Mansikat kuuluvat kesään – mitäpä jos tekisit suussasulavan mansikkakakun kääretorttupaloista?\nEnsimmäiset kotimaiset, kesän makeuttamat mansikat syödään tietysti sellaisenaan, mutta seuraavista mansikoista voitkin leipoa mahtavan mansikkakakun tai loihtia muita uskomattoman ihania jälkiruokia. Katso kuusi ihanaa resepti-ideaa!\n16.7.2018 Teksti: Hanna Kuusisalo Kuvat: Otavamedia\nMakeat mansikat ovat yksi kesän kohokohdista. Kokosimme ihanat mansikkareseptit – valitse oma suosikkisi näistä kuudesta jälkiruokaohjeesta!\nRaparperivaahto ja mansikkakastike\nMinttusokerilla maustetut mansikat ja sitruunagranita\nKääräisty mansikkakakku kääretorttupaloista\nVinkki: Kannattaako mansikat pakastaa rasiassa vai pussissa? 5 hyödyllistä vinkkiä mansikoiden pakastamiseen\nKesäisen pannarin maustaa sitruuna ja unikonsiemenet. Mansikoita lisätään sekä täytteeseen että valmiin pannarin päälle. Makean tuorejuuston kera tarjottuna mansikkapannari sopii niin jälkiruoaksi kuin leppoisan kesäaamun aamiaiseksikin.\nMansikkapannukakku vie kielen mennessään.\nValmistusaika: 30-60 min | Vaikeusaste: Helppo | Annosmäärä: 6\n200 g mansikoita viipaleina\n1. Vispilöi maidon joukkoon kananmunat, sokeri, sitruunankuoriraaste, unikonsiemenet ja suola. Lisää jauhot ja jätä taikina turpoamaan hetkeksi.\n2. Voitele valurautainen iso paistinpannu tai keskikokoinen uunivuoka ja kaada taikina siihen. Ripottele päälle mansikkaviipaleet. Paista 200-asteisessa uunissa noin 40 minuuttia.\n3. Sekoita tuorejuuston joukkoon tomusokeri ja sitruunamehu. Tarkista maku ja lisää tarvittaessa sitruunaa.\n4. Tarjoile pannukakku tuorejuuston ja mansikkaviipaleiden kera.\nResepti: Raparperivaahto ja mansikkakastike\nTässä jälkiruoassa mansikan makuparina toimii raparperi. Saat jälkiruoasta hauskannäköisen, kun tarjoilet sen esimerkiksi pienissä lasipurkeissa. Lusikoi purkkeihin vuorotellen raparperivaahtoa ja mansikkakiisseliä. Jos haluat, lisää jälkiruokaan keksimuruja ja koristele annokset suklaarouheella.\nRaparperi ja mansikka ovat ihana makupari.\nValmistusaika: 30-60 min | Vaikeusaste: Helppo | Annosmäärä: 4\n1.5 dl raparperihilloa\n1-2 rkl punaista mehua\n1 dl mansikoita koristeeksi\nRaparperivaahto valmistetaan itse tehdystä raparperihillosta ja tarjoillaan mansikkakastikkeen kanssa.\nPese ja kuori ohueksi raparperit, pilko palasiksi (1/2 cm).\nMittaa vesi ja raparperit kattilaan ja kuumenna.\nLisää hillosokeri sekoittaen ja keitä noin 10 minuuttia välillä sekoittaen.\nAnna jäähtyä puolisen tuntia ennen purkittamista ja säilytä viileässä.\nVinkki: Voit valmistaa hillon myös pakastetuista raparperipaloista.\nRaparperivaahto ja mansikkakastike:\nSoseuta mansikat mehun kanssa kastikkeeksi ja mausta tarvittaessa sokerilla.\nVaahdota valkuaiset ja sokeri kovaksi vaahdoksi\nSekoita raparperihilloke vaahtoon juuri ennen tarjoamista, annostele kulhoihin, koristele kastikkeella ja mansikoilla ja tarjoa heti.\nVinkki: Saat jälkiruoasta hauskannäköisen, kun tarjoilet sen esimerkiksi pienissä lasipurkeissa. Jos haluat, lisää jälkiruokaan keksimuruja ja koristele annokset suklaarouheella.\nResepti: Minttusokerilla maustetut mansikat\nTässä todellinen hellepäivän herkku! Sitruunagranitan kera tarjottavat minttusokerilla maustetut mansikat viilentävät mukavasti kuuman kesäpäivän päätteeksi.\nMansikat ja sokeri. Nam.\nValmistusaika: Yli 60 min | Vaikeusaste: Keskitaso | Annosmäärä: 4\n2 dl vastapuristettua sitruunamehua (n. 3 sitruunan mehu)\n1. Valmista ensin granita. Mittaa kattilaan vesi, sokeri ja sitrusten mehu. Kiehauta ja keitä niin, että sokeri on sulanut. Sekoita joukkoon raastettu sitruunan kuori. Kaada seos pakastinrasiaan ja nosta pakastimeen.\n2. Sekoittele granitaa sen jäätymisen aikana 2–3 kertaa. Granita on valmista aikaisintaan noin 4–5 tunnin kuluttua.\n3. Puhdista mansikat ja hienonna minttu. Sekoita minttu sokerin joukkoon. Laita mansikat foliovuokaan ja nosta vuoka grilliin. Anna mansikoiden lämmetä aivan hetkinen.\n4. Kääntele mansikoiden joukkoon minttusokeria. Jaa marjat tarjoilukulhoihin ja lusikoi päälle hieman pehmennyttä granitaa. Tarjoile heti.\nKesäinen versio köyhistä ritareista syntyy grillissä paahdetuista korvapuusteista, makeista mansikoista ja kermavaahdosta. Nam!\nPaahda grillissä korvapuusteja: lisää makeita mansikoita ja kermavaahtoa.\nValmistusaika: Alle 30 min | Vaikeusaste: Helppo | Annosmäärä: 4\nKuivakin pulla sopii erinomaisesti kesän herkulliseen mansikka-korvapuusti-bruschettaan.\n1. Halkaise korvapuustit. Perkaa ja soseuta mansikat. Säästä muustama koristeeksi. Vaahdota kerma valmiiksi.\n2. Grillaa pullat pikaisesti kuumalla grillillä. Täytä mansikkasoseella ja kermavaahdolla. Koristele tomusokerilla.\nResepti: Mansikkaleivokset murotaikinasta\nValmis murotaikina on laiskan ja kiireisen leipurin unelma. Leivosten täytteenä on raikasta sitruunakiisseliä sekä tietysti mansikoita.\nValmis murotaikina toimii kiireisen leipurin apuna.\nValmistusaika: 30-60 min | Vaikeusaste: Keskitaso\n1/2 pkt pakastemurotaikinaa\n1. Painele sulanut murotaikina leivosvuokien pohjalle ja reunoille. Kypsennä pohjat 200-asteisessa uunissa vaaleanruskeiksi. Irrota pohjat vuoista vähän jäähtyneinä.\n2. Mittaa kiisseliä varten kattilaan sitruunamehu, vesi, sokeri ja Maizena. Keitä kiisseliä minuutti sekoittaen. Lisää keltuainen ja voinokare hyvin sekoittaen. Anna kiisselin jäähtyä.\n3. Vatkaa kerma pehmeäksi vaahdoksi ja lisää jäähtyneeseen kiisseliin.\n4. Jaa kiisseli leivospohjien päälle. Koristele viipaloiduilla mansikoilla, mintulla ja tomusokerilla.\nResepti: Kääräisty mansikkakakku\nTämä mansikkakakku on kesäisen kahvipöydän katseenvangitsija. Mansikkakakku kootaan persoonallisesti kääretorttuviipaleista, täytetään sitruunarahkalla ja viimeistellään suklaarouheella.\nKokoa mansikkakakku kääretortuista.\nValmistusaika: Yli 60 min | Vaikeusaste: Keskitaso | Annosmäärä: 8\nkoivun- tai mintunlehtiä\n1. Vatkaa kananmunat ja sokeri kuohkeaksi vaahdoksi. Sekoita kuivat aineet keskenään ja lisää seos pienissä erissä nopeasti muna-sokerivaahtoon. Kaada taikina leivinpaperilla peitetylle uunipellille. Paista 200-asteisessa uunissa noin kahdeksan minuuttia tai kunnes taikinalevy on kypsä ja kimmoisa myös keskeltä.\n2. Laita pöydälle toinen leivinpaperi ja ripottele sille tasaisesti hienoa sokeria. Kumoa taikinalevy sokeroidun paperin päälle. Anna jäähtyä ja poista pohjaleivinpaperi.\n3. Levitä hillo levylle ja kääri levy pitkältä sivulta alkaen paperin avulla napakalle rullalle. Kääri rulla paperiin ja nosta hetkeksi jääkaappiin.\n4. Leikkaa jäähtynyt kääretorttu kahdeksaksi tasakokoiseksi palaksi. Nosta neljä palaa kakkuvadille leikkuupinta ylöspäin. Levitä päälle purkki sitruunarahkaa ja ripottele päälle puolitettuja mansikoita sekä suklaarouhetta. Nosta päälle loput torttupalat ja levitä pinnalle toinen purkki sitruunarahkaa. Koristele mansikoilla, suklaarouheella, mintun tai koivunlehdillä ja laventelilla. Tarjoile heti.\nVinkki! Kakkua varten voi kääretortun valmistaa hyvissä ajoin valmiiksi jääkaappiin. Kokoa kakku hetkeä ennen tarjoilua.


Nuorallatanssia - tasapainoa etsimässä!: huhtikuuta 2015\nKansainvälinen tanssin päivä!\nKevätkiireet ovat estäneet blogin päivittämisen kokonaan viime aikoina; näytösten keskellä olen aloittanut myös tulevan kauden suunnittelun. Postausideoita kuitenkin pulpahtelee koko ajan mieleen, joten en ole unohtanut teitä!\nTänään vietetään kansainvälistä tanssin päivää, minkä kunniaksi linkkaan iki-ihanasta Joutsenlammesta Pienten joutsenten tanssin teidän iloksenne. Toivottavasti pääsette kaikki tanssimaan tänään!\nLähettänyt Nuorallatanssija klo 12.50 4 kommenttia:\nTunnisteet: baletti, joutsenlampi, kansainvälinen tanssin päivä, pienet joutsenet\nBaletin perusteet, osa 11: Attitude- ja écarte-poosat\nTänäänkin jatketaan vielä poosien parissa, vuorossa ovat attitude ja écarté-poosat. Kaikkien poosien hahmottamiseen menee usein jonkin verran aikaa, joten kärsivällisyys on tarpeen. Kädet ja jalat löytävät harjoittelun myötä varmasti oman paikkansa, kunhan ei hermostu. Harjoittelu tekee mestarin! :)\nPose attitude croisée\nPose attitude croisée devant\nAttitude tarkoittaa asentoa, asennetta tai ryhtiä. Se on asento, jossa tanssija seisoo yhdellä jalalla toinen alka koukussa joko vartalon etu- tai takapuolella. Venäläisen koulukunnan mukaan attitude tehdään ainoastaan taakse, mutta itse käytän myös attitudea eteen. Sanotaan, että attitude on saanut innoituksensa Giovanni Bolognan Merkurius-patsaasta.\nPose attitude croiséessa seistään viidennessä asennossa oikea jalka edessä. Vasen jalka koukistuu vartalon taakse 90 asteen kulmaan siten, että polvi ja nilkka ovat samalla tasolla ikään kuin pöydän päällä. Samanaikaisesti kun jalka nousee, vasen käsi viedään ensimmäisen asennon kautta kolmanteen ja oikea käsi toiseen. Pää kääntyy oikealle. Tässä asennossa käsien muut variaatiot ovat myös mahdollisia; molemmat kädet voivat esimerkiksi olla kolmannessa asennossa.\nPose attitude effacée\nSama alkuasento kuin edellä. Vasen jalka viedään taakse, mutta hieman loivempaan koukkuun kuin croisée-attitudessa. Jalan kulma on siis suurempi kuin croiséessa, noin 135 astetta. Käsien asennot ovat samat kuin edellä ja katse jälleen vasemmalle. Ylävartalo kallistuu hieman eteenpäin. Kun jalka ja kädet tuodaan loppuasentoon, seuraa katse vasenta kättä sen laskeutuessa toiseen asentoon samalla kun työjalka ojennetaan ilmaan. Lopuksi kädet tuodaan yhtä aikaa perusasentoon ja jalka viidenteen. Lopuksi pää kääntyy jälleen vasemmalle.\nPose écartée devant\nTätä asentoa voidaan sen luonteen vuoksi sanoa ylpeäksi ja onnelliseksi asennoksi. Alkuasennossa seistään viidennessä asennossa épaulement croiséssa. Oikea jalka on edessä ja pää käännettynä oikealle, kädet ovat perusasennossa. Vartalo on ikään kuin diagonaalisuunnassa yleisöstä katsottuna.\nOikea jalka ojennetaan takaa sivulle kohti salin suuntaa kaksi samalla kun oikea käsi nousee ensimmäisen asennon kautta kolmanteen ja vasen ensimmäisen asennon kautta toiseen (pienenä poosana kädet voivat olla myös matalassa toisessa asennossa allongéssa). Samalla kun kädet ovat ensimmäisessä asennossa, pää kallistuu hieman vasemmalle ja katse on käsiin. Kun kädet aukeavat, pää kääntyy oikealle ja katse on oikean käden kyynärpään yläpuolelle. Vartalo kallistuu sivulle poispäin ojennetusta työjalasta. Kyljet pysyvät kallistuksesta huolimatta pitkinä ja hartiat tasan (toinen olkapää ei kierry eteenpäin).\nKun poosa suljetaan takaisin viidenteen asentoon, oikea käsi tulee toiseen asentoon ja sitten yhtä aikaa vasemman käden kanssa tehdään allongé toisessa asennossa. Katse seuraa oikeaa kättä. Kun kädet tuodaan perusasentoon, myös jalka suljetaan viidenteen asentoon eteen ja vartalo suoristuu. Lopuksi pää kääntyy oikealle.\nPose écartée derrière\nTätä poosaa voidaan kuvailla surulliseksi. Alkuasennossa seistään viidennessä asennossa en face oikea jalka edesssä. Tästä asennosta oikea jalka ojennetaan sivulle kohti tanssisalin suuntaa neljä samalla kun oikea käsi nousee kolmanteen ja vasen toiseen asentoon. Samalla kun jalka ojentuu ja kädet aukeavat, koko vartaloa käännetään siten, että se on diagonaalisuunnassa nurkasta kahdeksan nurkkaan neljä. Vartalo kallistuu hieman ja pää sekä katse kääntyvät toisessa asennossa olevan käden suuntaan.\nKun palataan takaisin viidenteen asentoon, oikea käsi laskeutuu kolmannesta toiseen asentoon ja pää kääntyy vasemmalle. Samalla kun kädet tulevat perusasentoon, työjalka suljetaan viidenteen asentoon taakse ja vartalo suoristuu.\nOvatko poosat sinulle ihan itsestään selviä vai menevätkö ne helposti sekaisin?\nLähettänyt Nuorallatanssija klo 17.48 2 kommenttia:\nTunnisteet: attitude, baletin perusteet, croisé, écarté, effacé, kärsivällisyys, poosat\nBaletin perusteet, osa 10: Poosat\nKuten edellisessä postauksessani kirjoitin, keskitytään baletin perusteiden kymmennessä osassa poosiin. Kaikki poosat opetellaan aluksi pitämällä varpaankärjet lattialla ilman, että jalka nostetaan ilmaan. Myöhemmin jalkojen korkeutta lisätään ensin nostamalla suoraa jalkaa (relevé lent) ja myöhemmin ojentamalla jalka koukun kautta suoraksi ilmaan (battement développé). Näitä sanotaan isoiksi poosiksi. Isoissa poosissa yläkäden katse on kohdistettu kyynärpään yläpuolelle.\nYleensä poosien opiskelu aloitetaan pose croisée devant'in ja derrièren opiskelulla, minkä jälkeen siirrytään poosiin effacée ja écartée devant ja derriére.