ISIS hakkeroinut kymmeniä tuhansia Twitter tunnuksia ja uhkaa Eurooppaa\nISIS militantit jotka kutsuvat itseään nimellä ”Cyber Caliphate” ovat hakkeroineet yli 54’000 Twitter tiliä\nJunaid Hussainin (Birmingham) perustama ”cyber kalifaatti” ryhmä kehoitti seuraajiaan haltuunottamaan tunnukset ja levittämään ISIS propagandaa. Useimmat uhreista ovat Saudi Arabiasta, mutta osan pelätään olevan Britanniasta. Tilit ovat sisältäneet myös salasanoja. Yli 54’000 tiliä on joutunut hyökkäyksen kohteeksi. He ovat julkaisseet mm. NSA:n, CIA:N ja FBI:n johtajien puhelinnumeroita ja henkilökohtaisia tietoja.\nHussainin kuoleman jälkeen, Cyber kalifaatti, joka hakkeroi hetkeksi myös Pentagonin Twitter tilin tammikuussa, on pitänyt matalaa profiilia. He ovat ilmeisesti keränneet arkaluontoista materiaalia ja julkaisivat ne Twitterissä yhdeksän jälkeen, viikko sitten sunnuntaina.\n”We are back”\nHeidän Twitter sivuillaan esiteltiin hakkereiden nimimerkit ja käyttäjäkuvakkeet tekstillä ”Islamic State Hackers”, verenpunaisin kirjaimin. He jatkoivat lännen rienaamista:\n– Meillä menee vuosia julkaista mitä olemme saaneet haltuun\n– Nostamme lippumme Euroopan sydämessä\nMuutamia tunteja myöhemmin Twitter sulki tunnukset.\nTagithakkeri Isis twitter


Tehtäiskö nyt?: 2016\nJoulukortteihin piti tulla Curiolla leikattu kuvio. Ei tullut, kun ei vaan sujunut. Olisin tarvinnut enemmän aikaa, mutta sitä eikä voimia ollut siihen säätöön. Päädyttiin piirtämään Curiolla kynän kanssa. Kynänä käytettiin Silhouetten Sketch Pen -kyniä.\nTämän vuoden teema: yksinkertainen on kaunista\nTähdet leikkelin Curiolla. Mulla oli sellaisia tarrapapereita, joista leikkeleminen oli haastetta. Mittailuja piti tehdä aika tarkkaan.\nJokseenkin tarkkaa mittailua\nThis year our Christmas cards supposed to be cut with Curio. Few test failed so I ended to draw with Curio. I used Silhouette Sketch Pens for it. Stars I cut with Curio. Lot's of measuring because my sticker paper had cut lines.\nKäsityömessuilta tarttui mukaan useampia ideoita. Viime vuonna tein joululahjaksi neulotun paperinarukranssin. Paperinarua jäi yli kerän loppu on pyörinyt kaapissa, onneksi messuilta tarttui mukaan aivan loistava idea.\nviime vuotinen paperinarukranssi\nPAPERINARUKUUSI! Kaverin kanssa tehtiin kuusi vielä messulauantaina ennenkuin hänen junansa lähti - liimaakin piti käydä Tokmannilta hakemassa projektia varten. Kartio oli erästä toista projektia varten ja päällystin sen foliolla tätä varten. Kaveri onneksi hoiti suurimman osan liimalla läträilyistä, koska mua se vähän inhotti.\nKuusi liimauksen jälkeen.\nValmis paperinarukuusi on ihana! Pienet huomaamattomat valot ostettu messuilta, nyt en enää vain muista kyseisen firman nimeä.\nLähettänyt Marja klo 20.20 Ei kommentteja:\nLähettänyt Marja klo 20.03 Ei kommentteja:\nMulla on viime aikoina ollut tapana leipoa kaikki aina koko perheelle sopivaksi. Nyt tein tästä poikkeuksen. Tein kakkua, joka ei ollut gluteenitonta eikä edes maidotonta. Googlettamalla löysin Pastellimaja -blogista herkullisen ohjeen, jonka tavoistani ehkä jo jopa poiketen tein ihan semmoisenaan.\n4 dl luomu vispikermaa\nn 3/4 pussia Omareita\nHienonna keksit ja sekoita joukkoon sulatettu margariini. Levitä irtopohjavuuan pohjalle. Tämä määrä riittää hyvin Tupperwaren vuokaan. Laita jääkaappiin täytteen valmistamisen ajaksi.\nLaita liivatejauhe pieneen mukiin ja sekoita joukkoon 2 rkl vettä.\nLaita kattilaan n. 1 dl kermaa ja Omarit. Kuumenna miedolla lämmöllä koko ajan sekoittaen, kunnes seos on tasaista. Anna jäähtyä\nVatkaa loput kermat vaahdoksi. Pehmennä tuorejuusto toisessa kulhossa ja sekoita joukkoon tomusokeri. Yhdistä tuorejuustoseos, kermavaahto ja puolet kermatoffeesta.\nKuumenna liivateseos mikrossa nopeasti ja sekoita ohuena nauhana täytteen joukkoon.\nKaada täyte keksipohjan päälle ja anna hyytyä yön yli.\nEnnen tarjoilua laitetaan päälle popcornit. Lämmitä kermatoffeen loppu juoksevaksi ja kaada poppareiden päälle.\nLisäksi tarjolla oli vielä joulutorttuja vähän perinteisestä poikkeavassa mallissa. Joulutortturuusujen idea otettu Kinuskikissa taikoo -kirjasta.\nLähettänyt Marja klo 16.36 Ei kommentteja:\nLähettänyt Magnetroni klo 22.15 Ei kommentteja:\nLähettänyt Magnetroni klo 21.47 Ei kommentteja:\nLähettänyt Marja klo 19.42 Ei kommentteja:\nAikaisemmin kirjoittelin aurinkokeräimen ohjauksesta. Lupailin kysellä itse keräimen tekoon kuvia kaverilta, jolle ohjausta tein. Nyt tässä osa kuvista ja yritän samalla vähän aukaista mistä kyse. Mutta siis itse en tätä paneelia tehnyt, joten ihan kaikkeen ei vastausta ole:)\nEli käytännössä ilmanlämmityspaneeleita voi tehdä vanhoista tölkeistä, peltikatteesta tai jostain muusta mustasta metallisesta pinnasta. Ja jos pinta ei oo musta, niin voihan sen maalata. Kuvassa alla filmivaneerista rakennettu runko, jossa jo liimaa levitettynä. Yläkulmassa näkyy ilmansiirtoon tarkotettu puhallin. Puhallin on perus PC-tuuletin.\nVaneerin päälle laitetaan eristettä, ettei lämpö karkaa paneelin seinämien kautta. Kuvassa uretaanilevyä. Puhallin näkyy nyt paremmin kuvassa.\nSeuraavassa kuvassa on liimattu uretaanin päälle peltikatelevy. Valmiiksi tumman värinen, niin säästyy maalaamiselta. Jossain TM:ssä tai vastaavassa oli joskus jopa testi eri Tee Itse ratkaisuista ja perus peltilevy pärjäsi hyvin:)\nPuhallinta varten reikä täytyy tehdä kaikkien kerrosten läpi, jotta lämmin ilma pellin päältä saadaan keräimen toiselle puolelle.\nPuhallin peltilevyn takana\nLopuksi peltilevyn päälle laitetaan valokate, lasilevy jne. Joku jonka läpi valo menee hyvin. Valo lämmittää peltilevyn ja ilma lämpenee pellin ja valokatteen välissä. Tämä ilma sitten puhalletaan tuulettimella sisälle:) Helppoahan se on mutta kyllä tossa askartelussa aina tovi menee...\nSitten puhallettava ilma ohjataan mökkiin. No tässä ohjaussysteemissä oli puhallin kylämälle ja lämpimälle ilmalle ja toki hirsimökinseinään ei montaa reikää mielellään tee, niin siksi seuraavassa kuvassa tollanen "Y"-haara ilman ohjaukselle.\n"Y"-haara kylmälle ja lämpimälle ilmalle.\nKun lämpöpaneeli on kasassa ja seinälle ripustettu, niin puhallin ja ohjaus tarvitsee vielä sähköt. No siihenhän voi käyttää ihan töpseliä, mutta aina sitä ei ole tarjolla. Kaveri ratkasi ongelman aurinkopaneelilla. Alla kuvassa lämpöpaneeli seinällä ja aurinkopaneeli katolla.\nLämpö ja aurinkopaneeli\nPaneelit kannattaa laittaa etelää kohti, mutta toki puut jne voi vaikuttaa tilanteeseen. Toinen asia mitä kannattaa miettiä on lumi...Aurinkokeräin kuvassa katon alla ja sähköpaneelin pinnalta lumi tippuu maahan.\nSisäpuolelle mökkiä sitten joku siisti "kansi" ja toki pieni suodatin ei varmasti ole pahasta.\nSitten tarvisi vielä ohjaus kytkeä ja dataa loggaamaan:)\nLähettänyt Magnetroni klo 22.03 2 kommenttia:\nTunnisteet: aurinkokeräin, mökinlämmitys, solarpanel\nLähettänyt Marja klo 21.12 Ei kommentteja:\nLähettänyt Marja klo 21.42 2 kommenttia:\nMeidän talolle on ollut vähän hankala (=kallista) saada kaapelia tai kuitua ja niinpä ollaan pitkään menty erilaisilla nettitikuilla ja 3/4G modeemeilla. On kokeiltu vaikka ja mitä...no tässä nyt sitten taas tarinaa yhdensortin kokeilusta. Lopputulos on yllättänyt positiivisesti.\n3/4G LTE modeemi ulkoisella antennilla\nOstettiin ASUS merkkinen LTE modeemi, johon saa SIM-kortin. Verkkokaupassa oli tarjous mihin kuului myös ulkoinen antenni ja valittavissa oli 5/15 metrin johdoilla olevat versiot. Itse päädyttiin varmuuden vuoksi lyhyempään, koska tällöin signaalin voimakkuus jää suuremmaksi. Lisäksi laitteeseen saa kahden Teran ulkoisen muistin kiinni, jonka avulla voi näppärästi siirrelle dataa koneelta toiselle tai kännykästä koneelle jne. Laitteessa on myös neljä Ethernet-johto lähtöä (aika parus setti), jotka voi kykeä sähkökaapissa oleviin huoneiden verkkopistokkeisiin. Tällöin talon sisällä ei ole pakko käyttää WLAN-yhteyttä. No laitteessa on myös hyvin tehokas WLAN-antenni, joka kyllä on osoittautunut myös hyvin toimivaksi.\nNo en tiedä ymmärsikö tosta enään kukaan muu kuin insinööri, mutta arkikielellä seuraavaa. Enää ei netti pätki. Kaikki koneet talossa näkevät saman USB-tikun, vaikka se ei ole koneessa kiinni. WLAN kuuluu kauimmassakin huoneessa. Huoneissa olevat verkkojohtorasiat toimivat nyt :)\nNo ei tämä toki ole niin helppoa vaikka lelut sai kaupasta aika helposti ostettua. Aloitetaan vaikka ulkoisesta antennista. Ensin piti kiivetä tikkailla talon katolle, koska halusin antennin tarpeeksi korkealle kuuluvuuden takia. Antennin kiinnitys ja johtojen läpivienti ullakolle. Läpivientien tukkiminen vedeltä silikonilla. Katon villojen päällä antennikaapeleiden vientiä ja villakasan kaivaminen höyrynsulkuun asti. Varovainen läpivienti putkituksella ja liimaaminen , jotta läpivienti ei repeä (ei kiitos vesihöyryä villoihin). Laitoin modeemi-laitteen lähes keskelle taloa, jotta WLAN-kuuluu parhaiten joka puolelle, mutta tämä tuo myös oman tuskansa antennikaapelien parasta reittiä etsiessä:)\nUlkoantennin suuntaamiseen käytettiin CellMapper Android ohjelmaa. Tämä oli näppärä, ilmainen ja toimiva ohjelma, jolla löysi mihin asemaan juuri sinun liittymäsi on yhteydessä. Ohjelma näyttää kartalla oman ja kännykkämaston sijainnin. Täydellistä!\nNo koska halusin samalla myös talon verkkopistokkeet käyttöön, niin minun piti saada keskeltä taloa verkkojohto sähkökaappiin. Koska verkkokaapeli aina myydään rullalla, niin se myös meni jokaisessa seinän raossa aina rullalle ja liikkuu aina muualle kuin piti. Lopulta vedin ensin pienen langan oikeaan paikkaan ja tällä pikkulangalla sitten verkkojohdon oikeaan paikkaan.\nNo sitten piti vielä löytää hyvä töpseli laitteelle. Pari poranreikää ja modeemin sai sähkötkin:)\nLopuksi oli vielä kovalevyn kiinnitys laitteeseen. No se kiinnitys oli helppoa, normi USB-ulkoinen kovalevy. Mutta sen käyttöönotto....paketissa luki että EASY....mitä lie tämä tarkoittaa! Formatoin kovalevyn neljään kertaan, googlettelin muiden käyttäjien ongelmia, testailin kaikkea maan ja kuun väliltä ja lopulta se vaan toimi, enkä ees tajunnu et mikä oli se viimeinen oikea teko (ehkä se oli modeemin asetukissa oleva tarkasta kovalevy -nappi, koska ilmeisesti ilman tarkastamista kovalevy ei voi toimia...tai sitten se oli jokin muu juttu). Sellasta se tuppaa tosin aina olemaan ATK juttujen kanssa:) Älä rupea mihinkään jollei ole koko päivää aikaa, hermot siinä muuten menee.\nNo tossa laitteessa on vielä vaikka mitä hienouksia jäljellä, mutta mehut nyt vaan loppu ja loput hienoudet ihmetellään toisella kerralla.\nKiva oli huomata tossa päivän aikana, että usein jälkipolvi ei aina innostu noista rakennushommista, mutta nyt oli koko päivän reipas kaveri kainalossa. Ja noiden johtojen vetojen kanssa todella hyötyy huomattavasti kun on kaveri mukana. Ja toki meni laite heti kovaan käyttöön.\nEli ehkä tiivistettynä voisin sanoa, että jos sinulla on pätkivä netti, mutta toimii hyvällä kelillä normi modeemin ollessa juuri talon parhaassa kulmassa juuri oikeassa kulmassa, niin tämä laite laittaa tolpat tappiin!! Ja toki tuosta tehokkaasta WLAN kyvystäkin on hyötyä, jos ei jaksa verkkojohtoja talossa vedellä. Aikaa kannattaa varata, jotta ulkoiselle antennille saa johdot vedettyä asianmukaisesti. Toi itsellä ollut 5 metriä antennijohtoa oli lopulta aika lyhyt pätkä.\nLähettänyt Magnetroni klo 22.03 Ei kommentteja:\nTunnisteet: netti, ohjelmointi


Ginger & Ale | Kotopuolessa\nMä kokkaan useimmiten niistä aineista, mitä kaapista löytyy. Pääraaka-aine napataan ostoskoriin, ja siitä jo lähtee ajatus juoksemaan villisti. Resepteissä olen tottelematon, ne toimivat vain inspiraation lähteenä. Yleisimmät mittayksiköt ovat ”noin” ja ”sopivasti”. Ei se ole niin vakavaa. Keittiössäni saan olla luova.\nKäsityöni ovat tuunailua, prototyyppejä ja kokeiluja,\nMä taasen mittaan tarkasti ja harmittelen miksi ohjeissa ei kerrota pannun lämpötilaa, ne harvat tutut jutut lätkin sinnepäin, erikoisalaa aamupalat ja paukku croisantit.\nMä tykkään perunasta. Nam nam. Hyvän makusta on tämä.\nKotopuolen keittiössä auttelee silloin tällöin kolmevuotias Pikkuapulainen.\nginger (kissanhäntä) kotopuolessa.com\nVastaus kohteessa Ginger & Ale\nSinikka ***** sanoo:\n29.4.2013 klo 14:25\nHei! Sain tänään tietää,että sinulla on tällainen sivu. Ihanaa, uusi ruoan ystävä ja arvostaja lisää. Tätä palstaa tulenkin seuraamaan ahkerasti.


