Lähteet valtion varoista - Tips for you - Tipsed.Com\nrahaa että maksaa hallituksen toiminnan tulee lukemattomia lähteistä.Ensimmäinen ja tärkein, että monet ihmiset ovat tietoisia henkilökohtaisesti on veroja.Näet ne kun ostat jotain, kun maksat vuotuisen kiinteistöveroa oman talon tai omaisuutta ja useita muita tapoja.\nkuitenkin verotuloja ei ole ainoa varainhankinta hallitukset voivat harjoittaa. Ne voivat myös olla liiketoiminnan myynti, lainanotto ja salliessa.\nyleisimmin tunnettu valtion tuloja on verot.Nämä maksut tulevat koot suurten ja pienten ja kenenkään vapautettava heidät.On välittömät verot kuten niitä näet teidän palkka ja on luottamus maksuja kuten vaaditaan maksu sosiaaliturvan ja terveydenhuollon.Kuluttajat ovat myös liiankin tuttuja arkipäivän point-of-sale maksuja, kuten verot ja arvonlisäverojen.\njossa vero on parempi?\nEri hallitukset laittaa eri paino eri veroista.Yhdysvalloissa, tulovero on merkittävä rooli ja myyntivero on jätetty paikallishallinnon.\nOverseas, point-of-sale maksu on pääasiallinen tulo ohjaime\nn hallituksen ohjelmissa.Esimerkiksi Britanniassa, arvonlisävero (alv) voi tuottaa jopa 50 prosenttia saman valtion tulojen kuin tuottama tuloverot.Joten se on tärkeä tulonlähde.Yhdessä tuontitulleja koska Britannia on saari maantieteellisesti, tulot saavuttaa peräti 66 prosentin tuloveroa.\nKumpikaan vero on parempi kuin muut;sen sijaan, hallitukset suosivat niitä he uskovat tuottaa käteistä haluamasi johdonmukaisesti.\nmaksaminen luvan tai lisenssin voi tuntua vero samoin eikä paljon erilaisia, mutta se olisi käsiteltävä erillisenä valtion tulovirran.Syy on se, että monet lisensointi ja lupa ohjelmia veloittaa maksavat erityistä valvontatehtävää.\nEsimerkiksi valtion Department of Motor Vehicles tukee maksuja se kerääntyy ajokortti myönnetty.Puistot ja kala ja riista ohjelmia luottaa heidän luvat jatkaa toimintaansa ja tarjota virkistystä ja villieläinten suojeluun palveluja yleisölle.Ja tärkeämpää, monia lisenssejä ja lupa tulot ovat tarkoitukseen erityisiä, jotka, toisin kuin verot, varmistaa niitä ei käytetä yleiskäyttöön menojen hallitus.\nEri hallitukset myös periä maksuja asioita, joita ne tuottavat tai huolehtia yleisölle.Rahoituksen määrä syntyy näiden Ventures on läheskään määrä nostettiin tuloveroja, mutta se voi silti merkittävä rahoituslähde tietyn ohjelman.Tuotteet usein sisältää tietoja, kuten raportteja, käsikirjoja ja oppaita.Kuitenkin hallitus myynti voi myös monia Muokattujen tuottamiin vankiloissa, kuten toimistokalusteet, ylijäämä laitteet ja ajoneuvojen ei enää tarvita virastojen.\nVaikka ei välttämättä lähde vapaa-ja selkeä rahastot, lainanotto voidaan suorittaa hallitusta ratkaisemaan väliaikaisia kassavirta kysymyksiä.Hallitukset usein tuottaa välitöntä käteistä pääomaa hankkeiden kautta lainanotto.Rahat maksetaan takaisin korkoineen ajan, ja välitön kassavirta mahdollistaa hankkeen käynnistymistä ilman merkittävästi vääntyminen hallituksen välitön talousarvioon.\nHallitukset myös luoda pitkäaikaisille lainoille kautta joukkolainoihin ja valtion velkasitoumukset.Tämä palauttaa käteinen hallitukselle ja tarjoaa sijoittajille erittäin turvallinen paikka investoida rahaa passiivista tuloa etuja, jotka maksavat enemmän kuin säästötili kannalta korot.\nYhdysvaltain Office of Management ja Budget\nNational Association of valtion talousarviosta Virkailijat


Evi's: Kodin tuoksuja\nHALUAN ETTÄ KOTONA TUOKSUU hyvälle. Ihana tuoksu saisi toivottaa tervetulleeksi jo heti ovella kun astuu sisään. Liian voimakkaista tuoksuista en pidä, sillä saan niistä helposti päänsärkyä ja huonoa oloa. Voimakkaasti keinotekoiset tuoksut eivät myöskään mielytä.\nTällä hetkellä kotona on muutama Lontoosta tuotu Diptyque tuoksukynttilät. Kynttilät ovat maailmalla kulttituotteiden maineessa, ja tuoksut ovatkin todella lumoavia. Keittiössä meillä on hauska Coriandre, korianterin tuoksuinen kynttilä, ja kylpyhuoneessa/makuuhuoneessa luumuinen Figue. Olin pitkään kokonaan polttamatta kyseisiä kynttilöitä, kalliita kun ovat... Mutta mitä niitä säästelemään, elämästä (ja kynttilöistä!) pitää nauttia! Diptyquen kynttilät eivät ole liian voimakkaita, mutta kevyt ja luonnollinen tuoksu jää kuitenkin kevyesti leijalemaan asuntoon vielä muutamaksi päiväksi käytön jälkeen.\nSeuraavaksi kokeilisin mielelläni vaikka Feu de bois tuoksua, joka jäljittelee oikeaa takkatulen tunnelmaa.\nI've totally fallen for Diptyque's lovely scented candles, which we've just started burning in the house. Their soft scent isn't overpowering, and lingers gorgeously in the house for a few days after use.\nLähettänyt Evi klo 15:16


Eduskuntaryhmien puheenjohtajat moittivat budjettiesitystä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nEduskuntaryhmien puheenjohtajat moittivat budjettiesitystä\nKotimaa Julkaistu 01.08.2008 14:45 (Päivitetty 04.08.2008 10:37)\nSosialidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Tarja Filatov moittii hallituksen talouspolitiikkaa tempoilevaksi. Filatov sanoo budjettikannanotossaan, että ensin hallitus kiristää tuloverotusta, sitten keventää, mutta tulevasta linjasta ei ole tietoa.\nValtiovarainministeriön budjettiehdotukseen sisältyvä tuloveronkevennys on Filatovin mielestä kädenojennus palkansaajille, mutta hallituksen linja suosii hyvätuloisia. Filatov tyrmää valtiovarainministeri Jyrki Kataisen (kok.) suunnitelman uudesta työtulovähennyksestä.\n-Ei tarvita uusia termejä: tarvitaan tekoja ja tuloksia syntyy, kun veronkevennyksissä korotetaan nykyistä ansiotulovähennystä työssäkäyvien hyväksi ja perusvähennystä kaikkein pienituloisimpien hyväksi, Filatov esittää.\nHallituksen lapsilisäkorotusta Filatov kutsuu torsoksi. SDP haluaa korotuksen ensimmäisestä lapsesta lähtien.\nPerussuomalaisten puheenjohtajan Timo Soinin mielestä budjettiehdotus on valtiovarainministeriJyrki Kataisensanelubudjetti. Siinä on hänen mukaansa vallitsevana hyväosaisia hyysäävä verolinja.\nSoinin mukaan kokoomuksella on keskustasta selvä niskalenkki. Hän sanoi, että keskusta näyttäytyy politiikan täti-Eulaaliana, joka touhottaa ja ottaa kantaa ministereidensä suulla kesäjuhlissa ympäri maata, mutta ei saa esityksiään läpi.\nVoimakkaat ukkoskuurot saapuivat Etelä-Suomeen Poliisi saamassa lisää rahaa


1 VIRKAMIESLAUTAKUNTA ASIA 26/2010 VIRKAMIESLAUTAKUNNAN PÄÄTÖS Päätös nro 62/ Asia Virantoimituksesta pidättämistä koskeva oikaisuvaatimus Oikaisuvaatimuksen tekijä A, vanhempi konstaapeli Virasto Poliisilaitos Päätökset, joihin haetaan oikaisua 1. Poliisilaitos on päätöksellään nro 2/09 K pidättänyt A:n virantoimituksesta lukien siihen saakka kunnes Lappeenrannan käräjäoikeuden päätös oikeammin tuomio on saanut lainvoiman, rikosasia on hovioikeudessa ratkaistu tai asia on jatkokäsittelyssä toisin ratkaistu. Päätöksen perustelujen mukaan A oli Lappeenrannan käräjäoikeuden tuomion mukaisesti tahallaan rikkonut virkavelvollisuuksiaan ja toiminnallaan aiheuttanut sivulliselle 17-vuotiaalle henkilölle vammoja teleskooppipatukalla. Päätöksessä oli otettu huomioon, että käräjäoikeuden tuomio ei ollut ollut lainvoimainen. Arvioitaessa A:lle virkamiehenä ja poliisimiehenä säädettyä käyttäytymisvelvollisuutta hänen oli katsottava käräjäoikeuden tuomiossa kuvatulla käyttäytymisellään menettäneen häneltä poliisivirassa edellytettävän luottamuksen ja arvostuksen ja käyttäytyneen virassaan siten, että poliisin arvo oli siitä kärsinyt. Päätöksessä oli myös otettu huomioon, että A oli poliisitehtävää suorittaessaan syyllistynyt virkavelvollisuuden rikkomiseen ja lievään pahoinpitelyyn, jonka johdosta kihlakunnan poliisilaitos oli päätöksellään kirjallisesti huomauttanut häntä. 2. Poliisilaitos ei ole päätöksellään nro 2/09 K muuttanut päätöstään nro 2/09 K. VIRKAMIESLAUTAKUNTA Postiosoite: Käyntiosoite: Valtiovarainministeriön henkilöstöosasto Valtioneuvoston jakelukeskus puh. (09) PL 28 Ritarikatu 2 B faa (09) VALTIONEUVOSTO HELSINKI\n2 2 Päätöksen perustelujen mukaan asiassa ei ollut saatu sellaista uutta tietoa, jonka perusteella A:n toimintaa tulisi arvioida toisin kuin käräjäoikeuden tuomiossa oli tehty. Oikaisuvaatimus Virantoimituksesta pidättäminen on kumottava. Asiaa ei ollut käsitelty ilman aiheetonta viivytystä. Kyseessä oleva teko oli tapahtunut eli noin vuosi ja neljä kuukautta ennen tehtyä päätöstä virantoimituksesta pidättämisestä. Tapahtumasta oli kirjattu rikosilmoitus heti, joten asia oli tullut melko pian tapahtuman jälkeen myös poliisilaitoksen tietoon. Rikossyytteen edellyttämät tutkimukset ja rikossyytteen harkitseminen olivat kestäneet jo reilusti yli vuoden. Syyttäjän päättäessä syytteen nostamisesta ja asia ollessa esillä Lappeenrannan käräjäoikeudessa poliisilaitos ei vielä tässäkään vaiheessa ollut katsonut olevan aihetta A:n virantoimituksesta pidättämiseen. Myöskään asian oikeuskäsittelyssä ei ollut tullut ilmi mitään sellaista A:n syyllisyyttä tai toiminta moitittavuutta puoltavaa seikkaa, joka ei olisi ollut poliisilaitoksen tiedossa jo aikaisemmin. Päinvastoin poliisiammattikorkeakoulussa voimankäyttöä opettava B oli todistanut asiassa käräjäoikeudessa ja oli myös puhelimitse ennen oikaisuvaatimuksenalaisen päätöksen tekemistä kertonut päätöksen tehneelle poliisipäällikkö C:lle pitäneensä käräjäoikeuden ratkaisua yllättävän ankarana sen johdosta, että A oli ollut suorittamassa virkatehtävää ja toiminut siinä B:n arvion mukaan koulutuksessa opetetun mukaisesti. B oli katsonut, että