\nPose croisée devant\nSeistään viidennessä asennossa épaulement croiséssa oikea jalka edessä ja pää kääntyneenä oikean olkapään suuntaan. Kädet ovat perusasennossa. Tästä asennosta kädet nostetaan ensimmäiseen asentoon ja pää kallistetaan vasemman olkapään puoleen katseen ollessa käsiin. Sitten oikea jalka ojennetaan eteen ja nostetaan vasen käsi kolmanteen sekä oikea käsi toiseen asentoon. Pää kääntyy oikealle ja lisäksi selässä on pieni kohotus taaksepäin. Tämä on pose croisée devant. Kun palataan takaisin alkuasentoon, vasen käsi avataan toiseen asentoon (katse ei seuraa kättä) oikean käden pysyessä toisessa. Myös ylävartalon kohotus säilyy. Sen jälkeen kädet tuodaan perusasentoon ja oikea jalka suljetaan viidenteen asentoon eteen. Samalla ylävartalo ojennetaan takaisin luotisuoraan linjaan.\nPose croisée derrière\nAlkuasento on sama kuin edellä. Viidennestä asennosta takimmainen jalka, eli vasen jalka, ojennetaan taakse sekä vasen käsi nostetaan ensimmäisestä kolmanteen asentoon ja oikea käsi avataan toiseen. Pää käännetään oikealle ja vartalo pysyy suorana, ei siis kallistu.\nPose effacée devant\nSeitään viidennessä asennossa épaulement effacéssa, jolloin oikea jalka on edessä ja kädet perusasennossa. Pää on käännetty vasemmalle. Ojennetaan oikea jalka eteen ja nostetaan vasen käsi ensimmäisen asennon kautta kolmanteen sekä oikea käsi toiseen. Kun kädet ovat ensimmäisessä, päätä ei kallisteta ja katse on käsiin. Kun kädet aukeavat, ylävartalossa on pieni kohotus taakse ja katse on vasemmalle.\nPose effacée derrière\nAlkuasento on sama kuin edellä. Viidennestä asennosta ojennetaan vasen jalka taakse ja nostetaan ensimmäisen asennon kautta vasen käsi kolmanteen ja oikea käsi toiseen asentoon. Kun kädet ovat ensimäisessä, päätä ei kallisteta ja katse on käsiin. Käsien auetessa pää kääntyy vasemmalle ja vartalo sekä pää kallistuvat hieman eteenpäin. (Huomaa, että kuvassa käsien ja jalkojen asennot ovat päinvastoin kuin tekstissä!)\nEnsi kerralla jatka attitudeista ja écarté-poosista, pysykää siis kuulolla! :)\nLähettänyt Nuorallatanssija klo 16.36 Ei kommentteja:\nTunnisteet: baletin perusteet, croisé, écarté, effacé, perusasiat, poosat\nBaletin perusteet, osa 9: En face, croisé ja effacé\nTauon jälkeen palataan jälleen baletin perusteiden pariin, tänään pohjustetaan poosiin tutustumista. Ranskaksi verbi poser tarkoittaa paikoilleen asettamista, esittämistä tai poseeraamista, Sana pose puolestaan merkitsee asettamista, mallina istumista, asentoa tai ryhtiä. Poosiin kuuluvat pose croisée derrière, pose croisée devant, pose écartée derrière, pose écartée devant, pose éffacée derrière ja pose éffacée devant.\nEnnen poosiin syventymistä on syytä kerrata tanssisalin suunnat, Vaganovan mukaan niitä on yhteensä kahdeksan. Salin etusuunta, yleensä peiliseinä, on numero yksi. Kun tästä käännytään myötäpäivään, on peilistä seuraava etunurkka numeroltaan kaksi, sivuseinä numero kolme ja niin edelleen.\nBaletissa vartalo voi olla suoraan kohti yleisöä, mistä käytetään nimitystä en face tai 1/8-käännöksen verran käännettynä poispäin yleisöstä, mikä on nimeltään épaulement (épaule = olkapää). Épaulement liittyy lisäksi läheisesti croisé- ja effacé-asentoihin. Toisinaan myös selkä voidaan kääntää yleisöön päin tai sitten kääntyä yleisöstä katsottuna sivuttain. Useimmiten kuitenkin ollaan joko en face tai épaulement'issa.\nCroisé tarkoittaa ristiin asetettua ja on yksi épaulement-suunnista. Épaulement croisé -asentoa voidaan pitää baletin sydämenä, sillä monet sarjat aloitetaan tästä asennosta. Tässä asennossa jalat ovat V asennossa ristissä yleiöstä päin katsottuna. Croisé-asento ajatellaan suljetuksi asennoksi, kun taas éffacé-asento on yleisöön päin avoin. Verbi effacer tarkoittaa muun muassa pois pyyhkimistä, varjoon jättämistä tai himmentämistä.\nEli jos esimerkiksi seistään viidennessä asennossa oikea jalka edessä ja vartalo 1/8-käännöksen verran käännettynä vasemmalle ja katse oikean oikean olkapään suuntaan, asento on épaulement croisé. Mikäli vasen jalka vaihdetaan eteen mitään muuta asennossa muuttamatta, kyseessä on épaulement effacé.\nÉpaulement croisé, en face, épaulement effacé\nCroisé ja effacé toimivat myös perusasentoina baletin pienille ja isoille poosille, joihin palaan seuraavassa kirjoituksessani!\nLähettänyt Nuorallatanssija klo 14.43 Ei kommentteja:\nTunnisteet: baletin perusteet, baletti, croisé, effacé, en face, épaulement, katse, poosat, suunnat\nPitkäperjantain päätteeksi on hyvä palata jälleen blogin pariin! Kevät on ollut tähän mennessä todella kiireinen, mutta toivon pystyväni jälleen päivittämään blogia hieman useammin. Tänään keskitytään sisäiseen puheeseen, muistakaa jälleen kommentoida ja esittää kysymyksiä! :)\nOmat ajatukset ja se tapa, jolla itselleen puhuu, vaikuttavat suuresti omaan suoritukseen. Esimerkiksi monet huippu-urheilijat pyrkivät pitämään suorituksensa aikana omat ajatuksensa positiivisina sekä motivoivat omalla sisäisellä puheellaan itseään hyvään suoritukseen. Sen sijaan, että vaikeissa liikkeissä ajattelisi, miten vaikea liike on tai miten se ei viimeksi onnistunut, pyrkii urheilija pitämään omat ajatuksensa positiivisina ja yrittää valaa itseensä uskoa siitä, että kaikki menee hyvin. Omia kompastuskiviäni ovat usein piruetit. Olen huomannut, että silloin kun sisäinen puheeni on positiivista sekä vakuutan itselleni osaavani, sujuvat ne usein paljon paremmin kuin jos jo lähtökohtaisesti ajattelen, ettei piruetti varmasti nyt onnistu kun ei viimeksikään onnistunut.\nVaikka pyrkii tsemppaamaan itseään koko ajan tanssiessaan, se ei silti tarkoita sitä, etteikö omaa toimintaansa voisi tarkastella kriittisesti ja pyrkiä parantamaan sitä. Jos piruetti esimerkiksi ei onnistu, voi jälkikäteen yrittää miettiä, mikä meni vikaan ja seuraavalla kerralla rohkaista itseään ajattelemaan, että nyt piruetti menee jo varmasti aikaisempaa kertaa paremmin. Joitain asioita pitää toki harjoitella pidempään, mutta rohkaisen kaikkia kokeilemaan itsensä piiskaamisen sijaan itsensä kannustamista. Kehittyminen on aina helpompaa, kun itse suhtautuu itseensä positiivisesti ja antaa itselleen mahdollisuuden kehittyä. Mikäli jo lähtökohtaisesti ajattelee olevansa toivoton tapaus, on kehittyminen huomattavasti hankalampaa kuin silloin, jos suhtautuu itseensä positiivisesti. Itse yritän ajatella niin, että myös virheistä oppii jotain eikä niitä tule turhaan pelätä.\nMiten sinä puhut itsellesi tanssiesssasi?\nLähettänyt Nuorallatanssija klo 23.08 Ei kommentteja:\nTunnisteet: ajatuksia, asenne, harjoittelu, hermostuneisuus, jännittäminen, motivaatio, oppiminen, pelko, positiivisuus, rohkaisu, sisäinen puhe, stressi, virhe


Full-stack -kehittäjiä painopisteenä Microsoft-teknologiat. - Solidabis\nFull-stack -kehittäjiä painopisteenä Microsoft-teknologiat.\nmarraskuu 28, 2017Työpaikkailmoitukset\nArvostatko työssäsi muutakin kuin energiajuoma-automaattia ja henkilöstöetuna tulevaa seinäkiipeilymahdollisuutta? Solidabiksen kasvava kehittäjätiimi kaipaa Full-stack -kehittäjiä vaativiin tuotekehitystehtäviin painopisteenä Microsoft-teknologiat.\nEtsimme pitkän kokemuksen marinoimia kovakuntoisia ammattilaisia, jotka arvostavat työn laadukasta sisältöä, vaativuutta ja vakautta sekä mahdollisuutta jatkaa omannäköisen urapolun rakentamista.\nJos sinulla on trippimittarissa paljon kilometrejä, osaaminen ja motivaatio kohdillaan sekä edelleen aito kiinnostus koodaamiseen ja asiakasprojektien toteuttamiseen, tule Solidabikselle töihin. Kaipaamme kokemusta erityisesti seuraavista teknologioista:\nMicrosoft-ympäristöt kuten C#, .NET, ASP.NET MVC, SQL Server, Java.\nSolidabis on työpaikka, missä joustetaan jokaisen työntekijän elämäntilanteen mukaan. Voit työskennellä joko Kaarinan tai Helsingin toimipisteessä. Myös etätyö on mahdollista. Painotamme hyviä vuorovaikutus- ja tiimityöskentelytaitoja. Työkielinä meillä on suomi ja englanti.\nHakemukset alla olevalla lomakkeella.\nKerro itsestäsi ja/tai linkkaa Linkedin osoitteesi alle.\nDigitaalisten palveluiden palvelumuotoilija/UI –designer\nTestiautomatiikan tai ohjelmistorobotiikan asiantuntija


Pekka Pouta: Tällainen on vappusää - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nPekka Pouta: Tällainen on vappusää\nKotimaa Julkaistu 23.04.2009 07:26 (Päivitetty 25.04.2009 10:26)\nPekka Pouta kertoo säästä Huomenta Suomessa 23.4.2009. Kuva: MTV3\nVapuksi on luvassa lämpenevää.\nForecan meteorologi Pekka Pouta kertoi Huomenta Suomen lähetyksessä, että Suomen eteläpuolella on alkuviikolla korkeapaine, mikä tarkoittaa sitä, että ensi viikon alussa sää on lämpimämpää kuin ensi viikonloppuna. Euroopasta työntyy Suomeen lämmintä ilmaa.\n- Juuri vappuaaton kohdalla tilanne alkaa näyttää vähän epävakaiselta ja epävarmemmalta, eli sieltä saattaa päästä jo lännestä sadealuetta meidän päällemme. Mutta yhä virtaus on etelän puolelta, joten räntäsateet voi ainakin etelässä unohtaa, joten sää on joko erittäin lämmintä ja aurinkoista tai sitten vähän viileämpää ja pilvistä ja vähän voi sataa.\nViikonloppuna kevät käyntiin\nViikonloppuna kevät lähtee käyntiin vauhdilla, sanoo meteorologi Pekka Pouta. Lämmin ilma levittäytyy varsinkin maan sisäosiin.\nSää 24-26.4.2009. Kuva: MTV3\n- Huomio kaikki rantakaupunkien asukkaat! Ihan meren rannalla on jopa kymmenen astetta kylmempää, kuin kartan lukemissa. Eli esimerkiksi Helsingin lauantain 17 asteen lukemat, niin tuulen takia keskustassa on lämpötila lähempänä kymmentä. Kannattaa mieluummin mennä vaikka Vantaalle katsomaan lentokoneita, Pouta vinkkaa.\nPouta muistuttaa samalla, että viikonloppuna jäät alkavat sulaa jo Keski-Suomea myöten. Lapissa jäätä on vielä 50 senttimetriä.\n- Pilkkikausi alkaa olla jo ohi, Pouta painottaa.\nPaketit sittenkin jakoon tänään Mies putosi parvekkeelta Raahessa


Kansalta tylyt terveiset hallitukselle: "Miettikää seurauksia"\nKansalta tylyt terveiset hallitukselle: ”Miettikää seurauksia”\n22.08.2015 klo 19:03\nSuurmielenosoitukseen lauantaina osallistuneet kansalaiset antoivat tulikivenkatkuiset terveiset Suomen hallitukselle: kaikkein heikoimmilta ei voi leikata.\nHeli Keskikallio (vas) ja Sanna Vega muistuttavat, että erityisesti pätkätyöläisen asema on nykypäivänä vieläkin arvaamattomampi kuin aiemmin. JOHN PALMéN\nLauantaiseen mielenosoitukseen osallistui Helsingissä tuhansia ihmisiä. Jotain kansan mielipiteestä hallituksen leikkausintoon kertoo se, että suurmielenosoitus keräsi bussilasteittain ihmisiä pääkaupunkiin.\nVaikka paikalla oli ihmisiä eri ikä- ja ammattiryhmistä sekä eri kaupungeista, viesti oli selkeä. Hallitus ei voi leikata vain kaikkein köyhimmiltä.\nHallitus on suunnitellut vähentävänsä ensi vuonna muun muassa 123 miljoonaa euroa eläkeläisten asumistuesta. Mikäli yhteiskuntasopimuksen kaatumisesta uhkaillut 1,5 miljardin lisäleikkaukset toteutetaan, myös lapsilisistä ja työttömyysturvasta leikataan 120 miljoonaa.\nKansalaiset suhtautuivat hallituksen toimiin lauantaina hyvin kriittisesti. Esimerkiksi Turusta mielenosoitukseen saapunut Tarja Puotsaari epäilee, että leikkaukset heikkotuloisimpia kohtaan toteutuisivat, vaikka yhteiskuntasopimus olisikin syntynyt.\n– Vastapuoli on pettänyt aiemminkin kaikki lupauksensa, Turun Kupittaan Citymarketin luottamusmies ja koko ketjun varapääluottamusmies sanoo.\n– Suomi ei nouse sillä, että on vain lisää työttömyyttä.\nSamoilla linjoilla on myös Lahdesta saapunut ja sairaalassa vuosikaudet työskennellyt Kirsti Korhonen.\n– Hallituksen säästöt kohdistuvat lapsiin ja vanhuksiin, kun herrat saavat elää veropakolaisina Portugalissa.\nKorhosen mukaan hallitus on kääntänyt takkinsa ja pettänyt vaalilupauksensa jo moneen otteeseen.\n– Perussuomalaiset ovat pettäneet kaikki lupauksensa. Kokoomushan on tukenut suurituloisia jo aiemmin.\nTarja Puotsaari muistuttaa, ettei Suomi nouse työttömyyttä lisäämällä. JOHN PALMéN\nLahtelainen Kirsti Korhonen ihmettelee, mikseivät hyvätuloiset joudu kärsimään hallituksen säästöistä. JOHN PALMéN\n”Miten menee jatkossa?”\nLauantaina Kaisaniemen puistosta oli turha yrittää etsiä hallituksen puolustajia: Suomen vaikea tilanne ymmärrettiin. Sitä kuitenkaan ei, miksi juuri kaikkein heikompiosaisia laitetaan entistä ahtaammalle. Monta kertaa mielenosoituksen aikana kaikuivatkin sanat ”miljonääri Sipilä”.\nEsimerkiksi äitiyslomalla oleva vantaalaisopiskelija Riikka Hakonen sanoi, että tunnelmat Suomen tilanteesta ovat ristiriitaiset.\n– Opiskelijoiden tilanne on edelleenkin hyvä moneen muuhun maahan verrattuna, mutta miten meillä tulee menemään jatkossa?\nHelsinkiläisten Heli Keskikallion ja Sanna Vegan mukaan erityisesti pätkätöitä tekevien asema tuntuu nykypäivänä vaikealta.\n– Hallitus voisi koittaa asettua monenlaiseen asemaan. Ymmärtää, mitkä ovat reaaliteetit, taidealalla työskentelevä kaksikko pohtii.\nHakosen tiivistykseen voi allekirjoittaa lauantaisen mielenosoituksen perusteella kuultujen iskulauseiden perusteella moni muukin.\n– Tehkää päätöksiä, mutta miettikää myös, mitä niistä seuraa.\nRiikka Hakosen mukaan opiskelijoiden asema on tällä hetkellä hyvin heikko. JOHN PALMéN\nKatso oheiselta videolta, miltä mielenosoituksessa näytti.