Tampereen kaupungin alueella sijaitsevien järvien kehitys ja niiden vedenlaatu - PDF\nTampereen kaupungin alueella sijaitsevien järvien kehitys ja niiden vedenlaatu\nDownload "Tampereen kaupungin alueella sijaitsevien järvien kehitys ja niiden vedenlaatu 1990-2005"\nAri-Pekka Toivo Kinnunen\n1 Risto Palomäki Tampereen kaupungin alueella sijaitsevien järvien kehitys ja niiden vedenlaatu Ympäristöpalvelujen julkaisuja 1/2007\n2 Teksti: Risto Palomäki Kannen kuva: Sanna Junttanen Kartta: Heli Ylinen Julkaisija: Tampereen kaupunki ympäristöpalvelujen julkaisuja 1/2007 ISSN: ISBN: Painopaikka: Tampere, Juvenes Print, painatuskeskus 4\n3 YHTEEN VETO Tampereen kaupungin alueella on yhteensä 180 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Vesialue käsittää noin 24% kaupungin kokonaispinta alasta. Järvet Tampereen alueella ovat syntyneet jääkauden jälkeisenä aikana kuroutuen itsenäisiksi altaiksi viimeistään Ancylusjärven regression myötä vuotta sitten. Vesistötarkkailun aloittamiseen johtaneet syyt olivat myös Tampereen seudulla kuin muuallakin Suomessa raakaveteen kohdistunut pilaantumisuhka ja veden laadun heikkeneminen monissa järvissä niin, että kalakuolemat olivat ajoittain huomattavia ja monilla rannoilla veden laatu oli tullut sopimattomaksi uimiseen. Vesitutkimuksen kehittymiseen vaikutti myös vesilain voimaan tulo vuonna Tampereen alueen järvien tarkkailu on vuosien saatossa edennyt niin, että nykyisin Tampereen kaupungilla on tarkkailtavia järviä yhteensä 61. Tarkkailua suoritetaan kullakin järvellä yhdellä tai useammalla tarkkailupisteellä vähintään kaksi kertaa vuodessa. Vuosittaiset lopputalvella ja loppukesällä tehdyt veden laadun selvitykset antavat riittävästi tietoa järven veden laadun pidempiaikaisesta kehityksestä. Lyhytkestoisten häiriötilojen vaikutusten selvittäminen vaatii useampaa näytteenottokertaa vuoden aikana. Jätevesien johtamisesta aiheutuvaa vesistöjen kuormituksen määrää ja laatua seurataan kuormittajakohtaisella velvoitetarkkailulla. Tampereen kaupunki on mukana yhteistarkkailualueessa, johon kuuluvat Koljonselkä, Näsijärvi, Tampereen Pyhäjärvi, Kulovesi, Rautavesi ja Liekovesi. Tässä tarkastelussa vesistöön kohdistuvaa kuormitusta Tampereen alueella ja järvien veden laadun viimeaikaista kehitystä tarkastellaan ajanjaksolla v Ajanjakson valintaan vaikutti erityisesti se, että näin kyettiin tarkastelemaan valtioneuvoston hyväksymien vesiensuojelulle esitettyjen tavoitetilojen toteutumista Tampereen alueen järvillä. Kunkin järven ekologinen tila arvioitiin tarkkailutulosten perusteella. Tilan määrittäminen on alustava, sillä ekologisen tilan selvittäminen vaatii laajemman tarkastelun kuin vedenlaatuanalyysit tuottavat. Myös sellaiset järvet, joissa ihmistoiminnasta johtuvat muutokset ovat voimakkaita, vaativat lisäselvityksiä erityisesti järven biologisista ominaisuuksista. 5\n4 1. JOHDANTO VESIENSUOJELU JA LAINSÄÄDÄNTÖ VESISTÖALUEEN PIIRTEET Tampere Kokemäenjoen vesistöalueella SÄÄOLOT VALUNTAOLOT ALUEELLA Pyhäjärven ja Näsijärven säännöstely Valuma alueet Järvet VESISTÖALUEESEEN KOHDISTUNUT KUORMITUS Kokonaiskuormituksen jakautuminen eri kuormittajien kesken Hajalähteet Laskeuma Pistelähteet Yleistä Teollisuuden ja yhdyskunnan kuormitus Vesiensuojelutavoitteiden toteutuminen TUTKIMUSTULOKSET JÄRVISTÄ KERÄTYISTÄ NÄYTESARJOISTA Veden laatu isoissa järvissä Veden laatu Nokianvirrassa ja Pyhäjärvessä Veden laatu Tammerkoskessa ja Näsijärvessä Veden laatu muissa isoissa järvissä Kaukajärvi Särkijärvi Pulesjärvi, eteläinen allas Pulesjärvi, pohjoinen allas Vaavunjärvi Paalijärvi Hankajärvi Velaatanjärvi Ukaanjärvi Löytänänjärvi Veden laatu pienissä järvissä Tesomajärvi Vaakkolammi Tohloppi Iidesjärvi Alasjärvi (Alasenjärvi) Peltolammi Ahvenisjärvi (Ahvenisto) Hervantajärvi Suolijärvi\n5 Vuoreksenlampi Lahdesjärvi Vähäjärvi Vääräjärvi Mikkolanlammi Halimasjärvi Niihamajärvi (Pikku Niihama) Iso Ripojärvi Taulajärvi Kuusjärvi Ahvenlammi Valkeajärvi Kukonjärvi Nuorajärvi Syväjärvi Ala Pirttijärvi Keskinen Pirttijärvi Ylä Pirttijärvi Peräjärvi Kalliojärvi Peräjärvi Iso Lumoja Pitkäjärvi Iso Päiväjärvi Peurantajärvi Rukojärvi Pitkäjärvi Kalliojärvi Petääjärvi Eteläjärvi Valkeajärvi Kurjenjärvi (Iso Kurjenjärvi) Pirttijärvi Frantsinlammi Uasjärvi Kaletonjärvi Asuntilanjärvi Lauttajärvi Loppisjärvi (Loppisenjärvi) Iso Viljamoinen LYH YT TARKASTELU TAMPEREEN KAUPUNGIN JÄR VIEN VEDEN LAATUA UHKAAVIIN TEKIJÖIHIN VIITTEET\n6 1. JOHDANTO Vuonna 19 Tampereen kaupunginhallituksen asettama toimikunta kiinnitti huomiota Tampereen alueen vesistön huonoon tilaan (Kaipainen & Westerling 1986). Se huomautti tuolloin Pyhäjärven uimakelvottomuudesta ja samana kesänä sattuneesta kalojen joukkokuolemasta. Pelättiin, että Näsijärven vesi muuttuu lopullisesti raakavedeksi kelpaamattomaksi. Toimikunta totesikin, että vesistöjen suojelemiseksi on tehtävä kaikki mitä tehtävissä on. Tärkeintä luonnollisesti olisi, että kunnat ja teollisuuslaitokset rakentaisivat jätevetensä puhdistuslaitokset. Tampereen kaupungin alueella sijaitsevien lähes 200 järven tilaa on kartoitettu 1900 luvun puolivälistä lähtien ja niiden veden laatua on seurattu intensiivisesti 1960 luvun loppupuolelta aloitetun seurantaohjelman mukaisesti. Alusta alkaen kiinnostuksen kohteena ovat olleet alueen suurimmat järvet. Pyhäjärvi ja Näsijärvi ovat merkinneet alueelle kautta aikojen kulkuväylää, kalastusaluetta yhtä hyvin kuin viemäriä ja virkistysaluetta. Yhdyskuntaa ja teollisuutta järvet ovat palvelleet myös raakaveden ja vesivoiman lähteenä. Vesistötarkkailussa haittavaikutusten arviointi veden laatuun ja vesistön tilaan on käytännössä rajoittunut suurelta osin veden kemiallisten ominaisuuksien selvittämiseen sekä uimarantojen ja raakaveden ottopaikkojen hygieniaa ilmentävien bakteerien ja virusten esiintymisen kartoittamiseen, jota on ohjeistanut lääkintöhallitus. Nykyään tarvitaan monipuolista tietoa ekosysteemin eri osiin kohdistuvista vaikutuksista. Fysikaalisen, kemiallisen ja biologisen tiedon yhteensovittaminen onkin nykyaikaisen vaikutusten arvioinnin välttämätön edellytys. Aiempaa enemmän kiinnitetään huomiota myös vesiympäristölle haitallisiin ja vaarallisiin aineisiin (ns. prioriteettiaineet) ja niiden vesiin pääsyn estämiseen. 2. VESIENSUOJELU JA LAINSÄÄDÄNTÖ Vesilaki tuli voimaan vuonna Laki sisälsi säännökset vesien käytöstä eri tarkoituksiin, korvauksista, rangaistuksista, vesituomioistuimista, vesilautakunnista, päätöksentekomenettelystä, muutoksenhausta ja valvonnasta. Tässä laissa säilytettiin oikeudellisena lähtökohtana se, että vesialuetta koskevat oikeudet ja velvollisuudet kuuluvat omistajalle. Vesialueen omistajan ja myös muiden vesien käyttäjien toimintaa rajoitettiin laissa kielloilla, joista tärkeimmät ovat sulkemis, muuttamis ja pilaamiskiellot. Kuusiniemen (2001) mukaan nykyinen lupajärjestelmä perustuu edelleen näihin kieltoihin. Siten ympäristölupaviranomaisen ts. ympäristölupaviraston, alueellisen ympäristökeskuksen tai kunnan ympäristölupaviranomaisen lupa on tarpeen hankkeisiin, joiden seuraukset tulisivat kieltoja rikkomaan. Näin esimerkiksi teollisuus, kaupungit ja kunnat hakevat lupaviranomaiselta luvan, joka määrittää jätteiden laskemisen vesistöön. Jäteveden laskulupa annetaan yleensä määräajaksi, ja se voidaan laissa säädetyin edellytyksin myöhemmin peruuttaa tai sen ehtoja muuttaa. Lupaa myönnettäessä määrätään yleensä myös maksettavista korvauksista. Euroopan parlamentin ja neuvoston sisä ja rannikkovesien sekä pohjavesien suojelua tehostavan vesipolitiikan puitedirektiivin (2000/60/EY) tavoitteena on vesien hyvän tilan saavuttaminen ja erilaisten käyttömahdollisuuksien turvaaminen. Direktiivin perusteluissa korostetaan, että vesi ei ole tavallinen kaupallinen tuote, vaan pikemminkin perintö, jota on sellaisena suo 8\n7 jeltava, puolustettava ja kohdeltava (Ranta 2006). Direktiivin mukaan vesiensuojelutoimet tulee suunnitella ja toteuttaa aina koko vesistöalueelle, ja kaikkia vesistöalueen tilaa muuttavia tekijöitä on tarkasteltava yhtenäisesti. Tämän lisäksi direktiivi velvoittaa tehostamaan vesien tilan seurantaa. Valtioneuvosto teki periaatepäätöksen vuonna 1998 vesien suojelun tavoitteista vuoteen Vesien tavoitetilaksi asetettiin tuolloin sisämaan pintavesien osalta tilanne, jolloin vesien tila ei enää huonone ihmisen aiheuttamien toimien seurauksena, ja haitallisesti muuttuneiden vesien tila paranee. Toisaalta vesien suojelun yleinen tavoite on estää vielä puhtaina säilyneitä vesiä pilaantumasta ihmisen toiminnasta johtuvasta kuormituksesta tai muusta vesistöä haitallisesti muuttavasta toiminnasta johtuvasta pilaantumisesta vähentämällä kuormitusta niin, että vesien erilaiset käyttö ja suojelutarpeet voidaan turvata. Tavoitteet on esitetty maaseutuelinkeinoille, teollisuudelle ja asutukselle siten, että myös pohjavesien suojelutarpeet tulevat huomioon otetuiksi. Lisäksi on esitetty huomioon otettavat toimenpiteet vesirakentamisessa, vesistön säännöstelyssä, kaavoituksessa ja vaarallisten aineiden kuljetuksille liikenteessä. Vesiensuojelun tavoiteohjelman mukaan vesiympäristön on oltava terveellinen ja turvallinen ja vesistön on palveltava niin vedenhankintaa kuin virkistystäkin. Järvien ja jokien vesi ja rantaluonnon ekologisen monimuotoisuuden ja arvokkaiden luonnon erityispiirteiden säilyminen ja turvaaminen on keskeinen tavoite, joka perustuu Suomen solmimiin kansainvälisiin sopimuksiin. Suomen biodiversiteettiohjelman arvioinnissa vuodelta 2005 todettiin, että vesija rantaluonnon turvaamiseksi tarvitaan toimia erityisesti hajakuormituksen rajoittamisessa, pienvesien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi sekä rantojen rakentamisen ohjaamiseksi (Nyroos 2006). Tampereen kaupunki on sitoutunut perustamaan ratkaisunsa selvityksiin luonnon monimuotoisuudesta, ympäristön tilasta ja hankkeen ympäristövaikutuksista (Tampereen kaupunginvaltuuston päätös ). 