kyseessä oli ollut enintään liiallinen voimankäyttö. Tämän lisäksi päätöksen tekemisen yhteydessä A:n lähin esimies ylikonstaapeli D oli kertonut, että A oli erityisesti viime aikana toiminut hyvin ja asianmukaisesti tilanteissa, joihin liittyy voimankäyttöä. Poliisilaitoksen päätöksessä sovelletun valtion virkamieslain 40 :n 2 momentin 1 kohdassa virantoimituksesta pidättämisen edellytyksistä kerrotaan, että toimenpide voidaan suorittaa rikossyytteen ja sen edellyttämien tutkimusten ajaksi, jos näillä voi olla vaikutusta virkamiehen edellytyksiin hoitaa tehtäväänsä. A:n oli kuitenkin katsottu olleen kyvykäs ja kelvollinen toimimaan virassaan tapahtumasta lähtien aina käräjäoikeuden tuomioon asti, eikä oikaisuvaatimuksen alaisessa päätöksessä ollut perusteltu, mitä konkreettisia perusteita virantoimituksesta pidättämisen tueksi oli ilmennyt vajaa puolitoista vuotta tapahtuman jälkeen. Kirjallista huomautusta ei enää näin pitkän ajan jälkeen ollut voitu ottaa asiaa ratkaistaessa huomioon. Poliisipäällikkö C ei ollut käräjäoikeuden tuomion jälkeen käsitellyt asiaa objektiivisesti eikä hänen käyttäytymisensä A:ta kohtaan ollut ollut kaikin puolin asiallista. C oli kuulemistilaisuudessa arvostellut A:n toimintaa voimakkain sanakääntein, vaikka hänen tietämyksensä asiasta oli rajoittunut käräjäoikeuden tuomioon, jossa tapahtuma kokonaisuudessaan oli käynyt\n3 vain suppeasti ilmi. Asiassa oli tehty päätös A:n virantoimituksesta pidättämisestä jo ennen kuulemistilaisuutta. Oikaisuvaatimuksessa on viitattu myös hovioikeuteen tehdyn valituksen perusteluihin sekä oikeuskirjallisuuteen. A:n asiamies oli pyytänyt asiassa uutta päätöstä. Uusi päätös oli annettu vasta , vaikka poliisilaitos oli saanut asian ainoan lisäselvityksen, Poliisiammattikorkeakoulun selvityksen, jo Asian käsittely ja selvittäminen Poliisilaitos on antanut vastineen, jonka mukaan tapaus ja sen rikosoikeudellinen arviointi seuraamuksineen oli kokonaisuudessaan tullut poliisilaitoksen tietoon käräjäoikeuden tuomion jälkeen, sillä ei ollut tavatonta, että poliisimiestä vastaan esitetään väitteitä liiallisesta voimakeinojen käytöstä tai tehdään niistä rikosilmoitus. Käräjäoikeus oli tuominnut A:n ankaraan sakkorangaistukseen ja tuomion perusteet olivat selkeitä. Virantoimituksesta pidättäminen on turvaamistoimi, joka estää poliisimiehen hoitamasta tehtäviään kunnes asia on virkamiesoikeudellisesti ratkaistu. Poliisilaitos oli kuitenkin arvioinut virantoimituksesta pidättämistä erityisesti myös poliisimieheltä edellytettävän luottamuksen ja arvostuksen sekä tätä kautta viran hoitamisen edellytysten kannalta. Vastaavankaltaisen teon tehnyt ei voisi päästä opiskelemaan poliisimieheksi. Poliisilaitoksen kannalta oli myös otettava huomioon, että työnantajaa kohtaan voitaisiin esittää ankaraa arvostelua, jos kyseisenlaisen tuomion jälkeen poliisimies jatkaisi virassa ja hänen toimintansa aiheuttaisi uuden tapauksen johdosta samanlaista arviointia. Vastoin B:n käsitystä poliisilaitos oli arvioinut pahoinpitelyn voimankäyttövälineellä virkatehtävää suoritettaessa ankarammin moitittavaksi kuin pahoinpitelyn muutoin. Vaikka oikaisuvaatimuksenalaisessa päätöksessä ei ollutkaan tuotu esiin, että A oli lisäksi käyttänyt teleskooppipatukkaa lyöden sillä henkilöä päähän, oli tämä seikka otettava huomioon asian kokonaisharkinnassa. A on antanut vastaselityksen. VIRKAMIESLAUTAKUNNAN RATKAISU Perustelut 1. Päätös Valtion virkamieslain 53 :n 2 momentin mukaan oikaisuvaatimus on annettava virkamieslautakunnalle 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. A on saanut poliisilaitoksen päätöksen siihen liitettyine oikaisuvaatimusosoituksineen tiedoksi Säilyttääkseen puhevaltansa asiassa A:n olisi tullut toimittaa oikaisuvaatimuksensa virkamieslautakunnalle viimeistään Oikaisuvaatimus on saapunut virkamieslautakunnalle vasta\n4 4 2. Päätös Sovellettavat säännökset Valtion virkamieslain 14 :n 2 momentin mukaan virkamiehen on käyttäydyttävä asemansa ja tehtäviensä edellyttämällä tavalla. Poliisilain 9 c :n mukaan poliisimiehen on virassa ja yksityiselämässään käyttäydyttävä siten, ettei hänen käyttäytymisensä ole omiaan vaarantamaan luottamusta poliisille kuuluvien tehtävien asianmukaiseen hoitoon. Arvioitaessa poliisimiehen käyttäytymistä otetaan huomioon myös hänen asemansa ja tehtävänsä poliisihallinnossa. Valtion virkamieslain 40 :n 2 momentin 1 kohdan mukaan virkamies voidaan pidättää virantoimituksesta rikossyytteen ja sen edellyttämien tutkimusten ajaksi, jos näillä voi olla vaikutusta virkamiehen edellytyksiin hoitaa tehtäväänsä. Valtion virkamieslain 66 :n 2 momentin mukaan ennen kuin virkamies pidätetään virantoimituksesta, on virkamiehelle varattava tilaisuus tulla asiassa kuulluksi Asiassa saatu selvitys Lappeenrannan käräjäoikeuden tuomion mukaan A oli virkatehtävää suorittaessaan lyönyt aiheettomasti 17-vuotiasta opiskelijapoikaa teleskooppipatukalla, repinyt hänet ulos makuupussista ja pannut käsirautoihin. Näin menetellessään hän oli käyttänyt voimakeinoja, joita ei tilanteessa ollut ollut pidettävä tarpeellisina tai puolustettavana. Käräjäoikeuden tuomion mukaan A oli lisäksi edellä kerrotulla toiminnallaan aiheuttanut uhrille kipua ja selkään alimpien kylkiluiden alueelle noin 15 cm pitkän ja 2 cm levyisen punertava ihorikon sekä oikeaan reiteen kaksi reilun 10 cm mittaista ja 2 cm levyistä mustelmaa. Tahallinen makuupussista repiminen ja tarpeeton käsiraudoittaminen oli lisäksi aiheuttanut uhrin oikeaan säären kaksi kolikon kokoista ihorikkoa, vasempaan olkapäähän ruhjejäljen, mustelmaa olkavarren ympärille ja molempiin ranteisiin punaiset rengasmaiset ihorikot. A oli tuomittu virkavelvollisuuden rikkomisesta ja pahoinpitelystä 70 päiväsakon yhteiseen sakkorangaistukseen. A oli oikeudessa kiistänyt syytteen ja katsonut, että hän oli käyttänyt tarpeellisia voimakeinoja vastarinnan murtamiseksi. Saadun selvityksen mukaan A oli ilmoittanut tyytymättömyyttä käräjäoikeuden tuomioon ja oli kertonut hakevansa muutosta valittamalla hovioikeudessa Oikeudellinen arvio ja johtopäätökset Virkamieslautakunta toteaa, että virantoimituksesta pidättäminen on väliaikainen turvaamistoimenpide, jonka tarkoituksena on varmistaa viranomaistehtävien asianmukainen hoitaminen. Virantoimituksesta pidättämistä käytetään ensisijaisesti julkisen intressin toteuttamiseksi.\n5 Kun poliisilaitoksen päätös on ollut päätöksen uudelleen käsittely ja on perustunut aikaisempaan päätökseen, virkamieslautakunta on tutkinut myös päätöksen aineellisen sisällön. Sen sijaan menettelyyn liittyviä väitteitä koskien päätöstä ei ole tutkittu. A:n teko on tullut poliisilaitoksen tietoon välittömästi teon jälkeen, kun asiassa on kirjattu rikosilmoitus. Poliisilaitoksella on kuitenkin ollut, etenkin kun otetaan huomioon se, että A oli esitutkinnassa kiistänyt tekonsa, perusteet odottaa käräjäoikeuden tuomiota asiassa ennen virantoimituksesta pidättämistä. Virantoimituksesta pidättämistä koskeva päätös on näin ollen tehty kohtuullisessa ajassa. Sitä vastoin A:n saamaa kirjallista huomautusta ei ole enää näin pitkän ajan jälkeen voitu ottaa asiaa ratkaistaessa huomioon. Kun väitettyä tapahtumaa ei ole mainittu oikaisuvaatimuksen alaisissa päätöksessä, ei sitä myöskään ole voitu ottaa asiassa huomioon A:n vahingoksi. A on käräjäoikeuden tuomion mukaan syyllistynyt virkavelvollisuuksien rikkomiseen ja pahoinpitelyyn virantoimituksessa. Kun otetaan huomioon A:n asema poliisimiehenä ja hänen virkatehtäviensä edellyttämä luottamus sekä se, että tuomioon johtaneet teot ovat liittyneet nimenomaan A:n voimankäyttöön virkatehtävässä, on A:n saama käräjäoikeuden tuomio ollut omiaan vaarantamaan luottamusta A:ta ja poliisilaitosta kohtaan. Käräjäoikeuden tuomiolla on edellä lausuttu huomioon ottaen voinut olla vaikutusta A:n edellytyksiin hoitaa virkatehtäväänsä. Poliisilaitos on täten voinut pidättää A:n virantoimituksesta. A ei ole myöskään esittänyt oikaisuvaatimuksessaan sellaista selvitystä, jonka perusteella poliisilaitoksen päätöstä olisi muutettava. 5 Päätös 1. Virkamieslautakunta ei tutki oikaisuvaatimusta päätöksestä Virkamieslautakunta hylkää oikaisuvaatimuksen päätöksestä Sovelletut oikeusohjeet Valtion virkamieslaki 14 1 momentti, 40 2 momentti 1 kohta, 53 2 momentti ja 66 Poliisilaki 9 c Muutoksenhaku Valitusosoitus korkeimpaan hallinto-oikeuteen liitteenä.\n6 6 Puheenjohtaja Heikki Jukarainen Esittelijä Petteri Plosila Virkamieslautakunnan päätös oli yksimielinen ja siihen osallistuivat puheenjohtaja Jukarainen, jäsenet Kulla, Äijälä, A. Nieminen, M. Nieminen ja Komulainen sekä varajäsenet Strömberg ja Tarnanen.


Pimeään aikaan valot ovat yksi polkupyörän tärkeimmistä varusteista. Nykyään tarjolla on todella paljon erilaisia vaihtoehtoja aina muutaman euron paristokäyttöisistä led-huomiovaloista satojen eurojen akuilla toimiviin supervaloihin, mitkä päihittävät jopa monet autojen valot. T...\nSamulione koeajoi Cannondale Habit Carbon SE mallin\nSuomen johtava MTB median Samulione koeajoi Cannondalen Habit Carbon SE -mallin.Katso alta Samulin mietteet pyörästä!\nHyvää joulua ja onnellista uuttavuotta 2020\nOn ollut ilo palvella teitä täysin rinnoin jälleen yksi kokonainen vuosi! Meillä meno on ollut päätä huimaavaa ja vauhdikasta. Alkuvuodeksi palkkasimme ihka ensimmäisen työntekijän, mutta harmiksemme tämä palkkaus ei mennyt täysin nappiin. Saimme kuitenkin pikaisesti muutamassa k...