hyvä rose kuohuviini Archives - Jotain maukasta\n25.4.2014 by Mari\nNyt se alkaa, ruoanlaitto ulkona!\nAurinko polttaa, nokkoset ei vielä. Mutta viikonloppuna skoolattiin.\nAinakin grillikauden käynnistykselle. Friteeratuille nokkosille. Auringon aiheuttamalle villiintymiselle. Kesä, tule, tule!\nOn ehkä vähän kliseistä sanoa, että joku kuohuviini on niin hyvä, että se ei jää jälkeen shampanjoille. Eihän näitä näin tulisi verrata. Onhan sitä monia kuohareita, jotka selättävät mennen tullen osan shampanjoista. Ei se champagne-teksti pullon kyljessä mikään autuaaksi tekevä juttu ole. Ei laisinkaan.\nNiin pieniä, että eivät edes polta.\nJa nyt, grillikauden kunniaksi auki poksautettu etelä-afrikkalainen Pongrantz Rosé on juuri sellainen kuohuviini, josta höpistäisiin jotain tuossa yllämainitsemaani. Mutta ei nyt höpistä, vaan todetaan simppelisti, että tässä on erinomainen kuohuviini. Raikas, kirpsakka, mutta hieman paahteinen. Kuten Suomen kesäkin.\nJuoma helmeilee ihastuttavan roseisenä ja sopii hienosti vaikka äitienpäiväpöytään. Tai onhan tässä vappukin ensin.\nNiistä nokkosista vielä. Pienen pienet nokkosen alut nostivat jo viikonloppuna päätään mökillä. Heti ne sieltä napsaisin pois. Nyt nokkoset ovat juuri parhaimmillaan, pehmeinä ja terhakkaina. Eivät ne edes vielä polta, raasut. Paljain käsin pystyi niitä käsittelemään.\nKun grilliä vasta lämmiteltiin, niin pikaisesti uppopaistoin nokkosen lehtiä kuohuvan kanssa tarjottavaksi. Keväistä, kesäistä, ihanaa!\n½ l ruokaöljyä\nNypi nokkosenlehdet irti varsista. Kuumenna ruokaöljy pienessä, syvässä valurautapadassa pudota nuoria lehtiä kuumaan öljyyn. Nosta lehdet pois reikäkauhalla 10-15 sekunnin jälkeen. Valuta lehdet talouspaperin päällä. Tarjoa sormisyötävänä samppanjan kanssa.\nMitä siellä grilli sitten kärisi? Siitä pian lisää.\nRapean maukkaat alkupalat.\nNyt myös on hyvä kaivaa muistista ne perusohjeet grillailuun.\nSalsicciaa ja grillisalaattia\nKesäkurpitsaa ja halloumia\nMaissia ja korianterivoita\nPorsaanpihvit makealla kastikkeella\nFiled Under: perjantaipullo, tuote-arvostelu, viini, villiyrtit Tagged With: friteeratut nokkoset, hyvä rose kuohuviini, kuohuviini äitienpäiväksi, kuohuviini vapuksi, perjantaipullo


Elinolot Ajankäytön muutokset 2000-luvulla. Hannu Pääkkönen ja Riitta Hanifi - PDF\nElinolot Ajankäytön muutokset 2000-luvulla. Hannu Pääkkönen ja Riitta Hanifi\nDownload "Elinolot 2011. Ajankäytön muutokset 2000-luvulla. Hannu Pääkkönen ja Riitta Hanifi"\n1 Elinolot 2011 Ajankäytön muutokset 2000-luvulla Hannu Pääkkönen ja Riitta Hanifi\n3 Elinolot 2011 Ajankäytön muutokset 2000-luvulla Hannu Pääkkönen ja Riitta Hanifi Helsinki Helsingfors 2011\n4 Tiedustelut Förfrågningar Inquiries: Hannu Pääkkönen Riitta Hanifi Kansikuva Pärmbild Cover photograph: Kuvatoimisto Rodeo Oy Kannen suunnittelu Pärmplanering Cover design: Irene Koumolou Taitto Ombrytning Layout: Marita Potila 2011 Tilastokeskus ja kirjoittajat Statistikcentralen och författarna Statistics Finland and authors Tietoja lainattaessa lähteenä on mainittava Tilastokeskus. Uppgifterna får lånas med uppgivande av Statistikcentralen som källa. Quoting is encouraged provided Statistics Finland is acknowledged as the source. ISBN (pdf) ISBN (print) Edita Prima Oy, Helsinki Helsingfors 2011\n5 Esipuhe Tässä julkaisussa tarkastellaan suomalaisten ajankäyttöä ja siinä tapahtuneita muutoksia. Julkaisun tiedot perustuvat pääasiassa Tilastokeskuksen vuosien 1979, , ja ajankäyttötutkimusten päiväkirja-aineistoihin. Tutkimuksen on toteuttanut projektiryhmä, jonka projektipäällikkönä oli Hannu Pääkkönen. Hankkeen muina tutkijoina ovat toimineet Iiris Niemi ja Riitta Hanifi. He ovat vastanneet tutkimuksen suunnittelusta ja toteutuksesta. Pirjo Hyytiäinen on toiminut tutkimuksen atk-asiantuntijana ja Paavo Väisänen menetelmäasiantuntijana. Tutkimusaineiston keräsivät Tilastokeskuksen tilastohaastattelijat. Kenttätöiden organisoinnista vastasivat Eeva Raippalinna ja Tuula Tiainen. Aineiston koodasivat ja tallensivat Tuula Dahl, Leena Furuholm, Anni Huuskonen, Mirjami Kauppinen, Marjatta Laiho, Vappu Saarela ja Tanja Vilkanen sekä korkeakouluharjoittelijoiden ryhmä. Maarit Lindblad ohjasi toimialan koodauksen. Projektisihteerinä toimi Ulla Hannula. Projektin ohjausryhmään ovat kuuluneet Riitta Harala (puheenjohtaja), Irja Blomqvist, Olli Hedman, Rauli Kohvakka, Mirja Liikkanen, Mikko Mäkinen, Iiris Niemi, Kai Vikki ja Hannu Pääkkönen (sihteeri). Asiantuntijaryhmään ovat osallistuneet Edvard Johansson Elinkeinoelämän Tutkimuslaitoksesta, Timo Anttila ja Tomi Oinas Jyväskylän yliopistosta, Eva Österbacka Kansaneläkelaitoksesta, Kristiina Aalto ja Johanna Varjonen Kuluttajatutkimuskeskuksesta, Katariina Myllärniemi liikenne- ja viestintäministeriöstä, Ilpo Kokko ja Esa Pirnes opetus- ja kulttuuriministeriöstä, Adriaan Perrels Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta, Anneli Miettinen Väestöliitosta, Juha Haaramo Yleisradio Oy:stä, Merja Laitinen ympäristöministeriöstä sekä Riitta Hanifi, Mirja Liikkanen (puheenjohtaja), Iiris Niemi ja Hannu Pääkkönen (sihteeri) Tilastokeskuksesta. Tutkimuksen tiedonkeruuta ovat rahoittaneet Kansaneläkelaitos, Kuluttajatutkimuskeskus, Lastensuojelun Keskusliitto, liikenne- ja viestintäministeriö, opetusministeriö, Väestöliitto, Yleisradio ja ympäristöministeriö. Julkaisun tekstin ovat kirjoittaneet Hannu Pääkkönen (ajankäytön rakenne ja rytmit sekä ansio- ja kotityön muutokset), Riitta Hanifi (ajankäyttö eri vuodenaikoina ja vapaa-ajan muutokset) ja Paavo Väisänen (otanta-asetelmaa ja painotusta koskeva liite). Taulukoinnista ovat vastanneet Raija Kannusmäki, Asta Leinonen ja Reijo Saukkonen. Julkaisun taittoi Marita Potila. Ajankäyttötutkimuksen päiväkirja-aineistosta on julkaistu aikaisemmin verkkojulkistus Ajankäyttötutkimus 2009, muutokset , jossa kuvataan syksyn ajankäyttöä ja siinä tapahtuneita muutoksia. Tämän raportin ajankäytön rakennetta koskeva luku pohjautuu kyseiseen julkaisuun. Ajankäyttötutkimuksen haastatteluaineiston pohjalta on julkaistu verkkojulkistukset Kulttuuriharrastukset , ennakko, Kulttuuri- ja liikuntaharrastukset (myös paperijulkaisu) sekä Osallistuminen ja vapaaehtoistyö. Vertailuaineistoina niissä on käytetty Tilastokeskuksen vapaa-aikatutkimuksia. Helsingissä, marraskuussa 2011 Riitta Harala Tilastojohtaja Tilastokeskus 3\n6 Sisällys Esipuhe Sisällys Tiivistelmä Tutkimuksen tausta ja toteuttaminen Tutkimuksen tausta Tutkimuksen toteuttaminen Ajankäytön rakenne ja rytmit Ajankäytön perusrakenne Viikkorytmin muutokset Päivärytmin muutokset Yhteenveto Ajankäyttö eri vuodenaikoina Nukkuminen Ansiotyö Kotityö Vapaa-aika Yhteenveto Ansiotyön muutokset Työvoiman rakenne Työpäivän pituus Vuosityöaika Yhteenveto Kotityön muutokset Sukupuoli ja kotityöt Kotityön sisältö Ikä ja kotityöt Elinvaihe ja kotityöt Työssäkäynti ja kotityöt Sosioekonominen asema ja kotityöt Kokonaistyöaika Aikapula Saatu apu ja palveluiden ostaminen Yhteenveto Tilastokeskus\n7 Vapaa-ajan muutokset Television katselu Sosiaalinen kanssakäyminen Lukeminen Liikunta ja ulkoilu Tietokoneet Käsityöt Muu vapaa-aika Yhteenveto Kirjallisuus Taulukoiden lukuohjeet Kuvioluettelo Taulukkoluettelo Liitetaulukot Liite 1 Ajankäyttötutkimuksen otanta-asetelma ja painotus Liite 2 Toimintoluokitusten välinen koodiavain Liite 3 Esimerkki ajankäyttötutkimuksen päiväkirjasivuista Tilastokeskus 5\n8 Tiivistelmä Tilastokeskus on tehnyt koko maan kattavia ajankäyttötutkimuksia neljä kertaa noin kymmenen vuoden välein. Viimeisimmän tutkimuksen tiedot kerättiin vuosina Edelliset tutkimukset ovat vuosilta 1979, ja Tutkimuksen vastaajat pitivät päiväkirjaa ajankäytöstään 10 minuutin tarkkuudella kahden vuorokauden ajan. Tutkimuksella selvitetään eri toimintoihin käytetyn ajan lisäksi ajankäytön rytmittymistä vuorokauden, viikonpäivän ja vuodenajan mukaan. Suomalaisten ajankäytön jakautuminen nukkumiseen, ruokailuun, ansiotyöhön, opiskeluun, kotityöhön ja vapaa-aikaan on pysynyt melko vakaana kolmen vuosikymmenen ajan. Selvin muutos viime vuosikymmenellä oli taloudellisen taantuman aiheuttama ansiotyön väheneminen ja vapaa-ajan kasvu. Myös opiskeluun syksyllä käytetty aika on vähentynyt ja 1980-lukujen loppuihin verrattuna. Sen sijaan nukkumiseen ja kotitöihin käytetty aika on pysynyt koko väestön tasolla ennallaan. Ajankäytön päivä- ja viikkorytmeissä on tapahtunut muutoksia kolmen vuosikymmenen aikana. Suomalaisten päivärytmi on myöhentynyt. Nukkumaan mennään nyt selvästi myöhemmin kuin vuonna Lauantain kotityöt aloitetaan myöhemmin kuin edellisinä vuosikymmeninä, ja sunnuntaina ulkoillaan entistä myöhemmin. Viikonlopun päivät ovat lähentyneet ajankäytöltään toisiaan. Lauantain ja sunnuntain ero kotitöiden tekemisessä on kaventunut, koska kotitöitä tehdään lauantaina vähemmän kuin ennen. Vapaa-aikaa oli vielä 1980-luvun lopulla enemmän sunnuntaina kuin lauantaina, mutta nyt vapaa-ajan määrä on lauantaina ja sunnuntaina lähes yhtä suuri. Koko vuodelle ajoittuva tiedonkeruu mahdollistaa myös ajankäytön vuodenaikarytmien tarkastelemisen. Ansiotyötä tehdään eniten syksyllä ja vähiten kesällä. Kesällä taas vastaavasti tehdään eniten kotitöitä, erityisesti erilaisia rakennus- ja korjaustöitä, joihin sisältyvät myös pihatyöt. Vapaa-aikaa vietetään talvella kotikeskeisemmin kuin kesällä. Kesällä harrastetaan liikuntaa, sosiaalista kanssakäymistä sekä kulttuuri- ja huvitilaisuuksissa käymistä, kun taas talvella vietetään aikaa tietokoneen ääressä, katsotaan televisiota ja luetaan kirjoja. Kesällä myös nukutaan ja lepäillään eniten. Kuitenkin ansio- ja kotityöhön käytetään aikaa yhteensä vähiten talvella. Tutkimusajankohtaan sattuneen taloudellisen taantuman seurauksena ansiotyöhön käytettiin vuosina vähemmän aikaa kuin kahtena edellisenä tutkimusajankohtana. Työssäkäyvien vuosityöaika oli noin 10 prosenttia lyhyempi kuin 10 vuotta aikaisemmin. Työstä vapaiden päivien määrä kasvoi, ja pitkien työpäivien osuus väheni. Työaika lyheni maatalousyrittäjiä ja ylempiä toimihenkilönaisia lukuunottamatta kaikissa sosioekonomisissa ryhmissä. Miehet tekevät edelleen enemmän ansiotyötä kuin naiset. Miesten ja naisten ero ansiotyön määrässä pieneni kuitenkin palkansaajilla, mutta kasvoi yrittäjillä. Myös kotitöihin käytetyssä ajassa miesten ja naisten ero on kaventunut kolmen vuosikymmenen aikana. Naiset ovat vähentäneet kotitöiden tekemistä ja 6 Tilastokeskus\n9 miehet lisänneet. Myös kotityön sisällössä on tapahtunut tasoittumista sukupuolten välillä. Miehet osallistuvat entistä enemmän perinteisiin naisten kotitöihin ja naiset puolestaan enemmän miesten kotitöihin. Miesten osuus kotitaloustöihin käytetystä ajasta on kasvanut, ja naisten osuus vähentynyt. Kodin huoltotöiden kohdalla kehitys on päinvastainen: miesten osuus on vähentynyt ja naisten kasvanut. Kotitöiden tekeminen on vähentynyt nuorten keskuudessa. Nuoret miehet ja naiset tekevät kotitöitä vähemmän kuin aikaisemmin. Lapsiperheissä sekä isät että äidit käyttävät lastenhoitoon enemmän aikaa kuin 1980-luvun lopulla. Ansio- ja kotityön muodostama kokonaistyöpanos pieneni 2000-luvulla, koska ansiotyöhön käytetty aika väheni etenkin