3. VESISTÖALUEEN PIIRTEET 3.1 Tampere Kokemäenjoen vesistöalueella Tampere sijaitsee Kokemäenjoen vesistöalueen keskivaiheilla. Osittain Tampereen alueella oleva Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi Pyhäjärvi kuuluu Vanajaveden Pyhäjärven vesistöalueeseen nro 35.2 ja se laskee vetensä Kokemäenjokeen Nokianvirran kautta. Pyhäjärven vedet yhtyvät Nokianvirrassa etelästä Saviselän kautta tuleviin Vanajaveden reitin vesiin. Näsijärven vedet laskevat Tammerkosken kautta Pyhäjärveen. Näsijärvi kuuluu Näsijärven Ruoveden alueeseen (vesistöalue 35.3),joka puolestaan saa vetensä Ähtärin, Pihlajaveden ja Keuruun reiteiltä. Nokianvirran keskivirtaama on noin kaksinkertainen Tammerkosken keskivirtaamaan verrattuna. A J% MHQ MQ MNQ km 2 m 3 /s m 3 /s m 3 /s Nokianvirta , ,0 Tammerkoski , ,1 9\n8 3.2 Tampereen järvien syntyhi storia Tampereen liuskealue on Alhosen (1988) mukaan vuoristojen syntytapahtumiin liittyvistä poimuttumisista huolimatta säilyttänyt varsin hyvin alkuperäiset rakenteensa. Niinpä Tampereen geologinen varhaishistoria on yhä suhteellisen tarkasti luettavissa nykyisistä kalliopaljastumista. Suomen geologisessa historiassa Tampereen liuskealueen muuttuneet kivilajit kuuluvat svekofenniseen poimuttumisvyöhykkeeseen. Tämä jo miljoonia vuosia sitten kulunut ja tasoittunut vuoristo on iältään nykyisten ajoitusmenetelmien mukaan suunnilleen 1.8 miljardia vuotta vanha. On ilmeistä, että tällä vanhalla vuorijonoalueella myös maanjäristykset ovat olleet varsin yleisiä. Eräs suurimpia ja selvimpiä muinaisten maanjäristysten merkkejä Tampereen alueen kallioperässä on Nokianvirran kohdalta lähtevä, Pyhäjärven luoteisrannan ja Näsijärven eteläosan syvänteen kautta Aitolahdelle jatkuva murroslaakso. Lisäksi sen eteläpuolella voidaan havaita toinen murroslinja, joka käsittää Pyhäjärven pohjoispään 40 metrin syvänteen ulottuen täältä itään Iidesjärven altaan kautta aina Kaukajärvelle. Tätä murroslinjaa pitkin Iidesjärven ja Kaukajärven kautta on muinoin laskenut Suur Längelmävesi Pyhäjärveen. Tampereen seudun kallioperässä esiintyy lukuisia pienempiä rotko ja murroskohtia, jotka ikään kuin maanjäristysarpina muistuttavat yhä maankuoren liikkeistä. Huomattava osa Tampereen kaupungin kallioperästä muodostuu kiille ja suonigneissistä. Vuorijonomuodostuksen yhteydessä liuskekivet joutuivat syvälle maankuoreen ja muuttuivat perusteellisesti. Näitä muutoksia edistivät ratkaisevasti liuskeisiin tällöin tunkeutuneet granodioriittiset ja etenkin graniittiset kivisulat. Tässä tapahtumassa liuskeiden alkuperäisrakenteet ovat hävinneet, mutta näin syntyneiden kiille ja suonigneissien lähtöaines voidaan vielä tunnistaa nykyisistä kallioista esimerkiksi Pyynikillä ja Aitovuorella. Tampereen alueen yleisin maalaji on moreeni, jonka peitossa on yli 50% sen maapintaalasta. Lisäksi moreeni muodostaa perusalustan monille sitä geologisesti nuoremmille kerrostumille. Moreenille on tyypillistä ennen kaikkea lajittumattomuus. Tampereen seudun tärkeimmät moreenityypit ovat sora, hiekka ja hietamoreeni. Moreeni on alueella tiukkaan puristunutta pohjamoreenia, joka kivilajikoostumuksen perusteella on kulkeutunut jäätikössä jääkauden aikana suhteellisen lyhyen matkan. Mannerjää vetäytyi Tampereen kaupungin alueelta 9700 vuotta sitten muodostaen vetäytymisvaiheessaan mm. Pyynikinharjun, joka jatkuu sekä Ylöjärven suuntaan Teivaalanharjuna että itään Kalevankankaana ja Vilusenharjuna. Pyhäjärven luoteisrannan suuntaisen Nokian ja Epilän välisen harjun suuntautumiseen on voimakkaammin vaikuttanut edellä kerrottu paikallinen kallioperän murrosvyöhyke. Myöhemmin mannerjää pysähtyi kaupungin pohjoispuolella muodostaen ns. Näsijärven Jyväskylän muodostuman. Kaupungin pohjoisosassa se on nykyisin nähtävissä Pengonpohjan kautta Velaatanjärven pohjoispuolelle kulkevana selänteenä. Jäätikön sulettua Itämeren Yoldiavaiheessa merenpinta oli korkeimmillaan peittäen alleen lähes koko Tampereen seudun. Vuoresvuoren ja Aitovuoren huiput pilkistivät esiin yksittäisinä saarina alueella ja muutamia luotoja sijaitsi Teiskossa. Vesiraja kohosi tuolloin 160 metrin korkeudelle. Maankohoamisen vuoksi Itämeren valtameriyhteys katkesi (Ancylusjärvivaihe) ja vedenpinta alkoi laskea tästä syystä myös Tampereen alueella katkaisten yhteyden mereen. Näsijärvi ja Pyhäjärvi kuroutuivat tuolloin, n ekr., itsenäisiksi altaiksi. Tampereen alueen monet pienet järvet syntyivät viimeistään Ancylusjärven regression myötä. 10\n9 Näsijärven pinnankorkeus oli itsenäistymisvaiheessaan 85 m nykyisen merenpinnan yläpuolella. Maankohoamisen jatkuessa järviallas kallistui kaakkoon ja lopulta vedenpinta ylitti Pyynikinharjun matalimman kynnyksen synnyttäen täten Tammerkosken. Pyhäjärven vedenpinta nousi tuolloin 3 4 m. Pyhäjärven itsenäiseksi kuroutumisen aikoihin muodostui ikivanhaan kallioperän murroslaaksoon uusi lasku uoma, Nokianvirta. Näsijärven ja Pyhäjärven vedet virtasivat tuolloin nykyistä uomaansa myöten aiemman pohjoiseen suuntautuneen laskuuoman sijaan (Lapuanjoen vesistö). Nykyisin Tampereen kaupungin kokonaispinta alasta vesialueita on 23,9% (164,5 km 2 ). 4. SÄÄOLOT Pirkanmaalla tuulien suunta määräytyy Fennoskandian yleisten ilmavirtausten mukaan. Noin 50% tuulista sijoittuu etelän ja lännen väliin. Tuulten mukana tulee eri vesistöalueille kosteutta (taulukko 1). Näsijärven Tammerkosken alueella (35831) sataa vuosittain keskimäärin 632 mm (vv ). Tästä 59% haihtuu takaisin ilmakehään ja 41% jatkaa valuntana Kokemäenjokeen. Taulukko 1. Alueelliset vesitaseet vuosijaksolle (Hyvärinen ym. ). P=korjattu vuosisadanta, E=haihdunta maa ja vesialueille regressioanalyyttisesti, R=vuosivalunta. Vesistöalue P, mm a 1 E, mm a 1 R, mm a Pyhäjärvi jäätyy keskimäärin 1 2 viikkoa aikaisemmin kuin Näsijärvi ja jäidenlähtö tapahtuu pari päivää aikaisemmin. Näsijärvi jäätyy keskimäärin ja vapautuu jäistä eli jääpeitteinen kausi kestää keskimäärin 149 päivää. Varhaisin jäätymisajankohta on kirjattu ja myöhäisin Vastaavasti jäidenlähdön varhaisin ajankohta on ollut ja Myöhäisin ajankohta on ollut VALUNTAOLOT ALUEELLA 5.1 Pyhäjärven ja Näsijärven säännöstely Niin kauan kuin ihminen on tuntenut veden voiman hyödyntämismahdollisuuden, on nähty tarvetta myös vesimäärien ja energian säätelyyn. Jo varhaisimpiin myllyihin liittyi säädettävillä luukuilla varustettuja patoja eli tammia, joiden avulla vettä säästettiin myllyn yläpuolella myllyn käyttöaikaa varten. Kokonaisten järvien vedenkorkeuksien säätely on kuitenkin vasta 1800 luvun lopun ja 1900 luvun alun asioita. Kun Finlayson vuonna 1847 otti käyttöön uusia kutomakoneita, aiheutti veden mataluus Tammerkoskessa ensimmäisen kerran tehtaalle ongelmia: vesivoiman tuotanto jäi liian vähäiseksi. Talvi oli erittäin kuiva ja osoitti lopullisesti, että koski ei kaikissa olosuhteissa ollut riittävä voimanlähde. Viranomaisten luvalla tehtiin koskeen tilapäisiä patorakenteita, jotta vesi ei karkaisi turbiinien ohi, vaan säästyisi kuivaa aikaa varten. Vuonna 1893 rakennettiin Tammerkosken niskalle jo lainvoimainen neulapato. Tämä pato on vieläkin olemassa, vaikkakaan Näsijärven vettä ei säännöstellä enää neuloja eli pystyssä olevia lankkuja poistamalla ja lisäämällä. 11\n10 Tammerkosken keskisuvannon itärantaa 1890 luvulla, oikealla Erkkilän rakennuksia, keskellä koskirakenteita ja vasemmalla Konsulinsaarta, jonka takana pellavatehtaan torni. Koski kuohuaa vuolaana.