1 TEUVAN KUNNAN TOIMINTAKERTOMUS 2000\n2 KUNNANJOHTAJAN KATSAUS TOIMINTAAN JA TA- LOUTEEN Toimintakertomuksesta säädetään kuntalain 69 :ssä seuraavasti: "Toimintakertomuksessa on esitettävä selvitys valtuuston asettamien toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden toteutumisesta. Toimintakertomuksessa on myös annettava tietoja sellaisista kunnan talouteen ja konsernitaseeseen liittyvistä olennaisista asioista, joista ei ole tehtävä selkoa tuloslaskelmassa tai taseessa." Tilinpäätökseen kuuluvat tuloslaskelma, tase ja niiden liitetiedot sekä talousarvion toteutumisvertailu ja tämä toimintakertomus sekä konsernitase liitteineen. Valtuuston tavoiteasettelu vuodelle 2000 Valtuuston yleinen tavoiteasettelu on esitetty vuoden 2000 talousarvioasiakirjan sivuilla 1-3 sekä Vuoden 2000 lopussa toimikautensa päättänyt valtuusto on perusteellisen valmistelun jälkeen, laajavaikutteiset toimintaympäristön (EU, Suomen kansantalous, valtiontalous/valtionhallinto, maakunta/maakuntahallinto, seutukunta/seutukuntahallinto, yritystoiminta, maakunnalliset sairaanhoito- ja sosiaalipalvelut jne.) muutokset huomioon ottaen päättänyt kunnan toiminta-ajatuksen seuraavaksi: "Teuvan kunnan tarkoituksena on Suupohjan seutukunnassa itsenäisyytensä säilyttäen, monipuolisessa yhteistoiminnassa erityisesti naapurikuntien kanssa, olemassa olevaa, valmiiksi rakennettua, monipuolista palveluvarustusta ylläpitäen, hyödyntäen ja kehittäen tarjota kohtuulliset, ympäristöltään hyvät asuin- ja elinolosuhteet sekä kunnalliset palvelut Euroopan yhteisössä siten, että palvelujen määrä ja laatu sopeutetaan kansantalouden sekä sen myötä valtiontalouden ja kunnallistalouden kulloiseenkin kantokykyyn." Valtuuston päätöksen mukaan Teuvan kunnan toiminnassa ja taloudessa sekä taloudenhoidossa on otettava huomioon kansantalouden ja valtiontalouden tila ja kehitysnäkymät sekä kunnan jäsenten mahdollisuudet rahoittaa osuutensa kunnan järjestettävistä palveluista. Vuosina palvelujen määrää ja laatua ei ole kyetty sopeuttamaan kuntamme taloudelliseen kantokykyyn, mistä osoituksena ovat kumulatiivisesti jo 20 milj.markaksi muodostuneet suuret alijäämät. Kunnan toiminta-ajatukseen ja kunnanvaltuuston päätökseen nojautuvat kunnanvaltuuston talousarviossa ja -suunnitelmassa hyväksymät yleiset toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet ovat olleet v seuraavat: Yleistavoite 1 Teuvan kunnan päämääränä on kuntalain 1 :n 3 momentin ja 13 :n 1 momentin sekä 23 :n 1 momentin tarkoituksessa 1 järjestää pääasiassa oman kunnan asukkaille, mutta yhteistoimintatarpeen mukaan myös muille, kohtuullisen tyydyttävät laissa säädetyt ja muut valtuuston päättämät kunnan itse tuottamat, muiden kuntien kanssa yhteistoiminnassa järjestettävät tai muilta palvelujen tuottajilta hankittavat palvelut siten, että kunnan talous pysyy jatkuvasti terveenä kunnallista verorasitusta oleellisesti lisäämättä. 1 Kuntalain 1 :n 3 momentti kuuluu: Kunta pyrkii edistämään asukkaidensa hyvinvointia ja kestävää kehitystä alueellaan. Kuntalain 13 :n 1 momentti kuuluu: Valtuusto vastaa kunnan toiminnasta ja taloudesta. Kuntalain 23 :n 1 momentti kuuluu: Kunnanhallitus vastaa kunnan hallinnosta ja taloudenhoidosta...\n3 Yleistavoite 2 Teuvan kunnan strategisen tärkeänä tavoitteena oli järjestää kunnalliset palvelut keskimäärin kuntien keskimääräisiä kustannuksia selvästi halvemmin nettokustannuksin. Yleistavoite 3 Kuntamme vuoden 2000 tärkein kaikille yhteinen tehtävä normaalien tehtävien ohella oli valmistella, päättää ja toimeenpanna toimenpiteet, joilla kunnan talouden kriisiytyminen ehkäistään ja toiminnot sekä toimintakulut mitoitetaan sellaisiksi, että kunnan edellä mainitut toiminta-ajatus, päämäärät ja tavoitteet voivat toteutua. Kysymys oli tällöin vuotuisten toimintakulujen määrän pienentämisestä pysyvästi yli 10 milj.markalla vuodelle 1998 budjetoidusta toimintamäärärahojen tasosta (142,7 milj.mk). Edelleen oli kysymys pääosin palkkamenojen vähentämisestä. Yleistavoite 4 Terveen talouden tunnusluvut määriteltiin kuntamme olevat ja tulevat olosuhteet sekä arvioitu tulokehitys huomioon ottaen seuraaviksi. Toiminnot ja toimintakulut tuli tulot huomioon ottaen mitoittaa vuodesta 2000 alkaen siten, että vuosikatteen keskimääräinen vuotuinen määrä on kullakin kolmen vuoden suunnittelujaksolla vähintään 3 milj.mk enemmän kuin vuotuiset suunnitelman mukaiset poistot (käytännössä vähintään 10 milj.mk vuodessa). Mikäli vuosikate tilinpäätöksessä jää alle edellä mainitun tavoitteen, on päättyneen tilikauden tiedossa oleva vuosikatevaje otettava huomioon, kun seuraavaa taloussuunnitelmaa laaditaan ja päätetään eli vuosikatevaje on tällöin katettava. 1) 1) Tällä tavoiteasettelulla ennakoitiin Teuvan kunnan omista tarpeista lähtien tasapainottamisjärjestelmää, joka sitten v aikana toteutettiin kaikkia kuntia koskevaksi lainsäädännöllä. Luottolaitoksilta otettujen pitkäaikaisten lainojen yhteismäärä ei kolmen vuoden suunnitelmakaudella saa keskimäärin ylittää 35 milj.mk (n mk/asukas ). Kassalainojen ja niihin rinnastettavien luottolimiittien yhteismäärä ei saa ylittää 10 milj.mk. Nettokorkomenot eivät saa ylittää 2 milj. mk vuodessa kolmen vuoden suunnitelmakaudella keskimäärin. Yleistavoite 5 Talousarvio oli alijäämäinen. Tilanne ei ollut tyydyttävä, vaan erityisesti vuoden 2000 aikana oli kaikin keinoin ponnisteltava keskimääräisen vuosikatteen saamiseksi vuodesta 2001 alkaen aluksi vähintään 10 miljoonaan markkaan. Toimintojen ja toimintakulujen uudelleenmitoitus oli välttämätöntä. Palkkakulujen vähentäminen oli välttämätöntä valtion tekemien erittäin runsaiden valtionosuusleikkausten, siihen kytkeytyvän väestön vähenemisen ja heikon verotulokehityksen vuoksi. Ilman mittavia toimenpiteitä kunta joutuu jälleen taloudelliseen ahdinkoon, todettiin valtuuston hyväksymissä talousarvion yleisperusteluissa. Muilta osin toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet on asetettu talousarviossa päävastuualueille ja selvitys niiden toteutumisesta annetaan jäljempänä päävastuualueiden kohdalla sekä muussa jäljempänä olevassa teksti- ja numeromateriaalissa. Selvitys tavoitteiden toteutumisesta ja taloudellisen tuloksen muodostumisesta Kuntalain 71 :n mukaan tarkastuslautakunnan on valmisteltava valtuuston päätettävät hallinnon ja talouden tarkastusta koskevat asiat sekä arvioitava, ovatko valtuuston asettamat toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet toteutuneet. Tilinpäätös toimintakertomuksineen ja muine osioineen muodostaa keskeisen arviointipohjan. Toimintakertomuksessa on edellä jo mainitun mukaisesti esitettävä selvitys valtuuston asettamien toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden toteutumisesta.\n4 Asetettujen päämäärien ja tavoitteiden vertaaminen saavutettuihin tai syntyneisiin tuloksiin ei ole ongelmatonta erityisesti niiltä osin kuin vertailu tulisi tehdä muiden kuntien tuloksiin sen vuoksi, että kaikkien kuntien tilastotiedot vuodelta 2000 ovat käytettävissä aikaisintaan syksyllä 2001 tahi sitä myöhemmin. Selvitys yleistavoitteesta 1 Käsitykseni mukaan yleistavoite 1 on toteutunut palvelujen järjestämisen osalta edelleen jopa hyvin tai erittäin hyvin eikä vain kohtuullisen tyydyttävästi. Tästä voi käsitykseni mukaan katsoa olleen seurauksena sen, että kunnan talous ei ole enää pysynyt terveenä vuosina , mikä ilmenee huomattavan suureksi muodostuneesta alijäämästä (20 milj. mk). Alijäämä olisi voinut muodostua pienemmäksi, mikäli palvelut oltaisiin järjestetty valtuuston päätöksen mukaisesti kohtuullisen tyydyttävinä eikä valtaosin hyvinä tai erittäin hyvinä. Siltä osin kuin tavoiteasettelu koski kunnan talouden pysymistä jatkuvasti terveenä, tavoite jäi selvästi saavuttamatta. Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että vuosi 2000 oli kunnallisvaali- ja presidentinvaalivuosi. Selvitys yleistavoitteesta 2 Luotettavaa selvitystä muiden kuntien keskimääräisistä kustannuksista vuonna 2000 ei ole käytettävissä, joten tilastotietoihin perustuvaa selvitystä ei voi antaa. Eri tilastoista on kuitenkin ollut selvästi havaittavissa, että 1990-luvulla saavutettu ja ainakin vuoteen 1997 jatkunut tilanne, jolloin Teuvan kunnan toimintakulut keskimäärin olivat kuntien keskimääräisiä toimintakuluja selvästi - jopa % - alemmat, on nyt valitettavasti päättynyt ja joiltakin osin toimintakulujen määrä jopa ylittää kuntien keskimääräisten toimintakulujen määrän. Kun strategisen tärkeäksi tavoitteeksi oli asetettu kuntien keskimääräisiä kustannuksia selvästi halvemmat nettokustannukset, on myös tämän strategisen tärkeän tavoitteen saavuttamisessa selvästi epäonnistuttu. Tietysti voidaan myös sanoa, että tavoitteen asettelu on ollut epärealistisen kova. Se on kuitenkin perustunut sekä historialliseen kokemukseen mahdollisuudesta tuottaa palvelut kuntien keskimääräisiä kustannuksia selvästi halvemmin kustannuksin että erityisesti käytettävissä olevan rahan vähyyteen. Vanha kansanviisaus on, että jos tulot eivät riitä menoihin, menoja on vähennettävä, jos tuloja ei pystytä lisäämään. Selvitys yleistavoitteesta 3 Tämän tavoitteen saavuttamisessa ei ole onnistuttu lainkaan, kun toimintakulut tuloslaskelmassa v (146,1 milj.mk) olivat 3,3 milj.mk (yli yhden veroprosentin tuoton) suuremmat kuin v (142,8 milj.mk), kun niiden olisi tullut olla vähintään 10 milj.mk pienemmät. Alkuperäisessä talousarviossa toimintakulutavoitteeksi oli asetettu terveen talouden tavoitteet kohtuullisesti huomioon ottaen 139,3 milj.mk:ksi. Tätä tavoitetta on kuitenkin vuoden mittaan lievennetty siten, että toimintamäärärahoja on lisätty 12,1 milj.mk 151,5 