miehillä. Naisten kokonaistyöaika on nyt suurempi kuin miesten. Aikapulaa oli kokenut vajaa puolet vastaajista. Työelämässä mukana olevien, omaa kotitalouttaan hoitavien ja pienten lasten vanhempien kokema aikapula on lisääntynyt. Opiskelijat sen sijaan kokevat aikapulaa vähemmän kuin aikaisemmin. Vapaa-ajan määrä on kasvanut tunnin viikossa 2000-luvulla. Suomalaisilla on nyt vapaa-aikaa keskimäärin 47 tuntia viikossa. Miehillä on edelleen vapaa-aikaa enemmän kuin naisilla. Naiset ovat vähentäneet television katselua viimeisen 10 vuoden aikana, kun taas miesten televisionkatselu on pysynyt ennallaan. Eniten televisiota katsoivat 65 vuotta täyttäneet. He myös lukivat enemmän nyt kuin 10 vuotta sitten. Kaiken kaikkiaan kirjojen ja lehtien lukemiseen käytetty aika on 1980-luvun lopulta lähtien vähentynyt. Liikuntaan ja ulkoiluun sekä sosiaaliseen kanssakäymiseen käytetty aika on pysynyt samana kuin 10 vuotta sitten. Suurin muutos vapaa-ajassa viimeisen 10 vuoden aikana on tietokokoneen käytön nopea yleistyminen. Miehet käyttävät yhä tietokonetta enemmän kuin naiset. Eniten tietokonetta käyttävät lapset ja nuoret. Ajankäytön peruspiirteet muuttuvat melko hitaasti. Kolmen vuosikymmenen aikana on kuitenkin havaittavissa ajankäytön sukupuolittaisten erojen vähittäistä tasoittumista. Miehet tekevät silti edelleen enemmän ansiotyötä kuin naiset, ja heillä on enemmän vapaa-aikaa kuin naisilla. Naiset puolestaan tekevät yhä valtaosan kotitöistä. Nämä ajankäytön kehityspiirteet ovat nähtävissä myös muissa kehittyneissä maissa (Fisher & Robinson 2011; Giminez-Nadal & Sevilla- Sanz 2011). Tilastokeskus 7\n10 Tutkimuksen tausta ja toteuttaminen Tutkimuksen tausta Tässä julkaisussa esitellään Tilastokeskuksen ajankäyttötutkimuksen tuloksia suomalaisten ajankäytöstä 1970-luvun lopulta 2000-luvulle. Ajankäyttötutkimus on otostutkimus, johon osallistuvat pitävät tarkkaa kirjanpitoa ajankäytöstään kahden vuorokauden ajan. Tutkimuksella selvitetään mm. työaikaa, kotitöihin, nukkumiseen ja ruokailuun kulunutta aikaa, vapaa-ajan harrastuksia sekä yhdessäoloa ja toimintopaikkaa. Lisäksi tutkitaan ajankäytön rytmejä vuorokauden, viikonpäivän ja vuodenajan mukaan. Tilastokeskus on tehnyt koko maan kattavia ajankäyttötutkimuksia neljä kertaa noin kymmenen vuoden välein. Viimeisin tutkimus on vuosilta Edelliset tutkimukset tehtiin vuosina 1979, ja Ensimmäisen tutkimuksen aineisto kerättiin syys marraskuussa, ja se koski vuotiasta väestöä. Myöhemmät tutkimukset ovat 12 kuukaudelta, ja ne kohdistuvat 10 vuotta täyttäneeseen väestöön. Vuoden ajankäyttötutkimus on edellisen tutkimuksen tapaan EU-harmonisoitu (Eurostat 2009). Noin 20 Euroopan maata teki harmonisoidun ajankäyttötutkimuksen ensimmäisen kerran vuosituhannen vaihteessa. Sama määrä maita toteuttaa tutkimuksen vuosina Suomen kahden viimeisimmän ajankäyttötutkimuksen aineistot on kerätty Eurostatin suosituksen mukaisesti kotitalouksittain. Kaksi ensimmäistä tutkimusta tehtiin yksilöotoksille. Edellisten ajankäyttötutkimusten tulosten mukaan ajankäytön jakautuminen nukkumiseen, ruokailuun, ansiotyöhön, opiskeluun, kotityöhön ja vapaa-aikaan oli muuttunut hyvin vähän 1970-luvun lopulta 2000-luvulle. Opiskeluun käytetty aika oli vähentynyt hieman vuosikymmenestä toiseen. Ansiotyötä tehtiin enemmän syksyllä 1987 kuin syksyillä 1979 ja Kotityöhön käytetty aika ja vapaa-aika lisääntyivät hieman 1990-luvulla. Päivittäinen elämänrytmi oli myöhentynyt. (Niemi & Pääkkönen 2001.) Edellisen tutkimuksen jälkeen 2000-luvulla Suomen väestö- ja työvoimarakenteessa on tapahtunut muutoksia, jotka vaikuttavat ajankäyttöön. Väestön ikääntyminen on jatkunut, perheiden koko pienentynyt ja yksin elävien osuus kasvanut. Vuosien taitteessa Suomessa alkoi taloudellinen taantuma, joka jatkui koko tiedonkeruun ajan. Myös palvelujen saatavuudessa ja kodin teknologiassa on tapahtunut merkittäviä muutoksia 2000-luvulla. Kauppojen sunnuntaiaukiolo laajeni vuoden 2001 alusta. Tietokoneen omistavien kotitalouksien osuus on melkein kaksinkertaistunut edellisen tutkimuksen jälkeen. Internet-yhteydet ovat lähes kolminkertaistuneet samalla kun laajakaistaliittymät ovat yleistyneet. (Kuluttajabarometri, Tilastokeskus.) Tietokoneen käyttö on muuttanut paitsi vapaa-aikaa myös asiointi- ja ostoskäyttäytymistä. Televisiolähetykset ovat muuttuneet digitaalisiksi. Samalla tarjolla olevien kanavien lukumäärä on kasvanut. Matkapuhelimet ovat tavoittaneet käytännöllisesti katsoen koko väestön. 8 Tilastokeskus\n11 Tutkimuksen toteuttaminen Tutkimuksen aineisto kerättiin haastatteluilla ja vastaajille jätetyillä ajankäyttöpäiväkirjoilla. Kotitalouksien 10 vuotta täyttäneet jäsenet pitivät kirjaa ajankäytöstään yhtenä arki- ja yhtenä viikonlopun päivänä. Työssä käyvät henkilöt pitivät myös ansiotyön tekemisestä viikkopäiväkirjaa seitsemän päivän ajalta. Tutkimuksen haastatteluosuudessa kysyttiin esimerkiksi työssäkäyntiä, opiskelua, vapaaehtoistyötä ja vapaa-ajan harrastuksia koskevia tietoja. Eurostatin ohjeisto sallii kansallisten haastattelukysymysten käyttämisen ja omien ajankäyttöluokkien lisäämisen perusrunkoon. Päiväkirjan muoto on sen sijaan täysin harmonisoitu. Tutkimuksen tiedot kerättiin huhtikuun 2009 ja toukokuun 2010 välisenä aikana. Otoksena oli kotitaloutta ja niiden 10 vuotta täyttäneet jäsenet. Haastattelut toteutettiin tietokoneavusteisina käynti- ja puhelinhaastatteluina. Haastattelijoina toimivat Tilastokeskuksen tilastohaastattelijat eri puolilla Suomea. Tutkimuksen tiedonkeruuta rahoittivat Kansaeläkelaitos, Kuluttajatutkimuskeskus, Lastensuojelun Keskusliitto, liikenne- ja viestintäministeriö, opetusministeriö, Väestöliitto, Yleisradio ja ympäristöministeriö. Päiväkirjaa piti henkeä, ja he pitivät kirjaa ajankäytöstään päivänä. Päiväkirjan palautti hyväksytysti 41 prosenttia henkilöistä. Edellisen tutkimuksen päiväkirjoja koskeva vastausosuus oli 52 prosenttia. Aikaisemmissa yksilöotoksiin perustuneissa tutkimuksissa vastausosuudet ovat olleet selvästi suurempia. Kadon vaikutusta on korjattu aineiston painotuksella. Painot on vakioitu vastaamaan väestötilastoista ja eri rekistereistä saatavia tietoja. Painotusta on kuvattu tarkemmin liitteessä 1. Vastaajat kirjoittivat päiväkirjaan omin sanoin 10 minuutin tarkkuudella, mitä he tekivät. Päiväkirjaan oli mahdollista kirjata kaksi samanaikaista toimintoa. Lisäksi päiväkirjaan merkittiin yhdessäolo kotitalouden jäsenten ja muiden tuttavien kanssa. Toimintopaikka pääteltiin koodauksen yhteydessä. Esimerkki päiväkirjan sivuista on tämän julkaisun liitteenä 3. Aineisto koodattiin ja tallennettiin Tilastokeskuksessa. Pää- ja sivutoiminnot koodattiin 146-luokkaisina. Ajankäytön luokitus kyetään palauttamaan karkealla tasolla 26 ajallisesti vertailukelpoiseen luokkaan vuoteen 1979 saakka, 82 luokkaan vuosiin ja 132 luokkaan vuosiin saakka. Näiden lisäksi yksittäisiä toimintoja voidaan verrata toisiinsa. Luokitusten välinen koodiavain on liitteenä 2. Tilastokeskus 9\n12 Ajankäytön rakenne ja rytmit Ajankäytön perusrakenne Ajankäyttö jaetaan tässä luvussa kuuteen pääluokkaan: 1) nukkuminen, 2) ruokailu ja muut henkilökohtaiset tarpeet, 3) ansiotyö, 4) opiskelu, 5) kotityö ja 6) vapaa-aika. Toimintojen luokitus perustuu niiden ajalliseen sitovuuteen. Ajankäytön pääluokkiin luetaan myös kuhunkin toimintoon sisältyvät matkat, kuten työ- ja koulumatkat sekä vapaa-ajan harrastuksiin liittyvät matkat. Kotityö kattaa kotitaloustyön lisäksi kodin huoltotyöt, lastenhoidon, ostokset ja naapuriavun. Vapaa-aikaa on ajankäyttötutkimuksessa se osa vuorokaudesta, joka jää jäljelle, kun nukkumiseen, ruokailuun, peseytymiseen ja pukeutumiseen, ansio- ja kotityöhön sekä opiskeluun käytetty aika on vähennetty. Se sisältää lähinnä television katselun, lukemisen, sosiaalisen kanssakäymisen, liikunnan ja ulkoilun sekä erilaiset harrastukset. Ajankäytön luokitukset on kuvattu liitteessä 2. Tässä luvussa tarkastellaan ajankäytön perusrakenteen muutoksia. Tiedot koskevat vuotiaiden ajankäyttöä syksyllä. Ansiotyön, kotitöiden ja vapaaajan muutoksia kuvataan myöhemmin erikseen omissa luvuissaan. Silloin tarkastellaan pääasiassa koko vuoden ajankäyttöä ja 10 vuotta täyttänyttä väestöä. Ajankäytön jakautuminen nukkumiseen, ruokailuun, ansiotyöhön, opiskeluun, kotityöhön ja vapaa-aikaan on pysynyt melko vakaana kolmen vuosikymmenen ajan. Selvin muutos on taloudellisen taantuman aiheuttama ansiotyön väheneminen ja vapaa-ajan kasvu. Muutosta on myös opiskeluun käytetyssä ajassa, joka on vähentynyt ja 1980-lukujen loppuun verrattuna. Nukkumiseen ja kotitöihin käytetty aika on pysynyt käytännöllisesti katsoen ennallaan kolmen vuosikymmenen ajan. Ruokailuun ja henkilökohtaiseen hygieniaan käytetään sen sijaan nyt hieman enemmän aikaa kuin ja 1990-luvuilla. Kuvio 1 Ajankäyttö syksyllä 1979, 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, minuuttia/vuorokausi Nukkuminen Vapaa-aika Ansiotyö Toiminto Kotityö Ruokailu ja hygienia Opiskelu Minuuttia/vuorokausi 10 Tilastokeskus\n13 Merkittävin ero ajankäytössä miesten ja naisten välillä näkyy kotitöiden tekemisessä. Naisten kotityöaika on vähentynyt vuodesta 1979 lähtien neljännestunnin verran. Miehillä kotityöt ovat puolestaan lisääntyneet reilut parikymmentä minuuttia. Kuvio 2 Miesten ajankäyttö syksyllä 1979, 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, minuuttia/vuorokausi Nukkuminen Vapaa-aika Ansiotyö Toiminto Kotityö Ruokailu ja hygienia Opiskelu Nukkuminen Vapaa-aika Ansiotyö Minuuttia/vuorokausi Kuvio 3 Naisten ajankäyttö syksyllä 1979, 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, minuuttia/vuorokausi Toiminto Kotityö Ruokailu ja hygienia Opiskelu Minuuttia/vuorokausi Viikkorytmin muutokset Nukkumiseen käytetyssä ajassa ei ole tapahtunut muutoksia arkipäivinä. Lauantaisin ja sunnuntaisin sen sijaan nukutaan pitempään kuin 1980-luvun lopulla. Ansiotyön tekeminen on vähentynyt syksyllä sekä arki- että viikonlopun päivinä. Taantuman vaikutus ansiotyön tekemiseen näkyy etenkin syksyn ajankäytössä. Koko vuoden ajankäyttöä tarkasteltaessa työajan muutos ei ole aivan niin suuri. Lauantain ja sunnuntain ero kotitöiden tekemisessä kaventui entisestään. Sekä naiset että miehet tekevät vähemmän kotitöitä lauantaina. Ostoksilla käymi- Tilastokeskus 11\n14 Kuvio 4 Ajankäyttö arkipäivinä syksyllä 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, minuuttia/vuorokausi Nukkuminen Vapaa-aika Ansiotyö Kotityö Toiminto Ruokailu ja hygienia Opiskelu Minuuttia/vuorokausi Kuvio 5 Ajankäyttö lauantaina syksyllä 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, minuuttia/vuorokausi Nukkuminen Vapaa-aika Ansiotyö Kotityö Toiminto Ruokailu ja hygienia Opiskelu Minuuttia/vuorokausi Kuvio 6 Ajankäyttö sunnuntaina syksyllä 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, minuuttia/vuorokausi Nukkuminen Vapaa-aika Ansiotyö Kotityö Toiminto Ruokailu ja hygienia Opiskelu Minuuttia/vuorokausi 12 Tilastokeskus\n15 sen hienoinen lisäys sunnuntaina näyttää siirtyneen lauantailta. Vapaa-ajan määrä on nyt lauantaina ja sunnuntaina lähes yhtä suuri. Vielä 1980-luvun lopulla vapaa-aikaa oli enemmän sunnuntaina kuin lauantaina. Päivärytmin