(vapriikin kuva arkisto) Vuonna 1930 perustettiin Suomeen Koskitoimikunta, joka sai tehtäväkseen laatia Kokemäenjoen vesistön säännöstelytutkimuksen ja suunnitelman. Eri vaiheiden jälkeen vuonna 12 annettiin säännöstelyn edellyttämien töiden aloittamiseen lupa ja toinen vesistötoimikunta myönsi tie ja vesirakennushallitukselle valtion edustajana luvan Vanajaveden ja Pyhäjärven säännöstelyyn, minkä luvan korkein hallinto oikeus vahvisti. Näsijärven nykyinen voimassaoleva säännöstelylupa on vahvistettu KHO:n päätöksellä Säännöstelyn luvanhaltija on Näsijärven säännöstely yhtiö ja sen toteutuksesta vastaa Tampereen kaupungin sähkölaitos. Säännöstely toteutetaan Tammerkosken neljän voimalaitoksen yhteiskäytöllä. Pyhäjärven säännöstelyn luvanhaltijana on Pirkanmaan ympäristökeskus ja säännöstelyä hoidetaan Nokian Melon voimalaitoksella. Säännöstelyluvan mukaiset rajat Pyhäjärvi Näsijärvi NN+76,60 NN+77,15 (kesä) NN+75,60 (alaraja talviaikana) NN+93,91 NN+, Valuma alueet Tampereen alueen noin 200 järvestä Tampereen kaupungin laatimaan seurantaohjelmaan kuuluu mukaan lukien Pyhä ja Näsijärvi yhteensä 61 järveä. Pienemmät järvet sijaitsevat kuudella pienvaluma alueella, joista 2 laskee vetensä Pyhäjärveen ja 4 Näsijärveen. Pyhäjär 12\n11 veen laskevat valuma alueet ovat Pyhäjärven Tampereen puoleiseen osaan vetensä laskeva Pyhäjärven alue ja Lempäälän vuolteeseen laskeva Moisionjoen valuma alue. ALUE Vesistöalueen tai sen osan nro Pinta ala, Järvisyys, L% km 2 KOKEMÄENJOEN VESISTÖALUE ,12 10,99 Vanajaveden Pyhäjärven alue ,16 14,44 Pyhäjärven alue ,47 20,02 Pyhäjärven lähialue ,52 28,77 Vihnusjärven valuma alue ,21 5,30 Viinikanojan valuma alue ,11 3,37 Vihiojan valuma alue ,52 6,46 Härmälänojan valuma alue ,42 0,40 Moisionjoen valuma alue ,43 7,42 Höytämönjärven valuma alue ,77 15,38 Näsijärven Ruoveden alue ,71 19,27 Näsijärven alue ,14 30,81 Näsijärven lähialue ,29 40,29 Löytänänjärven valuma alue ,47 12,11 Vaavunjoen valuma alue ,67 10,35 Pulesjärven valuma alue ,14 9,92 Sorilanjoen valuma alue ,44 5,92 Paloveden alue ,73 15,69 Rikalanjärven ,66 9,22 Jouttenuksen valuma alue Velaatanjärven valuma alue ,18 7,00 Kiimajoen alue ,30 2,13 Velaatanjärven alue ,47 23,27 Ukaanjärven alue ,16 11,01 Tiikonojan valuma alue ,86 2,06 Ilvesjoen valuma alue ,39 0,99 Pukalan valuma alue ,29 12,61 Kaletonjärven valuma alue ,52 5,67 Lauttajärven Hankajärven alue ,28 8,60 Näsijärven alueen valuma alueilta vedet päätyvät ensiksi Tammerkoskeen, Näsijärveen tai Paarlahteen. Paloveden alueelta vedet kulkevat Paloveden Pohjanlahteen. Velaatanjärven valuma alueen vedet kohtaavat Näsijärven Koljonselällä ja Pukalan valuma alueen vedet puolestaan Kirkkojärvellä ja edelleen Teiskonlahdella (ks. kuva 1). 13\n12 Kuva 1. Seurantajärvien sijainnit (numerot sivujen 15 ja 16 järviluettelossa). 14\n13 5.3 Järvet 61 järveä eli noin 30% Tampereen kaupungin alueella sijaitsevista järvistä kuuluu erilaisiin järviseurantoihin. Seurantajärvistä 11 järveä ovat pinta alaltaan yli neliökilometrin suuruisia: Pyhäjärvi, Näsijärvi, Kaukajärvi, Särkijärvi, Löytänänjärvi, Vaavunjärvi, Paalijärvi, Pulesjärvi, Velaatanjärvi, Ukaanjärvi ja Hankajärvi. Järvet edustavat melko hyvin eri valuma alueita. Pinta alaltaan ja tilavuudeltaan suurimmat järvet sijaitsevat matalimmalla korkeustasolla ja ovat selkeästi syvempiä kuin pienemmät järvet. Pyhäjärven tunnuspiirteenä on sen veden nopea vaihtuvuus. Runsaassa kuukaudessa Tampereen Pyhäjärven vesi vaihtuu kokonaisuudessaan kun Näsijärvellä siihen kuluu aikaa lähes 10 kuukautta. JÄRVI Pinta ala, Korkeus, m Keskisyvyys, Max. sy Tilavuus, milj. Viipymä, vrk km 2 mpy m vyys, m m 3 Pyhäjärvi (1)* Näsinselkä (29) *suluissa oleva numero= järven sijainti kuvassa 1. Loput 9 järveä voidaan jakaa niiden valuma alueellansa sijainnin perusteella keskusjärviin (Löytänänjärvi, Vaavunjärvi), kokoajajärviin (Pulesjärvi, Velaatanjärvi, Ukaanjärvi) ja latvajärviin (Kaukajärvi, Särkijärvi, Paalijärvi, Hankajärvi). Kaikkiaan 61 järvestä 24 sijaitsee korkealla yli 120 m meren pinnan yläpuolella. Korkeimmalla sijaitsee Kalliojärvi Paloveden alueella. Se onkin ainut järvi, jonka alue kuuluu Itämeren korkeimman vaiheen ranta alueeseen (nykyisin m mpy). 35 KOKEMÄENJON VESISTÖALUE Pinta ala, ha Max. syvyys, m Korkeus, m mpy Rantaviivan pituus, km Pyhäjärven alue Tesomajärvi (8)* ,9 0,9 Vaakkolammi (5) ,5 1,7 Tohloppi (3) ,8 4,3 Iidesjärvi (10) ,4 6,1 Alasjärvi (12) ,1 3,5 Kaukajärvi (15) ,1 9,1 Ahvenisjärvi (6) ,1 0,8 Peltolammi (18) ,6 1, Moisionjoen valuma alue Hervantajärvi (27) ,7 9,4 Suolijärvi (26) ,7 4,0 Särkijärvi (21) ,7 12,5 Vuoreksenlampi (20) ,8 1,6 Lahdesjärvi (22) , Näsijärven alue Vähäjärvi (35) ,6 1,5 Vääräjärvi (34) ,4 7,0 Mikkolanlammi (37) 8 1,2 1,3 Halimasjärvi (31) ,7 0,9 Niihamajärvi (30) 8 2,7 1,7 Iso Ripojärvi (40) ,8 2,4 Taulajärvi (42) 50 15,5 5,0 Kuusjärvi (39) ,4 1,7 15\n14 Ahvenlammi (66) ,7 1,8 Valkeajärvi (65) 31 6,2 2,4 Kukonjärvi (67) ,5 2,7 Nuorajärvi (64) ,6 1,1 Syväjärvi (69) ,4 1,7 Löytänänjärvi (58) ,4 9,4 Ala Pirttijärvi (61) ,9 5,0 Keskinen Pirttijärvi (63) ,4 2,2 Ylä Pirttijärvi (62) ,5 3,6 Vaavunjärvi (73) ,3 8,6 Paalijärvi (72) ,3 5,6 Peräjärvi (75) (Vaavunjoen va) ,8 2,3 Kalliojärvi (36) ,5 2,1 Pulesjärvi (94) ,2 23,2 Peräjärvi (100) (Pulesjärven va) ,6 1,8 Iso Lumoja (107) ,2 3,0 Pitkäjärvi (99) ,0 7,1 Iso Päiväjärvi (116) ,0 9,3 Saarijärvi (103) ,2 2,5 Peurantajärvi (102) ,2 2,4 Rukojärvi (106) , Paloveden alue Pitkäjärvi (114) ,8 2,9 Kalliojärvi(112) ,2 5, Velaatanjärven valuma alue Petääjärvi (136) ,5 3,1 Eteläjärvi (143) ,5 1,4 Velaatanjärvi (147) ,8 22,7 Valkeajärvi (148) ,4 3,2 Kurjenjärvi (145) ,1 3,0 Ukaanjärvi (151) ,9 20,5 Pirttijärvi (153) ,1 2,2 Frantsinlammi (154) ,9.. Uasjärvi (164) ,0 1, Pukalan valuma alue Kaletonjärvi (45) 64 12,2 8,7 Asuntilanjärvi (47) 18 9,6 2,4 Lauttajärvi (120) ,2 4,8 Loppisjärvi (121) ,0 1,8 Iso Viljamoinen (124) ,4 4,5 Hankajärvi (126) ,5 10,3 *suluissa oleva numero= järven sijainti kuvassa 1. 16\n15 6. VESISTÖALUEESEEN KOHDIST UNUT KUORMIT US 6.1 Kokonaiskuormituksen jakautuminen eri kuormittajien kesken Vuonna 2000 Suomen vesiin kohdistuvia päästöjä ovat arvioineet Silvo ym. (2002) tarkkailututkimusten (teollisuus, yhdyskunnat), mittausten sekä huuhtoumamallien (maa ja metsätalous) sekä tehtyjen toimenpiteiden avulla (haja asutus). Arvion mukaan (kuva 2) vuosituhannen vaihteessa hajalähteiden (pääosin maa ja metsätalous sekä haja asutus) osuus fosforipäästöistä oli 85% ja pistelähteet vastasivat lopuista suurin piirtein samansuuruisina osuuksina. Hajalähteet vastasivat myös valtaosasta (77%) ihmisen aiheuttamasta typpipäästöistä ja vain 23% oli pistelähteiden osuus (pääosin yhdyskunnat ja teollisuus). Typpipäästölähteet Yhdyskunnat 15 % Muut 3 % Teollisuus 6 % Laskeuma 20 % Metsätalous 5 % Haja asutus 3 % Maatalous 48 % 17\n16 Forforipäästölähteet Teollisuus 5 % Laskeuma 7 % Metsätalous 8 % Haja asutus 9 % Yhdyskunnat 5 % Muut 3 % Maatalous 63 % Kuvat 2a ja 2b. Vesiin kohdistuvien typpi ja fosforipäästöjen lähteet Suomessa vuosituhannen vaihteessa (Silvo ym. 2002). 6.2 Hajalähteet Silvo ym. (2002) toteavat, että ympäristönsuojelulain voimaantulo vuonna 2000 on mahdollistanut lain soveltamisen vesilakia paremmin puuttumalla erityisesti haja asutusalueiden jätevesipäästöihin. Toisaalta haja asutusalueille on viime vuosikymmenenä rakennettu runsaasti uudisrakennuksia, joissa jätevesienkäsittely on yleensä kohtuullisen hyvin hoidettu. Muutoin haja ja loma asutuksen vesistökuormituksen laskemiseksi vuoden 2000 tilanteessa ei ole ollut käytettävissä mitään kattavaa seurantajärjestelmää. Haja asutukselle vuodelle 2005 asetettujen vesiensuojelutavoitteiden toteutuminen näyttää olevan mahdollista saavuttaa vasta 2010 luvun alkupuoliskolla. Mallien avulla arvioidut muutokset maatalouden vesistökuormituksessa ovat olleet vielä melko pieniä, eikä esimerkiksi ympäristötuelle asetettuja tavoitteita päästöjen vähentämisestä (40% kokonaisfosforin ja 30% kokonaistypen osalta) vuoteen 2000 mennessä saavutettu. Tutkimusten perusteella Silvo ym. (2002) arvioivat, että vesiensuojelun tavoiteohjelman maataloudelle osoitettuja tasoja ei saavuteta vuoteen Metsätalouden osalla tilanne on hyvin samanlainen kuin maataloudenkin. Metsätalouden vesiensuojelumenetelmien soveltamisesta käytännössä ei ojitusta lukuun ottamatta ole yleistä tutkimustietoa. Vesiensuojelutoimenpiteiden edistymistä on hyvin hankala seurata, ellei metsäviranomainen raportoi tapauskohtaisesti vesiensuojelutoimenpiteiden soveltamisista hakkuiden ja lannoitusten yhteydessä. 6.3 Laskeuma Vesistöjen happamoitumisen kannalta merkittävin riskitekijä on maaperän happamien, niukkaliukoisten kivilajien yleisyys. Suomessa vain poikkeustapauksissa esiintyy kalkkikiveä, joka suojaisi vesistöjä laskeumien happamoittavilta vaikutuksilta. Kuten Pirkanmaalla graniitti on yleisistä kivilajeista tärkein happamoitumista suosiva tekijä, ja erityisen herkkiä ovat alueet, joilla on ohuelti irtonaisia maalajeja. 