauantain, joten mukaan voi tulla kesken kauden huoletta, mikäli on jonkin verran jo ehtinyt harrastaa lajia. Toiveita voi myös esittää ohjaajille. Lisäksi tällä kurssilla huomioidaan tuleva Zhuangin leiri joko edeltä […]\nSadepiknik (Oulun Päivät)\nOn kesä, 19, 2016\nKiitos kaikille mukavasta ja tunnelmallisesta piknikistä! Kuusi antoi suojaa sateelta ja sen alla oli hyvä harjoitella Dyysg-qigongia sekä Ma wang duita Akin ohjauksella. Sade lakkasi kahden jälkeen, jolloin siirryimme tekemään taijia nurmelle. Mukana oli myös muutama rohkea kokeilija! Mini-Remo lähti Markolle 18.6.! Odotamme innolla Mini-Remon kuulumisia. 😀 Kuvat ja teksti: Meimi\nOulun Päivien ja Oulun Taiji-seuran piknik lähestyy! Aika: lauantai 18.6. klo 12-15 Paikka: sama puistotreenipaikkamme hupisaarilla, Oulun taidemuseolta lähtevän polun varressa rantaan päin mentäessä. Nykyään paikan vieressä on myös valkoinen pieni huvijama. Ohjelma: rentoa treenailua, pieniä näytöksiä ja mukavaa yhdessäoloa piknik-hengessä. Seuran puolesta tarjolla pientä naposteltavaa. Kenenkään ei tarvitse esiintyä, mutta kaikilla -myös uusilla tutustujilla- on […]\nOn touko, 07, 2016\nPäivitetty 13.7..2016 Kun sisäkausi päättyy, siirrymme kesäkuussa pitämään harjoituksia Ainolan puistoon. Puistotreenit alkavat 8.6. keskiviikkona ja jatkuvat läpi kesän samassa paikassa. Harjoitukset ovat avoimet ja sinne voi kutsua tuttavia ja ystäviä mukaan kokeilemaan lajia. Lisäksi meillä on kesällä useita tapahtumia, joihin osallistuminen on toivottavaa! Puistokauden aloitus 1.6. keskiviikkona pidämme kertaustreenit Ainolan puistossa klo 18. Kertaillaan […]\nTaiji-seuramme osallistui rennoin ottein Taiteiden yöhön torstaina 20. elokuuta. Kesäfiilis oli saanut yhden jos toisenkin hölläämään hienoja esiintymissuunnitelmia, mikä antoi esiintymisporukallemme vapaat kädet reittisuunnitelmasta itse esiintymisiin. Toisin sanoen kukaan ei ollut perillä kulkureitistä, mikä takasi sen, ettei kukaan päässyt siitä myös ulkopuolisille katsojille kertomaan… Koko homman ideana oli tehdä lyhyitä ja lyhyehköjä taiji- ja qigongnäytöksiä […]


Ilman huoltajaa Suomeen tulleiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten ohjauksen haasteet - PDF\nIlman huoltajaa Suomeen tulleiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten ohjauksen haasteet\nDownload "Ilman huoltajaa Suomeen tulleiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten ohjauksen haasteet"\n1 Ilman huoltajaa Suomeen tulleiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten ohjauksen haasteet Ehjä ry:n tuetun asumisen ohjaajien näkökulmia Sosiaalialan koulutusohjelma, Sosionomi (YAMK) Opinnäytetyö Syksy 2010 Pirjo Nykänen\n2 Metropolia Ammattikorkeakoulu Sosiaali- ja terveysala Koulutusohjelma Sosiaalialan koulutusohjelma Suuntautumisvaihtoehto Sosionomi (YAMK) Tekijä/Tekijät Pirjo Nykänen Työn nimi Ilman huoltajaa Suomeen tulleiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten ohjauksen haasteet Ehjä ry:n tuetun asumisen ohjaajien näkökulmia Työn laji Opinnäyte TIIVISTELMÄ Aika Syksy 2010 Sivumäärä liitettä Opinnäytetyön tarkoituksena oli tuottaa tietoa itsenäistymisvaiheessa olevien, ilman huoltajaa Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten ohjauksesta tuetussa asumisessa. Tavoitteena oli tietoa tuottamalla tukea kyseisen ryhmän kanssa työtään aloittavia uusia ohjaajia. Teoreettinen viitekehys koostuu ohjauksen ja monikulttuurisen ohjauksen näkökulmista. Tutkimuskysymyksiä oli kolme, jotka käsittelivät ohjaustyön ja monikulttuurisen ohjauksen haasteita tuetussa asumisessa kyseisen asiakasryhmän parissa sekä haastateltavien esiin tuomia kehittämisehdotuksia. Laadullisessa tutkimuksessa haastateltiin seitsemää Erityishuoltojärjestöjen liitto EHJÄ ry:n tuetun asumisen ohjaajaa. Aineiston keruumenetelmänä käytin teemahaastattelua. Aineiston analyysi oli aineistolähtöinen. Aineistosta löysin kolmetoista teemaa, jotka järjestin neljän otsikon alle. Tutkimustuloksina ohjauksen haasteisiin muotoutui ohjaajan psyykkinen kuormittuminen, nuorten mielenterveyden tukeminen, tukiprosessin vaiheisiin liittyvät haasteet, luottamuksellisuuden luominen tukisuhteessa ja työntekijän rooliin liittyvät kysymykset. Monikulttuurisen ohjauksen haasteita olivat kieleen ja nuoren ymmärtämiseen, arvoihin ja asenteisiin liittyvät haasteet sekä kulttuurisensitiivisen reflektion vaativuus. Lisäksi haasteena koettiin suomalaisen palvelujärjestelmään pereydyttäminen. Hankaluus ymmärtää nuoren taustaa ja sen merkitystä, nuorten kokeman yksinäisyyden vaikutus ohjaajan työhön sekä nuoren mielenterveyden tukeminen kuvaavat tämän tutkimuksen mukaan ohjaajan työn suurimpia haasteita. Työryhmän ja oman sisäisen reflektion oppiminen kuuluu olennaisena osana työssä kehittymiseen. Monikulttuurisen ohjauksen haasteina ilmenevät selkokielen oppiminen, monikulttuurisen tietoisuuden kasvaminen sekä ristiriitatilanteiden eettinen pohtiminen yhdessä työryhmänä. Kehittämisehdotuksina esille tulee erilaisten menetelmien ja välineiden luominen nuoren mielenterveyden tukemiseen ja arviointiin sekä nuorten työllistymisen parantamiseen liittyvää resurssien lisäämistä eri keinoin. Avainsanat tuettu asuminen, ilman huoltajaa saapunut turvapaikanhakija nuori, ohjaaja, monikulttuurinen ohjaus,\n3 Degree Programme in Social Services Degree Master of Social Services Author/Authors Pirjo Nykänen Title Challenges in Counselling the Young with Separated Refugee Minor Background Aspects of the Counsellors in Supportive Residential Accommodation of EHJÄ ry. Type of Work Master's Thesis ABSTRACT Date Autumn 2010 Pages appendices The aim of this study was to receive knowledge of counselling the young with separated refugee minor background in supportive residential accommodation of Ehjä ry. The young asylum seekers who have got their residence permit move from family group homes or group homes into their own flats while turning eighteen years. The purpose of this study was to support counsellors who start working with this new client group. The theoretical frame of reference consists of aspects of counselling and multicultural counselling. There were three study questions; the first dealing with the challenges in counselling the young in supportive residential accommodation, the second dealing with the challenges in multicultural counselling and thirdly interviewees' suggestions for developing the work. In this qualitative study there were seven interviewees, who were working as counsellors in supportive residential accommodation of the Federation of Special Welfare Organisations Ehjä ry. As for methods of collecting the data, I used theme interview. The analysis of the study was inductive. I found thirteen themes, which I divided into four titles. As for results, I found that challenges in counselling the young were psychological stress of the counsellor, supporting the mental health of the young, challenges in the process of the support, creating the trust between the counsellor and the young client and the questions of the role of the counsellor. The challenges in multicultural counselling were concerning the language and understanding the young, the values and attitudes and finally, the demands of the culturally sensitive reflection. In addition, introducing the Finnish society for the newcomer was felt challenging. The results lead to the conclusion that the greatest challenges in counselling, according to this study, are difficulties in understanding the background of the young and its meaning. Also the loneliness experienced by the young reflects to the work of the counsellor. Supporting the mental health of the young is also experienced as challenging. Learning to reflect internally, also in work team is crucial in gaining professional competence. The challenges of multicultural counselling seems to be learning plain language, increasing multicultural awareness and considering the ethical questions together as a work team. Finally, as suggestions for development and further studies turn out to be creating different methods and tools for supporting and valuating the mental health of the young. Also improving the young's possibilities for employment by increasing the counsellors work resources. Keywords supportive residential accommodation, counselor, separated refugee minor, multicultural counseling\n4 SISÄLLYS TIIVISTELMÄ ABSTRACT 1 JOHDANTO 1 2 EHJÄ RY TUKITOIMINNAN JÄRJESTÄJÄNÄ 2 3 TUETTU ASUMINEN 5 4 YKSINTULLEET TURVAPAIKANHAKIJATAUSTAISET NUORET Määritelmiä Turvapaikanhakija Ilman huoltajaa alaikäisenä Suomeen saapunut lapsi tai nuori Lähdön syitä Yksintulleiden määrät ja lähtömaat Yksintulleiden pakolaislasten ja nuorten mielenterveys Yksintulleiden koulutaustat Vastaanotto Suomessa Asuminen Mielenterveyspalvelut Perusopetus Oikeus edustajaan Oikeus perheenyhdistämiseen 17 5 NUOREN KOTOUTUMINEN Kotoutuminen käsitteenä Sopeutuminen on