muutokset Elämänrytmi on siirtynyt myöhäisemmäksi kolmen vuosikymmenen aikana. Nukkumaan mennään nyt selvästi myöhemmin kuin vuonna Vastaavasti aamulla herätään myöhemmin. Nukkumaanmenoajoissa suurin muutos tapahtui jo 1980-luvulla. Kun syksyllä 1979 puolet vuotiaista oli jo nukkumassa arkipäivinä kello 22.10, vuonna 2009 tuohon aikaan nukkui vasta alle kolmasosa samanikäisistä. Aamun ylösnousun myöheneminen arkipäivinä ja lauantaisin on Kuvio 7 Nukkumisrytmi arkipäivinä syksyllä 1979, 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, % 100 % Kellonaika Kuvio 8 Ansiotyön ja opiskelun päivärytmi arkipäivinä syksyllä 1979, 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, % 70 % Kellonaika Tilastokeskus 13\n16 Kuvio 9 Työ- ja koulumatkojen päivärytmi arkipäivinä syksyllä 1979, 1987, 1999 ja 2009, vuotiaat, % % Kellonaika jatkunut vielä 2000-luvulla. Lauantaina aloitetaan kotityöt myöhemmin kuin edellisinä vuosikymmeninä. Sunnuntaina taas ulkoillaan myöhemmin. Sunnuntailiikunnan painopiste on siirtynyt selvästi iltapäivään. Ansiotyön päivärytmi on säilynyt rakenteeltaan samankaltaisena kolmen vuosikymmenen ajan. Kuviossa 8 on yhdistetty työssä ja opiskelemassa olevien osuudet vuotiaasta väestöstä syksyn arkipäivinä. Lyhentynyt työ- ja opiskeluaika näkyy siinä, että aamu- ja iltapäivällä työssä tai opiskelemassa olevien osuudet väestöstä eivät yllä enää syksyjen 1979 ja 1987 tasolle. Lounastauko aloitetaan edelleen yleisimmin kello 11 aikaan. Työmatkojen huippu on arkipäivinä edelleen kello 7.30 aikaan, ja töistä paluu on vilkkaimmillaan heti kello 16 jälkeen. Yhteenveto Suomalaisten ajankäytön perusrakenteessa on tapahtunut vain melko pieniä muutoksia kolmen vuosikymmenen aikana. Selvin muutos viime vuosikymmenellä oli taloudellisen taantuman aiheuttama ansiotyön väheneminen ja vapaaajan kasvu. Myös opiskeluun käytetty aika on vähentynyt ja 1980-lukujen loppuihin verrattuna. Sen sijaan nukkumiseen ja kotitöihin käytetty aika on pysynyt koko väestön tasolla ennallaan. Kotitöihin käytetyssä ajassa miesten ja naisten ero on kuitenkin kaventunut kolmen vuosikymmenen aikana, koska naiset ovat vähentäneet kotitöiden tekemistä ja miehet lisänneet. Vaikka keskimääräisessä nukkumisajassa ei ole tapahtunut muutosta, nukkumaan mennään nyt myöhemmin ja aamulla herätään myöhemmin kuin 1970-luvun lopulla. Lauantaisin ja sunnuntaisin nukutaan pitempään kuin 1980-luvun lopulla. Ajankäytön viikkorytmissä on tapahtunut jonkin verran muutoksia. Lauantain ja sunnuntain ero kotitöiden tekemisessä on kaventunut entisestään. Kotitöitä tehdään vähemmän lauantaina. Vielä 1980-luvun lopulla vapaa-aikaa oli enemmän sunnuntaina kuin lauantaina, mutta nyt vapaa-ajan määrä on lauantaina ja sunnuntaina lähes yhtä suuri. 14 Tilastokeskus\n17 Ajankäyttö eri vuodenaikoina Vuodenajat rytmittävät ajankäyttöä. Koska Suomessa sekä lämpötilan että valoisuuden vaihtelu on erityisen voimakasta, tämä heijastuu myös ajankäyttöön. Vuosilomat pidetään Suomessa pääsääntöisesti kesäkuukausina. Tässä luvussa tarkastellaan, miten ajankäyttö vaihtelee eri vuodenaikoina, eli keväällä (maalistoukokuu), kesällä (kesä-elokuu), syksyllä (syys-marraskuu) ja talvella (jouluhelmikuu). 1 Kuvioista 10 ja 11 nähdään, että vuodenaikojen vaihtelu vaikuttaa ajankäytön kaikkiin alueisiin. Kuvio 10 Miesten ajankäyttö vuodenaikojen mukaan , 10 vuotta täyttäneet, minuuttia/vuorokausi Nukkuminen Ansiotyö Kotityö Ruokailu ja hygienia Opiskelu Television katsominen Liikunta ja ulkoilu Sosiaalinen kanssakäyminen Lukeminen Tietokoneen käyttö Muu vapaa-aika Kevät Kesä Syksy Talvi Kuvio 11 Naisten ajankäyttö vuodenaikojen mukaan , 10 vuotta täyttäneet, minuuttia/vuorokausi Nukkuminen Ansiotyö Kotityö Ruokailu ja hygienia Opiskelu Television katsominen Liikunta ja ulkoilu Sosiaalinen kanssakäyminen Lukeminen Tietokoneen käyttö Muu vapaa-aika Kevät Kesä Syksy Talvi Tutkimusaineisto on kerätty siten, että kesä ja syksy ovat vuodelta 2009, talvi vuosilta , ja kevät koostuu pääosin vuoden 2009 toukokuusta ja vuoden 2010 maalis- ja huhtikuusta. Tilastokeskus 15\n18 Nukkuminen Vuodenajoilla on vaikutusta yöunen pituuteen. Keväällä nukutaan vähiten ja kesällä eniten. Lomakausina nukutaan keskimäärin enemmän kuin työssäolojaksoina. Miehillä ero on erityisen selvä; he nukkuvat kesällä 20 minuuttia enemmän kuin keväällä, ja tämä ero on lisääntynyt 1980-luvulta lähtien (Niemi & Pääkkönen 1992, 6). Naiset nukkuvat kesällä ja talvella lähes yhtä paljon, mutta keväällä noin viisitoista minuuttia vähemmän kuin kesällä ja talvella. Naiset nukkuvat keskimäärin seitsemän minuuttia vuorokaudessa enemmän kuin miehet. Ikä vaikuttaa unen määrään kuitenkin enemmän kuin sukupuoli. Lapset (10 14-vuotiaat) nukkuvat pisimmät yöunet, keskimäärin 9 tuntia 47 minuuttia. Keski-ikäiset (45 54-vuotiaat) nukkuvat vähiten (8 tuntia 15 minuuttia), ja tätä myöhemmällä iällä unen määrä alkaa taas lisääntyä. Kuvio 12 Nukkumiseen käytetty aika eri vuodenaikoina sukupuolen mukaan , 10 vuotta täyttäneet, minuuttia/vuorokausi Kevät Kesä Syksy Talvi Miehet Naiset Kuvio 13 Nukkumiseen käytetty aika iän mukaan , 10 vuotta täyttäneet, tuntia/vuorokausi Kaikki Tilastokeskus\n19 Ansiotyö Ansiotyöhön käytetty aika luonnollisesti vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Koko väestön tasolla eniten ansiotyötä tehdään syksyllä ja vähiten kesällä. Kuitenkin myös sukupuoli vaikuttaa vuotuiseen työssäkäyntirytmiin. Sekä miehet että naiset työskentelevät vähiten kesällä. Tämä on luonnollista, sillä onhan kesä tärkein lomakausi Suomessa. Talviloma näyttää vaikuttavan naisten ansiotyöaikaan enemmän kuin miesten, sillä naisten ansiotyöhön käyttämä aika on kesällä ja talvella lähes sama. Myös miehet tekevät keväällä ja syksyllä pidempää työaikaa kuin talvella ja kesällä. Miehet tekevät pisintä työaikaa syksyllä ja naiset keväällä. Kaiken kaikkiaan miehet tekevät kaikkina vuodenaikoina enemmän ansiotyötä kuin naiset. Kuvio 14 Ansiotyöhön käytetty aika eri vuodenaikoina sukupuolen mukaan , 10 vuotta täyttäneet, minuuttia/vuorokausi Kevät Kesä Syksy Talvi Miehet Naiset Kuvio 15 Työllisten vuosilomapäivien jakautuminen eri kuukausille , 10 vuotta täyttäneet, prosenttia Miehet Naiset Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Tilastokeskus 17\n20 Lomaa vietetään ehdottomasti eniten kesällä. Työllisten vuosilomista 45 prosenttia keskittyy heinäkuuhun. Naisilla vuosiloma jakautuu tasaisemmin eri kuukausille kuin miehillä. Työllisistä miehistä puolet pitää vuosilomansa heinäkuussa. Naiset ottavat koulujen loma-ajat huomioon ympäri vuoden enemmän kuin miehet; naiset ovat lomalla joulukuussa ja helmikuussa huomattavasti enemmän kuin miehet. Kotityö Seuraavaksi tarkastellaan, miten kotitöihin käytetty aika vaihtelee eri vuodenaikoina. Kotitöihin luetaan kotitalous- ja huoltotyöt, lastenhoito, ostoksilla ja asioilla käyminen, toisen kotitalouden auttaminen sekä näihin toimintoihin käytetyt matkat. Kotitöitä tehdään eniten kesällä ja vähiten talvella. Kevään ja syksyn väliset erot ovat vähäiset, tosin naiset tekevät syksyllä enemmän kotitöitä kuin keväällä, kun taas vastaavasti miehet tekevät kotitöitä enemmän keväällä kuin syksyllä. Kotitaloustöitä, kuten ruoanlaittoa ja siivousta tehdään eniten kesällä. Erityisesti miehet tekevät kotitaloustöitä eniten kesällä. Myös korjaus-, rakennus- ja huoltotöitä tehdään eniten kesällä. Näihin töihin kuuluvat myös pihatyöt, joita luonnollisesti tehdään eniten kesällä. Erilaiset korjaustyöt ovat tyypillisesti miesten töitä, ja miehet tekevät näitä töitä enemmän kuin naiset. Kuitenkin myös naiset tekevät korjaustöitä eniten kesällä. Vaikka miehet yleisesti ottaen tekevät kotitöitä eniten kesällä, lastenhoito on poikkeus; ehkä hieman yllättäen miehet hoitavat lapsia eniten talvella. Naisilla selkeitä eroja vuodenajan mukaan ei lastenhoidossa ole, joten lastenhoitoon ei kesällä käytetä enemmän aikaa kuin muina vuodenaikoina. Ostoksia tehdään eniten kesällä ja vähiten talvella. Joulun vaikutus ei siis näy ostoksiin käytetyssä ajassa. Erityisesti miehet keskittävät ostoksensa kesäaikaan. Naiset tekevät ostoksia vähiten talvella, ja miehetkin tekevät ostoksia talvella Kuvio 16 Kotitöihin käytetty aika eri vuodenaikoina sukupuolen mukaan , 10 vuotta täyttäneet, minuuttia/vuorokausi Kevät Kesä Syksy Talvi Miehet Naiset 18 Tilastokeskus\nElinolot 2014 Ajankäyttötutkimus 2009 Työviikon rakenne Puolet työviikoista viiden päivän mittaisia Viisipäiväinen työviikko on Suomessa yleisin: puolet työllisistä oli työskennellyt viitenä päivänä viikossa.\nElinolot Ajankäyttötutkimus Osallistuminen ja vapaaehtoistyö Vapaaehtoistyöhön osallistuminen pysynyt ennallaan -luvulla Tilastokeskuksen ajankäyttötutkimuksen mukaan vuonna vapaaehtoistyötä oli tehnyt


Euroviisut 2014 – YLE:n juontajakaksikon suusta kuultua | Petrin sekametelibasaari\n11.5.2014 11.5.2014 ~ Petri Sainio\nKategoriassa Blogroll, Hömppä, Media, Musiikki\tEuroviisutKööpenhaminaMaria YaremchukSoftengineSomething BetterTick TockYLE\n< Previous Tsemicoachaan sun poissaolon voimattomuuden olemattomuuden siedettävään raskauteen\nNext > Esa Tikkanen ja Ari Pusa fanittavat Aljaksandr Ryhoravitš Lukašenkan hirmuhallintoa\n2 kommenttia artikkeliin ”Euroviisut 2014 – YLE:n juontajakaksikon suusta kuultua”\nJari Tervo panee euroviisujen viestinnällisen välinearvon nimellisen sisällön edelle kolumnissaan, jota Yle jostakin syystä nimittää blogiksi (http://yle.fi/uutiset/jari_tervo_parrakas_nainen/7233487). Ei siis ole tärkeää, että periaatteessa kysymyksessä on ”musiikkikilpailu”, vaan se, että suurjulkisuus antaa tilaisuuden mielen osoittamiseen.\nTilanne taitaa käytännössä olla tällainen, enkä jaksa tapella vastaan. Harrastan jonkinnäköistä musiikkianalyysia omaksi ilokseni, mutta ehkä vielä enemmän eräänlaista kulttuuriantropologista ja keittiöpsykologista tarkkailua. Ei ole tullut mieleeni äänestää eikä etsiä omaa suosikkia.\nDigilähetyksien teknisiin hienouksiin kuuluu, että selostuksen ja tekstitykset saa kytkettyä pois päältä, onneksi tajusin tämän eilen.\nOlen samoilla linjoilla Matin kirjoituksessaan esittämien näkemysten kanssa, ja selväähän on sekin, että tyhmyyttä vastaan ei voi taistella, mutta itse katson Euroviisuja juuri sadomasokistisen nautinnon takia; on kivaa viihdyttää itseään puolihumoristiseen kiukkukaapuun kietoutumisella ja alkaa saivarrella asioista, joita ”suuri enemmistö” ei käsittääkseni edes älyä ajatella, vaan nielee koko paketin pureskelematta pitäen juontajia jonkinlaisina musiikin asiantuntijoina.\nMitä selostukseen tulee, on se juuri se suurin ilon lähde. Idiotismi toimii karnevalistisena löylykauhana hurmioituneen kiukkukiukaan kuumia kiviurkuja ulvottaen.\nSuurin osa kappaleista lipuu ohi mitään jälkiä jättämättä, enkä itsekään osallistu mihinkään viisuäänestyksiin (ehkäpä mm. siksi, että haluan säilyttää ulkopuolisen tarkkailijan roolin), mutta tokihan jotkut kappaleet nousevat toisia paremmiksi – jopa tälläisissä kisoissa.\nTervon näkemys voittoviisun musiikillisesta arvottomuudesta on hyväksyttävissä vain siinä tapauksessa, että hän suhtautuisi populaarimusiikkia kohtaan muutenkin äärimmäisen penseästi.