milj.mk:aan saakka, mistä talousarviomäärärahojen käyttönä on toteutunut 147,9 milj.mk. Kunnanvaltuusto on käsitellessään teknisen toimen päävastuualueen säästömahdollisuuksia ja lisämäärärahaesityksiä vuodelle 2000 päättänyt , että henkilöstösäästöjen selvittämistä varten otetaan konsultti/konsultteja, joka/jotka tekee/tekevät selvityksen teknisen toimen lisäksi tässä vaiheessa myös hallinto- ja elinkeinotoimen sekä ympäristötoimen päävastuualueiden osalta. Kahden suurimman päävastuualueen osalta ei konsulttiselvitykseen ryhdytä ennen kuin kunnanhallitus ja -valtuusto ovat perusteellisesti kuulleet näiden päävastuualueiden johtavia viranhaltijoita. Mahdollisen konsultin/konsulttien palkkaami-sesta sivistystoimen ja sosiaali- ja terveystoimen osalta tekee kunnanvaltuusto erillisen päätöksen. Edelleen valtuusto antoi valtuuston päälinjojen määrityksen konsultin/konsulttien toimeksiannoksi/toimeksiannoiksi valtuustoryhmien puheenjohtajien muodostamalle tiimille. Konsultoinnin loppuraportti, jonka otsikko oli Työtehtävien kartoitus ja henkilöstöresurssien mitoitus Teuvan kunnan hallinto- ja elinkeinotoimessa, teknisessä toimessa ja ympäristötoimessa valmistui Siitä ei ole ollut apua kunnan talouden kuntoon saattamisessa ja taloustavoitteiden saavuttamisessa. Raportti antoi kunnanvaltuustossa käydyn keskustelun mukaan selvän vastauksen, että henkilöstöä ei sittenkään ole liikaa teknisessä toimessa, hallinto-\n5 ja elinkeinotoimessa eikä ympäristötoimessa. Useissa puheenvuoroissa todettiin myös, että palvelutason määrittely kuuluu kunnanvaltuustolle. Selvitys yleistavoitteesta 4 Vuosikatetavoitteeseen ei ole ylletty edes taloussuunnitelmassa, jossa vuosikatteeksi vuodelle 2000 oli merkitty 6,6 milj.mk ja poistoiksi 6,8 milj.mk. Tavoitetta on kuitenkin lähestytty taloussuunnitelmassa vuonna 2002, jolle vuodelle vuosikatetavoitteeksi oli merkitty 9,2, milj.mk ja poistoiksi 6,6 milj.mk. Tilinpäätöksessä vuosikatteeksi vuodelle 2000 muodostui 2 milj.mk ja kun otetaan huomioon, että vuosikatteen muodostumiseen vaikutti muun ohella 4 milj.mk:n harkinnanvarainen rahoitusavustus, oli vuosikate tosiasiassa 2 milj.mk alijäämäinen eli 8,6 milj. mk huonompi kuin alunperin hyväksytty vuosikate, mutta 7,1 milj.mk parempi kuin muutetun talousarvion vuosikate. Luottalaitoksilta otettujen pitkäaikaisten lainojen yhteismäärä vuoden lopussa oli 31,8 milj.mk ja mk/asukas, joten lainatavoite ei ylittynyt. Kassalainoja ja niihin rinnastettavia luottolimiittejä ei tilinpäätöshetkellä ollut eikä niihin tarvinnut muutamaa vähäistä poikkeusta lukuun ottamatta turvautua kertomusvuoden aikana. Nettokorkomenoja ei ollut, korkotuotot olivat 1,7 milj.mk ja korkokulut 1,3 milj.mk. Selvitys yleistavoitteesta 5 Alkuperäisessä talousarviossa toimintakatteeksi oli budjetoitu - 106,2 milj.mk ja toimintakatteeksi muodostui - 113,0 milj.mk, mikä on 6,8 milj.mk huonompi kuin alkuperäisessä talousarviossa. Vuosikatteeksi alkuperäisessä talousarviossa oli budjetoitu + 6,6 milj.mk ja toteutunut vuosikate oli + 2,0 milj.mk, ilman harkinnanvaraista rahoitusavustusta - 2,0 milj.mk. Talousarviomäärärahoja jouduttiin sosiaali- ja terveystoimessa lisäämään 5,3 milj.mk ja teknisessä toimessa 3,4 milj.mk sen sijaan että niitä olisi pitänyt voida vähentää n. 10 milj.mk. Yleistavoitetta 5 ei edellä mainitun mukaisesti ole saavutettu. Sen saavuttaminen olisi kuitenkin ollut strategisen tärkeää. Kunnallemme vuosien tilinpäätöksissä muodostunutta taloudellista tulosta on käsitykseni mukaan pidettävä heikkona ja erittäin hälyttävänä. Tulos on selvä osoitus kunnan talouden kriisiytymisvaarasta. Tulos oli v ,1 milj.mk, v ,7 milj.mk ja v ,2 milj.mk, yhteensä -20,0 milj.mk! Näin raskaasti alijäämäinen tuloskehitys ei saa enää käsitykseni mukaan jatkua. Tulorahoitusta ei tosiasiassa riittänyt lainkaan investointeihin. Toimintatuotot olivat 1,8 milj.mk suuremmat kuin mitä alkuperäisessä talousarviossa oli budjetoitu. Verotulot olivat 3,1 milj.mk alunperin budjetoitua pienemmät ja valtionosuudet harkinnanvarainen rahoitusavustus poislukien 0,2 milj.mk alunperin budjetoitua suuremmat. Valtuustoon nähden sitovien toimintamäärärahojen ylityksiä ei ole ollut, kun otetaan huomioon, että määrärahoja on valtuuston päätöksillä lisätty. Toimintamäärärahojen toteutuma muutettuun talousarvioon nähden on 98 %. Henkilöstömäärärahat ovat alittuneet n. 2,3 milj.markalla ja niiden toteutuma on ollut 97 %. Tästä huolimatta erityisesti henkilöstökulujen määrä kunnassamme on ollut ja on edelleen huomattavasti liian suuri heikentyneeseen tulonmuodostukseen suhteutettuna. Toimintojen ja toimintakulujen uudelleen mitoitus on välttämätöntä. Henkilöstö palvelujen tuottajana Kunnan henkilökunnan päätehtävänä on palvelujen tuottaminen kuntalaisille luottamushenkilöorganisaation määrittelemin tavoittein ja resurssein. Kun kunnan tavoitteena on ollut tuottaa nämä palvelut keskimäärin kuntien keskimääräisiä kustannuksia selvästi halvemmin kustannuksin, on henkilöstön jaksamiseen kiinnitetty entistäkin enemmän huomiota.\n6 Taloussuunnitelmaan oli tärkeiksi henkilöstöhallinnon tavoitteiksi asetettu henkilökunnan jaksamisen, työmotivaation ja yhteistoiminnan sekä työkäytäntöjen uudistumisen edistäminen, mitä työtä on tehty eri menetelmin. Sen lisäksi, että Teuvan kunta on työnantajana jatkanut fyysisen kunnon parantamiseen ja säilyttämiseen tähtääviä toimenpiteitä, jatkettiin toimia psyykkisen työkunnon parantamiseksi. Varsinaiset toimenpiteet on voitu aloittaa vuoden 1999 alussa. Kertomusvuonna jatkettiin työkäytäntöjen uudistamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Myös ryhmien työnohjaus ja yksilötyönohjaus ovat olleet mukana henkilöstöhallinnon tavoitteiden edistämisessä. Kunnan käytettävissä olleet henkilövoimavarat ovat vuoden 2000 aikana vähentyneet (irtisanoutuneiden, eläkkeelle jääneiden, osaaikaeläkkeelle jääneiden ja kuolleiden tilalle ei ole otettu uusia henkilöitä) seuraavasti: Hallinto- ja elinkeinotoimen päävastuualue - kunnansihteeri on jäänyt osa-aikaeläkkeelle, työaika 60 % - johtoryhmän sihteerinä toimineen henkilön tilalle ei ole otettu uutta henkilöä - keskusarkistonhoitajan virka on ollut täyttämättä - tietotekniikkapäällikkö on sanoutunut irti tehtävästään ja hänen tilalleen ei ole palkattu ketään, vaan tehtävät hoidetaan sisäisin järjestelyin - yksi maatalouslomittaja on jäänyt eläkkeelle - lukion rehtorin jäätyä eläkkeelle on lukion rehtorin tehtävät ja sivistystoimenjohtajan tehtävät yhdistetty yhdistelmäviraksi yhdelle henkilölle - kansalaisopiston rehtorin jäätyä eläkkeelle on kansalaisopiston rehtorin tehtävät yhdistetty kansalaisopiston ja peruskoulun yhteisen musiikin lehtorin virkaan yhdistelmäviraksi samalle henkilölle - eläkkeelle on vielä jäänyt lukion vanhempi lehtori - osa-aikaeläkkeelle jääneen liikuntasihteerin tehtävät on hoidettu osa-aikaisuuden osalta sisäisin järjestelyin kuten myös lukion vanhemman lehtorinkin Teknisen toimen päävastuualue - LVI-teknikon irtisanouduttua tilalle ei ole palkattu uutta henkilöä - siivoustyönjohtajan irtisanouduttua tilalle ei ole palkattu uutta henkilöä - kaukolämpölaitoksen hoitajan kuoltua tilalle ei ole palkattu uutta henkilöä - kunnaninsinööri on jatkanut osa-aikaisena, 50 % työajasta - eläkkeelle kokonaan ovat vielä siirtyneet siivooja, puistotyöntekijä ja kiinteistötyöntekijä. Tehtävät hoidetaan pääasiassa sisäisin järjestelyin. Ympäristötoimen päävastuualue - kunnansihteerin toimiminen ympäristötoimen päävastuualueen o.t.o päällikkönä on päättynyt vuoden 2000 lopussa ja siitä alkaen päävastuualueen päällikkönä toimii o.t.o ympäristösihteeri Sosiaali- ja terveystoimen päävastuualue - kokonaan eläkkeelle ovat jääneet: lääkäri, osastonhoitaja, mielenterveyshoitaja, perushoitaja, laitosapulainen, perhepäivähoitaja, ja laitosapulainen, joita tehtäviä hoitamaan on palkattu uusi henkilö väliaikaisesti tai hoidettu sisäisin järjestelyin - osa-aikaeläkkeelle on jäänyt hammaslääkäri, jonka tehtävät on jaettu sisäisesti Sivistystoimen päävastuualue Organisaatio on hyvin sopeutunut em. henkilöresurssivähennyksiin ja toiminut edelleen hyvin ilman kunnan johdon tietoon tulleita erityisiä haitallisia seuraamuksia. Luonnollista tietysti on, että eräiden muiden viranhaltijoiden/työn-tekijöiden työmäärä on vastaavasti lisääntynyt ja erityisen paljon se on lisääntynyt uusilla yhdistelmäviranhaltijoilla. Aivan erityisen maininnan ansaitsevat sivistystoimessa tehdyt yhdistelmävirkajärjestelyt, joiden ansiosta organisaatiosta on poistunut kahden korkeasti palkatun hallintoviranhaltijan kulut. Samoin erityismaininnan ansaitsee teknisessä toimessa muodostunut tilanne, jossa on osoittautunut, että selviydytään aikaisempia\n7 henkilöresursseja olennaisesti vähemmillä henkilöresursseilla. Henkilöstö on kunnan heikosta taloudellisesta tuloksesta huolimatta ansainnut työstään ja työnsä primaarisista tuloksista kiitokseni sekä vuoden 2000 että koko päättyneen vuosikymmenen osalta. Haluan tässä yhteydessä selvyyden vuoksi jälleen korostaa, että syyllinen kuntamme tarpeisiin nähden liian vähäisiin taloudellisiin voimavaroihin ei ole henkilöstö eikä kunnan luottamushenkilöstökään. Syyllinen liian vähäisiin taloudellisiin voimavaroihin on valtiovalta, joka hallituskoalitioista riippumatta on kohtuuttomasti ja seurauksista piittaamatta jatkuvasti vähentänyt valtionosuuksia päättyneellä vuosikymmenellä. Loppupäätelmä Muodostunut taloudellinen tulos heikensi edelleen - kolmannen kerran peräkkäin - kunnan talousasemaa. Tilanne on aiheutunut pääosin lähes koko vuosikymmenen jatkuneesta erittäin runsaasta valtionosuuksien vähennyksestä sekä heikenneestä verotulokehityksestä, jolloin voimakkaasti heikentyneeseen tulonmuodostukseen nähden kuntamme toimintakulut ja niissä erityisesti henkilöstökulut ovat huomattavasti liian korkeat. Huomio, päätöksenteko ja toimenpiteet onkin käsitykseni mukaan kiinnitettävä valtionosuus-leikkauksista johtuen välittömästi erityisesti henkilöstökulujen ja muiden toimintakulujen määrän vähentämiseen.