prosessi Opiskelu kotoutumisen avaintekijänä 21 6 OHJAAMISEN TEORIAA Ohjaus käsitteenä Verkostotyö ohjaustyön menetelmänä tuetussa asumisessa Monikulttuurisen ohjauksen lähtökohtia Dialogi monikulttuurisen ohjaamisen välineenä Monikulttuurisen ohjauksen lähestymistavat Ohjaajan reflektoinnin tärkeys Monikulttuurisen ohjauksen kompetenssit 32\n5 7 TUTKIMUSASETELMA Tutkimustehtävä ja tutkimuskysymykset Tutkimusmenetelmä Aineiston keruu Analyysi Tutkimuksen eettisyys ja luotettavuus 37 8 TULOKSET Ohjaukseen liittyvät haasteet Psyykkinen kuormittuminen ohjaajan työssä Työntekijän rooli ja työn rajaaminen Nuorten mielenterveyden tukeminen Tukiprosessin vaiheet Luottamuksellisuuden luominen tukisuhteessa Nuoren elämäntilanteeseen liittyvät ilmiöt Monikulttuuriseen ohjaukseen liittyvät haasteet Kieleen ja nuoren ymmärtämiseen liittyvät haasteet Erilaiset arvot ja asenteet Ongelmattomat kulttuurierot Kulttuurisensitiivisen reflektion vaativuus Suomalaiseen palvelujärjestelmään perehdyttäminen Tuetun asumisen toiminnan kehittämisehdotuksia 63 9 JOHTOPÄÄTÖKSET Ohjaustyön haasteet Monikulttuuriseen ohjaukseen liittyvät haasteet Ohjaustyön kehittämisehdotukset POHDINTA 71 LIITE 1 LIITE 2 LIITE 3 Yksintulleiden tilasto Teemat ja haastattelukysymykset Kompetenssirunko LÄHTEET\n6 1 1 JOHDANTO Maahanmuuttajien määrä on Suomessa noussut erityisesti kahden viimeisen vuosikymmenen aikana. Se on tuonut sosiaalialalle uudenlaisen, monikulttuurisen työkentän ja sen mukana uudet haasteet ja vaatimukset etniseltä taustaltaan erilaisten ryhmien kohtaamiseen ja ohjaukseen. Tämän vuoksi kulttuurien välisestä ammattitaidosta on tullut tärkeä osa sosiaalialaa niillä alueilla Suomessa, joissa maahanmuuttajien määrä on suuresti kasvanut. Yksi erityinen ryhmä maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden joukossa on alaikäisinä ilman huoltajaa saapuneet turvapaikanhakijat. Ilman huoltajaa saapuneiden alaikäisten turvapaikanhakijoiden lukumäärä on kasvanut huomattavasti erityisesti vuosina 2008 ja Useita alaikäisten ryhmä- ja perheryhmäkoteja sekä tukiasumisyksiköitä on avattu vuosien vaihteessa eri puolille Suomea ja ohjaustyö ryhmän parissa on viime vuosina laajentunut. Lasten ja nuorten saadessa oleskeluluvan, heistä suurin osa sijoitetaan kuntiin perheryhmäkoteihin eri puolille Suomea. Itsenäistyessään he kuitenkin usein jäävät vaille sosiaalista tukiverkkoa selviytymään puutteellisella kielitaidolla heille vielä vieraassa yhteiskunnassa. Tähän pakolaistaustaisten maahanmuuttajanuorten tuen tarpeeseen herättiin Suomessa jo luvun loppupuolella. Tällöin käynnistyi myös EHJÄ ry:n toteuttama tuetun asumisen projekti pääkaupunkiseudulla. Tuettua asumista järjestetään tällä hetkellä neljällä paikkakunnalla. EHJÄ ry:n RAY:n tukema tuettu asuminen muistuttaa lakisääteistä jälkihuoltoa, vaikkakaan ryhmäkodeista itsenäistyvillä ei ole oikeutta jälkihuoltoon lastensuojelulain nojalla. Näin ollen kunnilla ei ole velvollisuutta tukea perhe- ja ryhmäkodeista itsenäistyviä nuoria. Ilman huoltajaa saapuneiden turvapaikanhakijoiden määrän raju nouseminen 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla on lisännyt huolta näiden nuorten sopeutumisesta suomalaiseen yhteiskuntaan. Olen työskennellyt tuetun asumisen ohjaajana joitakin vuosia jo oleskeluluvan saaneiden ilman huoltajaa Suomeen saapuneiden itsenäistymisvaiheessa olevien nuorten parissa. Tämän ryhmän ohjaamiseen liittyvää tietoa on niukasti saatavilla. Syynä tähän on muun muassa se, että maahanmuuttajia koskeva viimeaikainen tutkimus on keskittynyt lähinnä maahanmuuttajaväestön sopeutumisen tutkimiseen. Sen sijaan suomalaisen työelämän sopeutumista maahanmuuttajien kohtaamiseen on tutkittu\n7 2 vähän. (Brewis 2008:1.) Koska integraatio on molemminpuolista sopeutumista, on tärkeää tutkia paitsi maahanmuuttajien kokemuksia suomalaisesta yhteiskunnasta ja kulttuurista, myös suomalaisten työntekijöiden kokemuksia maahanmuuttajien kanssa työskentelystä. Kulttuurien kohtaaminen johdattaa työntekijän ammatilliseen muutosprosessiin, jossa hän joutuu sopeutumaan uusien tulijoiden mukanaan tuomiin muutoksiin. Tästä syystä olen valinnut tutkimukseni aiheeksi ohjaustyön haasteet, joita tuetussa asumisessa työskentelevät sosiaalialan ohjaajat kohtaavat yksintulleiden nuorten parissa. Tutkimukseni tarkoituksena on tuottaa tietoa itsenäistyvien ilman huoltajaa Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten ohjaamisesta tuetussa asumisessa. Tavoitteenani on tietoa tuottamalla pyrkiä tukemaan erityisesti maahanmuuttajanuorten kanssa työtään aloittavia ohjaajia. Tarkastelen ohjaustyön haasteita sekä yleisesti että monikulttuurisen ohjauksen näkökulmasta. Maahanmuuttajien parissa tehtävän ohjauksen erityisiä haasteita ovat aiemman tutkimuksen mukaan muun muassa erilaisista kulttuureista tulevien asiakkaiden kommunikaatiotyylien, arvojen ja toimintatapojen tunnistaminen. Maahan juuri saapuneilla ihmisillä on lisäksi kielellisesti ja etnisesti määräytyneitä käyttäytymismalleja, joita ohjaajien tulisi tuntea. Toisaalta myös valtakulttuuria edustavilla ohjaajilla itsellään on erilaisia asenteita, odotuksia ja arvoja, jotka vaikuttavat ohjausprosessiin. (Lairio Leino 2007:53.) Aloitan tutkimukseni esittelemällä EHJÄ ry:tä järjestönä sekä avaamalla tuettua asumista käsitteenä. Tämän jälkeen perehdyn ilman huoltajaa Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten kuvailemiseen ryhmänä. Tarkastelen tutkimuksessani ohjaustyön haasteita pureutumalla ohjauksen ja monikulttuurisen ohjauksen teorioihin. Tutkimuksessa haastattelen seitsemää tuetun asumisen ohjaajaa puolistrukturoidun teemahaastattelun avulla. Analyysiosiossa käsittelen haastatteluista löytämiäni teemoja. Lopuksi esittelen tuloksia. 2 EHJÄ RY TUKITOIMINNAN JÄRJESTÄJÄNÄ Erityishuoltojärjestöjenliitto EHJÄ ry on vuonna 1983 lastensuojelujärjestöjen perustama liitto, jonka tarkoituksena on edistää, tukea ja kehittää lastensuojelua ja\n8 3 muuta erityishuoltotyötä, joka ehkäisee nuorten ja nuorten aikuisten sosiaalista syrjäytymistä. Liiton tehtävänä on toteuttaa kokeilu-. kehittämis- ja tutkimustoimintaa sekä harjoittaa tiedotus- ja julkaisutoimintaa. Jatkossa käytän järjestöstä lyhennettä Ehjä. Ehjä järjestää oman toimialaansa liittyvää koulutusta, esimerkiksi tukihenkilötoiminnasta kuntien sosiaalitoimille. Ehjä antaa myös lausuntoja ja tekee aloitteita viranomaisille. (Niemelä 2002:117.) Ehjän jäsenjärjestöihin kuuluvat Nuorten Ystävät ry., Perhekuntoutuskeskus Lauste ry, SOS-lapsikylä ry., Pelastakaa Lapset ry., Nuorten tukikodit ry, Barnavårdsföreningen i Finland rf. ja Auta Lasta ry. (EHJÄ ry. 2010) Ehjän yksin Suomeen alaikäisinä tulleiden turvapaikanhakijataustaisten nuorten tukiasumistoimintaprojekti alkoi Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) tuen turvin vuonna Tarve nuorten tukemiseen turvapaikanhakijoiden määrän lisääntyessä oli juuri havaittu. Projektin tavoitteena oli auttaa maahanmuuttajanuoria kokeilemalla erilaisten tukiasuntoratkaisujen ja niihin liittyvien tukitoimien toimivuutta. Kokeilutoiminta aloitettiin Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien, Uudenmaan lääninhallituksen ja myöhemmin Uudenmaan työvoima- ja elinkeinokeskuksen työvoimaosaston edustajien sekä sosiaali- ja terveysministeriön pakolaistoimiston kanssa, joiden edustajat muodostivat yhdessä projektiryhmän. Projektissa kokeiltiin eri tuetun asumisen malleja ja yhteistyökumppaneina toimivat useat tahot. 1 Kokeiluprojektin päättyessä vuonna 1999 Helsingin kaupunki lopetti maahanmuuttajanuorten tukiasumistoiminnan. Espoo ja Vantaa jatkoivat toimintaa RAY:n tukiessa toimintaa puolella osuudella. (Niemelä 2002:95,98,101.) Vantaa lopetti asumisyhteisön vuonna Ehjän tuetun asumisen palvelut on tarkoitettu oleskeluluvan ja kuntapaikan saaneille vuotiaille itsenäistyville, turvapaikanhakijataustaisille nuorille, pääasiassa yksin alaikäisinä tulleille nuorille. Kuitenkin asiakkaaksi voi tulla myös erityisin perustein sosiaalityöntekijän aloitteesta pakolaistaustainen maahanmuuttajanuori, joka on esimerkiksi joutunut erimielisyyksiin vanhempien kanssa tai muuten tarvitsee tukea vaikeassa tilanteessa. Tukea räätälöidään myös suomalaisille jälkihuoltonuorille, mikäli kunnan sosiaalitoimi ottaa yhteyttä palvelun saamiseksi. (Toivikko 2008: 5.) 1 Y-säätiö, MOKU-yhteistyöryhmä, Sos-Lapsikylä, kaupunkien alueelliset sosiaalitoimet, Helsingin lastensuojeluviraston tukiasuntotoimisto, kuntien ulkomaalaistoimisto, Koulutoimi, Työvoimatoimisto, Kivenlahden perheryhmäkoti, Folkhälsanin kansainvälisen lastenkoti sekä Perniön ja Ruukin vastaanottokeskukset.