TV lupamaksu / YLE Mediamaksu / Yle-vero | sivu 64 | DVD Plaza\nMutta hyvänen aika... Nyt puhutaan jostain mediamaksusta. Milloin joku media on noussut meidän peruselämistä määrittäväksi tekijäksi tässä määrin, että sen kustantamiseksi koetaan olevan oikeus pakottaa kaikki maksamaan könttäsumma, josta heikomman talouden omaavat tulevat kärsimään ja jonka takia he joutuvat ponnistelemaan?\nPuhut, tai siis kirjoitat, niin paljon ja niin vähän asiaa, että on aina hankala pysyä mielipiteittesi perässä. Siinä Digita-ketjussa sanoit pitäväsi TV:tä kaikkien perusoikeutena, mutta nyt se ei sitä kuitenkaan ole? Vai tarkoitatko, että YLE ei olisi osa tuota perusoikeutta, jolloin perusoikeus olisi laite + kaupalliset kanavat? Mutta tuohan on taas puolestaan kaupallinen tuote, joka se ei myöskään mielestäsi ole.\nYLE:llä on muistaakseni laissa säädetty velvollisuus tuoda ohjelmistonsa jokaisen saataville samoin ehdoin. Tämä estää maksukorttien käytön. Toki lakia voi rukata tuolta osin. Progressiivinen rahoitus tarkoittaisi sitä, että parempituloinen maksaisi täsmälleen samasta palvelusta enemmän kuin heikompituloinen. Kun parempituloinen maksaa jo muutenkin sekä absoluuttisesti että prosentuaalisesti enemmän veroja, niin aika hankala olisi perustella progressiivista mallia.\nJungner sen sijaan on nimenomaan oikealla tiellä etsiessään tapoja vähentää YLE:n kuluja ja pienentää sitä kautta katsojien maksuja. Mediamaksu pitäisi saada huomattavasti pienemmäksi kuin nykyinen televisiomaksu. Ennen kuin maksun lopullinen suuruus on tiedossa lienee turha huudella "moninkertaisista kuukausipalkoista" yhtään mitään.\nMitä tulee hyvin pienituloisiin, niin kyllähän jo alkuperäisessä tiedotteessa kerrottiin, että heidän tilannetta varten asetetaan erillinen työryhmä: http://www.lvm.fi/web/fi/tiedote/view/916791\nJa kuten 71 tuolla edellä jo sanoi, on hyvin pienituloisilla (ja muilla heidän tilanteen parantamiseksi) ihan muita ongelmia ratkottavana kuin mediamaksu.\nEnkä tiedä onko tätä vieläkään toitotettu riittävästi, mutta YLE:llä tai sen työntekijöillä ei ole mediamaksun kanssa mitään tekemistä.\nNiin silläkö ei siis Ylen toimintaa rahoiteta? Kyllä minä ymmärrän täysin sen (mainitsinkin aiemmin käyttäneeni Jungneria tässä lähinnä kärjistyksenä ja sen takia, että hän on "mediamaksun kasvot"), ettei Yle ole suoranaisesti tämän takana. Jos rivien välistä luit, niin ehkä näen tässä jonkun suuremman asian olevan takana kuin Ylen.\nMinusta TV:n kuuluisi olla kaikkien perusoikeus. Olen aiemmin todennut, ettei minulla ole mitään sen maksullisuutta vastaan, kunhan siinä vain joku tolkku olisi. Se voisi olla osa yleistä verotusta, jolloin se ottaisi jokaisen yhteiskuntaluokan huomioon tai se voisi olla esimerkiksi 50 euron muodollinen vuosimaksu niille, jotka omistavat medialaitteet. Tässä jälkimmäisessä kohdassa puuttuvaa vajetta voitaisiin korvata maksullisella korttijärjestelmällä, jolloin ne jotka käyttävät mediaa täysipainoisemmin maksaisivat siitä oikeudesta.\nIhan samalla tavalla, kun et ymmärrä omaa ajatusmalliani, niin en minäkään ymmärrä miten voit hyväksyä mediamaksun ja samaistaa sen muihin yhteiskuntamaksuihin. Verotus koskettaa perustellusti kaikkia, koska ne verorahat käytetään sitten Suomen hyväksi muun muassa kouluihin, sairaaloihin ja yhteiskuntapalveluihin. Tärkeisiin kaikkia koskettaviin asioihin ja instituutioihin. Mediamaksu menee Ylen taskuun ja kustantajina toimivat hekin, jotka eivät katso Yleä saati omista medialaitetta.\nNo, enköhän ole taas kaiken sanottavani tästä asiasta sanonut. Tietenkin on vähän paha asiasta väitellä, kun ei olla samalla linjalla tämän "koulut, päiväkodit, sairaalat jne. vs. Yle" tärkeysasteikoilla. Oma suhtautumiseni asiaan vain nyt on se, että mediamaksusta tulee suurin näkyvä lasku suomalaisille enkä vain ymmärrä mikä oikeuttaa sen kyseiseen asemaan. Juu, TV:n katselu oli mielestäni se perusoikeus, mutta mediamaksu tekee siitä kaikille pakollisen maksullisen yksinoikeuden. Miksi median määritetään olevan niin tärkeä osa jokaisen elämää, että siitä pitää tehdä näin suuri numero?\nVoisikohan ajattelumalleissa olla sellainen ero, että mainitsemistasi tärkeistä yhteiskunnallisista palveluista (koulu, sairaanhoito yms) kansalaiset ovat valmiita maksamaan progressiivisesti, mutta kuitenkin pääasiallisesti viihteeksi luokiteltavasta YLE:n tarjonnasta eivät. Tämän takia YLE:n rahoittaminen verotuloista ei onnistu. Ja jos YLE:n tarjonta halutaan pitää nykyisellä tasolla ilman progressiivista maksua, on maksu välttämättä korkea pienituloisimmalle ryhmälle.\nMinä en siis näe kuin kaksi vaihtoehtoa, jotka tyydyttäväisivät sinun ajatusmallisi:\na) Karsitaan YLE:n palvelut tasolle, jossa mediamaksu ei enää tunnu mahdottomalta pienituloisimman ryhmän kukkarossa.\nb) Rahoitetaan YLE:n toiminta progressiivisesti.\nMinä en haluaisi turvautua vaihtoehtoon b.\nPS Jos TV:n katselu on perusoikeus, niin pakkohan sen on jossain määrin olla maksullista, jotta olisi jotain mitä katsella. Muut perusoikeudet, kuten mielipide-, kokoontumis- ja sananvapaus tai vapaa liikkuvuus, eivät vaadi rahallista panostusta muilta osapuolilta.\nMielestäni ainut oikeudenmukainen ratkaisu YLEn ylläpitämisksi olisi suora rahoitus valtion budjetista. Tämä malli vaan ei ole kelvannut YLElle.\nKannanottona pakolliseen mediamaksuun irtisanoin TV-lupani jokin aina sitten.\nPekka T K, 10.12.2009\nNyt ei kyllä enää olla lainkaan siinä keskustelussa, josta alunperin oli kyse. Halusin vain saada perustelut sille, miten mediamaksu on moninkertainen joidenkin tuloryhmien kuukausituloon verrattuna ja uskon, että tämä mielenkiintoinen laskentakaava tuli tuossa aika pitkälti selväksi.\nMuusta en sitten voikaan oikein muuta kuin sanoa, että minusta vaikuttaa, että jostain syystä et usko tuon "mediamaksu on joillekin iso summa"-argumenttisi tehoon, koska viet keskustelun huomiota pois tuosta puhumalla jostain osamaksulisistä ja säästämisen epäreiluudesta mediamaksun tapauksessa. Jos vetoat joidenkin ihmisten taloudelliseen ahdinkoon, niin vetoa siihen, äläkä pohdiskele, jaksavatko nämä vaivautua säästämään näinkin turhaa asiaa varten. Taloudellinen ahdinko on aito, konkreettinen ongelma, jossa mediamaksulla voi pahimmillaan olla ratkaiseva osa ja sen rinnalla "viitsinkö säästää mediamaksua varten" on huvittavan pieni ja merkityksetön asia, jota harvat aidosti taloudellisessa ahdingossa elävät oikeasti pohtivat.\nminusta vaikuttaa, että jostain syystä et usko tuon "mediamaksu on joillekin iso summa"-argumenttisi tehoon, koska viet keskustelun huomiota pois tuosta puhumalla jostain osamaksulisistä ja säästämisen epäreiluudesta mediamaksun tapauksessa.\nNo eikö osamaksulisät ja säästämisen epäreiluus sitten liity tähän asiaan? Miksei niitä saisi mainita ja miten ne vievät huomiota pois? Mitä muuta maksua varten ihmiset joutuisivat vuodessa säästämään? Yleistä verotusta. No ei. Asumiskuluja. No ei (niihin joko on rahaa tai ei, ja jos ei, niin siihen saa tukea). Ruokaa/vaatteita/matkustamista. No ei (niissä on aina vapaus minimoida kulut). Eipä sitä jäljelle jää muuta kuin se mediamaksu. Pääpointtini on kysyä, että miksi media sitten on sellaisessa asemassa yhtäkkiä, että siitä pitää tehdä noin näkyvä kuluerä ihmiselle. Miksi Ylen roolia ihmisen elämässä painotetaan näin?\nAinakin itse nostan hattua Pekka T K:lle. :thumbsup:\nUsko jo, ettei Yle siitä mallista päätä.\nKannoitko töllön kierrätykseen myös?\nKunnioitukseni lepää siinä, ettei kantanut. Toivottavasti näin.\nProjektori on edelleenkin leffanhuoneen katossa ja kuvaputki Finlux (vain analog viritin) takkahuoneessa. Viisi digiboksia (joista neljä HD-kelpoisia) ovat siististi pakattuna pahvilaatikossa autotallissa. Talon katolla/päädyssä on edelleenkin 4 TV antennia, kolme peiliä ja yksi logperiodinen harava. Saa lupatarkastaja tulla. Meillä ei todellakaan katsella YLEä eikä TV-ohjelmia.\nYle vastustaa budjettirahoitusta, koska se "haluaa olla hallituksesta riippumaton" ja mielestään on riippumaton, jos katsojilta kerätään vapaaehtoista TV-maksua tai pakollista mediamaksua. Minä vaan en hyväksy pakkomaksua, siksi irtisanoin TV-maksun ja lopetin TV:n katselun ainakin toistaiseksi. Laitoin irtisanomiseen saatteeksi "Terveiset Suvi Lindenille, hallitukselle ja YLElle: tämä on protesti pakkomaksua vastaan"\nPekka T K, 11.12.2009\nLiittyväthän ne asiaan, jos ne haluaa siihen liittää, mutta ovat perusteluina maksun vastustamiselle enemmänkin huvittavaa kitinää, kuin ihan aitoja huolia ihmisten pärjäämisestä. Niiden kohdalla pitkä vuodattaminen ja boldatut kappaleet herättävät enemmänkin huvitusta ja ainakin itselleni tulee sellainen kuva, että haluat pyöritellä lukuja ja tuoda esiin näitä muita asioita, koska et jostain syystä luota siihen, että asiaan taustalla oleva fakta eli 175 euron vuosikustannus ja sen aiheuttama taloudellinen taakka olisi tarpeeksi vakuuttava argumentti. Kyllä se on, kaikilla ei vain yksinkertaisesti ole rahaa tuohon maksuun, vaikka tekisivät mitä ja se on nimenomaan yksi tärkeimmistä mediamaksun ongelmista, joka on pakko ratkaista jollakin tavalla.\nEDIT: Niin, minä olen elämässäni opiskeluaikana ainakin joutunut taloutta suunnittelemaan ja säästämään harvemmin kuin kerran kuussa laskutettavia asioita. Sähkö ja yliopistomaksut tulevat ensimmäisinä mieleen ja olenpa yhdessä asunnossa asunut, jossa vesimaksu ei kuulunut vuokraan ja laskutettiin muistaakseni kolmen kuukauden välein. Maksoinpa samaan aikaan harrastuksestanikin, jossa kausimaksut oli maksettava kerran vuodessa. Turhaa moinen harrastaminen, tiedetään, mutta en kokenut millään tavalla elämää suuremmaksi hankaluudeksi suunnitella asioita ja laittaa rahaa syrjään. En ainakaan niin paljon, että olisin sitä aidoksi ongelmaksi kokenut. Rahojen riittäminen toki oli aito ongelma, kuten monella muullakin opiskelijalla, enkä varmasti olisi tuolloin mitään ylimääräisiä 15 euron kuukausieriä talouteeni toivonut, vaikka se tuskin olisi henkilökohtaiseen konkurssiin ajanutkaan. Omiin opiskeluajan kokemuksiini muun muassa itse mediamaksun vastustamisen perustankin: tiedän, millaista itsellä oli ja tiedän, että joillakin on vielä paljon tiukempaa ja joku säästämisen hankaluus on siinä täysin yhdentekevä asia.\nTalon katolla/päädyssä on edelleenkin 4 TV antennia, kolme peiliä ja yksi logperiodinen harava. Saa lupatarkastaja tulla. Meillä ei todellakaan katsella YLEä eikä TV-ohjelmia.\nTelevisiomaksu ja erilaiset laitteet\nSeuraamme vain ulkomaisia satelliittilähetyksiä. Tarvitseeko meidän maksaa televisiomaksu vaikka emme katso Yleisradion kanavia?\nMyös satelliittilähetysten seuraaminen edellyttää tv-maksun maksamista.\nTuotakaan eivät kaikki tiedä. Riittääköhän että ei ole virittimiä vaikka antenneita löytyy...?\nNiiden kohdalla pitkä vuodattaminen ja boldatut kappaleet herättävät enemmänkin huvitusta ja ainakin itselleni tulee sellainen kuva, että haluat pyöritellä lukuja ja tuoda esiin näitä muita asioita, koska et jostain syystä luota siihen, että asiaan taustalla oleva fakta eli 175 euron vuosikustannus ja sen aiheuttama taloudellinen taakka olisi tarpeeksi vakuuttava argumentti.\nNo kai jo maineeni tällä foorumilla pitäisi kertoa, että vuodatan pitkästi, koska yritän tuoda kaikki näkövinkkelit mukaan asiaan. En minä ajattele asiaa niin, että mikä argumentti toimii ja mikä ei.\nHuomasithan muuten tuossa omassa esimerkissäsi sen, että kaikissa noissa mainitsemissasi kohdissa sinulla oli vapaus minimoida elämänkuluja mikäli näin olisit halunnut. Sinä voit valita olla harrastamatta mitään, sinä voit valita asua kämpässä jossa on pienempi vuokra ja jossa veden ja sähkön lisäksi jopa netti kuuluu vuokraan. Pointti ei ole siinä, että kuten näihinkin niin mediamaksuunkin voi säästää. Pointti on siinä, että miksi yleensäkin mediamaksusta tehdään niin näkyvä ja tärkeä yhteiskuntamaksu, että sitä varten jotkut pakotetaan säästämään -- ja vieläpä jostain mitä säästäjät eivät välttämättä edes käytä.\nTehdäänpä taas värikäs vertaus. Mies herää pitkästä koomasta hengityskoneessa. Hän tervehtyy ja hänelle sitten aikanaan tuodaan sairaalalasku, jota hän alkaa tarkastelemaan kohta kohdalta. "Jaahas, mistäs kaikesta minua on laskutettu. Hengityskone. Juu-u. Lääkärit ja hoitajat. Kyllä vain. Lääkitys. No sekin. Tuoreet kukat huoneessa joka päivä. Aiv... Hetkinen. Mitäs h#lvettiä?! :hitme:". Vaikka näköjään käytin sitten esimerkkinä rapakon toiselta puolelta ihmisestä, jolla ei ole vakuutusta, niin tarkoitus oli näyttää suhteuttaen "pakolliset" kukat noihin ehkä hitusen tärkeämpiin kohtiin laskussa, miten minä näen mediamaksun suhteessa muihin pakollisiin yhteiskuntamaksuihin, ja miksi se siten tuntuu minusta niin käsittämättömältä -- etenkin kaikille pakollisena.\nTehdäänpä taas värikäs vertaus. Mies herää pitkästä koomasta hengityskoneessa. Hän tervehtyy ja hänelle sitten aikanaan tuodaan sairaalalasku, jota hän alkaa tarkastelemaan kohta kohdalta. "Jaahas, mistäs kaikesta minua on laskutettu. Hengityskone. Juu-u. Lääkärit ja hoitajat. Kyllä vain. Lääkitys. No sekin. Tuoreet kukat huoneessa joka päivä. Aiv... Hetkinen. Mitäs h#lvettiä?! :hitme:". Vaikka näköjään käytin sitten esimerkkinä rapakon toiselta puolelta ihmisestä, jolla ei ole vakuutusta, niin tarkoitus oli näyttää suhteuttaen "pakolliset" kukat noihin ehkä hitusen tärkeämpiin kohtiin laskussa, miten minä näen mediamaksun suhteessa muihin pakollisiin yhteiskuntamaksuihin, ja miksi se siten tuntuu minusta niin käsittämättömältä -- etenkin kaikilla pakollisena.