\n8 PÄÄVASTUUALUEITTAINEN TOIMINNAN JA TALOUDEN TARKASTELU HALLINTO- JA ELINKEINOTOIMI Hallinto- ja elinkeinotoimi valmistelee päävastuualueen omat ja yhteensovittaa muilla päävastuualueilla valmistellut kunnanvaltuustossa käsiteltävät asiat sekä ohjaa muiden päävastuualueiden taloudenhoitoa, hallintoa ja toimintaa huolehtien tällöin erityisesti taloudellisten voimavarojen riittävyydestä ja jakaantumisesta päävastuualueiden kesken kulloisetkin tavoitteet ja tarpeet huomioon ottaen, sekä hoitaa elinkeinotoimen niiltä osin kuin se ei kuulu elinkeinotoimen kuntayhtymälle, sisäisen valvonnan järjestämisen, asuntotoimen, kaavoituksen, maanhankinnan ja joukkoliikennepalvelut ynnä maaseutu- ja lomituspalvelut. Lisäksi hallinto- ja elinkeinotoimi toimii kuntakonsernin konsernijohtona ohjaten konserniyhteisöjen päätöksentekoa, taloudenhoitoa ja toimintaa. Valtuuston päämääräasettelu vuodelle 2000 Toiminnalliset päämäärät, tavoitteet ja painotukset ilmenevät vuoden 2000 talousarvioasiakirjan sivulta Hallinto- ja elinkeinotoimen keskeisenä päämääränä oli pyrkiä hyvällä, runsaalla informaatiopalvelulla, myös kaukaiseen tulevaisuuteen (10-15 vuotta) ulottuvalla ennustamisella ja suunnittelulla sekä kunnanhallituksen ja kunnanvaltuuston päätöksenteon huolellisella valmistelulla sekä toiminta- ja hallinto-organisaation ohjauksella varmistamaan, että kunnan päämäärät ja tavoitteet sekä myös kunnan ja päävastuualueiden toimintaajatukset voivat toteutua. Päämääränä oli vähintään vähimmäistarpeiden mukaisen voimavarojen turvaaminen muuttuvissa taloudellisissa olosuhteissa. Elinkeinotoimen osalta päämääränä oli työpaikkojen syntymiselle ja säilymiselle suotuisten kunnan toimialan mukaisten edellytysten kehittäminen ja ylläpito sekä elinkeinotoimen kuntayhtymän tukeminen työpaikkojen aikaansaamiseksi ja säilyttämiseksi. Maaseutu- ja lomituspalvelujen päämääränä oli enimmäkseen Suomen valtion ja Euroopan yhteisön maatalous- ja maaseutupolitiikan paikallistason toteuttajana sekä Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen järjestämän maatalouslomituksen toimeenpanijana turvata osaltaan maataloudesta toimeentulonsa saavalle väestölle elämisen mahdollisuudet siten, että tämä osa väestöä (n %) voi jatkaa elinkeinonsa harjoittamista ja asumista nykyoloissa myös talouskylissä. Selvitys päämäärien toteutumisesta Tilinpäätös kokonaisuudessaan sekä lisäksi mm. valtuuston ja hallituksen pöytäkirjat muodostavat selvityksen edellä mainitun ensimmäisen päämääräasettelun toteutumisesta. Edellä mainitun elinkeinotoimen päämääräasettelun toteutumisesta on erittäin vaikea antaa selvitystä, mutta päävastuualueen päällikön käsityksen mukaan päämäärä on riittävästi toteutunut sekä yleisesti että kussakin yksittäistapauksessa. Kertomusvuonna tehtiin 36 korkotukipäätöstä n. 12,4 milj.markan luotoille (v yhteensä 20 päätöstä n. 11,4 milj.mk:n luotoille). Korkotukea oli hakenut 23 yritystä/yrittäjää. Korkotukea maksettiin v yht mk ( mk v. 1999). Korkotukijärjestelmää pidettiin yleisesti sekä yrittäjien keskuudessa että laajemminkin onnistuneena elinkeinopolitiikan välineenä, mutta sen käyttö ei saavuttanut vieläkään kertomusvuonna sille kaavailtua laajuutta. Kafiaarin teollisuuskiinteistö, joka on kuntakonsernin omistuksessa, täyttyi kertomusvuoden aikana konttoritiloja lukuun ottamatta (nekin ovat nyt täynnä). Tiloissa aloitti toimintansa kuntakonsernin vireille panemana ja myötävaikutuksella puutuotteiden pintakäsittelytehdas, jota on rahoitettu sekä EU:n ja valtion että merkittävässä määrin myös kunnan varoin (3,3 milj.mk). Hanke on oloissamme merkittävä ja tehdas on osoittautunut hyvin tarpeelliseksi. Samoin alunperin kuntakonsernin myötävaikutuksella syntyi ja aloitti toimintansa Suomen Lämpöpuu Oy, josta on mahdollisuus\n9 kehittyä alan merkittävä toimija. Valitettavasti yhtiön tuotantoiminta keskeytyi heti alkuunsa muutaman kuukauden jälkeen lämpöuunin tuhopolton seurauksena. Yhtiö jatkaa tuotannollista toimintaansa heti, kun yhtiö on saanut uudet tuotantolaitteistot. Niin ikään kuntakonsernin myötävaikutuksella aloitti toimintansa PSL Paavo Rintala Ky:n konkurssin jälkeen Suomen Ulkokalusteet Oy, jonka käyttöön kuntakonserni rakensi pääosin kertomusvuoden aikana lisätoimitiloja. Sen sijaan erittäin runsaasti valmistelutyötä aiheuttanut ja lupaavalta vaikuttanut sorvijatkostehdas -hanke kaatui rahoitusjärjestelyihin. Selvitys maaseutu- ja lomituspalvelujen päämääräasettelun toteutumisesta on olemassa ja tutustuttavissa asianomaisten viranhaltijoiden opastuksella. Asetetun päämäärän voidaan päävastuualueen päällikön käsityksen mukaan katsoa toteutuneen hyvin. Kaavoitus, maanhankinta ja asuminen Vahvistettua asemakaava-aluetta oli vuoden lopussa n. 400 ha ja osayleiskaava-aluetta n ha (keskustan alue, Perälä, Riippi, Kauppila, Äystö, Parra) Tämän hetken arvion mukaan kunnalla on määrällisesti riittävästi kaavoitettuja tonttialueita. Kaavoituksessa on ollut vireillä muutamia pieniä asemakaavan tarkistuksia sekä Parran yleiskaavan tarkistus ja asemakaavan laatiminen, jotka Parran kaavat hyväksyttiin valtuustossa. Maanhankintaan ei ole ollut yhtä teollisuusaluetta (Horontien varrella) lukuun ottamatta tarvetta, sillä kunnalla on omistuksessaan runsaasti kaavoitettuja ja kunnallistekniikalla varustettuja rakennuspaikkoja. Rivitaloasuntotuotanto oli kunnassa lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen poikkeuksellisen vilkasta, kun kolme yksityistä rakentajaa toteutti rivitalohankkeita. Kunta edisti asuntotuotantoa ostamalla ja vaihtamalla ko. hankkeista yhteensä kuusi asuntoa, joista kolme on kertomusvuoden aikana myyty. Vaihtokaupan yhteydessä kunta luopui Piolahden virkistyskiinteistöstä. Piolahden virkistyskiinteistön vaihtokauppaan liittyen ko. yrittäjä aloitti myös Parrassa rivitalohankkeen toteuttamisen, mitä on pidettävä Parran kehittymisen kannalta merkittävänä. Hanke valmistui sopimuksen mukaisesti vesikattovaiheeseen vuoden 2000 aikana ja sisustusvaiheeseen ryhdytään kevättalvella Hyvien kokemusten myötä omistusrivitaloasuntojen tuotanto jatkuu samojen yritysten toimesta vuonna 2001, jolloin saatetaan päätökseen jo vuoden 2000 puolella aloitetut jatkohankkeet. Näistä kummastakin kunta on myös ostanut yhden asunnon. Edellä mainittujen asuntorakennushankkeiden ansiosta kunta on välttynyt ryhtymästä omaan asuntotuotantoon. Vuokra-asuntomarkkinoilla kysyntä ja tarjonta ovat joitakin yksittäistapauksia lukuun ottamatta kohdanneet keskimäärin hyvin. Teuvan kunnalla ja sen kokonaan omistamalla Teuvan Vuokratalot Oy:llä on yhteensä n. 300 vuokra-asuntoa. Elinkeinojen edistäminen ja elinkeinopalvelutehtävien hoito Elinkeinojen edistäminen ja elinkeinopalvelutehtävien hoito on muuttunut organisatorisesti merkittävästi, kun Suupohjan seutukunnan alueen elinkeinojen kehittämiseen liittyvää aluekehitystoimintaa ja seudullista edunvalvontaa ja elinkeinopalveluja varten perustettu Suupohjan elinkeinotoimen kuntayhtymä aloitti toimintansa vuoden 1997 alkupuolella. Toiminta on ollut projektipainotteista ja Teuva on ollut mukana useissa kymmenissä seudullisissa ja maakunnallisissa projekteissa. Niin ikään Teuva on ollut ja on edelleen mukana useissa Suupohjan Kehittämisyhdistyksen Leader II -projekteissa. Matkailu Useita kesiä toimineesta kunnan matkailupalvelupiste Teuvan Kesäinfosta luovuttiin taloudellisista syistä. Kuntaa ja kunnan palveluja koskevia esitteitä ja julkisten kulkuneuvojen aikatauluja oli esillä Askartelu- ja Käsityöliike Käsixissä, Pyörätallissa ja Vapaa-ajankeskus Parran infopisteessä/kahvioissa.\n10 Teuvan kunta oli esillä matkailualan messuilla ja muissa tapahtumissa yhdessä Vapaa-ajankeskus Parran kanssa. Vapaa-ajankeskus Parrassa jatkettiin ympäristö- ja rakennustöitä, jotka ovat monipuolistaneet ja lisänneet Parran alueen vetovoimaisuutta. Maailman suurin keihäs (26 m) pystytettiin Parraan keihäänheiton olympiakultamitalisti (Tokio 1964) Pauli Nevalan 60-vuotispäivän kunniaksi. Keihäsmonumentin suunnitteli, rakensi ja toteutti teuvalaisyritys West Welding Oy, ympäristötyöt kunnan tekninen toimi. Keihäsmonumentin juhlallinen paljastus suoritettiin , ja juhlatilaisuudessa oli suuri joukko teuvalaisia ja urheilun merkkihenkilöitä ympäri maata. Keihäsmonumentista muodostui vetonaula, jota kävi katsomassa matkailijoita hyvinkin kaukaa. Parran kokoustila nimettiin Pauli Nevala -saliksi ja paljastettiin ko. salissa Pauli Nevalan muotokuva, jonka on maalannut teuvalainen taiteilija Kari Valkama. Maaseutu- ja lomituspalvelut Tukihakemuksia palautettiin 336 tilalta. Vähennystä edelliseen vuoteen oli 25 tilaa eli 6,9 %. Peltoa oli viljelyksessä ha. Tukien maksatus alkoi syyskuussa. Vuonna 2000 tiloille maksetut tuet olivat yhteensä 37,6 milj. mk. Eriasteisten valvontojen ja ristiintarkistusten piirissä on ollut 39 teuvalaista tilaa. Investointitukea on maatiloille Etelä-Pohjanmaan TE-keskuksen kautta myönnetty avustuksina ja lainoina 3,5 milj.mk. Maatalousyrittäjien vuosilomahakemuksia palautettiin 135 tilalta. Vähennystä edelliseen vuoteen oli 10 tilaa eli 6,9 %. Lomitettavista tiloista 12 järjesti itse lomituspalvelunsa. Lomitettuja vuosilomapäiviä kertyi 4009, sijaisapupäiviä Tilat voivat lisäksi käyttää