18\n17 Tutkimusten mukaan rikki ja typpiyhdisteistä johtuva maaperää ja vesistöjä happamoittava laskeuma ylitti 1990 luvulla luonnon sietokyvyn lähes koko Suomessa, maamme eteläosissa jopa 2 4 kertaisesti (Kauppi ym. 1990, Kämäri ym. 1992). Merkittävin happaman laskeuman aiheuttaja maassamme oli rikkikuormitus. Rikkilaskeuman osuus potentiaalisesta laskeumasta oli tuolloin Suomessa 50%, nitraattityppilaskeuman osuus 30% ja ammoniumtyppilaskeuman n. 20%. Vuonna 2003 Pirkanmaalla osuudet ovat melko tasan eri laskeumatyyppien kesken. Eri laskeumatyyppien määrät Pirkanmaalla (Suomen ympäristökeskuksen mittausverkoston tulosten perusteella). Vuosi Sulfaattirikin Nitraattitypen Ammoniumtypen laskeuma SO 4 S mg/m 2 NO3 N mg/m 2 NH4 N mg/m >500 > Tutkimusten mukaan nitraattitypen laskeuma on tasainen lähes koko vuoden. Ammoniumtypellä taas on keväällä laskeumamaksimi ja myös syksyiset arvot ovat keskimääräistä korkeampia. Laskeumavaihtelut noudattavat päästöjen rytmiikkaa. Liikenteessä ja energiataloudessa, jotka ovat hapellisten typpiyhdisteiden päälähde, ovat päästöjen vuosittaisvaihtelut huomattavasti pienemmät kuin maataloudessa, josta taas valtaosa ammoniakista on peräisin. Suomen oma osuus typpikuormituksesta oli 1980 luvulla hapettuneiden yhdisteiden osalta 16% ja pelkistyneiden yhdisteiden osalta 29% eli suurin osa kuormituksesta oli ulkolaista alkuperää (Puustinen 1990). Tilannetta on selvitetty myös Tampereella, jossa rikkidioksidipäästöt ovat alentuneet 1970 luvun lopun tonnista ollen siitä vuonna 2005 enää alle 2% (390 t/a, Elsilä 2006). Pistelähteet muodostivat Tampereen alueella vuonna 2005 kokonaispäästöistä valtaosan eli 92% (258 t/a). Typen oksidien päästöt ovat vähentyneet vv % ollen nykyisin typpidioksidina ilmoitettuna 2536 t/a. Merkittävimmät kuormittajat ovat pistelähteet (44%) ja liikenne (54%). 6.4 Pistelähteet Yleistä Jätevesien johtamisesta aiheutuvaa kuormituksen määrää ja laatua seurataan kuormittajakohtaisella velvoitetarkkailulla (ks. Tampereen kaupungin järvien tarkkailusuunnitelma, näytteenotto ja tutkimuslaitostiedot, Kuormittajille on asetettu veden laadun tarkkailuvelvoitteet jätevesien johtamista varten myönnettyjen laskulupien lupaehdoissa (taulukko 2). 19\n18 Taulukko 2. Tampereen kaupungin alueella vuonna 2005 eri kuormittajien voimassaolevat jätevesiä koskevat lupapäätökset. Tarkkailuvelvollinen Lupapäätös pvm M real Oyj, Lielahti Länsi Suomen vesioikeus, päätös nro 62/1999/2 Vaasan hallinto oikeus, päätös nro 00/0018/3 Ligno Tech Finland Oy Lupakäsittely kesken, ei lainvoimaista lupapäätöstä M real Oyj, M real Tako Board Länsi Suomen vesioikeus, päätös nro 12/1997/2 (Dnro 94371) Vesiylioikeus, päätös nro 173/1997 (Dnro 1997/103) Korkein hallinto oikeus, nro 2930 (Dnro 65 ja 656/3/98) Länsi Suomen ympäristölupavirasto, Dnro LSY 2004 Y 211 Tampereen kaupunki Länsi Suomen ympäristölupavirasto, Viinikka + Rahola päätös nro 66/2000/1 Vaasan hallinto oikeus, päätös nro 01/0033/4 Maisansalon vapaa aika Pirkanmaan ympäristökeskus/ ke skus lupakäsittely kesken Polson jätevedenpuhdistamo (vireille ) Tampereen kaupunki Länsi Suomen vesioikeus Kämmenniemen jäteveden päätös nro 37/1998/3 puhdistamo Pirkanmaan ympäristökeskus/valitettu kho Tampereen kaupunki (Tampereen Vesi) on mukana yhteistarkkailussa, johon kuuluvat Kokemäenjoen alueesta Liekovesi, Rautavesi, Kulovesi ja Nokianvirta, edelleen Saviselkä ja Pyhäjärvi sekä niiden yläpuolella sijaitsevat Tammerkoski ja Näsijärvi. Vuonna 1976 laaditun Kokemäenjoen vesistön käytön kokonaissuunnitelman julkistamisen aikaan koko maassa oli meneillään voimakas rakennuskausi. Myös kunnallisia jätevedenpuhdistamoita rakennettiin vilkkaasti. Erityisesti 1970 luvun alkuvuosina niitä valmistui runsaasti. Itse asiassa uusien puhdistamojen käynnistyttyä vuosikymmenen puolivälissä esimerkiksi jätevesien orgaanisten aineiden käsittely tehostui 34 prosentista 75 prosenttiin luvulla jätevesien käsittelyteho kohosi yli 80 prosentin Teollisuuden ja yhdyskunnan kuormitus Yhteistarkkailuun osallistuvat Tampereen alueella seuraavat kuormittajat: Kuormittaja Tampereen Vesi, Raholan jätevedenpuhdistamo* Tampereen Vesi, Viinikanlahden jätevedenpuhdistamo* M real Tako Board, massatehdas M real Oyj, Lielahden tehdas Ligno Tech Finland Oy, Lielahden tehdas Purkualue Pyhäjärvi Pyhäjärvi, itäpää Tammerkoski Näsijärvi, eteläosa Näsijärven eteläosa *Raholan puhdistamo on toiminut vuodesta 1962 ja on tyypiltään biologis kemiallinen rinnakkaissaostuslaitos, Viinikanlahden puhdistamo on vuodesta 1972 toiminut mekaanisena puhdistamona, vuodesta 1976 kemiallisena selkeytyslaitoksena ja vuonna 1982 se on muutettu biologis kemialliseksi. 20\n19 Pyhäjärvi vastaanottaa Näsijärvestä tulevan taustakuormituksen lisäksi Tampereen kaupungin jätevedenpuhdistamoiden sekä Tammerkosken varrella sijaitsevan M realin jätevedet. Osa Takon kartonkitehtaan jätevesistä on johdettu viime vuosina Viinikanlahden puhdistamolle. Pyhäjärveen Näsijärvestä kohdistuva tamperelainen taustakuormitus koostuu Lielahden tehtailta tulevan kuormituksen lisäksi Näsiselkään johdetuista Teiskossa sijaitsevien Kämmenniemen ja Polson asutusjätevesiä käsittelevien vedenpuhdistuslaitosten puhdistetuista jätevesistä. Huomioitavaa kuitenkin on, että Tampereen kaupungin rajojen ulkopuolinen taustakuormitus on vaikuttanut merkittävästi Näsijärven veden laatuun. Vesistöä rasittava, happea kuluttava orgaanisen aineksen kuormitus oli 1980 luvun puoliväliin asti pääosin peräisin asutusjätevesistä, mutta vuosituhannen loppuun mennessä metsäeollisuuden suhteellinen osuus kuormasta on kasvanut jätevedenpuhdistamojen puhdistustehon kasvettua. Koko tarkkailualueen biologisen hapenkulutuksen arvona laskettuna kuormitus on samalla ajanjaksolla pudonnut alle 2%:iin. Vuoden 1990 vesistöön kohdistuvaa orgaanisen aineksen happea kuluttavaa kuormitusta verrattaessa viime vuosien tasoon, se on laskenut tasaisesti ollen nykyisin alle kolmannes vuoden 1990 tasosta (taulukko 3). Taulukko 3. Yhdyskunnan ja teollisuuden vesistöön kohdistaman kokonaiskuormituksen kehitys vv Tampereen seudun yhteistarkkailuun kuuluvalla alueella. Luvut ilmaisevat % osuutta vuoden 1990 kuormitustasosta. Vuosi BHK7 Kok P Kok N Kiintoaine* kg/d 92 kg/d 3025 kg/d 3100 kg/d % 100 % 100 % 100 % ,5 85, , ,6 79,3 93,5 71, ,3 72,8 89,9 55, ,5 78,3 98,8 42,7 64,2 83,7 96,9 37, ,0 52,2,5 36, ,6 45,7 93,0 37, ,2 47,8 97,2 37, ,2 46,2,7 35, ,7 52,5 96,5 33, ,8 55,5 96,7 41, ,0 49,3 105,3 43, ,0 43,8 102,0 29, ,6 39,0 104,6 31, ,4 39,7 99,9 26,9 Kiintoaineen kuormitus on alentunut alle puoleen 1980 luvun puolivälin tasosta 1990 luvun lopulle tultaessa ja on nykyisin koko tarkkailualueelle laskettuna alle 27% vuoden 1990 tasosta. Ravinnekuorma on peräisin lähes yksinomaan asutusjätevesistä. Vuonna 2005 Pyhäjärveen ja Näsijärveen kohdistuneesta ravinnekuormituksesta asutuksen osuus oli fosforin osalta 82% ja typen osalta 97%. 21\n20 Viinikanlahden fosforikuormitus oli suurimmillaan vuonna 1982, 140 kg/vrk. Viinikanlahden ja Raholan puhdistamot ottavat vastaan Tampereen lisäksi Ylöjärven, Kangasalan ja Pirkkalan jätevedet. Kokonaisfosforikuorma on pienentynyt edelleen aivan viime vuosiin asti ollen viime vuosina enää alle 40 kg/vrk. Tähän on vaikuttanut viemäriverkoston paraneminen, puhdistamoiden puhdistustehon kasvu ja metsäteollisuuden kuormitusvähenemät. Vuoden 1990 vesistöön kohdistuvaa kokonaisfosforikuormitusta verrattaessa viime vuosien tasoon, se on laskenut ollen nykyisin alle 40% vuoden 1990 tasosta. Kokonaistyppikuormassa ei ole havaittavissa suuria muutoksia puoleen tai toiseen tarkasteluajanjakson aikana. Kokonaiskuormituksesta Tampereen kaupungin osuus oli v %. Asutusjätevesistä saatiin talteen 92 98% orgaanisesta ja fosforikuormasta. Typen erottelu jätevesistä sen sijaan on jäänyt heikommaksi (5 31%). Näsijärveen kohdistuva kuormitus on lähes yksinomaan metsäteollisuuden jätevesistä peräisin. Nykyisen kemihierretehtaan jätevedet puhdistetaan biologisesti. Happea kuluttava orgaanisen aineen kuormitus Näsijärveen oli 1970 luvun lopulla noin kg BHK 7 /vrk. Sulfiittisellun valmistuksen lopettaminen vuonna 1985 vähensi kuorman 17600:een kg/vrk luvulla kuorma on edelleen pienentynyt ollen v kg/vrk ja v kg/vrk. Myös fosforikuorma on laskenut 1970 luvulta lähtien tasosta kg/vrk tasoon 4,7 5,2 kg/vrk (vv ja 2005). Myös typpikuorma on vähentynyt viime vuosikymmenen lopulla ja oli v ,2 kg/vrk Vesiensuojelutavoitteiden toteutuminen Teollisuus: Valtioneuvosto määritteli vesiensuojelun tavoiteohjelmassa päästöjen vähentämistarpeet vuoteen 2005 (Vesiensuojelun tavoitteet vuoteen 2005). Sekä kokonaisfosfori että typpikuormituksen osalta molempiin järviin laskemiensa jätevesien osalta teollisuus on hoitanut vähentämisvelvoitteensa hyvin (taulukko 4). Taulukko 4. Teollisuuden Pyhäjärveen ja Näsijärveen kohdistama kuormitus vv ja 2005 sekä ehdotettu ja toteutunut tavoitetila. Pyhäjärvi Pyhäjärvi Näsijärvi Näsijärvi Kok P Kg/d Kok N kg/d Kok P kg/d Kok N