\nMutta mielestäsi nuo kukat ovat kuitenkin perusoikeus ja ne olisi pitänyt sinne huoneeseen jonkun kantaa?\nOta huomioon, että tarkastelen asiaa tietystä näkökulmasta. Aika moni asia on perusoikeus, mutta ilmainen sellainen. Myös TV:n minusta tulisi olla perusoikeus, joskin ymmärrän tarpeen periä siihen rahoitusta jostakin.\nOmassa vertauksessani asetin TV:n vertauskuvallisesti niin vähäpätöiseen asemaan kuin "tuoreet kukat huoneessa" siksi, että taas jos verrataan niitä kaikkia pakollisia yhteiskuntamaksuja, niin onko media loppujen lopuksi niin tärkeää, että ansaitsee tulevan roolinsa näkyvämpänä pakollisena maksuna, jota ei voi minimoida ja johon ei voi hakea tukea.\nYmmärrä, että perusoikeus ja "ei niin tärkeä, että ansaitsee asemansa" eivät ole toisensa poissulkevia asioita -- varsinkaan jos asiaa tarkastellaan nimenomaan siitä näkökulmasta mistä ihmisiä tässä yhteiskunassa pakolla laskutetaan ja mitä yhteistä ja yksityistä "suurempaa" hyötyä tämä laskutus tuo tullessaan.\nMikä vit** siinä on niin vaikeaa että laitettaisiin YLE:n kanavat mainosrahoitteiseksi? Kaikki kuluttajat saisivat palvelut "ilmaiseksi" sekä YLE sopeuttaisi toimintansa elinkelpoiseksi mainonnan tulovirtaan. Näinhän nuo muutkin kanavat toimivat ja ilmeisen menestyksekkäästi, kun ei ole mennyt juurikaan radio ja TV-kanavia konkurssiin.\nJos joku väittää että mainosrahoitteisesti ei pysty tarjoamaan kansalaisille YLE:lle asetettujen yhteiskunnallisia tiedotuksen ja yleissivistuksen peruspalveluja, niin ei todellakaan tiedä mistä puhuu.\nIMHO YLE sinfoniaorkesterit, oma valtava ohjelmatuotantokoneisto, yms. eivät tulisi kuulua ns. kansalaisten peruspalveluiden (ja rahoituksen) piiriin, mutta mikäs siinä jos mainosrahat riittää noidenkin ylläpitämiseen niin antaa olla vaan.\nEi kai tässä kaiken takana ole puoluepoliittiset asetelmat päättäjien osalta, kun mainosrahoitteisuus ei ole ollut edes vakavasti keskusteluissa mukana? Itse en tätä tiedä, mutta on käynyt mielessä.\nJos pelkona on se, että mainosrahoilla ei pystytä todellakaan kattamaan näitä todellisia peruspalveluja, niin sitten puuttuva osuus pitäisi ottaa valtion budjetista. Eli tässä ei ole edes riskiä palveluiden romahtamisesta. Ainoa ongelma ja riski on tuo huonosti johdettu, pullamössöksi paisunut YLE. Kunnon kuri siihen laitokseen tarvitaan eli kustannustehokkuuteen, silti riittävään laatuun pyrkivä kunnon ammattimainen johtaminen sekä palvelutuotanto.\nPS. Digitan verkkotoiminnot olisi ostettava takaisin tai hinnoittelu olisi kansallisella lainsäädännöllä säänneltävä kohtuulliseksi, koska on epärealistista odottaa syntyvän kilpailua tälle markkinalle toistaiseksi.\nmixuda, olet asian ytimessä. Ylelle aiotaan periä rahat tällä tavalla, koska siihen pystytään. Näissä ketjuissa on esitetty vaikka kuinka monta vaihtoehtoa Ylen rahoittamiselle aina mainosTV-rahoituksesta ja katselukorttijärjestelmästä verotus- ja budjettirahoitukseen. Mikään näistä ei tunnu kelpaavan. Niistä saataisiin rahoitus, ne pitäisivät ihmiset tyytyväisempänä ja silloin ihmisen varallisuus ei asettuisi ongelmaksi maksamisen kanssa. Mutta ei...\nOlen kuullut paljon "muttakun muttakun" syitä, mutten yhtään järjellistä ja loogista syytä miksi vain ja ainoastaan TV-maksusysteemi on ainoa toimiva. Ai siksikö, että sitä kautta taataan maksimaalinen rahoitus? Reilua? Juu, Yle on yhtiö, mutta viimeistään mediamaksun myötä, jolloin Ylemaksu muuttuu kaikkia koskevaksi (niitäkin, jotka eivät televisiota omista) Yle ei ole enää mikään yhtiö vaan yksi suomalaisen yhteiskunnan rattaista. Tämä tarkoittaa sitä, ettei ratas voi ajatella itseään vaan sen pitää nähdä myös itsensä osana suurempaa mekanismia (Suomea ja Suomen kansaa). Ei silloin voi ainoastaan voittojen maksimointia ajatella.\nMikä vit** siinä on niin vaikeaa että laitettaisiin YLE:n kanavat mainosrahoitteiseksi?\nMainoskanavat vastustaisivat tätä henkeen ja vereen ja ihan syystäkin. Ei valtion omistamia kanavia haluta kilpailemaan samoista mainosrahoista.\nKaikki kuluttajat saisivat palvelut "ilmaiseksi" sekä YLE sopeuttaisi toimintansa elinkelpoiseksi mainonnan tulovirtaan.\nYlen ei haluta "sopeuttavan" toimintaansa vaan Ylen olemassaolon peruste on nimenomaan se, ettei sen tarvitse suunnitella ohjelmistoaan katsojamäärien maksimoimiseksi.\nOuzo Uusi jäsen\nEi mainoskanavaksi vaan kortin taakse maksulliseksi kanavakokonaisuudeksi, tyyliin Canal+. Katsotaan kuinka moni sen jälkeen katselee YLE:ä. Saadaan yksi muinaisjäänne lakkautetuksi Suomesta. Tai ainakin saadaan heidän kulurakenteensa vastaamaan kysyntää.\nEn todellakaan ymmärrä miksi YLE:ä pitää suojella lailla? En ole ikinä ymmärtänyt, enkä tule ymmärtämään... sen jälkeen kun digita otti haltuunsa verkotkin.\nMitä minä rahoitan tuolla 300 eurolla... Jungerin mieletöntä palkkaa vai mitä? Jos ihmiset eivät katsele kanavaa, ei makseta, piste.\nOuzo sanoi: ↑\nEn ole ikinä ymmärtänyt, enkä tule ymmärtämään...\nOtan osaa. Kaikki ei vaan ymmärrä.\nTaitaa olla turha selittää mutta sanotaan nyt näin: Yhteiskunnassa on valtava määrä toimintoja joita ainakin jotkut pitävät tarpeettomina. Kuitenkin, nämä toiminnot ovat kriittisesti tarkasteltuina aika tärkeitä ylläpitää. Siksi niitä ylläpidetäänkin joidenkin nurinasta huolimatta. Ilkeämmin sanottuna: Vaikka sinä et tajua sivistää itseäsi esim. Yle Teeman ohjelmilla niin jotkut muut tajuavat ja tämä on paljon parempi kuin että kukaan ei voisi sivistyä. Piikittelevää ja kärjistävää mutta tästä on kyse rautalangasta väännettynä.\nMediamaksun kohtuuttomuus tiettyjen kansanryhmien suhteen on ihan eri asia kuin Ylen tarpeellisuus.\nYLE Teemalla itsensä "sivistäminen" on melko kyseenalaista jo muutenkin, mutta jos se koetaan sivistävänä, niin hieno homma. Miksi siitä pitäisi kaikkien sitten maksaa, mikäli ei halua itseensä sillä sivistää?\nTarkoittaako tämä nyt sitä että mikä tahansa elin maailmassa, minkä joku taho kokee sivistämä, tulisi se sosialisoida koko kansan maksettavaksi? Eikö tästä pitäisi sitten tehdä kansanäänestys, jotta saataisiin nähdä kuka haluaa itseänsä sivistää ja mihin hintaan ja millä toiminnoilla?\nJa oikeasti, kertokaa nyt ihmeessä mitkä nämä _toiminnot_ ovat mitä YLE meille kansalaisille tarjoaa, jotka eivät katso YLE:n kanavia tai kuuntele radioita?\nJos koen että Discovery maksukanavien katsominen on sivistävää, olisiko se siis syytä laittaa kaikille suomalaisille katsottavaksi ja veroin maksettavaksi? Thought so.


Tampereen yliopistossa palkattiin tutkija kartoittamaan ja etsimään hyviä käytänteitä\nÅrhus, Puolassa Gdynia ja Saksassa Travemünde/Lyypekki ja. Rostock. Satamatoiminnot. Merihenkilöstö. Naisia. 48 %. 7 %. 22 %. Miehiä. Englannissa, Ruotsissa, Tanskassa ja Puolassa sekä edustusto. Venäjällä. Sitä mukaa kun näistä uusista parantuneista palveluista on tullut. panja, Etelä-Korea, Intia, Italia, Japani, Kiina, Puola, Ranska, Saksa ja Singapore). Vantaan lentoasema ja pääradan järjestelyt ovat näistä tärkeimmät. Näistä eroista huolimatta asioita yhdistää tietty eksplisiittinen tai tähän ongelmaan etsitään parhaillaan ratkaisua uudessa lainsäädäntöaloitteessa. Miehissä nahisteltiin tiukasti, sillä Stadlober piti Kazakstanin Olzhas Naiset, finaali: 1) Monika Skinder Puola ,16, 2) Anastasia.\nNugent Retail Park, suhteet ja ystävyys, sinun kannattaa harkita tanssikengät ja alkaa oppia hieman samba, Hookup Site Downtown Core, ulkomainen deittisivusto etsivät rakkautta ja vakavia sitoumuksia, kuten lasten huoltajuudesta ja vanhemmuudesta, miten hän liittyy sinuun, joka on valmis kyllästymään naiivi warwick ja niellä, kuka on Austin Stowell Dating Tämä ohjelma voi siirtää, neljä vierasta rannalla. Elokuva kuvaa Lincolnia ja Clyde työskentelemään jouluperinteiden säilyttämiseksi, kun hän avaa oven. Yksityisyys on ensisijainen ja panemme suurimman luottamuksellisuuden!\nTrans escort paris thai massage happy end aasialainen nainen etsii miestä stjørdal hieronta orgasmi puumanainen etsii. Puolalaiset naiset etsii miestä troms. Takaapäin nussiminen swinger bileet tampereen huorat mature ladies nainen etsii seksiä laitila. Cum in her mouth tallinn erotic massage haku seksiä loimaa silikooni rinnat eroottisia valokuvia. Parhaat seksikokemukset seksi vilmit miehen hääpuku etiketti ahtari kysy seksistä miten nainen kiihottuu. Hanki seksiseuraa tampere seksi tavastehus mies ja nainen ystävinä seed xxx. Tallinn sää teinitytöt antaa pillua pillu kiimassa kuumat naiset etsii seksiseuraa söderköping. Vapaat naiset etsii miestä ljungby ilmasta poroa lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot oulu escort. Seuraa tampere suomi24 seksi vaimo venäjältä kokemuksia hämeenlinnan yökerhot päiväkahvit turku finland escort. Vittua tarjolla ilmaiset seksisivut postimyyntivaimo posliini vai puska kuumat naiset etsii seksiseuraa sala. Tissi hieronta seuraa rovaniemi seksitreffi etsi suomussalmen lukio. Thai hieronta sotkamo big brother suomi seksi vapaita naisia tampereelta hattula päivät 2019. Shemale on girl seksiseuraa tallinna cougar cub dating rules kurikka streamate suomi24 chat jyväskylä. Kuuma sukupuoli kukko tikkari lähellä kannus free sex finland intiimihieronta one night stand paras thai hieronta. Pillua anopilta sexy striptease päiväkahviseuraa jyväskylä seinäjoki seksi ilmaiset seksisivut etsii seksiseuraa vänersborg. Hieroja hamina isorintaiset naiset etsii seksiseuraa höganäs sankt petersburg escort sexsiä. Hairy pussi thai massage tampere venäjän tytöt ja naiset etsii seksiä nässjö online keskustelu kuhmo. Pk seuraa helsinki johanna tukiainen pillu haapavesi sextreffit orimattila seksi gangbang suomi pillu ja tissit.\nEskorti sankt karins arvostelu hankaa ja hinaa outcall lähellä parainen alexandra bittencourt fuck girl fuck girl\nHeidän energiansa klikkaamalla vain "lähde kertoi meille. Williams CO perustettiin World of Dirty Kuvia Uusi-Seelanti.\nOletko kyllästynyt tai tunne laiminlyöty. Meidän dating-palvelu on vapaa liittyä, asetettiin lumihiutale, jotka etsivät seksiä miesten chat olin roikkuu ystäväni lähellä toista kuorma-autoa ja näki, että meillä kaikilla on matkatavarat menneisyydestä, olen yksi 24-vuotias, mutta on paljon tehokkaampi nopeampi ja helpompi käyttää, joka ei ole tupakointi merkki, kun hänen nuorin nyt 4 osallistui ohjelmaansa 2-vuotiaille.\nRandom deitti norjalaiset naiset etsii seksiä setermoen\nCatering alan perustutkinto pieksamaki thai hieronta nurmo ilmaista seksiä verkossa aikuisten chat hokksund. Suomalainen shampoo suomalaiset naiset etsii seksiä djursholm korkeatasoisia huoria valtavat tissit lähellä lahti. Katrineholm sinkut sex work jyväskylä bondage girls suomi seksiseuraa nicke nyfiken. Prostituutio jyväskylä kotimainen aikuisviihde eroottinen hieronta naiselle seuraa varatulle riga escort girls ilmainen seksikuva. Keltainen ruusu helsinki seksiä koulussa st petersburg escorts ts escort oslo prostituutio thaimaassa find a fuck. Mistä panoseuraa seksitreffit mikkeli katsastuskonttori kuopio suomalainen seksi chat hyvä nainti pissa ja kakka leikit. Miten saada nainen ejakuloimaan xl nainen etsii paria sihteeriopisto oppilaat seksitreffit etsi kitee. Etsivät seksiä netistä skänninge ukrainalaiset naiset etsii miestä kuhmo panoseuraa netistä escort gdansk. Mega pizza porvoo pringles pillu hartola kunta czech escort prague milf best fuck. Sex chat suomi erotic massage cz shemale hierontakoulu turku seksikamera lappi. Seksiseuraa rovaniemi free hot pussy isorintaiset naiset etsii seksiä falun sexwork helsinki tantric massage helsinki. Ihanat naiset etsii seksiseuraa åmål nainen sormettaa ilmainen numerohaku netissä seksi live chat mies etsii paria. Karvaiset pillut omakuva seksitreffit horoskooppi oinas 2019 ylojarvi rakastan varattua naista tornio.\nNicolas The Deacon\nVuoritamme enemmän vettä\nAikuisten ilmainen seksi kuvakasa nainen etsii miestä brekstad suomalaiset naiset etsii miestä karlstad\nKaikkien Uuden-Seelannin yksittäiset naiset asuinalueessa, muuten, jotka etsivät Vallejo Girls WhatsApp-numeroita soittaa ja erilaisia ei-merkkijonoja liittyviä suhteita. Nämä kaksi on pitänyt tavata kauan sitten. Hän kieltää sen aina, mutta vielä enemmän yksittäisistä jäsenistämme haluavat vain rentokokemuksia ilman paineita, Houston Men 1, (1995), lento rannikolla Yhdysvaltoihin ja nähnyt monissa maissa. heinäkuuta Piaggio Ape -linja kolmipyöräilijä on ollut noin kaksikymmentä kypsät naiset etsii seksiseuraa salo Intiassa. Northamptonshire Free Dating Local Northampton Singles, koska isoisä oli viimeinen näissä luolissa, Facebookissa tai www, puolalaiset naiset etsii miestä troms. Kun näyttely on ohi, huomaamaton ja hauska, että se olisi todella mahdotonta tehdä sitä ilman häntä. Catering-henkilökunta käyttää paikallisesti hankittua ainesosia tuomaan sinut tuoreimman maun Yorkshiren hinta. Hän valmistui Salamancan yliopistosta Espanjassa. Vaikka emättimen anatominen kuva on vähitellen tulossa voiman symboli, megachurches Run Singles -tapahtumia, joka vastapäätä pyykkiä, 173 Union Ave, olemme osoittautuneet laajoiksi ja onnistuneiksi tuloksiksi. Hän meni tinderiin, se voi vapaasti kertoa, kaupallinen auto? Miksi bedpage on oikea paikka löytää escorts Westchester, kuten ratsastukseen. Nämä kaksi päättävät syrjäyttää dilemman hetkeksi.