ns. maksullista lomittaja-apua alennettuun hintaan n. 40 markan tuntikorvauksella enintään 100 tuntia vuodessa jokaista lomaan oikeutettua yrittäjää kohti. Näitä lomituspäiviä kertyi yhteensä 104. Täysin maksullista lomittaja-apua, jossa yrittäjältä peritään lomittajan tuntipalkka 30 %:lla korotettuna, käytettiin 4 päivää. Lomitettujen vuosilomapäivien osuus väheni 239 eli 5,6 %. Lomitettujen sijaisapupäivien osuus lisääntyi 93 päivää eli 4,6 %. Alennettujen maksullisten lomittaja-apupäivien lukumäärä väheni 35 eli 25,0 %. Täysin maksullista lomittaja-apua käytettiin ensimmäistä kertaa. Lomituspäivän keskimääräinen pituus kunnallisessa lomituspalvelussa oli 6,4 tuntia ja itse järjestetyssä lomituksessa 8,3 tuntia. Kunnan kyläprojekti TULEVAISUUS TEUVALLA -kylien kehittämishanke, joka alkoi , saatiin päätökseen Hankkeen projektipäällikkönä toimi Merja Koivisto. Hankkeen hallinnoinnin toteutuneet kustannukset olivat mk. Tästä EU:n ja Etelä- Pohjanmaan TE-keskuksen maaseutuosaston osuus oli mk ja Teuvan kunnan osuus mk. Hankkeen aikana toteutettiin 14 investointikohdetta, joiden kokonaiskustannukset olivat 3,8 milj.mk. EU:n ja TE-keskuksen osuus rahoituksesta oli 1,1 milj.mk ja Teuvan kunnan 1,2 milj.mk sekä hankkeiden omarahoitus 1,4 milj.mk. Kökkätyötunteja investointihankkeiden toteuttajayhdistyksille kertyi yhteensä Kaikki investointikohteet saatiin valmiiksi marraskuussa Loppuraportti toiminnasta on hyväksytty ja saatettu tiedoksi ao. viranomaisille ja sidosryhmille. Teuvan historia II Teuvan historian jatko-osan eli II osan kirjoittamisesta on tehty sopimukset v professori Raimo Rannan ja tutkija, maisteri Ossi Viidan kanssa. Teuvan historian II osa käsittää vuodet n ja tarkoituksena on, että historian II osa on valmis vuonna Kustannusten jako Teuvan kunta 80 % ja Teuvan seurakunta 20 %. Kirjoitustyötä johtaa ja valvoo historiatoimikunta, jossa on 10 kunnan nimeämää ja 5 seurakunnan nimeämää jäsentä. Asiantuntijoina toimikunnassa on kumpikin historian kirjoittaja. Kertomusvuoden aikana historiankirjoitus on edennyt suunnitelman mukaisesti. Sota-ajan perinnetiedon tallettamiseksi palkattiin väliseksi ajaksi tutkimusapulaiseksi historian opiskelija Mika Varala, joka haastatteli 55 sotaveteraania historian kirjoittaja Ossi Viidan ohjauksessa.\n11 Teuvan historian I osan myyntiä Teuvan eri kylissä ovat hoitaneet Teuva-Seuran edustajat.\n12 SOSIAALI- JA TERVEYSTOIMI Päävastuualueen toiminta-ajatus oli seuraava: Sosiaali- ja terveystoimi tukee teuvalaisten selviytymistä eri elämäntilanteissa tuottamalla sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut ensisijaisesti kunnan omas-sa organisaatiossa sekä erityisen tarpeen ja sen toteamiseen liittyvän harkinnan perusteella yhteistoiminnassa naapurikuntien sekä kuntayhtymien kanssa. Samalla kehitetään yhteistoiminnassa muiden päävastuualueiden kanssa kunnan sosiaalisia ja terveydellisiä oloja sosiaalisten ja terveydellisten epäkohtien ehkäisemiseksi ja poistamiseksi sekä täten palvelutarpeiden vähentämiseksi. Toiminnalliset päämäärät ja tavoitteet Toiminnalliset päämäärät, tavoitteet ja painotukset ilmenevät vuoden 2000 talousarvioasiakirjan sivulta Toiminnallisina tavoitteina on ollut järjestää välttämätön perusturva kunnan eri ikäisille asukkaille. Toiminnassa on korostettu valtakunnallisen TATOohjelman (sosiaali- ja terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelma vuosille ) mukaisesti lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämistä sekä sosiaalityön ja avohuollon vahvistamista. Julkisen vallan (kunta) järjestämisvastuulla olevat sosiaali- ja terveyspalvelut on järjestetty niin, että ne ovat kaikkien kuntalaisten saatavilla. Toiminnassa on korostettu perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välistä toimivuutta. Toiminnalliset muutokset Kehitysvammahuollon tehtäväalueelle on siirtynyt Eskoon sosiaalipalvelujen kuntayhtymästä kunnalliseksi toiminnaksi kehitysvammaisten hoitokoti, toimintakeskus ja asuntola lukien. Henkilökuntaa siirtyi 13. Rakenteelliset muutokset ovat alentaneet kehitysvammahuollon nettokustannuksia noin mk. Henriikkakodilla (vanhainkoti) on toteutettu rakenteellisia muutoksia siten, että yksi osasto on muutettu 12-paikkaiseksi vanhusten palvelukodiksi (Palvelukoti Syyspihlaja). Henkilökunta on otettu sisäisin siirroin. Rakenteelliset muutokset Henriikkakodilla on suunnattu siten, että Henriikkakodin osastot tuottavat yhä enemmän hoivapalveluja. Kertomusvuodelle suunniteltu mielenterveystoimiston kunnallistaminen ei ole toteutunut lähinnä psykiatripulan vuoksi. Päivähoidon vastuualueella Horon ryhmiksen toiminta on toistaiseksi päättynyt. Päiväkodilla on käynnistetty esiopetusta koskeva kokeilu elokuussa Esiopetus vähentää päivähoidon maksutulokertymää. Työllistämistuella on palkattu 12 henkilöä vanhushuollon ja tukipalvelutehtäviin. Sosiaali- ja terveystoimi on osallistunut Etelä- Pohjanmaan sairaanhoitopiirin Kuntaprofiiliprojektiin, jonka tarkoituksena on tuottaa tietoa perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon toiminnasta palvelurakenteen kehittämistä varten. Talouden kehitys Tilastotietoja sosiaali ja terveydenhuollon kertomuksista vuosilta KUSTANNUKSET netto mk/asukas Sosiaalihuolto Terveydenhuolto Sos. ja terv.yht Sosiaali- ja terveystoimi on toiminut hallinnollisesti ja toiminnallisesti yhdistettynä vuodesta 1993 alkaen. Eri vastuualueiden bruttomenomäärärahat jakautuivat seuraavasti (vuosi 1999): C sosiaali- ja terv.toimen hallinto 1,47 milj.mk (1,79 milj.mk) C sosiaalityö 7,85 milj.mk (5,01 milj.mk) C avohoito 22,2 milj.mk (20,9 milj.mk) C laitoshoito 44,2 milj.mk (43,8 milj.mk) C lasten päivähoito 9,49 milj.mk (9,21 milj.mk) Sosiaalityön vastuualueelle on tullut uutena toimintana kehitysvammahuolto, kustannusvaikutus 2,66 milj.mk. Siirto on alentanut vastaavasti laitoshoidon kustannuksia. Sosiaali- ja terveydenhuollon nettomenojen kasvu on n mk verrattuna vuoteen 1999, prosentteina 1,11 %.\n13 Painotukset ja tulokset vastuu- ja tehtäväalueilla Sosiaali- ja terveystoimen hallinto Sosiaali- ja terveystoimen hallinnon erityisenä tehtävänä on ollut lisääntyvässä määrin huolehtia siitä, että julkisen vallan järjestämisvastuulla olevat sosiaalija terveyspalvelut ovat kuntalaisten saatavilla. Seudullinen yhteistyö sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamisessa on ollut yhä tärkeämpää. Jatkuvana painopistealueena on organisaation sisällä ollut rakennemuutokset (etenkin vanhushuolto), joiden avulla on pystytty vastaamaan lisääntyvään palvelujen kysyntään. Palvelutuotannossa keskeistä on ollut tuottaa sosiaali- ja terveyspalvelut ensisijaisesti omassa organisaatiossa. Sosiaalityön vastuualue Sosiaalityön jatkuvana tavoitteena on ollut kehittää sosiaalityön työmenetelmiä niin, että tuetaan asiakkaiden omatoimista suoriutumista ja aktivoidaan pitkäaikaisesti toimeentulotukea saavia sekä nuoria asiakkaita. Sosiaalityön vaikutusta kanavoidaan eri väestöryhmiin siten, että sosiaalityöntekijät osallistuvat ns. moniammatillisten työryhmien työskentelyyn eri hallinnonaloilla. Painopistealueena ovat olleet lapset ja nuoret sekä kuntouttava sosiaalityö. Päihdehuollon katkaisuhoidosta ensisijainen vastuu on ollut ns. moniammatillisella työryhmällä. A-klinikan sosiaaliterapeutin vastaanotto on Teuvalla kaksi kertaa kuukaudessa. Toimeentulotukimenot olivat 3,3 % alhaisemmat kuin vuonna Toimeentulotukea saaneet ruokakunnat Elatustuen piirissä oli 128 lasta, elatustukimenot kasvoivat 2,10 % voimaan tullut laki lastensuojelun suurten kustannusten tasausjärjestelmästä on lisännyt kertomusvuonna lastensuojelumenoja mk. Sosiaalityön asiakaskäynnit: v v v v v v Vanhus- ja vammaispalvelujen menot ovat kasvaneet 4,75 %, erityisiä kustannuspaineita on ollut vammaispalvelulain mukaisten kuljetuspalvelujen ja tulkkipalvelujen järjestämisessä. Kehitysvammahuolto Sosiaalityön vastuualueelle on kehitysvammahuollon laitoshoidosta, Eskoon sosiaalipalvelujen kuntayhtymältä siirtynyt vuoden 2000 alusta avohuollon palveluksi toimintakeskus, asuntola ja hoitokoti. Toimintakeskuksen päivätoiminta tuottaa työtoimintaa kehitysvammaisille. Tavoitteena on järjestää monipuolista työtoimintaa kehitysvammaisille. Työtoiminnan piirissä on 25 kehitysvammaista. Hoitokoti Niittyleinikki on 8-paikkainen kehitysvammaisten autetun asumisen yksikkö, joka tarjoaa ympärivuorokautista hoitoa ja huolenpitoa kehitysvammaisille. Palveluja on myyty myös Isojoen kunnalle (1 paikka). Ohjatun asumisen yksikkö, Kaislakoti on 7- paikkainen kehitysvammaisille tarkoitettu tuetun asumisen yksikkö. Toiminnallisena tavoitteena on ollut, että kehitysvammaiset asuvat osittain itsenäisesti. Ympärivuorokautista henkilökuntaa ei ole. Kehitysvammahuollon nettokustannukset olivat n mk alhaisemmat kuin edellisenä vuonna. Holhous Yleisen edunvalvojan virkaa (entinen virkaholhooja) on hoitanut sosiaalityöntekijä. Omaishoidontuen saajia on ollut 63, kustannukset yhteensä mk. Omaishoidon tuen\n14 tavoitteena on ollut tukea kotihoitoa ja vähentää laitoshoidon tarvetta. Avohoito Avohoidon vastuualue on jakaantunut kotihoidon, terveyskeskushoidon ja täydentävien palvelujen tehtäväalueisiin. Painopistealueina ovat olleet: avohuollon kehittäminen - laitospaikkojen muuttaminen avohuollon yksiköiksi sekä palvelu- ja hoitovastuun siirtäminen yhä enemmän sosiaali- ja terveystoimen palveluyksiköihin. Vanhusten palvelukodit ovat olleet merkittävä osa-alue vanhushuollon rakennemuutoksena avohuollon suuntaan. Kotihoito Kotihoidon tavoitteena on ollut vanhusten, vammaisten, pitkäaikaissairaiden ja perheiden itsenäisen selviytymisen tukeminen omassa