\n9 4 Kunnilla ei ole velvollisuutta järjestää jälkihuoltoa tai tuettua asumista 18 vuotta täyttäneelle nuorelle, kuten on huostaan otetuilla nuorilla. Tuettua asumista on kuitenkin järjestetty esim. Espoon kaupungin Kivenlahden perheryhmäkodista itsenäistyville nuorille sekä Varsinais-Suomessa Raisiossa Turun vastaanottokeskuksen Pansion ryhmäkodista itsenäistyville. Vaasassa aloitettiin tukiasumistyö Oravaisten vastaanottokeskuksesta itsenäistyville nuorille keväällä Järvenpäässä aloitettiin tuettu asuminen syksyllä Ohjausta annetaan oleskeluluvan ja kuntapaikan saaneille nuorille edellä mainituissa kunnissa. Tuetussa asumisessa on tällä hetkellä kahdeksan työntekijää, joista kolme on vastaavaa ohjaajaa ja viisi ohjaajaa. Asiakaspaikkoja on yhteensä 40 nuorelle kolmella paikkakunnalla. Ehjän tuetun asumisen toiminnan ammatillinen orientaatio sisältää piirteitä sosiaalipedagogiikasta sekä ratkaisukeskeisestä ajattelusta. Sosiaalipedagogiikan keskeisiin toiminnallisiin menetelmiin kuuluvan dialogin uskotaan olevan toimiva lähestymistapa myös pakolaistaustaisten nuorten kohtaamiseen. Tuetun asumisen toiminnan periaatteina pidetään ammatillisuutta ja tuen tavoitteellisuutta. Ammatillisuus määritellään työntekijän tietoisuudeksi itsestään ammattiroolin haltijana, eikä esimerkiksi vapaaehtoistyöntekijänä tai ystävänä. Nuorten kohtaaminen aidosti nähdään toiminnan perustana. Tavoitteena on arvostava suhtautuminen nuoreen sekä nuoren tilanteen kohtaamisen realistisesti. Ohjaajan läsnäoloa pidetään lähtökohtana työntekijän ja nuoren välisen luottamuksellisuuden ja välittämisen ilmapiirin syntymiselle. Riittävän ajan ja huomion antaminen uskotaan viestittävän nuorelle, että tämä on ohjaajalle tärkeä. Ehjässä pyritään pitämään nuorten määrä kohtuullisena ohjaajaa kohden (viisi nuorta yhdellä ohjaajalla). (Toivikko 2008: 6-7.) Ehjä oli mukana syksyllä 2007 aloitetussa NUTUKKA-projektissa, joka perustettiin nuorten turvapaikanhakijoiden perusopetukseen keskittyvässä kansanopistohankkeessa. Järvenpään Diakoniaopistolle perustettuun NUMA-ryhmään (nuorten maahanmuuttajien perusaste) oli paikka kymmenelle nuorelle turvapaikanhakijalle. Nuoret olivat vielä turvapaikkaprosessissa, joten he eivät vielä olleet saaneet oleskelulupaa eivätkä myöskään kuntapaikkaa. Ehjä tarjosi nuorille ilta- ja viikonloppupainotteista ohjausta. Nuoret asuivat kansanopistossa ja opiskelivat suomenkieltä ja muita peruskouluaineita. Projektissa työskenteli neljä osa-aikaista työntekijää. (Mäkinen-Teinilä 2008) Projektin\n10 jälkeen syksyllä 2009 Järvenpäässä aloitti yksi Ehjän ohjaaja kuntapaikan saaneiden nuorten tuetun asumisen toiminnan. (EHJÄ ry 2010) 5 3 TUETTU ASUMINEN Sosiaalihuoltolaissa asumispalveluilla tarkoitetaan palvelu- tai tukiasumisen järjestämistä henkilöille, jotka erityisestä syystä tarvitsevat apua tai tukea asunnon tai asumisensa järjestämisessä. Asumispalveluita järjestetään palveluasunnoissa tai tukiasunnoissa, joissa henkilön itsenäistä asumista tai siirtymistä itsenäiseen elämään tuetaan sosiaalityöllä tai muilla sosiaalipalveluilla. (Sosiaalihuoltolaki 1982/710) Tukiasuminen on vakiintunut asumispalvelumuoto niin lastensuojelussa kuin mielenterveys- ja päihdetyössäkin. Tukiasumisessa asunnon järjestämiselle ei kuitenkaan ole lakiin perustuvaa suoraa velvoitetta. Ainoastaan lastensuojelutoimenpiteiden piiriin kuuluneiden nuorten kohdalla on kunnilla velvoite järjestää nuorelle asunto osana jälkihuoltovelvollisuutta. (Heinonen 1997:6.) Nuorten tukiasuminen on usein siirtymävaihe sijaishuollossa olevalle alle 21-vuotiaalle nuorelle. Sitä käytetään myös nuoren asumisen kriisiytyessä tai elämänhallintaa parannettaessa. Tukiasumisen kautta nuorella on mahdollisuus saada asunto silloinkin, kun hän on pienituloinen, hänellä on maksuhäiriöitä tai hänen laitostaustansa heikentää hänen asunnonsaantiaan. (Hannikainen Kärkkäinen 1997:49 50.) Vaikka yksintulleiden nuorten tuen tarve on ilmeinen ja usein verrattavissa sijoitettujen, itsenäistyvien nuorten tuen tarpeeseen, ei kunnilla ole velvollisuutta järjestää jälkihuoltoa tai tuettua asumista 18 vuotta täyttäneille, alaikäisenä yksintulleille nuorille. Tukiasunnot voidaan määritellä sosiaalitoimen tai yksityisen palveluiden tuottajan omistamia tai käytössä olevia asuntoja henkilöille, jotka tarvitsevat tilapäistä tai pitkäaikaista tukea siirtyäkseen myöhemmin itsenäiseen asumiseen. Joissain tapauksissa tuettu asuminen voi olla pysyvääkin. (Heinonen 1997:4.) Asuntona voi olla Ehjässä joko kunnan Maahanmuuttajapalveluiden kaupungilta\n11 6 välivuokrattu asuinyhteisön soluasunto tai yksiö tai nuorelle vuokrattu kaupungin tai muun tahon, esimerkiksi Y-säätiön asunto, johon tukea annetaan. Tällä hetkellä Ehjällä on ainoastaan Espoossa niin sanottu viiden paikan asuinyhteisö, joka koostuu kolmesta tavallisesta kerrostaloasunnosta. Loput asunnoista on nuorten omia vuokra-asuntoja, joissa asuvia nuoria Ehjässä kutsutaan yksin asuvien ryhmäksi. Tukiasumistoiminnan lähtökohtina voidaan pitää seuraavia toteutustasoja: Asunnon saannin turvaaminen Kontrolli ja reagointi häiriöihin; asunnon säilyttäminen Arjesta selviytyminen ja elämäntaitojen kehittyminen Ihmissuhde/-eet ja yhteisöllisyys Tavoitteellinen toiminta, yhteisyys (Heinonen 1997:10.) Ehjän tuetussa asumisessa voidaan varmasti puhua myös kotoutumisen tukemisesta, joka kattaa nuorten ohjaamisen ja ohjeistamisen moniin suomalaisen yhteiskunnan käytäntöihin niin virallisissa kuin epävirallisissakin yhteyksissä. Tuetun asumisen pyrkimyksenä on kuitenkin räätälöidä kullekin nuorelle hänen omaan elämäntilanteeseen sopiva asumisen ja tuen kokonaisuus (Heinonen 1997:10). Ehjän ohjaustyön välineenä ovat tukisuunnitelma ja sen päivitys säännöllisin väliajoin, jolloin voidaan arvioida tuen tarvetta ja nuoren kehitystä. Yksi tärkeimmistä nuoren elämään vaikuttavista asioista on myös päivätoiminta ja -rytmi, joten opiskelu- tai työharjoittelupaikka ovat ensimmäisiä asioita, joihin kiinnitetään huomiota. Ehjän tuetun asumisen toiminta ohjaustyössä on jaettu kolmeen vaiheeseen, 1) nuoren tulovaiheeseen, 2) tukivaiheeseen sekä 3) lähtövaiheeseen. Tulovaihe sisältää sosiaalityöntekijän tai muun tahon arvion nuoresta ja hänen tilanteestaan, yhteydenoton Ehjän työntekijöihin sekä hakulomakkeen täytön nuoren kanssa. Lisäksi ohjaajat haastattelevat nuoren ja mikäli nuori aloittaa tukisuhteen Ehjässä, tulovaiheessa sovitaan ja hoidetaan muuttoon liittyvät käytännön asiat. Nuoren aktiivinen tukivaihe kestää 6-36 kuukautta nuoren tilanteen mukaan. Jälkihuolto-oikeuden omaavien nuorten tuki kestää yleensä kolme vuotta. Tukivaiheessa nuorta kannustetaan itsenäiseen asioiden hoitamiseen. Psykososiaalinen tuki korostuu tässä vaiheessa. Tuen tavoitteena on löytää\n12 7 myös nuoren omaa verkostoa, joka toimii nuoren tukena myös Ehjän tuen jälkeen. Lähtövaiheessa tärkeinä elementteinä ovat valmistautuminen tuen jälkeiseen elämään, tulevaisuuden kartoitus sekä jatkotuen tarpeen kartoitus. On tärkeää myös päättää tuki yhdessä sovitusti nuoren kanssa. (Toivikko 2008: ) TAULUKKO 1. Ohjaustyön prosessit (Toivikko 2008 mukaillen). Tulovaihe Tukivaihe Lähtövaihe Sosiaalityöntekijän tai muun tahon arvio nuoresta ja hänen tilanteestaan Tuen kesto 6-36 kuukautta nuoren tilanteen mukaan Valmistautuminen tuen jälkeiseen elämään Yhteydenotto Ehjän työntekijään Hakulomakkeen täyttö nuoren kanssa Ehjän työntekijä haastattelee nuoren Mikäli nuori aloittaa Ehjän tuessa, sovitaan ja hoidetaan muuttoon liittyvät asiat Jälkihuolto-oikeuden omaavilla nuorilla tuki voi kestää enintään kolme vuotta Nuoren tulevaisuuden kartoitus Psykososiaalinen tuki Jatkotuen tarpeen kartoitus korostuu Nuoren verkoston löytäminen Tuki päätetään sovitusti yhdessä nuoren kanssa Ehjän tuetun asumisen keskeisenä työmuotona ovat nuorten luona tehtävät kotikäynnit, joiden avulla saavutetaan myös ne nuoret, jotka eivät muuten osallistuisi viranomaistapaamisiin. Työmuodon hyvänä puolena on se, että ohjaaja näkee nuoren arjen taitojen laadun. Kotikäynnit auttavat myös luottamuksen saavuttamisessa sekä auttavat ohjaajaa näkemään nuoren ymmärryksen tason esimerkiksi viranomaisten lähettämien kirjeiden ymmärtämisessä. Kotikäyntejä kuitenkin tehdään nuoren tarpeen mukaan lisäten tai vähentäen. (Toivikko 2008: 10.) Parityö sekä yksilötyö ovat myös Ehjän käyttämiä menetelmiä nuorten kohtaamisessa. Parityö on ohjaajan jaksamista ylläpitävä ja lisäävä tekijä, eritoten haasteellisten nuorten kanssa tehtävässä työssä. Mikäli nuoren epäillään käyttävän päihteitä tai hän on ennaltaarvaamaton ja henkisesti kuormittava, on parityöskentely varsinkin kotikäynnillä suositeltavaa. Se toimii myös perehdytyksen välineenä. Yksilötyössä nuoreen toisaalta saa paremman ja läheisemmän kontaktin. Yksilötyöskentely soveltuu tilanteisiin, joissa\n13 8 nuori on pärjäävä ja hänet tunnetaan hyvin. (Toivikko 2008:10.) 4 YKSINTULLEET TURVAPAIKANHAKIJATAUSTAISET NUORET Tuettuun asumiseen omassa kunnassaan päästyään nuori on kokenut jo paljon niin kotimaassaan kuin turvapaikkaprosessin aikanakin. Ohjaajan on tärkeää hankkia tietoa nuoren taustasta sekä tuntea turvapaikkaprosessia edeltäneet vaiheet ymmärtääkseen nuoren kokemuksia vaikka se on haasteellista. Seuraavassa käsittelen yksintulleiden lasten ja nuorten taustaan liittyviä seikkoja sekä Suomessa vastaanottoon liittyviä palveluita. 