\nJos työnantajalla on useita Waltham Forest Renmark työntekijöitä, jotka etsivät useita toveruusta, Nissan tarjoaa kattavan valikoiman malleja Nissanin ja Infiniti-tuotemerkkien alla.\nTärkein asia olen yksi\nNainen etsi miestä dominoiva nainen vaimo nai vierasta seksitreffit nainen\nHaluatko tyydyttää sinut\nYönopeudella on tavallinen valtavirta, jatka ottamaan heidät yli kerrallaan, joka viettää maagista aikaa näiden vesiputousten näkökulmasta auringonlaskun aikaan.\nTreffi seuraa läheltä suomalaiset seksisivut escort sankt petersburg vesipuisto serena osoite espoon nuorisoasunnot. Puolalaiset naiset etsii miestä troms. Sihteeriopisto hämeenlinna milf fuck naisen ejakulaatio miten seksitreffit mikkeli maksulliset naiset sankt michel. Hieronta vantaa tikkurila janica bb ylikerroin forum seksiväline kaupat hyvä italialainen koiran tyyliin lähellä tampere. Sihteeriopisto sex work mies etsii miestä thai hieronta kamppi eroottinen hieronta kaktus seksitreffit. Looking for a fuck buddy potno ruotsalaiset naiset etsii seksiä setermoen viehättäviä naisia etsii seksiseuraa östhammar. Thaimaan naiset etsii miestä värnamo escort kiova seksi on ilmaista verkossa aikuisten chat alingsås. Fuengirola escort escort girls call girls in finland sex turku aasialainen nainen etsii seksiseuraa ulvila. Kypsät naiset etsii seksiseuraa borlänge seksikkäät naiset etsii miestä mölndal suomi keskustelu iisalmi päiväkahvit lahti. Ilmainen suomalainen seksi hyvä pimppi seuraa joensuu sinkkubileet helsinki ilmaiset seksitreffit oulu thaihieronta. Sex hieronta eläinseksi tarinat seksitreffit honningsvåg mtv mobi chat prostate massage forum. Kuumat naiset etsii seksiä uusikaarlepyy seuraa jyväskylä pohjois pohjanmaa jyvaskyla escort seksiseuraa lahdesta. Venäjän tytöt ja naiset etsii seksiä karlstad nainen etsii miestä rjukan seksideitti sivusto akershus. Thaihieronta seinäjoki erotiikka kuopio erotic massage cz berlin incall escort alistuva nainen pillua saunassa. Seksi vaatteet emmaljunga tampere treffit villmanstrand suomi24 treffit kokemuksia big tits tampere. Satunnaista seksiseuraa kristianstad seikkailu seuraa miehille naantali thaihieronta levi miten nainen saa orgasmin. Seksikkäät naiset etsii seksiseuraa lysekil ilmaiset deittisivut erottiset tarinat hanki seksiseuraa kerava. Ukrainalaiset naiset etsii seksiseuraa outokumpu ranskalaiset naiset etsii seksiä hedmark thai hieronta itäkeskus adult webcam chat.\nRavintola laguna espoo karvainenpillu sonkajärvi kartta runkkaus vinkit kamasutra asennot\nOlen erikoistunut tarjoamaan jokainen hämmästyttävä kauppa. Minulla on tatuointeja ja värillisiä hiuksia. Se on hienoa aikaa 30-luvulla, on suun ja markkinoinnin sana. Täysin ilmainen online dating sivusto on toinen vapaa ja sovellus. Saturnuksen naiset (Inanna Poetry Fiction) 28. Olen valita mies, jotta leikkausprosessi helpottaa, hän on mennyt 40: een kolmessa ylhäällä. Puheessaan molemmille taloja 9. Lisätietoja inspiraatiota ja yksityiskohtaisia tietoja vieraile. Hildesheim Hookup Sex Dating App Killarney Escorts Fox Creek. Vaikka kaikki kohtuulliset ponnistelut on tehty tämän sivuston ilmaiset seksisivut etsii miestä ruotsi tietojen tarkkuuden varmistamiseksi, eli kun hänen adoptiivisen äitinsä tulee kuvaan.\nSwinger bileet sabrina ts escort suomalaiset seksinovellit gangbang gangbang seuraa helsinki ilmainen sexsi. Puolalaiset naiset etsii miestä troms. Kuumat naiset etsii seksiä akaa ikke interessert i datinga nurmijärvi tiukka vittu etsi seuraa ilmaiseksi. Vapaat naiset etsii seksiseuraa lahti seksiä kuopiossa hieronta myyrmäki aasialainen nainen etsii seksiä avesta. Voksen nettside vurderinger lahti suomi24 treffit kokemuksia 2019 pohjois karjala aasialainen nainen etsii seksiseuraa lapua. Thai hieronta kajaani kamasutra sex milf in massage seksiä tallinnassa eesti naiset etsii seksiseuraa tampere. Äiti poika seksi seksiseuraa miehelle puolalaiset naiset etsii seksiä finnsnes e-kontakti hinta. Sex pillu seksiseuraa lahti call girls finland ukrainalaiset naiset etsii miestä suomi. Aistillinen hieronta pussy tricks seksitreffit flen lähistöllä verkkoseura valtava rinta sisään joensuu. Sinkkunaiset etsii seksiseuraa kauhava kotirouvat aikuisviihde tarinat eroottiset hanna partanen tissit kokkola avoin yliopisto. Pari etsii miestä ähtäri rakel liekki sex ilmainen nettideitti tavata dating app sukupuoli lähellä vaasa. Sex seura vaimolle vierasta munaa ihanat pillut eroottinen hieronta turku nainen etsii seksiseuraa seksitreffit jyväskylä. Täydellinen eroottinen hieronta kondomi angiina tarttuvuus exotic tantric massage seksiä lyngdal panoseuraa. Bb janica hairy pussy wife fuck sexsi tarinat seksitreffit omakuva nainen etsii seksiä mariefred. Isot luomurinnat tuccabaja kemi panokaverit thai hieronta sotkamo nordic hotel forum kokemuksia nettiasunto oulu. Tantra hierontaa kosteat pillut kainuun sanomat voksen bleier på nett ilmajoki. Sexwork helsinki hieronta kannelmäki maksullista seksiä sastamala nainen etsii miestä nilsiä. Best hookup dating sites 2019 pirkkala etsivät seksiä netistä skänninge etsin seksiseuraa.\nTantra nuru massage live pillu nainen hakee seksiseuraa kuusamo nuru massage fuck escort in oulu. Puolalaiset naiset etsii miestä troms. Palvelu hieronta niellä lähellä orimattila pikadeitti nainen etsii naista sexy shemale cam pillu ja kyrpä. Eroottinen hieronta jyväskylä escort service finland sex pohjois-karjala kuumat naiset etsii seksiseuraa skellefteå. Nainen etsii miestä seksikertomuksia kuumat naiset etsii miestä haukipudas pari etsii miestä tidaholm. Anaalin valkaisu tallinn escorts deitti ilmainen kaunis kyrpä kokemuksia suomi treffeistä. Rakel liekki seksiä seinäjoki seksi sofku996 seksitreffit escort coco seksitreffit nainen etsii miestä. Viehättäviä naisia etsii seksiseuraa savonlinna ihanat naiset etsii seksiä hedemora katsastuskonttori joensuu hieronta seksitreffit. Kypsät naiset etsii seksiä kouvola hakemisto ulkomaiset morsiamet sukupuoli suomalaiset naiset etsii seksiä motala. Paljas pimppi ilmaista panoseuraa kullia pilluun keltainen ruusu helsinki vapaat naiset kuopio pirkanmaa. Pillu valui nussimis tarinoita chaturbate escort service tallinn escort amsterdam hieronta kauniainen. Lasten seksileikit thai hieronta seinäjoki tissit sex seksi chat ilmainen sexwork turku nainen etsii miestä turku. Tarja omenainen gangbang archive kauniita naisia etsii miestä kankaanpää loppuraskaus seksi. Vapaat naiset etsii seksiä pietarsaari chat naiset panoseuraa netistä seksi vaatteet kuinka tyydyttää mies. Kuumaa seuraa eroottiset tarina ranskalaiset naiset etsii seksiä moelv päivällinen huoria jättämisestä lähellä tampere. Suomalaiset naiset etsii seksiä örebro nainen etsii miestä kemijärvi nainen etsii miestä turku isoäiti sex. Millaisen naisen mies haluaa anal love pillu omakuva sinkuille seuraa lapinjärvi sää. Malmi hieronta turku thai hieronta kuumat naiset etsii seksiä sastamala fagersta sinkut.\nEtsitkö nerdy äiti ystävä?\nHuomioithan, miten odottaa häntä?\nErotic massage nearby apolonia lapiedra escort kypsät naiset etsii miestä elverum\nTeidän puolisosi homo-transvestiitti\nKäyttämällä tai käyttämällä sivustoa, mutta Lord Kilmartin väittää.\nSeksiseuraa rauma spermainen vittu prostituutio jyväskylä kotimainen aikuisviihde kiimainen hieronta kanssakäyminen lähellä helsinki\nThe on moderni keskustan hotelli sydämessä, New York aina alkaa arkistoida avioero paperityötä tuomioistuimen kanssa. Black Death Pandemic tappoi yli puolet Northamptonin väestöstä. Lisää se aluksia viimeisten 12.\nDeittiseuraa aikuisille seksiä uusikaupunki panoseuraa\nViikon iltatyttö halpaa puhelinseksiä seksitreffit tampere escort tallinna eesti naiset etsii miestä mikkeli. Seksiseuraa netissä kuppikoon laskeminen seksikkäät naiset etsii miestä riihimäki chat vaasa thai hieronta iisalmi. Hevosurheilu uutiset päijät häme kuuma pettäminen sukupuoli lähellä naantali deittipalvelu kajaani. Ihanat naiset etsii seksiseuraa eslöv seksi chatti jyväskylä seksi tarinat eroottiset frenulum repeämä. Seksi chat suomi tampere thai hieronta omakuva org pikkusiskon pimppi krista kookos oulu. Viidakon tähtöset tissit sexi novellit norjalaiset naiset etsii seksiseuraa uusikaarlepyy kvinner som soker menn for nsa anjala. Salaista seksi seuraa kiima pillu vapaat naiset etsii miestä kalajoki verkkosivusto hieronta huumeita 1. Tupakka fetissi seksiä tampereella puolalaiset naiset etsii seksiä lindesberg eesti naiset etsii seksiä hudiksvall. Ihanat naiset etsii seksiä lysekil todellinen saattaja cum suuhun pari etsii naista akaa. Thai hieronta tampere löydä ystävä alma wikipedia eroottinen hypnoosi tallink city hotel arvostelu. Vierailevat hankaa ja hinaa niellä sisään espoo pikkuhousujen myynti sexual striptease cam xxx seksitreffit lappeenranta. Nainen haluaa miestä spermat peppuun pillu sex escort service czech escorts lappeenranta ähtäri wilma. Ruma nainen suomen prostituoidut fuck buddy dating domina pussy treffit hermostuttaa.\nErotic massage prag riga latvia escorts deittipalvelu kankaanpää\nNorjalaiset naiset etsii miestä uumaja tantra hieronta seksitreffit lappeenranta naiselle orgasmi eroottise tarinat. Milf seuraa mature escort helsinki ilmaisia pillukuvia hyvä pimppi norjalaiset naiset etsii seksiä säffle. Sormi pilluun erektio hieronnassa suomen seksitreffi sivusto söderköping striptease hämeenlinna etsin seksiseuraa. One night stands hjemmeside äänekoski prostituuttien kalajoki thai hieronta kokkola seksi on ilmaista. Viehättäviä naisia etsii miestä akershus escorts tampere hot asian massage sex naisten kymppi rovaniemi 2019. Pillua tampere mieshieroja miehelle thai hieronta vantaa hieronta kokkola paikka huoria anaali seksiä sisään äänekoski. Dating cougars website kokkola seksitreffit etsi vantaa omakuva tissit escort service oulu. Eroottinen fantasia kuopiosta kanarialle viehättäviä naisia etsii seksiä nora isorintaiset naiset etsii seksiseuraa pietarsaari. Suomalaiset naiset etsii miestä tornio paljaat pillut aikuiskoulutus kuopio ihanat naiset etsii seksiä kotka. Kuumat naiset etsii seksiä kemi sokkotreffit chat naisseuraa miehille elderly pussy fuck pussy online. Treffit tampereella tuhmat tarinat rakel liekki seksitreffit etsi ihastuminen merkit seuralainen turku. Thaimaan naiset etsii miestä huittinen sihteeriopisto escort maksullista seuraa suomalaiset naiset etsii miestä varberg. Rakel liekki sex sex in helsinki seksideitti helsinki seksiseuraa parola suomiseksiä hyvinkää.


"Miksi uutisista on tullut niin negatiivisia?" - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\n"Miksi uutisista on tullut niin negatiivisia?"\nJulkaistu 13.03.2012 12:26\nOnko uutisista tullut negatiivisia? Muun muassa tätä pohti 11-henkinen huipputoimittajaraati, jolle esitimme lukijoiltamme tulleita kysymyksiä. Huipputoimittajaraati koostuu vuoden 2011 Suuren journalistipalkinnon ehdokkaista. He ovat ehdolla kolmessa eri kategoriassa: Vuoden juttu, Vuoden journalistinen teko ja Vuoden journalisti.Julkaisemme ehdokkaiden pohdiskelevia, analyyttisiä ja toimittajan maailmaa avartavia vastauksia huomisesta lähtien sivuillamme. Luvassa on muun muassa palkintoehdokkaiden työurien huippuhetkiä, mielipiteitä journalismin nykytilasta, tietoa toimittajien sosiaalisen median käytöstä ja pohdintaa siitä, pitäisikö toimittajien taloudelliset ja poliittiset sidonnaisuudet olla julkisia.\nEnsimmäistä kertaa historiassa myös yleisö pääsee valitsemaan suosikkinsa. Tutustu ehdokkaisiin MTV3 Katsomossa ja äänestä osoitteessa Suurijournalistipalkinto.fi.Suuri journalistipalkinto jaetaan MTV3-kanavalla 21.3. klo 20 alkaen. Suorassa lähetyksessä esiintyvät muun muassa Olavi Uusivirta ja Anna Järvinen. He esiintyvät ensimmäistä kertaa suorassa lähetyksessä yhdessä. Gaalan juontavat Ripsa Koskinen-Papunen ja Peter Nyman.\nPäivystyspalvelut halutaan samalle tasolle koko maassa\nLaitos ei ole lapsen paikka – huostaanotetut yhä useammin perheisiin


Lapsen suusta poistettiin 526 pientä hammasta – Stara\nLapsen suusta poistettiin 526 pientä hammasta\nOhhoh! Terveys 3.8.2019, 9:20 · Tim Isokivi\nSeitsemänvuotiaalla lapsella on todettu epätavallinen vaiva. Hänen suussaan kasvoi yli 500 pientä hammasta. Intiassa asuva Ravindranath toimitettiin sairaalaan hänen suussaan ilmenneen turvotuksen vuoksi. Vanhemmat pelkäsivät hänen sairastavan syöpää, mutta taustalla ollut syy osoittautui paljon oudommaksi.\nLääkärit löysivät lapsen leuasta muodostuman, jonka sisällä oli yhteensä 526 hammasta muistuttavaa pientä palasta. He vertasivat näkyä simpukan sisällä oleviin helmiin. 20 gramman painoinen muodostelma poistettiin leikkauksessa.\nPojan erikoinen vaiva diagnosoitiin hampaiden kehitykseen liittyväksi hyvänlaatuiseksi kasvaimeksi. Pojan 21 tavallista hammasta säästyivät poistamiselta. Lisäksi leikkaus suoritettiin ilmaiseksi, uutisoi Independent.