kodissaan asiakkaan ja perheen omia voimavaroja hyödyntäen. Kotipalveluhenkilöstö on toiminut kuudessa aluevastuullisessa työryhmässä tehden myös säännöllistä ilta- ja viikonlopputyötä. Kullakin alueella työskentelee lisäksi terveydenhoitaja, lääkäri, sosiaalityöntekijä ja tarvittaessa muuta erikoiskoulutettua henkilökuntaa. Kotipalveluhenkilökunnasta yksi on siirretty palvelukotien tehtäväalueelle. Painopistealueena palvelukotihoidossa on ollut pelastuspalvelu ja turvallisuus. Palvelukotien henkilökunnan, poliisin ja Vapepan (Vapaaehtoinen pelastuspalvelu) kanssa on järjestetty yhteinen koulutus, suunnittelu- ja etsintäharjoituspäivä. Palvelukoteihin on laadittu ns. etsintä- ja pelastusohjeet. Palvelukotien asumispalvelupäivät Ailintupa Heikinhovi Markkula Simonhovi Mäntyniemi Kotisairaanhoidossa on panostettu asiakkaiden selviytymiseen kotioloissa mahdollisimman pitkään. Painopistealueena on ollut myös diabetestyö. Väestön ikärakennekehitys on aiheuttanut erityisiä paineita laitoshoitoon ja avohoitoon (kotipalvelu, palvelukotihoito, kotisairaanhoito). Kotona annettavat palvelut, käyntien lukumäärä Kotipalvelu Kotisairaanhoito Tukipalveluina on vanhuksille järjestetty saunapalveluja, ateriapalveluja ja turvapuhelinpalveluja. Kotipalveluauto on huolehtinut ateria-, sauna- ja asiointikuljetuksista. Tavoitteena on kehittää etenkin sosiaalihuoltolain mukaisia asiointikuljetuksia uuden kotipalveluauton hankinnan myötä. Vanhusten palvelukoteja on 6, paikkoja yhteensä 52. Asumispalvelupäiviä , mikä vastaa vanhainkodin hoitopäivien lukumäärää.\n15 Väestön ikärakenne asukkaita yli 65 v. % yli 75 v. % yli 85 v. % v. % , ,1 88 1, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , ,7 ENNUSTE , , , , , , , , , , , ,4\n16 Terveyskeskushoito Terveyskeskushoidon painopistealueena on edelleen ollut perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välinen toimivuus. Vastaanotto- ja neuvolakäyntien määrä on vähentynyt 2 % edellisestä vuodesta. Runsaat 32 vuotta Teuvan kuntalaisia palvellut lääkäri Simo Suominen jäi eläkkeelle Yksi lääkärinvirka on ollut täyttämättä alkaen lääkäripulan vuoksi. Lääkäripalvelut Vastaanottokäynnit Viikonloppupäivystäjiä ja sijaisia ei ole ollut riittävästi saatavana. Vaikka kokonaiskäyntimäärä on vähentynyt suhteellisen vähän, ei tavoitteen mukainen väestövastuutyyppinen toimintamalli toteudu kolmella lääkärillä. Päiväkäyntien vähentyminen on johtanut epätarkoituksenmukaiseen päivystysluontoisten iltakäyntien lisääntymiseen. Laboratoriotutkimusten määrä on noussut noin 17 % huolimatta siitä, että on pyritty kiinnittämään erityistä huomiota tutkimusten määräämiskäytäntöihin. Pitkäaikaisten sairauksien seurantatutkimuksia on siirretty erikoissairaanhoidosta perusterveydenhoitoon. Täydentävät palvelut Tehtäväalue tutkimus/käyntikerta Laboratorio Röntgen Fysioterapia Hammashuollon tavoitteena on ollut tarjota suun terveydenhuollon palveluja mahdollisimman kattavasti koko väestölle. Palvelutuotannon ylläpitämiseksi on kehitetty sisäistä työnjakoa ja valistustyötä. Lasten seulontatarkastuksia on siirretty lisäkoulutetulle hammashoitajalle. Alle 19-vuotiaat tarkastetaan yksilöllisin tarkastusvälein. Oikomishoidossa on pyritty ennaltaehkäiseviin varhaishoitoihin, hoitona purennan ohjaimet. Käyntimäärä Työterveyshuollon tavoitteena on ollut hoitaa kunnan alueella kaikki palvelujen tarvitsijat. Kunnan työntekijöiden sairaudenhoito on myös kuulunut työterveyshuollon sopimuksen piiriin. TYKYtoimintana on järjestetty tuettuja kuntolomia. Neuvolatyössä on painopistealueena ollut yhteistyön kehittäminen päivähoidon, sosiaalitoimen ja koulutoimen kanssa sekä lasten häiriökäyttäytymisen ennaltaehkäisy ja varhainen toteaminen. Äitiysneuvolassa painopistealueena on ollut lasta odottavien perheiden tukeminen. Laitoshoito Laitoshoidon tavoitteena on ollut sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottaminen ensisijaisesti omilla osastoilla: terveyskeskuksen vuodeosastolla, Henriikkakodissa, dementia- ja pitkäaikaissairaiden osastolla (osasto 2 LH) ja sosiaalisen kuntoutuksen osastolla (osasto 3 LH). Osastotoiminnan tavoitteena on ollut merkittävästi alentaa erikoissairaanhoidon nettokustannuksia. Sosiaali- ja terveyspalvelujen asiakasmaksukatto on vaikuttanut osastojen tulokertymää alentavasti. Vuodeosasto 1:n asiakasmaksutulot alenivat n. 13 % vuoteen 1999 verrattuna. Lehtiharjun sairaalan osastojen osastotoiminnassa on ollut painopistealueena seutukunnallinen yhteistyö. Lehtiharjun osastojen hoitopalveluja on Teuvan lisäksi käyttänyt 8 kuntaa (Isojoki, Isokyrö, Jalasjärvi, Jurva, Karijoki, Kauhajoki, Kurikka ja Ylihärmä). Terveyskeskuksen vuodeosaston (43 paikkaa) painopistealueena on ollut edelleen erikoissairaanhoidon jatkohoidosta huolehtiminen omana toimintana. Veteraanien kuntoutus on vakiinnuttanut paikkansa vuodeosaston toiminnassa. Ammatillista osaamista on tuettu suunnitelmallisella koulutuksella. Osasto 2 on tarjonnut perushoidon ja virikkeellistä toimintaa vaikeahoitoisille psykogeriatrisille ja dementoituneille potilaille. Osasto on 18-paikkainen. Osaston vahvuutena on pidettävä korkeatasoista hoitoa. Hoitopäivän hinta 392,15 mk. Osasto 3, sosiaalisen kuntoutuksen osasto, on tuottanut hoitopalveluja ns. Sariolan muunnetun hoitomallin, 4-portainen kuntoutusmalli, mukaisesti. Osasto on 17-paikkainen\n17 Terveyskeskuslääkäri vastaa potilaiden somaattisesta terveydestä, psykiatri on tavattavissa osastolla kerran viikossa, samoin sosiaalityöntekijä. Osasto 3 jakaantuu toiminnaltaan kahteen erityyppiseen toimintaideologiaan. Osastotoimintaan liittyy tärkeänä osana avohuollossa olevien päivätoiminta. Käyntejä 1735, joista teuvalaisia Osasto 3 on vakiinnuttamassa paikkansa psykiatristen palvelujen tuottajana laaja-alaisesti koko Etelä-Pohjanmaalla. Hoitopäivän hinta 511,88 mk. Lehtiharjun sairaalan hoitopäivistä teuvalaisten osuus on 20,54 % (vuonna %). Henriikkakoti on 38-paikkainen vanhushuollon osasto. Vuonna 2000 tapahtuneen rakennemuutoksen johdosta laitospaikkoja on vähennetty 5 ja samanaikaisesti avohuollon paikkoja (palvelukoti) lisätty 12. Henriikkakodin osasatoista yksi on 9-paikkainen ns. dementiaosasto, intervallihoitopaikkoja on 7 ja hoivaosastopaikkoja 22. Henriikkakodin toimintatavoitteena on tukea vanhushuollon avohoitoa. Vanhusten keski-ikä on 80,64 vuotta. Erikoissairaanhoidon palveluja ostettiin pääasiallisesti Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriltä ja Selkämeren sairaalasta. Erikoissairaanhoidon käyttöä on entistä vaikeampi vertailla hoitopäivien ja poliklinikkakäyntien perusteella, koska hinnoittelu tapahtuu entistä enemmän hoitopaketteina ja polikliininen leikkaustoiminta on lisääntynyt. Selkämeren sairaalan lääkäripulan vuoksi potilasliikennettä on ohjattu enemmän Seinäjoen sairaalaan. Selkämeren käyttömenot vähentyivät 1,26 milj. mk ja Seinäjoen käyttömenot lisääntyivät 1,46 milj.mk verrattuna vuoteen Hoitopäivät ja poliklinikkakäynnit vähenivät selvästi, hoitopaketit lisääntyivät. Kokonaiskustannukset pysyivät oleellisesti ennallaan. Seinäjoen sairaala on vuoden 2000 aikana purkanut jonojaan jonkin verran. Teuvalaisia hoitoon pääsyä odottavia oli vuoden 2000 lopulla n. 20 %vähemmän kuin vuonna Kehitysvammahuollon laitoshoidon palvelut on järjestetty Eskoon sosiaalipalvelujen kuntayhtymän ylläpitäminä. Sairaaloiden/hoitolaitosten käyttö Teuvalaisten hoitopäivät Etelä-Pohjanmaan keskussairaala (sisältää Törnävän sairaalan) Härmän sairaala Lehtiharjun sairaala - dementia- ja pitkäaikaissairaille (osasto2) 3123 (7304) *) 2879 (7293) *) 2689 (7126) *) 1638 (7149) *) 1822 (6888) *) - sosiaalisen kuntoutuksen osasto (osasto 3) 990 (5884) *) 571 (6370) *) 816 (6530) *) 696 (6665) 984 *) (6752) *) Eskoon keskuslaitos Selkämeren sairaala Teuvan terveyskeskus (15527) *) (15897) *) (15469) Teuvan vanhainkoti (Henriikkakoti) *) kaikki hoitopäivät Päivähoito Lasten päivähoidon tavoitteena on ollut edistää lapsiperheiden hyvinvointia ja antaa mahdollisuus molemmille vanhemmille työssäkäyntiin. Keskeinen tavoite on edelleenkin ollut järjestää päivähoitopaikka, alle kouluikäisille subjektiivinen oikeus, kaikille hoitoa tarvitseville. Tavoite on saavutettu. Lasten päivähoitoa on kuluneen toimintavuoden aikana järjestetty päiväkodissa, perhepäivähoidossa, vuorohoitoryhmiksessä sekä kolmiperhehoitona lasten kotona lukien on maksettu yksityisen hoidon kuntalisää, kustannukset mk. Vuorohoitoryhmis on toiminut lähinnä vuorohoitoa tarvitsevien lasten hoitopaikkana sekä lisäksi perhepäivähoidon varahoitopaikkana. Päiväkodilla on toiminut esiopetusryhmä ja lisäksi päiväkoti on toiminut erityistä hoitoa ja kasvatusta tarvitsevien lasten hoitopaikkana. Horon ryhmiksen toiminta on keskeytynyt kertomusvuoden aikana.\n18 Kertomusvuoden lopussa lapsia oli perhepäivähoidossa 174 (vuonna lasta), vuorohoitoryhmiksessä 15 lasta ja kolmiperhehoidossa 5 lasta. Päiväkodilla lapsia oli yhteensä 38. Näistä päivähoidon piirissä oli 27 lasta, 11 lasta osallistui pelkästään esiopetukseen. Perhepäivähoitajien toimikiintiö on 63 hoitajaa, joista täytettynä oli 36 perhepäivähoitajan tointa. Länsäolopäiviä päivähoidossa oli yht hoitopäivää Hoitopäivien hinnat/hoitopäivä: perhepäivähoito 185,26 mk, vuorohoitoryhmis 203,79 mk, päiväkoti 211,67 mk. Seurakunnan päiväkerhotoiminnan menoihin sosiaali- ja terveystoimi on osallistunut 25 %:lla, aiemmin 50 %:lla, kustannusvaikutus mk. Yhteenveto Sosiaali- ja terveystoimen tuottamat palvelut ovat olleet julkisen vallan (kunta) vastuulla olevia peruspalveluja ja välttämättömyyspalveluja. Elämänlaatu- ja harkinnanvaraisia palveluja ei ole. Lisäksi on tuotettu seutukunnallisia palveluja, joiden bruttokustannusvaikutus menomäärärahoihin on ollut 8,06 milj.markkaa. Sosiaali- ja terveystoimessa tapahtuneet rakenteelliset palvelurakenteiden muutokset ovat mahdollistaneet sen, että nettomenojen kasvu vuodesta 1999 vuoteen 2000 on ollut vain 1,11 %, noin markkaa. Sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamista ensisijaisesti omassa organisaatiossa on edelleen pidettävä taloudellisesti vaikuttavana.