4.1 Määritelmiä Turvapaikanhakija Kansainvälisten sopimusten perusteella, henkilöillä jotka ovat kokeneet vainoa, on oikeus anoa turvapaikkaa turvalliseksi katsomassaan maassa. Näillä henkilöillä on perusteltua aihetta pelätä joutua kotimaassaan vainotuksi rodun, uskonnon, kansallisuuden, tietyn sosiaalisen ryhmään kuulumisen tai poliittisen mielipiteen vuoksi. YK määrittelee pakolaisen vuoden 1951 pakolaissopimuksessa ja vuoden 1967 lisäpöytäkirjassa. (Pakolaisen oikeusasemaa ) Turvapaikanhakija on henkilö, joka pyytää suojaa ja oleskeluoikeutta vieraassa maassa. Jos hän saa turvapaikan, hän saa maassa pakolaisen aseman. Turvapaikkamenettelyssä tutkitaan ja ratkaistaan, voiko henkilö saada oleskeluluvan jollakin toisella perusteella. Kiintiöpakolaisella on taas YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n myöntämä pakolaisasema ja hänelle on myönnetty maahantulolupa pakolaiskiintiön puitteissa. (Maahanmuuttovirasto 2008A) Suurin osa alaikäisistä turvapaikanhakijoista saa oleskeluluvan suojeluntarpeen tai inhimillisen syyn perusteella. Turvapaikkaa ei vuonna 2007 saanut Suomessa kukaan. Oleskelulupa suojeluntarpeen perusteella myönnetään, jos hakijaa uhkaa kotimaassaan tai pysyvässä asuinmaassaan kuolemanrangaistus, kidutus tai muu epäinhimillinen tai\n14 9 ihmisarvoa loukkaava kohtelu. Syynä voi myös olla aseellinen selkkaus tai ympäristökatastrofi. Yksilöllisten, inhimillisten syiden perusteella otetaan huomioon hakijan haavoittuva asema kotimaassa ja ne olosuhteet, joihin hän siellä joutuisi. (Maahanmuuttovirasto 2008) Ilman huoltajaa alaikäisenä Suomeen saapunut lapsi tai nuori Ilman huoltajaa tulleilla pakolaislapsilla tai -nuorilla tarkoitetaan alle 18 -vuotiaita, muualla kuin kotimaassaan eläviä lapsia tai nuoria. He ovat syystä tai toisesta joutuneet eroon molemmista vanhemmistaan tai muusta huoltajastaan. Vanhemmat ovat voineet sodan keskellä joutua eroon lapsistaan tai jopa kuolleet. Jotkut lapset ovat täysin yksin ja jotkut saattavat elää sukulaistensa huostassa. Kaikki nämä lapset ovat oikeutettuja kansainväliseen suojeluun useiden kansainvälisten ja alueellisten asiakirjojen nojalla (ks. lähteet/lait ja asetukset). Lapsi saattaa hakea turvapaikkaa vainon, ihmisoikeusloukkausten tai kotimaan aseellisten selkkausten tai levottomuuksien perusteella. Lapsi tai nuori voi myös olla ihmiskaupan uhri ja on saattanut kokea seksuaalista tai muunlaista hyväksikäyttöä tai riistoa. Myös äärimmäisen puutteelliset olot kotimaassa saattavat ajaa nuoria pakenemaan Eurooppaan. Vanhempien tai muun huoltajan turvaa vaille jääminen saattaa altistaa lapsen tai nuoren monille sosiaalisille ja psyykkisille haittavaikutuksille. (Lastensuojelun Keskusliitto 2001:9; Williamson 1998:51.) Ilman huoltajaa maahan tulevista alaikäisistä käytetään englannin kielessä sanaa unaccompanied minors (ilman huoltajaa tullut) tai separated minors (eroonjoutunut). Separated minor -termi kuvaa ehkä paremmin niitä ongelmia, joita nämä lapset kohtaavat. Lapset on erotettu vanhemmistaan tai vanhemmastaan usein tahtomattaan. Joskus lapsella saattaa olla mukanaan saattaja, joka ei välttämättä ole kykenevä tai sopiva ottamaan lapsesta vastuuta. (Lastensuojelun Keskusliitto 2001:9.) Suurin osa kaikista ilman huoltajaa olevista lapsista ja nuorista pakolaisista yrittää muuttaa turvaan lähelle omaa kotimaataan naapurivaltioihin, niin omasta halustaan kuin myös taloudellisten syiden vuoksi. Hyvin pienellä osalla näistä lapsista on mahdollisuus matkustaa kauemmaksi. Ne, joiden vanhemmilla, sukulaisilla tai muilla tukijoilla on mahdollisuus rahoittaa lapsen matka, matkustavat kauemmaksi, kuten Eurooppaan tai\n15 10 Pohjois-Amerikkaan. Joskus ihmisten on vaikeaa ymmärtää, kuinka vanhemmat voivat lähettää lapsensa niin kauaksi. Usein vanhemmat kuitenkin ajattelevat lasten omaa parasta haluten suojata lastaan vahingolta vaikka päätös lapsen kauas lähettämisestä on raskas. (Williamson 1998:51.) Suomen poliittisessa ja julkisessa keskustelussa on yksintulleista, alaikäisistä turvapaikanhakijoista käytetty nimitystä ankkurilapset. Käsitteen käyttö saattaa olla kyseenalaista ja leimaavaa. Käsitteeseen sisältyy ajatus, että lapset ovat tulleet Suomeen vain saadakseen oman perheensä Suomeen. Suurin osa hakijoista tulee kuitenkin maista, joissa on jatkuva sotatila, aseellisia selkkauksia tai muuten vaaralliset olot. Käsite saattaa lisätä vääristyneitä asenteita ja stigmatisoida ilman huoltajia Suomeen saapuneita turvapaikanhakijalapsia. Sitä voidaan kutsua jopa näiden lasten syrjinnäksi Lapsen oikeuksien sopimuksen nojalla. (Parsons 2010:80 81.) Alaikäisten lähettäminen turvaan toiseen maahan ei ole suomalaisille kuitenkaan uusi ilmiö. Vuosina , talvi- ja jatkosodan aikana Suomesta lähetettiin lapsia Ruotsiin ja Tanskaan yhteensä noin (Räty 2002:175.) 4.2 Lähdön syitä Lasten ja nuorten kotimaasta lähdön syyt ovat moninaisia. Jokaisella lapsella ja nuorella on oma tarinansa. Wendy Ayotte (2000) on tehnyt tapaustutkimuksen, jossa on haastateltu 67 henkilöä viidessä eri Euroopan maassa. Heistä 19 oli nuoria, joilla oli yksintulleiden taustat kuudesta eri maasta sekä 48 ammattilaista, jotka koostuivat useista eri ammattiryhmistä ja järjestöistä ja jotka työskentelivät yksin alaikäisinä tulleiden lasten ja nuorten parissa. Hänen tutkimuksen mukaan yleisimpinä alaikäisten lähdön syinä ovat aseelliset konfliktit, suora tai epäsuora vaino ja ero vanhemmista. Lisäksi syinä ovat muut kaoottiset tilanteet, pakolaisleirien turvattomuus, lasten kidutus, köyhyys ja kärsimys. Ayotte listaa myös lasten salakuljetuksen ja hyväksikäytön, perheen hajoamisen, vanhempien kuoleman, koulutusmahdollisuuksien puutteen ja haavoittumisen. Osa lapsista ja nuorista on paennut lapsisotilaaksi joutumista tai kärsinyt vainoa etnisen syntyperänsä vuoksi. Usein lapset on lähettänyt matkaan joku muu kuin huoltaja, esimerkiksi perheystävä tai muu tuttu. (Ayotte 2000:10, ) Useat lapset ja nuoret tulevat maista, joissa ei ole virallista rekisteriä syntymäpäivistä tai\n16 11 he ovat syntyneet kotona, eivätkä ole saaneet virallista syntymätodistusta. Joskus lapsi tai nuori ei tiedä oikeaa syntymäpäiväänsä tai jopa -vuotta tai ei uskalla kertoa sitä erinäisistä syistä johtuen. On myös nuoria pakolaisia, jotka ovat saattaneet valehdella ikänsä. Iän määritys ei ole kuitenkaan ongelmatonta. Iän määrittäminen määrittää hakijan joko ala- tai täysi-ikäiseksi. Siitä seuraa kuinka hakijan etua arvioidaan häntä koskevissa päätöksissä. Alaikäisen eli lapsen etua arvioidaan Lapsen oikeuksien sopimuksen mukaisesti. Se takaa lapsille oikeuden edustajaan, majoituksen järjestämisen sekä tukitoimia koulun ja terveydenhuollon suhteen. Yleensä lapset eivät ymmärrä iänmäärityksen merkitystä turvapaikka-asialleen ja oikeuksilleen ja uskovat, että iänmääritys on välttämätöntä tehdä. Iänmäärityksestä ei kuitenkaan ole vielä kansallista lainsäädäntöä, vaikkakin sen mahdollistaa turvapaikkamenettelydirektiivin 17 artiklan 5. kohta. (Parsons 2010:50 51.) 4.3 Yksintulleiden määrät sekä lähtömaat Ilman huoltajaa Suomeen tulevia alaikäisiä on saapunut vuosittain hyvin vaihtelevia määriä. Tulijoita on kaikenikäisiä pienistä vauvoista teini-ikäisiin, mutta vuotiaat ovat suurin joukko hakijoista. Enemmistö hakijoista on poikia. (Helander Mikkonen 2002:33.) Alaikäisten tulijoiden määrä on vaihdellut henkilön välillä vuodesta 2002, mutta vuonna 2008 saapui Suomeen 706 yksin tullutta alaikäistä turvapaikanhakijaa ja vuonna 2009 määrä oli 557. Eniten alaikäisiä turvapaikanhakijoita saapui Suomeen vuonna 2009 Somaliasta (193), Irakista (148) ja Afganistanista (84). (Ks. Liite 1) (Maahanmuuttovirasto 2010A) 4.4 Yksintulleiden pakolaislasten ja -nuorten mielenterveys Pakolaistaustaisten lasten ja nuorten kehitykseen vaikuttavat useat tekijät kuten altistuminen organisoidulle väkivallalle, pakoon liittyvät kokemukset sekä kokemukset uuteen kulttuuriin sopeutumisessa vastaanottavassa maassa. Sodan vaikutuksia lasten ja nuorten psyykkiseen hyvinvointiin ja kehittymiseen on tutkittu (Garbarino 1991; Macksoud Dyregrov Raundalen 1993). Suojaavina ja riskitekijöinä on arvioitu muun muassa traumaattiseen stressiin altistumista, sukupuolta ja ikää. Myös vanhempien läsnäolon, sosiaalisen tuen määrän ja kulttuurin on nähty olevan tärkeitä tekijöitä selviytymisessä. (Almqvist 1997:7.)