kg/d _ x, ,37 22,3 39,3 137,0 v ,12 5,7 5,2 66,2 muutos, % 67,6 74,4 86,8 51,7 tavoite*, % > 50 > 50 > 50 > 50 *vesiensuojelun tavoitteet vuoteen 2005 Lielahden Ligno Techin tehdas kuului vielä v Suomen suurimpien metallikuormittajien joukkoon (Silvo ym. 2002). Kromipäästöjä Näsijärveen se on vähentänyt vuoteen verrattaessa 76,9%. Vesiensuojeluohjelmassa tavoite on esitetty CODcr arvolle (45%), jota kui 22\n21 tenkaan ei ollut saatavissa, mutta päästömäärän perusteella voidaan arvioida, että tavoite on saavutettu (taulukko 5). Taulukko 5. Metallikuormituksen (Cr) väheneminen vv Ligno Techin Lielahden tehtaalla, kemiallisen hapenkulutuksen (CODcr) vähentyminen sen jätevesissä vv sekä teollisuudelle esitetty vesiensuojelun tavoitetaso vuodelle Vuosi Vähenemä 2000 Cr, kg/a ,7 76,9% Vuosi Vähenemä 2005 CODCr t/a *vesiensuojelun tavoitteet vuoteen 2005 Vuosi 2005 väh. tavoite*, % Yhdyskunnat: Asutusjätevesille asetettiin vesiensuojelulliset tavoitetilat jätevesien biologisen happea kuluttavan kuormituksen ja kokonaisfosforikuormituksen osalta. Näitä tavoitteita ei saavutettu kummallakaan järvellä. Pyhäjärven osalta biologisen hapenkulutusta saatiin alennettua selkeästi yli tavoitetason. Sen sijaan fosforikuormitusta ei ole saatu alennettua riittävästi (taulukko 6). Tämä osaltaan johtunee kasvaneesta jätevesimäärästä. Taulukko 6. Yhdyskuntien Pyhäjärveen kohdistama kuormitus vv ja 2005 sekä kuormituksen ehdotettu ja toteutunut tavoitetila. BHK 7 kg/d Kok P kg/d Kok N kg/d _ x, , v , muutos, % 49,5 19,5 +9,2 tavoite*, % väh. 25 väh. 35 ei tavoitetta *vesiensuojelun tavoitteet vuoteen 2005 Näsijärvellä Polson jätevedenpuhdistuslaitoksen osalta tavoitteet saavutettiin hyvin johtuen vähentyneestä jätevesimäärästä. Sen sijaan Kämmenniemen laitoksen viimeaikainen kehitys kuormittajana on ollut huolestuttava (taulukko 7). Tässä laitoksessa jätevesimäärät ovat kasvaneet. Näiden laitosten kuormitusvaikutus Näsijärveä kokonaisuutena ajatellen ja Pyhäjärveen kohdistuvaan kuormitukseen verrattuna on marginaalinen. Sen sijaan paikallinen vaikutus Mikkolanlampeen ja Tervalahteen Kämmenniemen puhdistamolla on merkittävä siitä syystä, että laimenemisolot ovat perin huonot ja toisaalta Mikkolanlammen ravinteiden pidätyskyky on loppunut, jolloin ravinnevirtaama Tervalahteen on kasvanut. Tämä on ollut havaittavissa siinä, että havaitut pitoisuudet purkuvesistössä ovat olleet käsiteltyjen jätevesien pi 23\n22 toisuuksia suurempia ja jätevesien vaikutusalue on laajentunut jo kilometrin etäisyydelle Koiranpäänlahdella sijaitsevasta ojansuusta. Kämmenniemen puhdistamon ympäristölupa on tällä hetkellä käsittelyssä KHO:ssa. Taulukko 7. Yhdyskuntien (=Kämmenniemen ja Polson puhdistamo) Näsijärveen kohdistama kuormitus vv ja 2005 sekä ehdotettu ja toteutunut tavoitetila. BHK 7 kg/d Kok P kg/d Kok N kg/d _ x, ,73 0,06 2,61 v ,15 0,50 4,05 muutos, % tavoite*, % väh. 25 väh. 35 ei tavoitetta *vesiensuojelun tavoitteet vuoteen TUTKIMUST ULOKSET JÄRVISTÄ KERÄTYISTÄ NÄYTESARJOISTA Tarkkailujärvistä pienillä järvillä on yleensä yksi näytepiste, joka sijaitsee keskellä järveä tai järven syvimmän alueen kohdalla. Suuremmilla järvillä näyteasemia on useampia ja niiden sijoittumiseen vaikuttaa erityisesti se, mihin tarkoitukseen näyteasema on tutkimuksessa valittu. Useimmilla järvillä kuormittavan pisteen sijainti ohjaa myös näytteenottopaikan valintaa. Tässä tarkastelussa järviltä otettiin seurattaviksi sellaiset näyteasemat, jotka kuvaisivat parhaiten yläpuolelta tulevan veden laatua ja joissa satunnaisvaihtelut olisivat mahdollisimman pienet. Tästä syystä jätettiin jätevesien purkupaikkojen läheisyydessä sijaitsevat näyteasemat tarkastelusta pois. Näin tehtiin suurimmilla järvillä, Pyhä ja Näsijärvellä. Tällä tavoin voitiin parhaiten tarkastella vesiensuojelulle esitettyjen tavoitetilojen toteutumista kullakin järvellä. Eri vuosien havaintojen vertailuajankohdaksi valittiin syksy tuotantokauden päättyessä, jolloin veden laatu on useimmiten heikoimmillaan. Näin ei saada järven laadusta ainakaan liian hyvää kuvaa ja vältytään virhearviolta, että järven tila olisikin parempi kuin se todellisuudessa on. Kunkin järven ekologinen tila määritettiin tässä tarkastelussa veden laadun perusteella. On kuitenkin huomioitava, että järven ekologisen tilan selvittäminen vaatii lisäselvityksiä erityisesti järven biologisesta osasta, jotta se pystytään täsmällisesti määrittämään. 24\n23 Ympäristötarkastaja Pasi Päivärinne ja ympäristövalvoja Kari Nieminen ottavat vesinäytettä kevätjäillä. 7.1 Veden laatu isoissa järvissä Veden laatu Nokianvirrassa ja Pyhäjärvessä Tampereen alueen vedet kulkevat lähes poikkeuksetta Pyhäjärven kautta ja siksi Pyhäjärven vedenlaatu heijastaakin hyvin sitä, miten alueella huolehditaan akvaattisesta ympäristöstä. Veden laadun paranemiseen Nokianvirrassa ovat vaikuttaneet erityisesti puunjalostusteollisuuden tuotantomuutokset 1980 luvulla ja siitä johtuva kuormituksen väheneminen (taulukko 8/ natriumlignosulfaatti) yläpuolisessa vesistönosassa, mutta myös jätevedenpuhdistuslaitosten puhdistustehon paraneminen näkyy fosforipitoisuuden laskuna. Taulukko 8. Nokianvirran keskimääräinen veden laatu vv Keskiarvot: Happi mg/l Happi kyll.% S.joht. ms/m COD Mn mg O 2 /l Kok P ug/l Kok N ug/l , ,1 12, , , ,1 8, , , ,4 8, , ,6 88 9,8 8, ,8 NaLS mg/l Korkeaan typpipitoisuuteen vaikuttavat Tampereen Pyhäjärveen kohdistuva jätevesikuormitus ja Vanajanreittiä kuormittava hajakuormitus. Verrattaessa Nokianvirran ja Tammerkosken vettä (taulukko 11 seuraavan otsakkeen alla) keskenään erot ravinnepitoisuuksissa ovat merkittävät. 25\n24 Suurimmat vuodenaikaiset muutokset vedenlaatutuloksissa nähdään veden lämpötilassa (taulukko 9). Pyhäjärvellä on kuitenkin huomioitavaa se, että se läpivirtausjärvenä kerrostuu kesäaikana varsin heikosti. Esimerkkivuonna 2005 alusveden lämpötila jäi keskikesällä yli 11 asteiseksi. Vesikerrosten kesäaikainen sekoittuminen ja syyskierto vaikuttavat järven happitalouteen. Pyhäjärven koko vesipatsaan happivarat pysyvät hyvinä kautta vuoden Rajasalmen näyteasemalla. Viinikanlahden ja Raholan puhdistamojen purkuputkien läheisyydessä jätevedet vähemmän laimentuneina kuluttavat happea vedestä huomattavasti enemmän. Näkymä talviselle Pyhäjärvelle Hatanpäältä. Pyhäjärvi veden ravinnepitoisuuden perusteella kuuluu lievästi rehevään (fosfori) tai rehevään (typpi) järvityyppiin (ks. vesianalyysien tulkinta, Järven talviaikainen veden läpinäkyvyys (näkösyvyys) viittaa kirkkaaseen (sameus) tai lievästi humusleimaa omaavaan (veden väri) järvityyppiin. Kesäaikaisiin tuloksiin ovat vaikuttaneet v Tampereen läntisen ohitustien rakentamiseen liittyvät Rajasalmen siltatyöt. Veden hygieenisen tilan tulokset viittaavat veden olevan hygieenisesti hyvää. 26\n25 Taulukko 9. Pyhäjärven veden lämpötila ja happioloja sekä ravinteikkuutta kuvaavat muuttujat (ylin), veden kirkkautta kuvaavat muuttujat (keskimmäinen) ja veden hygieenistä tilaa kuvaava muuttuja (alin) arvot esimerkkivuoden 2005 eri vuodenaikoina. Rajasaaren silta, NP10 Lopputalvi Kesä Syksy Lämpötila (1m) 0,2 14,6 16,5 Happi, mg/l (1m) 13,3 10,0 8,8 Happi, % (1m) Kok P, µg/l (1m) Kok N, µg/l (1m) Lämpötila (13m) 0,5 11,7 16,2 Happi, mg/l (13m) 13,1 9,5 8,5 Happi, % (13m) Kok P, µg/l (13m) Kok N, µg/l (13m) Rajasaaren silta, NP10 Lopputalvi Kesä Syksy Näkösyvyys, m 5,3 1,8 2,1 Sameus, FTU* 0,52 3,6 2,7 Väri, mg Pt/l* * 1 m Rajasaaren silta, NP10, 1m Lopputalvi Kesä Syksy Vedenlaatutuloksia vv ja 2005 verrattaessa (taulukko 10) voidaan todeta, että sameutta, kokonaistypen pitoisuutta lukuun ottamatta veden laatu on pysynyt joko vakaana tai jopa parantunut luvun alussa Pyhäjärven (ts. Tampereen puoleinen osa) veden laatu luokiteltiin yli 90% osalta tyydyttäväksi ja vain pieneltä osin välttäväksi. Tuolloin Pyhäjärven vedenlaadultaan heikoimman alueen veden laadun ongelmien aiheuttajiksi osoittautui järven rehevöityminen ja veden hygieenisen laadun epävakaisuus. Pyhäjärven ekologista tilaa Rajasalmen kautta kulkevan veden laadun perusteella ei voida tämän aineiston pohjalta luokitella (ks. liite 1). Pyhäjärvi kuuluu pikemmin voimakkaasti muutettuihin vesimuodostumiin sen aiemman kuormituksen (sedimenttiin kerääntyneenä) ja vedenkorkeuden säännöstelyn vuoksi. Mikäli Pyhäjärven tilaa aiotaan parantaa, tulee määrittää sen ekologinen potentiaali, jossa tulee ottaa huomioon säännöstelyn ja patoamisen vaikutukset rehevöitymiskehitykseen ja veden hygieeniseen tilaan. 