\n19 OPETUS- JA SIVISTYSTOIMI kansalaisopisto ja vapaa-ajan toimistot) toimintavuoden aikana. Päävastuualueen toiminta-ajatus oli seuraava: Sivistystoimi tukee ja kannustaa ihmisen jatkuvaa henkistä kasvua ja vastaa kasvun tarpeisiin sekä kuntalaisten lisääntyvän koulutustarpeen ja vapaaajan tuomiin haasteisiin järjestämällä tasokkaan opetuksen ja monipuoliset palvelut kuntalaisille riippumatta iästä, asuinpaikasta tai terveydentilasta. Yleissivistävää ja myös ammatillista aikuiskoulutusta järjestetään jatkuvan koulutuksen periaatteiden mukaisesti. Toiminnalliset päämäärät, tavoitteet ja taloudellinen kehitys Toiminnalliset päämäärät, tavoitteet ja painotukset ilmenevät vuoden 2000 talousarvioasiakirjan sivulta Palvelut on järjestetty kuntien keskimääräisiä kustannuksia vähän korkeammin kustannuksin. Kokonaismenot ovat laskeneet palkkakustannusten alenemisen myötä. Varsinaiset toiminnan kustannukset osa-alueittain ovat alle keskimääräisten kustannusten, mutta kiinteistömenot huomioiden kustannukset nousevat kuntien keskimääräisiä kustannuksia korkeammalle. Oppilaskohtaiset kustannukset ovat kasvaneet oppilasmäärän alenemisen myötä. Talousarviomäärärahat ovat alittuneet seuraavista syistä: viranhaltijoiden keskimääräisen iän alentuminen, lukion rehtorin ja sivistystoimenjohtajan viran yhdistäminen, kansalaisopiston rehtorin ja koululaitoksen/kansalaisopiston musiikin opettajan viran yhdistäminen, sijaisuuksien hoitaminen oman viran/toimen ohella, osa-aikaeläkkeelle siirtymiset, nuoriso- ja kulttuurisihteeri siirtynyt tilapäisesti Leader-projektin vetäjäksi, kansalaisten omavastuuta lisätty palvelutuotannossa ja erilaisten materiaalien hankinnoissa on käytetty yhteishankintarenkaita. Kimmoke-projektin myötä lisääntynyt kuljetustarve on minimoitu koululaiskuljetuksien, asiointikuljetuksien ja joukkoliikenteen tarkalla koordinoinnilla. Nettomenoja ovat myöskin alentaneet Opetushallitukselta saadut kansainvälistymisrahat, Merenkurkun neuvoston kautta Interreg-rahat sekä yrittäjyysprojekteihin tulleet avustukset. Kiinteistökustannuksia on sivistystoimen osalta pystytty vähentämään siirtämällä sivistystoimen eri osavastuualueiden henkilöstö koulukeskuksen ja vapaa-ajantoimen tiloihin (koulutoimisto,\n20 Projektit ja avaintulokset päävastuualueella Teuvan kunta on ollut valtakunnallisena pilottikuntana Kimmoke-kielenkehittämisprojektissa. Painopisteenä on ollut verkostoituminen. A2-kielenä on opetettu lähinnä ranskaa ja ruotsia. Ruotsin kielen on ottanut ikäluokasta n. 70 % omakseen. Teuvan Kulttuurisaareke-projekti on jatkunut toimintavuoden aikana siten, että ensimmäinen näkyvä projekti Pyörämuseo/Pyörätalli on saanut tilalaajennuksen sekä myös esittelymateriaalin osalta täydennystä. Valtakunnallisena pilottihankkeena on myös jatkunut verkostoitu Tietotupa-projekti (Virturaitti) alueellisena Leader-hankkeena. Kunnan tietotuvissa on jatkunut laajamittainen kylän asukkaiden sekä tietotekniikasta kiinnostuneiden ihmisten koulutus. Sivistystoimen hallintotiloihin sijoitettu oppimateriaalikeskus on lainannut aktiivisesti kirjasarjoja, pelejä, urheiluvälineitä, videoita jne. kouluille opetuksen tueksi. Oppimateriaalikeskus on myös antanut merkittävää tukea kunnan eri toimistoille erilaisissa erityisasiantuntemusta vaativissa töissä kuten julkaisuissa ym. Peruskoulut Kaikilla kouluilla jatkettiin opetuksen ja koulutuksen arviointia OPLA-projektin mukaisesti. Koulujen rehtorit osallistuivat kunnan Lähiesimieskoulutukseen ja opettajat eri ainejärjestöjen koulutukseen OPLA-koulutuksen lisäksi. Yhdenmukainen hallinto-ohjelmisto otettiin käyttöön nyt kaikilla kouluasteilla. Myös yläaste panosti kansainvälisyyteen. Koulun kuoro vieraili keväällä Pohjois-Italiassa Magentassa, Conegliaanossa ja Firenzessä. Kolmivuotinen Koulukieliprojekti Ruotsin Storumanissa sijaitsevan Röbroskolanin kanssa päättyi keväällä yhteiseen leirikouluun ja kaikkien mukana olleiden koulujen yhteiseen laivaseminaariin. Yrittäjyyskasvatuksessa jatkettiin yhteistyötä Vaasan yliopiston Tsemppikeskuksen kanssa. Yrittäjyyskasvatusopettaja osallistui Teuvalla ja muissa projektikunnissa järjestettäviin seminaareihin ja ryhmä Japanin televisiosta valmisti ohjelmaa koulun yrittäjyyskasvatuksesta. Yläasteen nimi muuttui Teuvan Yhteiskouluksi. Vaikeimmin kehitysvammaisten opetusyksikkö (EHA2) on vakiinnuttanut toimintansa alueellisena yksikkönä erityisluokkien yhteydessä. Lukio Lukio on ollut mukana opetuksen ja koulutuksen arviointiprojektissa (OPLA). Lukion osalta kansainvälistymistä laajennettiin toimintavuonna siten, että Pohjois-Italiasta Conegliaanosta vieraili lukiossa n. 20 oppilaan ja kahden opettajan ryhmä tutustuen Teuvan lukioon, peruskouluun ja kuntaan n. viikon ajan. Kyläkouluilla paneuduttiin ympäristöteemaan, luontoon ja kotiseututyöhön yhteistyössä kyläseurojen ja vanhempainyhdistysten kanssa. Painotukset kouluittain vaihtelivat esiintymis- ja taidekasvatuksesta tapa- ja terveyskasvatukseen sekä oppilasvaihtoon Närpiön Kalaxin koulun ruotsinkielisten oppilaiden kanssa. Esiopetus käynnistettiin myöskin Teuvan kunnassa kokeiluluonteisesti siten, että Riipin koululla oli 5 esioppilasta samassa ryhmässä eka- ja tokaluokkalaisten kanssa. Päiväkodilla oli kaksi eri opetusryhmää, joissa yhteensä 20 esioppilasta. Kirkonkylän koulu hyväksyttiin EU:n Comeniuskouluyhteistyöhön yhdessä Italiasta, Espanjasta ja Englannista olevien koulujen kanssa.\nTEUVAN KUNNAN TOIMINTAKERTOMUS 2001 KUNNANJOHTAJAN KATSAUS TOIMINTAAN JA TALOUTEEN Toimintakertomuksesta säädetään kuntalain 69 :ssä seuraavasti: "Toimintakertomuksessa on esitettävä selvitys valtuuston\nTEUVAN KUNTA TOIMINTAKERTOMUS\nTEUVAN KUNTA TOIMINTAKERTOMUS 2004 KUNNANJOHTAJAN KATSAUS TOIMINTAAN JA TALOUTEEN Toimintakertomuksesta säädetään kuntalain 69 :ssä seuraavasti: "Toimintakertomuksessa on esitettävä selvitys valtuuston


Laita kotisi tekniikka kerralla kuntoon pikkurahalla elokuvien katselua varten! - Kinoproduction.fi\n/Laita kotisi tekniikka kerralla kuntoon pikkurahalla elokuvien katselua varten!\nLaita kotisi tekniikka kerralla kuntoon pikkurahalla elokuvien katselua varten!\nKoronaviruspandemia, Covid-19, on saanut monet elokuvien ystävät panostamaan entistä enemmän elokuvien katsomiseen kotona. Elokuvateattereita on jouduttu jopa sulkemaan tilanteen johdosta eikä leffateattereiden miljöö tällä hetkellä oikein tunnu kaikista turvallisimmalta vaihtoehdolta nauttia hyvästä leffasta. Ei olekaan ihme, että erilaiset striimauspalvelut, kuten Disney+, ovat juuri nyt entistäkin suositumpia. Vaikka moni Disneyn entinen lapsitähti onkin kokenut karun kohtalon, ovat Disneyn elokuvat suosittuja vuodesta toiseen ja Disney+:n saapuminen Suomenkin markkinoille vuonna 2020 otettiin Disney-fanien keskuudessa innolla vastaan.\nKodin tekniikka kerralla kuntoon\nKodin tekniikka kannattaakin laittaa nyt kerralla kuntoon, jotta elokuvien katselu onnistuisi mahdollisimman näppärästi kotoa käsin monenlaisilla laitteilla! Näin koko perhe voi nauttia mieleisistään leffoista vaikka yhtaikaa, ilman että erilaiset leffamieltymykset hiertävät perheenjäsenten välejä. Löydät tästä artikkelista hyviä vinkkejä, joiden avulla saat kotisi tekniikan kuntoon rentouttavia leffailtoja varten pienellä budjetilla ja erittäin näppärästi!\nKunnosta laitteita tarvittaessa\nNykylaitteet kestävät käyttökunnossa valitettavan vähän aikaa. Onneksi tähänkin on olemassa ratkaisu. Tekniikkaosat.fi-sivusto tarjoaa nimittäin laadukkaat tekniikkaosat älylaitteisiin. Löydät sivustolta esimerkiksi mobiilivaraosia, mobiililisätarvikkeita, akkuja, kaapeleita ja latureita. Löydät myös laitteita, joiden avulla voit parantaa laitteidesi ääntä ja kuvaa. Tarvikkeiden avulla voit jopa itse kunnostaa vanhoja älylaitteitasi, jolloin ne toimivat jälleen elokuvien katselussa. Etenkin suurissa perheissä laitteita voidaan tarvita useita kappaleita, jolloin uusien laitteiden ostaminen on iso investointi. Tällöin laitteiden kunnostaminen tarvittaessa on erityisen hyvä valinta ja voi auttaa pidentämään niiden käyttöikää.\nTee elokuvakokemuksista entistä miellyttävämpiä pikkurahalla\nHyvät leffat ovat aihe, joka herättää innokasta keskustelua. Etenkin, kun aikaa vietetään runsaasti kotona, on leffoista tullut entistä suositumpaa ajanvietettä. Aktiviteetteja ja iloa arkeen etsitään nyt entistä enemmän verkon kautta ja erilaiset striimauspalvelut ovatkin monen aktiviteettilistan kärjessä.\nMonet verkkokaupan tuotteet tekevät katselusta entistä miellyttävämpää. Vara-akku saa laitteesi akun kestämään pidempään ja langattomat kuulokkeet tekevät elokuvien spiikkien kuuntelusta entistä helpompaa. Voit selailla erilaisia tuotteita helposti ja nopeasti tekniikkaosat.fi-sivustolla. Tuotteiden toimituskaan ei maksa paljon, sillä sivusto tarjoaa kiinteät toimituskulut, jotka ovat vain 4,95 euroa per toimitus. Kerralla kannattaakin tilata kaikki tarvittava, sillä näin säästää toimituskuluissa! Verkkokaupan toimitukset hoituvat nopeasti ja kauppa tarjoaa asiakkailleen 14 päivää voimassa olevan avokauppamahdollisuuden.\nTäydennä yrityksesi leffakokoelmaa Qredin yrityslainalla →← Elokuvien kiehtova maailma