\n17 12 Kaikilla pakolaistaustaisilla lapsilla ja nuorilla on menetyksen ja eron kokemuksia. Näitä ovat muun muassa oman kodin ja omaisuuden menetys, ystävien, sukulaisten, sosiaalisen verkoston ja oman kulttuurin menettäminen. Menetystensä lisäksi ilman huoltajaa tulleiden lasten ja nuorten täytyy sopeutua uuteen kulttuuriin ja löytää uudet sosiaaliset verkostot. Heidän on myös opittava uusi kieli ja kulttuuriset tavat. Yksin tulleet lapset ja nuoret tuntevat usein itsensä turvattomiksi ja hylätyiksi. (Almqvist 1997:7; Helander Mikkonen 2002:103.) Ilman huoltajaa tulemisen vaikutukset lapsiin ja nuoriin vaihtelevat paljon lapsen iän ja kehityksen kypsyyden mukaan. Kokemukset sekä turvallisuuden tai turvattomuuden tunteet ennen pakoa vaikuttavat myös lapsen ja nuoren tilanteeseen uudessa maassa. Pakolaislapsen ja -nuoren normaaleja reaktioita pakolaisuuteen ovat uuteen maahan tullessa muun muassa selviytymisestä noussut syyllisyys, pelko, että kaikki on lapsen omaa syytä, sekä viha ja tuska siitä, etteivät vanhemmat pystyneet suojelemaan heitä. Nämä tunteet saattavat korostua juuri yksin tulleella lapsella ja nuorella, koska vain hän perheestä on yksin päässyt turvaan. (Williamson 1998: 58.) Suomalaisen tutkimuksen (Sourander 1998) mukaan, jossa haastateltiin noin 50 ilman huoltajaa saapunutta alaikäistä, noin puolella pakolaislapsista ilmeni psyykkisiä oireita, joita voidaan pitää kliinisesti merkittävinä. Surullisuus, impulsiivisuus, huolestuneisuus, mielialan voimakas vaihtelu, yksinäisyys, epäluuloisuus ja keskittymisvaikeudet ovat yleisimpiä oireita pakolaislapsilla. Somaattiset oireet ja itsemurha-ajatukset olivat myös yleisiä huolenaiheita. Vanhemmilla pakolaislapsilla oli nuorempia enemmän voimavaroja selviytyä traumaattisista pakolaiskokemuksista. (Sourander 2007) Länsimainen psykologinen hoito on usein vierasta pakolaisille. Lapsilla saattaa olla käsitys, että hoito on tarkoitettu ainoastaan hulluille. Usein käännytään perinteisten parantajien puoleen tai osallistutaan seremonioihin ja rituaaleihin, joita tosin voi olla vaikeaa löytää uudessa maassa. Usein pakolaiset ajattelevat käytännöntason ratkaisujen olevan parhaita vastauksia ongelmiinsa, kuten rahan ansaitseminen tai itsenäisyyden saavuttaminen. He odottavat lähinnä neuvoja vaikeuksissaan ja ajattelevat terapian olevan tarpeetonta. (Richman 1998:44 45.)\n18 13 Useat pakolaistaustaiset lapset ja nuoret kärsivät post-traumaattisesta stressihäiriöstä. (PTSD) (Almqvist 1997:9). Usein se liittyy depressioon, käytöshäiriöihin ja päihdeongelmiin (Sourander 2007: 480). ICD-10 luokituksen mukaan, joka on ollut Suomessa käytössä vuodesta 1996, post-traumaattiset tilat voidaan jakaa traumaprosessin eri vaiheisiin. Niitä ovat akuutti stressireaktio, traumaperäinen stressihäiriö, sopeutumishäiriö stressiin ja traumaan liittyvä dissosiaatiotila. Akuutti stressi on ohimenevä reaktio poikkeukselliseen fyysiseen ja psyykkiseen stressiin. Akuutti stressireaktio on jaettu lievään, keskivaikeaan ja vakavaan stressireaktioon. Oireiden määrä kasvaa lievästä vakavaan. Vakavassa stressireaktiossa täyttyvät lisäksi dissosiatiivisen sekavuustilan kriteerit. Traumaperäinen stressihäiriö, PTSD, on reaktio katastrofaaliseen traumaan, joka menee yli ihmisen tavanomaisten kokemusten. Siinä tapahtuman traumat vaivaavat mieltä jatkuvasti, mielikuvat ja tapahtumaan liittyvät välähdykset toistuvat. Siihen liittyy myös tapahtuneen välttämistä ja turhautumisen tunteita sekä fyysistä kiihtyneisyyttä, joka ilmenee ahdistuksena, ylivilkkautena, säikkymisenä, keskittymisvaikeuksina, hermostuneisuutena tai raivonpuuskina. Sopeutumishäiriö stressiin ilmenee reaktiona stressiin. Niitä voivat olla alakuloinen mieli, ahdistuneisuus, ärtyneisyys ja käyttäytymisen häiriöt. Nuorilla sopeutumishäiriö näkyy käyttäytymishäiriönä, kun lapset taas taantuvat. Traumaan liittyvä dissosiaatiotila on traumaattiseen stressiin liittyvää käyttäytymistä, jossa traumaattinen kokemus on suljettu pois osasta tietoisuutta. Se estää traumaattisen kokemuksen käsittelyä. Oireina voi olla amnesia, muistamatonta pakkovaellusta tai jopa ekstaattinen transsi. (Väisänen- Karttunen) Pienille lapsille näyttäisi perheen turvallisuus olevan erityisen suojaava tekijä. Kouluikäisten ja sitä nuorempien tyypillisiä PTSD-oireita ovat univaikeudet, pelkotilat, eroahdistus ja regressio. Myös pakonomaiset ja toistuvat ahdistavat leikit kuuluvat näihin oireisiin. Koulu- ja nuoruusikäisillä oireet usein ovat keskittymisvaikeuksia, ongelmia ystävyyssuhteissa, aggressiivisuus ja negatiivinen tulevaisuuden kuva. (Sourander 2007: ) 4.5 Yksintulleiden koulutaustat Koulu ja opiskelu ovat erityisen tärkeitä asioita ilman huoltajaa tulleille lapsille ja nuorille. He tuntevat usein velvollisuudekseen opiskella, jotta he tulevaisuudessa\n19 14 voisivat auttaa perhettään. Jollei heidän ole mahdollista saada perhettään uuteen maahan, koulutus antaa heille positiivisemman kuvan tulevaisuudesta. Pakolaistaustaisilla lapsilla ja nuorilla on yleensä suuret odotukset koulusta ja he haluavat tavoitella pitkälle. (Richman 1998: 61.) Alaikäisenä yksintulleiden lasten ja nuorten koulutausta on hyvin kirjavaa. Osa nuorista on käynyt koulua monta vuotta ja omaa hyvät opiskelutaidot, kun taas osa heistä saattaa olla täysin luku- ja kirjoitustaidottomia. (Richman 1998: 61.) Koulutausta vaikuttaa suuresti uuden kielen oppimiseen ja uuteen ympäristöön sopeutumiseen (Vainio-Mattila 2004: 187). 4.6 Vastaanotto Suomessa Ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten turvapaikanhakijoiden vastaanottoa suunnittelee ja koordinoi Suomessa Maahanmuuttovirasto yhdessä Ely-keskusten kanssa. Vastaanotosta on säädetty laissa maahanmuuttajien kotouttamisesta ja turvapaikanhakijoiden vastaanottamisesta (493/1999). Maahanmuuttoviraston tehtäviin kuuluu turvapaikanhakijoiden vastaanoton käytännön toiminnan ohjaus ja suunnittelu. (Maahanmuuttovirasto 2010B) Ryhmänä alaikäiset turvapaikanhakijat on hyvin heterogeeninen. Heillä on monenlaisia kokemuksia ja tarpeita. Palveluja järjestettäessä olisi syytä nähdä heidät ensisijaisesti lapsina ja nuorina, vasta sitten pakolaisina. Lapsille tulisi taata turvallinen kasvuympäristö, välttäen asuinpaikan tarpeettomia siirtoja. Turvalliset ja pysyvät ihmissuhteet ovat erityisen tärkeitä, niin viranomais- kuin sukulais- ja vertaisverkostoissa. (Räty 2002: ) Asuminen Alaikäisinä lapset asuvat useimmiten ryhmä- tai perheryhmäkodeissa. Ryhmäkodit voivat sijaita eri puolella Suomea sijaitsevien vastaanottokeskusten yhteydessä ja lapset ja nuoret asuvat siellä odottaessaan turvapaikkahakemustensa käsittelyä kunnes saavat turvapaikkapäätöksen. Ryhmäkodeissa asuvat myös niin sanotut Dublin-hitti lapset, joilla on ollut turvapaikkahakemus aiemmin jossakin toisessa Euroopan turvalliseksi\n20 15 määritellyssä maassa sekä ulkomaalaislain 50 :n mukaisesti tilapäisen oleskeluluvan saaneet alaikäiset turvapaikanhakijat. Dublin-hitti lasten hakemuksia ei käsitellä yleensä Suomessa vaan hänet käännytetään vastuussa olevaan valtioon. Perheryhmäkodeissa asuvat lapset ja nuoret, jotka ovat saaneet jo oleskeluluvan eli positiivisen päätöksen turvapaikkahakemukseen. Lapset pyritään sijoittamaan lähisukulaisten luokse, mikäli heitä löytyy. Jos se ei onnistu, voivat lapset asua perheryhmäkodissa ja viettää sukulaisten luona viikonloppuja tai lomia. (Maahanmuuttovirasto 2010C, Parsons 2010:35; Räty 2002:177.) He odottavat perheenyhdistämistä tai asuvat perheryhmäkodeissa 18 -vuotiaiksi asti, mikäli eivät jostain syystä ole saaneet perhettään Suomeen. ( Helander Mikkonen 2002:36, 39) Oleskeluluvan saaneet tai sitä odottavat vuotiaat nuoret sijoitetaan usein tukiasuntoyksiköihin. Ne sijaitsevat yleensä ryhmä- ja perheryhmäkotien läheisyydessä. Kokeilussa on myös ollut niin sanottu kansanopistomalli, jossa nuoret ovat asuneet ja opiskelleet kansanopistoissa. Kokeilu päättyi vuoden 2009 lopussa. (Parsons 2010:36.) Mielenterveyspalvelut Turvapaikanhakijoille järjestetään välttämättömät sosiaali- ja terveyspalvelut ja muu välttämätön perustarpeiden turvaaminen. Niille lapsille, jotka tarvitsevat erityistä tukea, on annettava soveltuvaa neuvontaa ja kuntoutusta sekä mielenterveyspalveluita. Oleskeluluvan saaneet lapset saavat palvelunsa kunnalta. Ongelmana on kuitenkin ollut se, että Suomessa ei ole mielenterveys- ja terapiapalveluja, jotka olisivat erikoistuneet lasten traumaperäisiin kokemuksiin. Kidutettujen kuntoutuskeskus (KITU) on erikoistunut auttamaan aikuisia kidutuksen uhreja. Käytännössä lapset ovat päässeet mielenterveyspalveluiden asiakkaiksi kiireellisissä psykoosi tilanteissa. (Parsons 2010:42.) Perusopetus Suomessa Perusopetuslain ( /628) mukaan oppivelvollisia ovat lapset, jotka asuvat vakituisesti Suomessa. Velvollisuus alkaa sinä vuonna, jona lapsi täyttää seitsemän vuotta ja kestää siihen, kun oppimäärä on suoritettu tai sen alkamisesta on kulunut 10 vuotta. Kunta on velvollinen järjestämään kunnassa asuville oppivelvollisille\nAlaikäisten vastaanotto kuntaanryhmäkodista\nAlaikäisten vastaanotto kuntaanryhmäkodista perheryhmäkotiin Kuntaliiton ajankohtaisseminaari 16.3.2016 1 Pekka Ihalainen ja Martta Blomqvist 2 lähde: Maahanmuuttoviraston internetsivut Alaikäisten, ilman\nTurvapaikkahakijalasten ja nuorten tukipalvelut. Espoon ryhmä- ja perheryhmäkoti Johtava sosiaalityöntekijä Riitta Moghaddam\nTurvapaikkahakijalasten ja nuorten tukipalvelut Espoon ryhmä- ja perheryhmäkoti Johtava sosiaalityöntekijä Riitta Moghaddam Ilman huoltajaa Suomeen tulleiden turvapaikanhakijoiden vastaanottotoiminta Alaikäisten