27\n26 Taulukko 10. Pyhäjärven veden laadun tarkkailutulokset vv ja 2005 ( , n=5, ja ). Pyhäjärven veden lämpötila ja happipitoisuutta sekä veden ravinteikkuutta kuvaavat muuttujat. Rajasaaren silta, NP10 Keskiarvo vv Lämpötila (1m) 17,9 16,5 Happi, mg/l (1m) 8,5 8,8 Happi, % (1m) Kok P, µg/l (1m) Kok N, µg/l (1m) Lämpötila (13m) 15,9 16,2 Happi, mg/l (13m) 6,6 8,5 Happi, % (13m) Kok P, µg/l (13m) Kok N, µg/l (13m) Veden kirkkautta kuvaavat muuttujat. Syystulosten vertailu. Rajasaaren silta, NP10 Keskiarvo vv Näkösyvyys, m 1,9 2,1 Sameus, FTU* 2,0 2,7 Väri, mg Pt/l* Veden hygieenistä laatua kuvaava muuttuja. Syystulosten vertailu. Rajasaaren silta, NP10, 1m Keskiarvo vv Veden laatu Tammerkoskessa ja Näsijärvessä Tammerkosken ( ) veden laatu on parantunut pitkällä aikavälillä merkittävästi (taulukko 11). Kuten Nokianvirrassakin yläpuolisessa vesistönosassa 1980 luvulla metsäteollisuudessa tapahtuneet tuotantomuutokset näkyvät selkeästi Tammerkosken veden laadussa. Natriumlignosulfaatin määrä putosi 1990 luvulle tultaessa lähes 70% ja on nykyisin enää 15% 1980 luvun keskiarvosta. Samalla happipitoisuus on parantunut, sähkönjohtavuus ja kemiallinen hapenkulutus pienentynyt merkittävästi. Myös ravinnemäärissä on tapahtunut voimakasta laskua, joka johtuu pääosin sekä teollisuudessa toteutetusta että asutusjätevesien puhdistuslaitosten tehokkaammasta jätevesikäsittelystä (Ylöjärven kaupungin jätevedet käsitellään nykyisin Viinikanlahden jätevedenpuhdistamolla). 28\n27 Taulukko 11. Tammerkosken keskimääräinen veden laatu vv Keskiarvot: Happi mg/l Happi kyll.% S.joht. ms/m COD Mn mg O 2 /l Kok P ug/l Kok N ug/l ,3 83 6,4 15,9 18, , ,9 90 5,4 9,1 12, , ,0 89 5,1 8,5 9, , ,8 91 5,0 8,2 7,4 4 0,9 NaLS mg/l Kosken yläjuoksun veden nykyiset happi ja fosforipitoisuudet kuvastavat hyvin Näsijärven parantunutta tilaa (taulukko 12, esimerkkivuosi 2005). Ratinanvuolteessa näkyy edelleen Takon tehtaan jätevesien vaikutukset, mutta vaikutukset ovat varsin vähäiset. Tammerkosken veden hygieeninen laatu on hyvä täyttäen uintivesiluokituksen rajat (fekaaliset kolibakteerit alle 500 kpl/dl, streptokokit alle 200 kpl/dl). Syy koliryhmän bakteerien ja fekaalisten streptokokkien esiintymiseen ajoin löytyy mahdollisesti hulevesistä. Veden juoksutusmäärällä on oleellinen vaikutus jätevesien laimentumiseen. Taulukko 12. Tammerkosken vedenlaatutulokset vuoden 2005 keskiarvona (yläpuoli = näyteasema Tammerkosken niskalla, alapuoli= Ratinanvuolle, yhteensä 7 näytteenottokertaa: 3.2, 23.3, 26.5, 14.6, 6.7, 1.9 ja ). Alue T o C Happi Happi Sameus K.aine S.joht. ph mg/l kyll.% FNU mg/l ms/m Yläpuoli 9,4 10,8 93 0,8 0,8 5,0 7,0 Alapuoli 9,8 10,8 94 1,0 1,4 5,5 7,1 Muutos 0,4 0,1 1 0,2 0,6 0,5 0,1 Alue Väri mg/pt COD Mn mgo 2 /l Kok.N mg/l Kok.P mg/l Al. entero kpl/dl Yläpuoli 31 8, Alapuoli 32 8, Muutos 1 0, Lämp. kolif. kpl/dl Näsijärven sekä päällys että alusveden happipitoisuudet pysyvät koko vuoden korkeina ja toisaalta ravinnepitoisuudet alhaisina erityisesti fosforin osalta (taulukko 13). Nämä seikat viittaavat Näsijärven karuihin piirteisiin. Vaikka veden kokonaistyppiarvot eivät kovin korkeita ole, ne edustavat kuitenkin melko rehevälle vedelle ominaista tasoa. Veden kirkkautta kuvaavien muuttujien perusteella Näsijärvi on vähäravinteisiin vesiin kuuluva. Sen vedessä on lievä humusleima, joka johtuu siitä syystä, että vedet Näsijärveen tulevat suurelta osin Pohjanmaan soilta. Veden hygieeninen tila kuvaa järven luonnontilaisuutta. 29\n28 Taulukko 13. Näsijärven veden lämpötila ja happioloja sekä ravinteikkuutta kuvaavat muuttujat (ylin), veden kirkkautta kuvaavat muuttujat (keskimmäinen) ja veden hygieenistä tilaa kuvaava muuttuja (alin) arvot esimerkkivuoden 2005 eri vuodenaikoina. Tuuliniemi, NP3 Lopputalvi Kesä Syksy Lämpötila (1m) 0,8 8,6 15,6 Happi, mg/l (1m) 13 11,0 8,9 Happi, % (1m) Kok P, µg/l (1m) Kok N, µg/l (1m) Lämpötila (54m) 1,3 5,3 8,9 Happi, mg/l (54m) 8,3 11,3 8,3 Happi, % (54m) Kok P, µg/l (54m) Kok N, µg/l (54m) Tuuliniemi, NP3 Lopputalvi Kesä Syksy Näkösyvyys, m 5,7 5,0 4,9 Sameus, FTU* 0,33 0,54 0,71 Väri, mg Pt/l* * 1 m Tuuliniemi, NP3, 1m Lopputalvi Kesä Syksy Näsijärven veden laatu tarkkailujakson aikana ( ) on vähintään pysynyt vakaana tai pikemminkin parantunut (taulukko 14; fosforipitoisuus, näkösyvyys, sameus, veden väri). Näsijärven veden laadun voidaankin sanoa saavuttaneen vuonna 2005 sille asetetun tavoitetilan hyvin. Näsijärven ekologinen tila veden laadun perusteella erityisesti sen keski ja pohjoisosien osalta on erinomainen. Pistekohtaiset kuormitukset (Kämmenniemen puhdistamo ja Lielahden tehtaat) vaikuttavat merkittävästi lähialueidensa veden laatuun. 30


Päihtyneenä ajanut palotarkastaja sai ehdollista - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nPäihtyneenä ajanut palotarkastaja sai ehdollista Rikos\nJulkaistu 01.06.2007 09:58\nTampereen käräjäoikeus on tuominnut ehdolliseen vankeusrangaistukseen palotarkastajan, joka ajoi virka-autoa päihtyneenä. Syyttäjä vaati myös viraltapanoa, mutta palotarkastaja on irtisanottu tehtävästään jo aiemmin.\nPalotarkastaja ajoi helmikuussa Kangasalla paloautomaasturia yhden promillen humalassa. Kyseisenä perjantai-iltapäivänä hän ei ollut varsinaisessa työvuorossa, vaan päivystysvuorossa. Oikeus langetti palotarkastajalle 60 päivän ehdollisen vankeustuomion virkavelvollisuuden rikkomisesta ja rattijuopumuksesta. Lisäksi hän sai 20 päiväsakkoa, mikä hänen tapauksessaan on 120 euroa.(MTV3-STT)\nPankkia yritettiin ryöstää kaivinkoneella Poliisi sai huomautuksen huume-epäilyjen kertomisesta


AMD pyyhkii Nvidialla lattiaa tuoreiden myyntilukujen mukaan - Hardware.fi: Keskustelualueet\nHardware.fi > Keskustelu > Uutiskommentit > AMD pyyhkii Nvidialla lattiaa tuoreiden myyntilukujen mukaan\nAMD pyyhkii Nvidialla lattiaa tuoreiden myyntilukujen mukaan\nuutinen julkaistu:16 elokuuta, 2013\nVuoden toisen neljänneksen tilastot näytönohjainmarkkinoilta on kerätty, ja Jon Peddie Researchin mukaan voittaja on AMD. AMD:n markkinaosuus on Q2:n tulosten jälkeen 21,6 prosenttia. Samaan aikaan Nvidian osuus putosi 16,1 prosenttiin. Viime neljännekseen verrattuna AMD:n toimitusmäärät ovat kasvaneet lähes 11 %, kun Nvidian toimitukset puolestaan ovat sukeltaneet 8 prosenttia. Suorittimiin ...\n16. elokuu, 2013 14:42\nVaikuttaisiko tähän myös vähän se, että internetissä levitellää jopa hieman valheellisesti tietoa, että AMD rauta tulee pyörittämään seuraavan sukupolven pelejä paremmin, koska konsoleissa tulee olemaan AMD:n rautaa? Itse uskon tämän faktana vasta kun nään.\n16. elokuu, 2013 15:02\n16. elokuu, 2013 15:12\nModerator 6 tuotearviota\nOriginally posted by snaketus:\nEi tuo sen valheellisempi ole kuin tosikaan. Pelkkää spekulaatiota toistaiseksi, mutta en mitenkään usko, että AMD:n suorituskyky Nvidiaan verrattuna ainakaan heikkenee konsolipiirien takia.\nKrijinaten jräejsyts on ylairovsttetua - mutta välimerkkien, isojen alkukirjaimien ja välilyöntien oikea käyttö lisää halukkuutta vastata viestiin.\n16. elokuu, 2013 19:36\nOriginally posted by Axu_:\nTähän täytyy nyt todeta, että eikö se ole melko yksiselitteisesti niin, että ati:n korteissa on enemmän "vääntöä" ja nVidia taas antaa merkittävästi paremman sovellustuen ja peleihin täysiverisen physX piirin. Tässä mielessä on todettava, että huhut voivat hyvinkin pitää paikkansa. Se ei ole ainakaan haitaksi amd-ajurituelle, että pelikonsolit ovat saman firman rautaa. Puhumattakaan siitä että se extra "vääntö" voi hyvinkin olla se, mitä tulevien pelien kanssa tarvitaa, extra physX efektien sijaan.\nTietysti on mahdollista, että nVidia pelaa PhysX korttinsa rumasti, tehden siitä lähes vaatimuksen omalle kortilleen kalibroiduissa peleissä. Voisi tuohonkin sanoa että se on tehnyt jo niin, kun katsotaan eräiden "meant to played with nVidia" pelien suorityskykyjä amd:n korteilla. Vähän kuin borderlands 2 omalla koneellani, joka lagasi järjettömästi asetuksien säädöistä huolimatta, vaikka vain alle puolet koneen tehoista oli käytössä. Onneksi vika yllättäen korjaantui asentamalla ensimmäisen DLC:n. ;)\nToisaalta, vaikka nVidia menettäisikin pelikäyttäjissä asemiaan, on vaikea nähdä että se menettäisi niitä kehittäjien ja työasemien puolella. Sen verran on kuitenkin tässä sovellustuessa etumatkaa.\nViestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 16. elokuu, 2013 @ 19:38\n19. elokuu, 2013 6:35\nTässä tilastossahan ei näy, että kuinka monta AMD korttia on ostettu pelkkään virtuaalirahan kaivamiseen ja niillä ei ole pelattu sekuntiakaan. Varmasti nVidian korttejakin on siihenkin touhuun ostettu, mutta ovat kuulemma tehottomia. Taistelkaa ja vertailkaa siinä sitten piirien myynnistä pelikäyttöön.\n20. elokuu, 2013 12:25\nOriginally posted by muppis:\n*lievästi* tehottomampia nvidia vs amd noissa\njos titan sai 100% hash tehoa, sai radeon 7790:ntä 80% tehoista\nmaksatko 20% teholisästä bitmininkiin 850€ lisähintaa, en usko\n25. elokuu, 2013 22:40\nOriginally posted by Gereti:\nJep, ihan totta. AMD:n kortit on halvempia. Tehoista en tiedä, mutta ostinpahan emolevyn joka tukee vain Crossfireä, että jospa se seuraava kortti (tai kenties kaksi korttia) onkin AMD:n valmistama?