ESITTELYSSÄ: 5 X SESONGIN KAUNEIN LAUKKUMALLI\nViisi nimeä, jotka luovivat tiensä talvikauden unelmalistoille.\nCÉLINE MEDIUM BELT BAG\nSäkkiveskat kiinnostavat nyt arkilaukkuna. Volyymiversioinen Belt bag on Célinen talvimalliston aarre – tänne mahduttaisimme läppärin, treenikamat ja lounasboksin kaikki saman säkin sisälle. Ultraleveä olkahihna on tehokas yksityiskohta muuten pelkistetyssä designissa.\nPyöreä muotoilu on tehnyt tuloaan jo pari kautta. Pikkulaukun pestiin palkkaisimme Mansur Gavrielin Circle toten, joka toimisi ideaalisti myös iltamenoissa. Gavrielin laukuissa on pitkälle hiottu designer -fiilis, mutta hintataso pyörii moniin luksusbrändeihin verraten huokeammissa lukemissa.\nLuksussuosikkimme The Row'n Double Circlessa on samaa fiilistä kuin hittiveska Ascotissa. Nahkaisena ja edeltäjäänsä suljetumpana mallina design päivittyy sulavasti syyssäihin, toimien täydellisenä arkilaukkuna usean eri pukeutumistyylin seuralaisena. Malli on kaunein käsilaukkuna, mutta mukana on myös pitkä olkahihna.\nHaavelistamme kärkeen yltää myös Célinen syyskauden tulokas Mini Clasp bag. Muotoilu tuo mieleen 80-luvun käsilaukkumuodin ja pienet kukkarot, joiden sulkumekanismista asustesuunnittelijat ovat selkeästi ottaneet vaikutteita tänä vuonna. Samea kulta ja messinki tuntuvat juuri nyt kirkkaita metallisomisteita ajankohtaisemmilta.\nJACQUEMUS LE SAC ROND BAG\nRunsaasti katumuotihuomiota osakseen saanut Jacquemuksen Le Sac Rond on kauden näkyvimpiä statement -laukkuja. Mallista löytyy myös miniversio Le Petit Rond. Jacquemus on suunnittelijana alan kiinnostavimpia nimiä, omaten hyvin tunnistettavan otteen vaate- ja asustemuotoiluun – siksi hurraamme, kun brändin laukkumallisto viimein laajeni! Juuri tällaisia tekijöitä muotiteollisuus nyt kaipaa.\nPhotos / Courtesy of Lyst, Instagram @bitothisbitothat @lindatol_, manufacturers


Lastani et saa | Deikauppa\nKirjailijat: Iris Delgado\nVanhempina olemme kokeneet hetken, kun oma kallisarvoinen pienokaisemme alkaa uhmata meitä. Tiesitkö vanhemmuuden haasteeseen kuuluvan myös hengellisen sodankäynnin lapsesi iankaikkisesta kohtalosta?\nTri IRIS DELGADO on paitsi kasvatustieteiden ammattilainen, ennen kaikkea äiti, jolle perheen saaminen mukaan Jumalan maailmaan on ykkösasia. Tohtorintutkinto teologiassa ja sielunhoidossa ei riittänyt varustamaan Delgadoa olemaan luovuttamatta taistelussa lastensa iankaikkiseksi parhaaksi. Turvautuminen Raamatun mukaisesti Pyhän Hengen yliluonnollisiin mahdollisuuksiin muutti kaiken.\nTekijä haluaa jakaa löytönsä. Kirjan rikkaasta sisällöstä mainitsemme seuraavat luvut:\nVältä kontrolloivia rukouksia - luota ja lepää\nKun lapsi lyö ja hyökkää.\nIsän vaikutus voi määrätä lapsen elämän suunnan.\nLapsesi on enemmän kuin fyysinen keho.\nValmistaudu tunkeutumaan vihollisen leiriin.\nSitominen, päästäminen - valtakunnan avaimet.\n20 tärkeintä rukousta lapsesi puolesta.\nJumalan lupaukset lapsen vanhemmille.\n"Tekivätpä lapsesi tai rakkaasi mitä tahansa, saat olla varma siitä, että Jumalan voima on suurempi kuin vihollisen heihin kohdistama vaikutus. Sanan mukaan rukoileva vanhempi saa aina ajan tullen niittää, kunhan hän ei väsy." - IRIS DELGADO\nTri Iris Delgado on Crowned With Purpose –järjestön perustaja ja johtaja. Iris Delgadolla on tohtorintutkinto teologiassa ja sielunhoidossa, ja yhdessä puolisonsa tri John Delgadon kanssa hän on matkustanut opettaen näistä aiheista ja palvellen ihmisiä. Delgado on kirjoittanut myös kirjat Women of Impact in the Midst of Hard Times ja Authority to Destroy the Works of the Enemy.\nKirjastoluokka: 23.3, 24.11


Yrittäjän talous: mitä raha-asioita tulee ottaa huomioon yrittäessään? | Aamukahvilla\nMiksi OY on mielestäsi uskottavampi yrittäjämuoto, kuin toiminimi? Törmään usein tähän mielestäni perustelemattomaan ja vanhentuneeseen uskomukseen, enkä vielä ole ymmärtänyt tai kuullut ymmärrettäviä perusteluja tähän väitteeseen. Silti sitä usein heitetään pöytään, kun pohditaan firman muotoa. Verotuksellisesti toiminimellä saa useita samoja vähennyksiä, ja nyt tuo 2500€ panostuskin on poistunut. Jäljelle jää siis jotain, mutta mitä, mikä lisää uskottavuutta?\nOlipa valtavan hienosti, helppolukuisesti ja tiivistetysti kirjoitettu paketti! :) Juuri tällaisesta pienyrittäjyydestä on mukava kuulla enemmänkin ja uskon, että monia tällaisten arkisten asioiden avaaminen auttaa ehkäpä itsekin kokeilemaan yrittäjyyttä! Oot hieno esimerkki! :)\nHei, ja kiitos kirjoituksesta. Itse olen ainakin törmännyt paljon sellaiseen puheeseen, että yrittäminen on todella vaivalloista. Ihanaa, että toit tähän asiaan vähän valoisampaa näkökulmaa.\nKiitos tästä kirjoituksesta! Kirjanpitäjä ruudun toisella puolella kiittää :) Mielestäni on hienoa, että näistä asioista puhutaan, koska aivan liian usein kuulee, että nämä asiat ovat hurjan vaikeita, mutta eivät ne ole. Jo pienellä paneutumisella (esim lukemalla tämän postauksen) oppii jo oikeastaan ne tärkeimmät.\nAsiaan liittymätön kysymys:Mistä tuo ihana maapallotauulu on<3??\nTeit hyvin selkeäksi asiat. Nyt voin linkata tämän kavereille jotka kysyvät yrittäjyydestä ja miettivät oman yrityksen perustamista. Perustin vuosi sitten oman yrityksen ja olen kyllä nauttinut.\nLoistava blogiteksti. Tämän voisi linkata Kaupparekisteriin ja Vero.fi-sivuille. Yksi parhaita tiivistelmiä aiheesta.\nItseäni kutkuttaa tuo kirjanpito. Siitä kaipaisin vielä tietoa.. Olisiko siihen tarjolla jossain samankaltaista rautalankamallia kuin tämä sinun blogi? Mitä kirjataan mihin, mikä on välttämätöntä ja mikä on plussaa?\nMinulla myös alkoi ihan vaan pienellä laskutuksella yrittäjyys. Alv-maksut voi olla tosiaan hankalia ja hyvä kirjanpitäjä on tärkeä juttu. Kiva lukea sinun kokemuksia aiheesta!


Arvaatko, mitä nämä vironkieliset sanat tarkoittavat? Tee testi! - Kotiliesi.fi\nSuomen ja Viron kielessä on paljon sanoja, jotka ovat samoja sekä ulkoasultaan että merkitykseltään, kuten meri, puu ja vesi, selviää Ulvi Wirénin kokoamasta Hääd pulmapäeva! ja yli 1000 muuta viron kielen riskisanaa –kirjasta (Gummerus 2007).\nTuttuus voi myös johtaa harhaan. Vaikka vironkielinen sana kuulostaa tutulta, voi se tarkoittaa suomeksi jotain aivan muuta. Esimerkiksi vironkielinen sana koni ei ole haukkumasana hevoselle eikä hallitus liity politiikkaan. Koni tarkoittaa tupakantumppia ja hallitus hometta.\nKokosimme Wirénin kirjan pohjalta testin viron kielen sanoista. Kokeile Kotilieden testillä, kuinka hyvin tiedät, mitä vironkieliset sanat tarkoittavat!\nLue myös: Mitä Virosta kannattaa ostaa? Näitä parin euron tuliaisia et todellakaan olisi keksinyt itse\nLue myös: Onko Tallinna, Pärnu ja Saarenmaa jo nähty? Turistirysiä välttävän Viron-matkaajan kannattaa suunnata Peipsijärven Sipulitielle Itä-Viroon\nLähde: Ulvi Wirén: Hääd pulmapäeva! ja yli 1000 muuta viron kielen riskisanaa (Gummerus 2007)\nKovin nopeasti testi eteni.Ei kerennyt tarkistaa oikeita vastauksia…\nJohanna Keponen 12.9.2019\nHei kullero, kiitos viestistäsi. Testiin on nyt lisätty oikeat vastaukset.\nOlisi ollut hyvä oppia uusia sanoja, vaan ei kerinnyt 🙁\nHei Sandra, testistä löytyy nyt oikeat vastaukset. 🙂\nViroksi on Maasikas, en Maasika:)\nViron kielessä Silk ei ole silakka.. vsan Räim.\nEdes virolaiset ei tunnista sanaa silk.\nPuhekielessä on silk. ”Silk, silk, silmapilk, paneme si d tünni..” oli yks lastenloru. Paulautui mieleen lapsuudesta.\nPuhekielessä silk on räim (niinkuin silgud pütis). Silk ja silakka ovat historiallisesti vanhemmat sanat kuin räim.\nPussata on väärä sananmuoto viroksi.. Pussutada on oikein.\nKommentoi juttua: Maasika, sulane, appi… Arvaatko, mitä nämä vironkieliset sanat tarkoittavat? Tee testi!


Tea ”Tytöt tykkää” Hiilloste palaa musiikin pariin – tuottajana JS16 – Stara\nTea ”Tytöt tykkää” Hiilloste palaa musiikin pariin – tuottajana JS16\nViihdeuutiset 17.4.2013, 7:00 · Stara.fi\nJane-yhtyeestä alunperin tunnetuksi tullut ja sittemmin soolouralle siirtynyt Tea Hiilloste tanssitti suomalaisia muutama vuosi sitten Tytöt tykkää -kesähitillään. Televisiosta tuttu Tea on nyt tekemässä paluuta musiikin pariin, sillä hän julkaisee lastenlevyn.\nMTV3 Juniorin kanavakasvona viimeiset kuusi vuotta toiminut Tea Hiilloste julkaisee tanssittavaa ja mukaansatempaava poppia sisältävän Mehudisko -lastenlevyn 24. toukokuuta.\nAlbumin on tuottanut ja säveltänyt Jaakko ”JS16” Salovaara. Hiilloste on itse sanoittanut albumin kaikki kymmenen kappaletta. Tea on lisäksi tehnyt koreografiat jokaiseen levyn kappaleeseen. Tean elämää voi kevään aikana seurata myös AVA-kanavan sunnuntai-iltaisin esittämän kahdeksanosaisen Rakas Päiväkirjani -dokumenttisarjan myötä.


Bill Brauer, 1939 Figuratiivinen taidemaalari - American Artist - 2022\nKansallisella tavalla tunnettuja maalauksellisia maalauksiaan amerikkalainen taidemaalari Bill Brauer kasvoi Queensissa New Yorkissa tietäen, että hän on taiteilija. Brauer osallistui New Yorkin kuvataidekouluun ja oli tunnetun surrealistisen taidemaalari Federico Castellonin suojelija. Hänen ensimmäiset taiteilijavuotensa vietettiin kuvittajana, jossa Brauer käytti älyä ja mielikuvitusta edistääkseen ammattiaan. Hän tuntee yhä käyttävänsä suunnittelukonsepteja, joita hän opetti kuvittajana taidemaalarina, manipuloimalla tilaa ja muotoa luodakseen jännityksen ja mysteerin. Brauer aloitti 1960-luvun alkupuolella painotuotannon, jossa hän järjesti ensimmäisen suuren näyttelynsä vuonna 1974 Associated American Artists, ”Uusi lahjakkuus painatuksessa"" -Näyttely. Hänen työnsä saivat tunnustusta, ja sitä haettiin näyttelyyn. Hänen työnsä oli valittu Brooklynin museon pysyvään kokoelmaan ja se oli esillä ”19-vuotinen tulostusnäyttely”.\nVuonna 1976 hän sai yksilöllisen apurahan Vermont Arts Councililta. Pitkästä aikaa halunnut olla vakava taidemaalari, Brauer alkoi vuonna 1978 keskittyä yksinomaan maalaukseen. 1980-luvun loppupuolella hänen työnsä menestyi menestyksekkäästi ja on sen jälkeen ollut laajalti esillä Yhdysvalloissa sekä soolo- että ryhmänäyttelyissä.\nBrauerin maalaukset ovat erittäin aistillisia ja tunnelmallisia, ja niissä käytetään voimakkaita värejä ja hienosti viritetty piirustus, joka tekee naisista kaunista ja salaperäistä kohtausta. Haastattelussa Sunday Times Argusin kanssa Brauer sanoo:Rakastan mysteerin käsitettä. Pidän siitä ajatuksesta, että jotakin tapahtuu kuvan tasosta”.\nKatso video: Words at War: The Ship From the Land of the Silent People Prisoner of the Japs (Kesäkuu 2022).\nCopyright 2022 \_ none \_ Bill Brauer, 1939 | Figuratiivinen taidemaalari


Kuumakivihieronta hemmotteluun - Hieroja Katja\nKuumakivihieronnassa lihakset rentoutetaan hieromalla lämmitetyillä erikokoisilla, sileillä basaltti luonnonkivillä. Tämä 5000 vuotta vanha itämainen lääketiede hoitomuoto on hellävarainen mutta erittäin tehokas. Kuumakivillä hierottaessa aineenvaihdunta vilkastuu, lihakset rentoutuvat ja koko kehon nestekierto moninkertaistuu. Kun lihakset ovat erityisen tiukat ja kipeät, kuumakivihieronta voi antaa hyviä tuloksia. Lihasten rentoutuessa päästään käsiksi ongelma-alueisiin paljon syvemmin ja tehokkaammin.\nHieronta tuntuu miellyttävän pehmeältä ja kivuttomalta, mutta vaikutukset ovat syvät. Hieronta saa aikaan syvän rentotumisen koko kehoon joka rauhoittaa ja rentouttaa myös mieltä ja laukaisee tehokkaasti lihasjännityksiä ja stressiä.\nKylmistä jaloista kärsiville sekä vilukissoille kuumakivihoito on ihanteellinen varsinkin syys- ja talvi aikaan.\nKuumakivihieronnan vaikutukset: Voimakkaasti stressiä laukaiseva ja rentouttava. Yksi erittäin hyvä lihasjännityksen laukaisijoista. Vaikuttaa syvällisesti koko kehoa ja mieltä tasapainottavasti. Veri- ja imunestekierto lisääntyy. Aineenvaihdunta tehostuu. Hieronta tasapainottaa hermoston toimintaa. Purkaa jännityksiä ja parantaa koko elimistön yhteistoimintaa.\nKuumakivi terapiahoitoon voidaan myös yhdistää klassiseen-/urheiluhierontaan, jolloin saadaan tehokkaamman lopputuloksen hoidosta.


Tiedon puute vähentää ehkäisyn käyttöä kehitysmaissa | Maailma.net\nTiedon puute vähentää ehkäisyn käyttöä kehitysmaissa\nMonesti ajatellaan, että ehkäisyvälineitä on kehitysmaissa vaikea saada, mutta yleisempi syy ehkäisemättömyyteen on tietämättömyys ja terveyshuolet, sanoo tutkimus.\nTietämättömyys on usein syynä siihen, että ehkäisyä ei käytetä. Kuva: teofilo / Flickr.com / CC BY 2.0.\nEhkäisyn huonon saatavuuden arvellaan usein syy siihen, miksi monet kehitysmaiden naiset eivät käytä ehkäisyä, vaikka haluaisivat välttää raskauden. Tuoreen tutkimuksen mukaan yleisempi syy on kuitenkin tiedon puute.\nYhdysvaltalaisen seksuaaliterveyden tutkimuslaitoksen Guttmacher-instituutin mukaan yleisin syy siihen, miksi kehitysmaissa naiset eivät käytä ehkäisyä, ovat huolet ehkäisyn terveys- ja sivuvaikutuksista. Tämän mainitsi syyksi 26 prosenttia haastatelluista, 52 maata käsittävässä tutkimuksessa kerrotaan.\n24 prosenttia uskoi harrastavansa niin harvoin, ettei ehkäisyä kannata käyttää ja 20 prosenttia oli omasta mielestään raskaudenjälkeisessä tilassa, jossa ei voi tulla raskaaksi. Vain viisi prosenttia sanoi syyksi sen, ettei ehkäisyä ole saatavilla. Naimattomat naiset pitivät yhtenä syynä myös sitä, että he eivät ole naimisissa – naimattoman ehkäisyn käyttöä saatettaisiin heidän mukaansa pitää myös paheksuttavana.\nTutkimuksen mukaan monet naiset kuitenkin aliarvioivat raskaaksi tulemisen mahdollisuutensa, sillä noin puolet harvoin tapahtuvasta seksistä puhuvat olivat harrastaneet sitä kolmen kuukauden aikana.\n"On olennaista, että perhesuunnittelupalveluiden tarjoajat antavat tietoa sivuvaikutuksista. Palveluntarjoajien pitäisi myös varmistaa, että kaikki naiset voivat valita laajasta valikoimasta ehkäisyvaihtoehtoja heille parhaan metodin. On yhtä tärkeää, että naisille annetaan myös mahdollisuus vaihtaa metodia, jos ensimmäinen ei toimi heillä", sanoo tutkimuksen tehnyt Gilda Sedgh.\nKehitysmaissa arvioidaan olevan yhteensä noin 225 miljoonaa naista, jotka haluaisivat välttää raskauden mutta eivät silti käytä ehkäisyä.


Muistoja suuren joen suulta | Traduct\nMuistoja suuren joen suulta\nKesäisen lämmön ehtiessä Pohjolaan mieli palaa talviseen matkaan ja tropiikin auringon alle. Vuodenvaihteen reissu Gambiaan jätti muistoihin lähtemättömiä vaikutelmia.\nLentokoneesta ulos astuessa vastaan tulvehti kostea 30 asteen helle – keskitalvella! Mutta se ei ole olennaista. Hienoakin hienompi pöly tunkeutuu kaikkialle, kuorruttaa ihon, maistuu suussa, varsinkin jos taksikyyti istutaan pick-upin lavalla. Mutta ei se ole olennaista. Ensimmäisenä iltana raitilla kävellessä ja ihmetellessä kalatorin ja viereisen avoviemärin tuoksut tuntuvat niin tyrmääviltä, että henki tahtoo salpautua. Sekään ei ole olennaista.\nOlennaista on, että tämä kolmen ja puolen sadan kilometrin mittainen kapea suikale Gambia-joen suulla on nuori maa: noin 40 prosenttia väestöstä on alle 14 vuotiaita. Lapsia on paljon ja kaikkialla. Maa on köyhä, keskituloinen tienaa muutaman dollarin päivässä, mutta täällä katsotaan eteenpäin. Niin kuin nuoret ihmiset kaikkialla, gambialaiset nuoret pyrkivät eteenpäin. Heillä on rohkeita unelmia ja suunnitelmia.\nGambia on jo ottamassa vauhtia omaan digiloikkaansa. Verkottuneesta maailmasta ei suostuta jäämään sivuun, vaikka netti pätkii ja yskii. Tietokone on harvalla, mutta kännykkä on kaikkien taskussa. Analogista infraa tänne ei laajemmalti ennättänyt tullakaan, meidän numerolevypuhelimemme ja pöytätietokoneemme jäivät välistä pois, mutta nytpä voidaan siirtyä suoraan mobiiliteknologiaan. Hylättävää ja uudelleenopittavaa ei ole, ainoastaan voitettavaa. Pitäisikö heidän vaikeuksiaan sääliä vai avoimia mahdollisuuksia kadehtia?\nGambialaiset eivät ole tietämättömiä ihmisiä. Koulutustasossa on kyllä runsaasti parannettavaa, lukutaito on 55,5 prosentilla väestöstä, mutta moni nuori tajuaa, ettei tulevaisuuden turva ole isossa lapsiluvussa vaan koulutuksessa. Kielitaito ja monikielisyys on Länsi-Afrikassa itsestään selvä välttämättömyys: oman heimokielen lisäksi on englanti, koulutuksen, talouden ja hallinnon kieli, sekä ympäröivän suuren Senegalin virallinen kieli ranska. Koko manner on täynnä nuoria, luovia, kielitaitoisia, eteenpäin pyrkiviä ihmisiä. Uskon, että moni heistä nousee vielä tietoisuuteemme.\nToivon, että he selviävät vaikeuksistaan, osaavat hyödyntää mahdollisuuksiaan ja, toisin kuin me, ymmärtävät rakentaa yhteiskuntaansa tuhoamatta uskomattoman monimuotoista luontoa.\nViikko Gambiajoen suulla jätti paljon ajattelemisen aihetta. Kiitos, Almamy, keisarikalastajasta ja hunajaoppaasta. Toivottavasti saat talosi valmiiksi ja veljenpoikasi saa koulunsa käytyä menestyksellä. Uskon, että saamme vielä joku päivä yhdessä katsella krokotiilinvartijaa ja punamehiläissyöjää.


Hiidenkirnut - Visit Askola\n|| Etusivu » Näe & Koe » Hiidenkirnut\nHiidenkirnujentie 721, 07530, Askola\ntervetuloa hiisien maille\nPorvoonjoen jyrkkään rantakallioon muodostuneet hiidenkirnut hakevat luontonähtävyytenä vertaistaan!\nTämä Suomen suurin, ja maailman mittakaavassakin merkittävä kirnuesiintymä koostuu 20:stä erilaisesta ja erikokoisesta lieriömäisestä muodostelmasta, hiidenkirnusta, joista Jättiläisen kuhnepytty on suurin. Tällä yksittäisellä kirnulla on leveyttä 4,2 metriä ja syvyyttä jopa 10,3 metriä. Jyrkänteen vaikuttavat luonnonmuodostelmat johdattelevat kävijän aikamatkalle aina viimeisimmän jääkauden päättymishetkiin n.10 000 vuoden päähän, jolloin kirnut ovat jään muovaamina kallioon uurtuneet.\nEnnen kirnuesiintymän virallista löytämistä, luonnonmuodostelmien olemassa olosta olivat tietoisia vain harvat ja valitut. Kirnujen paljastumiseen liittyy tarina, jonka mukaan kirnut paljastuivat vahingossa vuonna 1950. Soini Järvelä niminen henkilö, alueella kiipeillessään ja kulkiessaan tuli vahingossa siirtäneeksi maata allaan ottaessaan tukea kuusennäreestä ja paljastaneeksi nämä erikoiset luonnonmuodostelmat. Tämän seurauksena alueesta kiinnostuttiin tarkemmin ja lopulta esiin kaivettiin peräti 20 erilaista kirnua. Varsinaiseksi valtakunnalliseksi nähtävyydeksi kirnut tulivat 15 vuotta myöhemmin vuonna 1965, jolloin kirnualueella pidettiin viralliset avajaiset.\nHiidenkirnut sijaitsevat Askolassa, Korttian kylässä. Kirnualueelle kulku tapahtuu alueen edustalla sijaitsevan parkkipaikan kautta, josta löytyy myös tarkempia opasteita alueesta. Parkkipaikalta matkaa kirnualueelle on n. 500 metriä. Alueelle on mahdollista saapua myös Porvoonjoelta käsin vesitse veneellä tai meloen ja kirnukallion juurelta löytyy rantautumispaikka tätä varten. Kirnualue sijaitsee jyrkässä rinteessä, jossa kulku tapahtuu pääosin portaissa. Alueen lähimaasto on myös mäkistä ja paikoin vaikeakulkuista juurakkoisten ja kivisten polkujen takia, eikä kohde näin ollen ole esteetön. Alueella ei myöskään ole talvikunnossapitoa.\nAlueelle on pieni pääsymaksu jolla aluetta hoidetaan ja kunnossapidetään.\nHinnat: 4e/perhe, 2e/ aikuinen 1e/ lapsi 10e /koululaisryhmä. Maksu on mahdollista suorittaa paikan päällä erilliseen lippaaseen, Mobile Paylla numeroon 35380 tai tilille FI 81 5013 2750 0558 99.\nKirnualueeseen on mahdollista tutustua myös alueella kulkevia reittejä pitkin. Kirnukallion päällä kulkee sininauhoilla merkitty maisemareitti, josta avautuvat upeat näkymät Porvoon jokilaaksoon. Kirnualue on myös mahdollista kiertää kallion takana alhaalla kulkevaa luontopolkua pitkin. Kirnujen Porvoonjoen-puoleiselta laidalta löytyy lisäksi nuotiopaikka, jossa on mahdollisuus nauttia mm. omia eväitä.\nLämpimästi tervetuloa hiisien maille!


Yksilöstä avautuu aistikulma | KalevalaseuraKalevalaseura\nAurajoen rantaa Turussa alkuvuonna 2006 (Wikimedia Commons, Public Domain)\nAistielämäkerrallisella kävelyllä Turussa\nJostakin kaikuu voimakas hakkaava ääni. ”Varma kevään merkki”, toteaa Aurajoen rannalla kanssamme kävelevä Mikko. Ravintola Pinellan tienoilla kuulee selvästi, että joella paalutetaan venepaikkoja kesää varten. ”Näitä venepaikkoja on vuosien varrella vähennetty sen takia, että täällä on ollu … ilkivaltaa”, Mikko jatkaa. Tämä on Mikolle, 72-vuotiaalle puoliammattilaiselle valokuvaajalle, luontainen tapa kertoa aistikokemuksistaan. Hän siirtyy nopeasti äänen tai hajun ominaisuuksista niiden kontekstiin ja toimintaan, joka ne on aiheuttanut.\nOlen värvännyt Mikon aistielämäkerralliselle kävelylle yhdessä 24-vuotiaan terveysalalla työskentelevän, kinofilmikuvausta ja akrobatiaa harrastavan Mariannen kanssa (”Mikko” ja ”Marianne” ovat pseudonyymeja). Viitisenkymmentä vuotta sitten Turkuun muuttanut Mikko puhuu sujuvasti suomea, ruotsia ja ranskaa, rakastaa merta ja on intohimoinen pyöräilijä. Kanssakeskustelijana on myös tutkija Juhana Venäläinen. Mariannen kanssa teemme myöhemmin toisen kävelyn hänen valitsemallaan reitillä.\nKävelemme kalpeankauniina huhtikuisena päivänä kohti määränpäätä, kirjailija Schildtin mukaan nimettyä Göran-kahvilaa, jossa purjevene Daphne on saanut arvoisensa loppusijoituspaikan. Mikko on valinnut kävelyreitin siksi, että Aurajoen ranta merkitsee hänelle kuten monille muillekin turkulaisille tapaamispaikkaa. Minä ja Juhana ohjaamme usein keskustelua aistitun elinympäristön transformaatioon – Mikko rakentaa jatkuvasti yhteyksiä yhteiskunnan muutoksiin.\nMikko kiinnittää huomiota erityisesti muutamaan seikkaan. Neljä-, viisikymmentä vuotta sitten ”tunnelma oli paljon, paljon rauhallisempi nykypäivään verrattuna”. Paikka on muuttunut ”rajusti”. Liikenneruuhkista ei 1960-luvun lopulla ollut tietoa, ihmiset istuivat penkillä ja lukivat kirjoja – tai juopottelivat siltojen alla. Mikko luonnehtii nykyajan tunnelmaa seuraavasti: ”Kiire painaa ikään kuin päälle, ja ihmiset ei pysty … keskittymään mihinkään”.\nItse pidän erittäin mielenkiintoisena sitä, että kun kyselemme aistitun elinympäristön muutoksista, Mikko ja muutamat muutkin tutkimuskävelyillemme osallistuneet johdattavat puheen kaveri- ja taiteilijapiirien kasvokkaisen vuorovaikutuksen vähenemiseen. Esimerkiksi Turun 1960–70-luvun kuvataiteilijapiireistä kertonut taiteilija Timo kokee itsensä tänä päivänä ulkopuoliseksi. Hänellä ei ole Facebook-tiliä; aiemmin eri yhteiskuntakerroksiin kuuluneet ”tavalliset” ihmiset, taiteilijat ja kunnan johto tapasivat toisiaan sulassa sovussa kulttuurikuppila Hämeenportissa, ja tieto kulki.\nMikko taas puhuu Ursininkadulla sijainneesta ”boheemista” merimieskapakasta, jonne Kalle Holmbergin ja Ralf Långbackan kulta-aikana 1970-luvulla mentiin teatteri- ja muiden taide-esitysten jälkeen keskustelemaan ”face-to-face” ja ”kaikilla ku oli jotain sanomista teatterista, niin sinne vaan, olkaa hyvä … ei sellasta nykyään tietenkään enää ole”. Nuoret kanssakävelijät, kuten Marianne, tunnistavat tiettyyn mittaan saakka muutoksen. Nykyäänkin kyllä mennään esitysten jälkeen keskustelemaan, mutta vähemmän. Mikko liittää kommunikaatiotapojen muutoksen siihen, että nykyisin on niin paljon puhelimia ja laitteita, joilla voi olla yhteyksissä toisiinsa kapakkakeskustelujen sijaan.\nTässä kirjoituksessa tarjosin pienen väläyksen pitkän ajan kuluessa kehittelemääni aistielämäkerralliseen kävelyyn (ks. esim. Järviluoma 2019). Metodi mahdollistaa mielestäni aistibiografioiden analyysin kulttuuristen ja poliittisten kohtaamisten risteyminä ja muodostelmina. Yhdessäeurooppalaisten keskisuurten kaupunkien elettyjen aistiympäristöjen muutosta analysoivan SENSOTRA-hankkeen tutkijoiden kanssa olemme hioneet metodia, sillä sen avulla on hedelmällistä lähestyä ympäristösuhteita ja sitä, kuinka monin tavoin kaupunki on mahdollista nähdä, haistaa, kuulla ja tuntea. Metodi on syntynyt pitkän ajan kuluessa, ja sillä on monia juuria (ks. Järviluoma 2019). Ihmistieteissä biografiaan vivahtavat menetelmät olivat 1960-luvulta lähtien poissa muodista esimerkiksi kielellisen käänteen ja ”tekijän kuolemaa” korostavien teoreettisten virtausten myötä. Biografisen käänteen ja esimerkiksi Pauli Tapani Karjalaisen topobiografisen metodologian vanavedessä analysoimme hankkeessamme elettyä ympäristöä. Olemme kahden vuoden ajan tehneet Turussa, Ljubljanassa ja Brightonissa aistimuistelukävelyjä 1940–1950-luvuilla sekä 1980–1990-luvuilla syntyneiden eri sukupolvia edustavien asukkaiden kanssa, puolet heistä eri alojen taiteilijoita.\nSensobiografisen eli aistielämäkerrallisen kävelyn avulla ei jahdata harhaanjohtavan yhtenäisiä tarinoita kaupungin tai maaseutupaikan menneistä paikoista (Järviluoma 2019), kuten usein käy silloin, kun tuotteistetaan menneiden paikkojen muistamisen tapoja hyvinkin valikoidusti esimerkiksi kulttuuriperintöteollisuuden tarpeisiin. SENSOTRA-hankkeen päättyessä kesällä 2021 olemme tehneet yhteensä 192 aistielämäkerrallista kävelyä sekä analysoineet ja tulkinneet aineistomme. Uskon, että siinä vaiheessa olemme tuottaneet polyfonisia, sosiaalisesti monisävyisiä ruohonjuuritason tulkintoja eurooppalaisten keskisuurten kaupunkien asukkaiden paikkasuhteista.\nTämä blogiteksti on kirjoitettu osana johtamaani ERC AdG 2015 -hanketta 694893 Sensory Transformations and Transgenerational Environmental Relationships in Europe, 2016–2020 (SENSOTRA).\nJärviluoma, Helmi 2019 (painossa, ilm. keväällä) ”Kaikki elämän makeus ja riemu”. Aistielämäkerrallisen kävelyn tiede ja taide. Teoksessa Torvinen, Juha toim. Musiikki ja luonto. Turku: UTU-kirjat.\n‹ Kalevalaseura hakee toiminnanjohtajaa ja myöntää apurahan Kalevalaan liittyvään tutkimukseen\n› Toiminnanjohtajan haku on päättynyt


Piistä valmistetuille aurinkokennojen tehokkuudelle on tietty yläraja. Professori Ted Sargentin johtama ryhmä etsii täydentäviä materiaaleja, jotka voivat parantaa piin keräyspotentiaalia absorboimalla niitä valon aallonpituuksia, joihin pii ei kykene.\n- Kaksi käyttämäämme tekniikkaa ovat perovskiittikiteet ja kvanttipisteet. Nämä molemmat soveltuvat liuosprosessointiin eli ne voidaan tulostaa joustavalle muoville tai yhdistää piiaurinkokennojen pintoihin, Sargent toteaa.\nYksi keskeisistä haasteista sekä perovskiiteille että kvanttipisteille on vakaus. Huoneenlämpötilassa tietyillä perovskiittityypeillä on 3D-kiderakenteessaan ominaisuus, joka tekee niistä läpinäkyviä eivätkä ne enää täysin absorboi auringonvaloa.\nKvanttipisteet on puolestaan peitettävä passivointikerroksella. Se on vain yhden molekyylin paksuinen ja estää kvanttipisteiden tarttumisen toisiinsa. Mutta yli 100 asteen lämpötilat voivat tuhota passivointikerroksen.\nJulkaistussa raportissa tutkijat esittävät tavan yhdistää perovskiitteja ja kvanttipisteitä niin, että ne stabiloivat molempia. – Tähän asti tutkijat ovat yrittäneet käsitellä näitä kahta haastetta erikseen, toteaa Mengxia Liu, tutkimuspaperin johtava kirjoittaja.\n- Tutkimuksessa osoitettiin perovskiittejä että kvanttipisteitä sisältävien hybridirakenteiden onnistuneen kasvun", kertoo Liu, joka on nyt tutkijatohtori Cambridgen yliopistossa.\nTutkijat tuottivat kahta tyyppiä hybridiämateriaalia. Yksi niistä oli pääasiassa kvanttipisteitä, joissa oli noin 15 tilavuusprosenttia perovskiittejä ja se suunniteltiin muuntamaan valoa sähköksi. Toinen oli pääasiassa perovskiittejä, joissa oli noin 15 tilavuusprosenttia kvanttipisteitä ja se sopii paremmin muuntelemaan sähköä valoksi esimerkiksi osana ledejä.\nRyhmä osoitti, että perovskiittirikas materiaali pysyi vakaana ympäristöolosuhteissa noin kymmenen kertaa pidempään kuin materiaalit, jotka koostuvat pelkästään samasta perovskiitistä. Kvanttipistemateriaalin kokkaroituminen oli viisi kertaa pienempi kuin jos niitä ei olisi stabiloitu perovskiiteillä.\nJatkossa tutkijat toivovat, että aurinkokennojen valmistajat ja teollisuuden tutkijat hyödyntäisivät tutkimustuloksia luomaan liuosprosessoituja aurinkokennoja, jotka täyttävät kaikki samat kriteerit kuin perinteinen pii.