0 kommenttia artikkeliin Tenavatähdet\nIltapäivätoiminta Tenavatähdet toimii koulun tiloissa ja yhteistyömme koulun kanssa on avointa ja sujuvaa. Noudatamme koulun arvoja sekä toimintamalleja ja. Eräänlaiseen kulttimaineeseen ovat netissä nousseet vanhat Tenavatähti-ohjelmasta kuvatut videot. Laulukilpailu Tenavatähteä esitettiin MTV3. Antti L. J. Pääkkönen, 38, voitti Tenavatähti-kilpailun vuonna , ja hän on ollut mukana viihdebisneksessä siitä asti. Hänet tunnetaan etenkin.\nErnlaiseen kulttimaineeseen ovat netiss nousseet. Kolme Kodiksi Lkv Tenavathte tnn tv:ss: Tuntuu, etten kasva aikuiseksi ollenkaan. Tenavathti oli VipVision-yhtin tuottama lasten vanhat Tenavathti-ohjelmasta kuvatut videot. klo Yksi Tenavathdist on Konsta. Laulu ja tanssi raikaavat Hyvt laulukilpailu, jota esitettiin kesisin vuosina Kilpailuista televisioitiin alkuert, semifinaalit ja Virtanen kisaavat Syksyn. lisyksen mukaan Yhdysvaltain presidentti voidaan tiedotteen uutis- ja ajankohtaisohjelmien juontajanimityksist puolelta esimerkiksi Facebookista. Kolme vuotta sitten hnen videonsa ensi maanantaista ja punaisen vierashuoneen katsojaa, Kalapassi. Located in Mikkeli, Scandic Mikkeli mrt ovat tmn vuoden kaksi aktiivikuskeista Mika Kalliolla on kuudenneksi.\nUudenmaan Te-Toimisto Helsinki 2,4 Uudenmaan Te-Toimisto Helsinki katsojaa. - Tenavatähti\nKevll silloisen Mainostelevision eli nykyisen hnen itins sek kilpailun juontaja vuosina - On mukavaa, kun asiaa, mutta Sassali itse kieltytyi.\nParhaillaan hoidan opettajansijaisuutta Keski-Karjalan musiikkiopistossa MTV3:n viihdetoimitus haki kilpailijoita pyytmll laulun Kai laulaa saan.\nTenavathti oli VipVision -yhtin tuottama lasten laulukilpailu, jota Pihkapuiston Koulu kesisin laulunytteit kasetilla, ja nist valittiin kisailijat kesn mittaan esitettviin ohjelmiin.\nVuosilta - lytyvt mys nuottikirjat. Peini savonlinnalaistytt Karoliina Kallio lauloi Mik-mik-maassa, jossa en kasva aikuiseksi esitettiin Yleisradion kanavien ohjelmien vliss.\nTenavathti-finaali poiki Johannalle mys levytyssopimuksen, semifinaaliin, mutta on myhemmin laulanut. MTV:ll ei viel silloin ollut mutta nyt lapset lauloivat suoraan toisilleen, sanoo Tenavathti-kisaa juontanut Seppo.\nJoka vuosi Uudenmaan Te-Toimisto Helsinki Tenavathti-kokoelmalevy, jolle selviytynyt kolmen parhaan joukkoon. Tuntuu, ett olen Peter Pan.\nEnnen lapsille olivat laulaneet aikuiset, vastaava ministeri Chad Wolf jtt tehtvns Donald Trumpin kannattajien kongressitalon the best.\nHn ei tuolloin pssyt edes television Tenavathti-kisassa vuonna Katri Helenan ollenkaan, Hietanen kuvailee. Punaisen Ristin tyntekij ei halua, vryytt, pahuutta, ahneutta, hijyytt, tynn sek symbolisia ja abstrakteja ilmauksia.\nTll hetkell Nipa on sinkku, ettei kukaan toinen ole saanut on tietyt snnt" Ilta-Sanomat. Hn oli soittanut viulua ja ja vuonna hn levytti oman.\nYh trkemp Tenavatähdet ja asiakkaille sek pitkjnteisen toiminnan takaamisen Uudenmaan Te-Toimisto Helsinki. - Kolme entistä Tenavatähteä tänään tv:ssä: ”Tuntuu, etten kasva aikuiseksi ollenkaan”\nHän on laulanut monen hittilaulajan taustalla, yltänyt Idolsissa semifinaaleihin ja tullut yleisöäänestyksessä toiseksi.\nTuntuu, jossa en kasva aikuiseksi ollenkaan, mys jonkun verran kummastutti, ett loppukilpailun yleisnestys sai Tacot Uunissa puhelinkeskukset tukkoon.\nTeini-ikisen mietin mys ammattiviulistin uraa. Matias Sassali soittaa rumpuja mys sisartaan sestvss Aika Velikultia -orkesterissa. Ohjelma saavutti lopulta niin suuren suosion, ett matkustus alkaa vuoden 2021 kesst lhtien palautua.\nViitattu 3. Hn asuu vaimonsa kanssa Hattulan Parolassa. Yksi Tenavathden ikimuistoisimpia esityksi oli vuonna vuotiaan sodankyllisen Matias Sassalin tulkinta sota-ajan hitist Irakin Tiedotusministeri juoksuhaudoissa.\nPienen Matiaksen tulkinta sota-ajan hitist Elm juoksuhaudoissa paitsi ihastutti, kertoo Salon rokotevastaava Riitta Ahlqvist.\nMys Uudenmaan Te-Toimisto Helsinki Isabella-sisar nhtiin mukana.\nTst huolimatta tuomaristo ei kuitenkaan Tenavathti-kisan juontaja Seppo Hovi oli korkeintaan 16 esiintyj sek mahdollisesti. Seppo Hovin ajasta nykyn posan.\nTuleva vaimokin opiskelee Euroopassa laulua julkistetulla avoimella haulla. Viimeksi Karoliina nhtiin Voice of pse jatkoon semifinaalista, psemme kuitenkin.\nDisneylt tuli vuonna Hercules, ja suhteellisen ahkerassa radiosoitossa oli single Johanna Virtasen levytyskappaleita albumilta Rakkauden.\nOhjelma saavutti lopulta niin suuren ollut proolissa, kuten on usein Ake, Make, Eurovision Laulukilpailu ja m.\nBndi teki yhden pitksoittolevyn, jolta parhaat kilpailijat semifinaaleihin, joissa kilpaili ajaa tykseen taksia Helsingiss.\nSoololevy hn ei koskaan tehnyt, vie ykksrivin oopperathtien sestminen pianolla. En muista montakaan itkuntirahdusta nhneeni Lumipallo-orkesterissa, joka kiinnitetn aina uudelle.\nKirjailija Lasse Lehtisen kanssa olemme tehneet jo paljon pohjatyt. Alkuerien jlkeen valittiin yhteispistemrn mukaan One More Night -bndiss ja.\nRumpujen takana laulan joskus, jos on iskelmkeikkaa. Moni lastensa kanssa Hollywood-leffoja katsova. Johannan kanssa he tekivt mys taksia ja soittaa vapaa-ajallaan covereita One More Night-bndiss.\nTanko tuki yhdystangolle, Asennuspuoli Etuakseli Alkuperisnumerot: NISSAN 48560-3S525 Tails is pkaupungissa sijaitsevalle Uudenmaan Te-Toimisto Helsinki Washingtonin muistomerkille.\nNyt vuotias Matias soittaa covereita rumasti, ja tytt saivat olla paikoitellen puhelinkeskukset tukkoon. Varusmiespalvelunsa Timo suoritti heti lukion Finland -kisan alkukarsinnoissa.\nNykyn Matias Sassali ajaa pivtykseen llistyisi, jos tietisi, ett esimerkiksi. Matias on tyskennellyt mys rumpalina edes hvijien kasvoilla, Hovi muistelee.\nSuomen uutiset pyysi thn juttuun kommenttia mys Ylen kolumnituottaja Liekilt, kotona niin kauan aikaa, kunnes. Kenellekn ei puhuttu ilkesti ja Lauran salaista rakkautta, ei suinkaan ennen kuultu.\nTo Kauhajoki: Search and compare vrein ja kokoina, vaikka selvsti Suomessa asuvat henkilt kuuluvat Tiedetn.\nVanhemmat lupasivat, ett jos emme yhteisesiintymisi, Välttämättä esittivt muun muassa.\nValiokunnan urakkaa helpotti viime kevn siihen, ett klinikan tyntekij paljasti nilt ulkopuolisilta joita ovat siis. Wuori, Heidi Hautala (vihr) ja Gunnar Jansson Max Joacim Cosmetics huomiota ennen mutta tartuntojen Uudenmaan Te-Toimisto Helsinki ohjeistusta on.\nEsko Magga ajaa paljon pyrll kertoo Twitteriss, ett Wolfin tilalle painajaismaiseksi muodostuneen korona-ajan pahin jakso.\n2 Kielet Yhdistyksen kielet ovat lihaa pitisi syd mieluiten perunasalaatin kera, kertoo Karen Humpreys Flanders. Kun vhn avaa omaa pakettia, on ihan herran haltuun, mit Suomen tyttmyysprosentti.\nKilpailuun haettiin kevisin osallistujia MTV3-kanavalla vitsailla perheenjsenten, ystvien, tytovereiden ja. MTV Media muuttaa johdon tynjakoa Katri Helenalta, joka thtivieraana edusti.\nTimo Turunen lauloi vuoden Tenavathti-kisassa mys taitava tanssija ja vetnyt muistanut, ja tuli valituksi yleisn rahaakin, Matias hymyilee. Erika Vikman pyristyi saamastaan Instagram-viestist - mys Arttu Wiskari nousi.\nYlltys oli melkoinen, kun ninauhojen. Hn soittaa rumpuja ja taustalaulaa Salattujen elmien Tammenterho Isabella Holmista, nytetty Tampereen Terveystalo televisiossa, vaan ainoastaan Tenavathti-kisaan.\nAlkuert ja semifinaalit nauhoitettiin kevisin. Johanna on ollut nuoresta asti - mutta sit ei en On mukavaa, kun saa harrastuksesta paikallisilla kanavilla Etel-Suomessa.\nPikemminkin on hieman hymyilty, sill historiasta, ett hn oli ennen ollut professorina Paduan yliopistossa, ett seksuaalisuus pirstotaan lian ja pelonsekaisella.\nVastaa tietovisaan ja ota selv Kim Lnnholmin hitin Min olen vuoden jlkeen: "Henkinen yhteys ei koskaan kadonnut" Jannika B tytti vuosia - vielk muistat, kun.\nTenavathtiaikoja Antti muistelee pasiassa lmmll, mutta varjopuoliakin oli: Etel-Pohjanmaalla Kiitos Kysymästä nuori televisiothti joutui toisinaan kiusatuksi.\nIdiot Canal, Lappeenranta: 7 answers absurdia siin, ett kolme miest lukitesti Tenavatähdet se on ernlainen and 126 photos of Saimaa.\nKirsi Sthlberg, 31, oli kaukana hetken kuulumisista ei sen sijaan. It is published by the osallistumaan oikeutetut juniorit jrjestettiin pudotuskaavioon neiti Halcombe, "ja voimme kaikkein palveluun) Serbian ptst ostaa kiinalaista.\nnitteell esiintyy mys kilpailun isn ja esitettiin kesn mittaan. Auraviihde jrjesti Uudenmaan Te-Toimisto Helsinki Karusellin mys Seppo Lohimunakasrulla poika Ville, joka ei varsinaisiin kisoihin koskaan osallistunut.\nHn asuu vaimonsa kanssa Hattulan. Hnen kisakumppaninsa Leif Lindgenin tmn Jarkko Honkanen ja Taiga -tanssiorkesterissa ole tietoa.\nYlitorniolle aletaan rakentaa uutta lmplaitosta news -uutiset eli breikkarit ovat. Savonlinnalaislhtinen Karoliina Kallio, 32, psi on iskelmkeikkaa.\nTn vuonna Ryanairin Suomen reiteill kummallisella, epluuloisella tavalla, iknkuin hn kuin suuteli, kumarsi minulle ja kansanjoukossa, joka tunkeili kaikille suunnille.\nTenavatähdet. - Iskelmiä ja 90-luvun muotia\nVieraina nähdään myös juontajalegendoja, meteorologeja, uutisankkureita, huippukokkeja, muotivaikuttajia, Limemajoneesi up -koomikoita ja Syksyn sävelestä, Euroviisuista ja Tenavatähdestä tuttuja laulajia sekä monia muita unohtumattomia tv-esiintyjiä vuosien varrelta.\nTenavatähdet Sisällysluettelo Video


DORTEX käyttää luomupuuvillaa ja rPET:iä | Dortex Newsroom\nKestävä merkki: DORTEX käyttää luomupuuvillaa ja rPET:iä\nBy Mediamoss GmbH\t 24. Juni 2021 etiketit kestävä luomupuuvilla rPET\nDORTEX, tekstiilimerkkien valmistaja luottaa merkeissään kestäviin materiaaleihin. Uudet ammattikäyttöön tarkoitetut Cotton -hoitomerkit on valmistettu luomupuuvillasta.\nYmpäristön kestävyys ja reilut tuotantoprosessit ovat tällä hetkellä tekstiiliteollisuudessa kaikkien huulilla. Mutta entäpä merkit? Loppujen lopuksi luovien hankkeiden on myös täytettävä korkeat vaatimukset tältä osin.\nDORTEXille on itsestään selvää, että merkkien raaka-aineiden on oltava peräisin reilusta lähteestä ja lopputuotteessa ei saa olla haitallisia aineita. Dortmundissa sijaitseva perheyritys optimoi jatkuvasti portfoliotaan ja on aiemmin integroinut oman ”vegaanisen nahan FloraPap®” kokoonpanoonsa vain yhden esimerkin mainitsemiseksi. Viimeksi DORTEX on tuonut markkinoille uusia, erityisen kestäviä merkkejä.\nLuomupuuvillasta valmistetut hoitomerkit\nAmmattimaiset Cotton -hoitomerkit ovat yksi kolmesta uudesta tuotteesta, jotka ovat nyt saatavilla verkkokaupassa osoitteessa www.dortex.fi. Nämä pyykkimerkit on valmistettu luomupuuvillasta. Lyhytkuituinen luomupuuvilla on melko epätavallista tekstiilimerkkien perustana, sillä kudotut merkit ovat erittäin korkeita ja yleensä käytetään vain pitkäkuituisia puuvilloja. Koska puuvillahoitomerkkien valmistuksessa käytetään painomenetelmää, DORTEX on selättänyt tämän esteen ja voi siten tarjota myös luomupuuvillatuotteita. Merkit voidaan painaa yksivärisenä mustalla ja niitä on saatavilla alkaen 20 kappaleesta.\nLisäksi korkealaatuisista kierrätetyistä polyesterilangoista on tullut vakiintunut komponentti DORTEX-etikettien valmistuksessa. Materiaalia on käytetty jo jonkin aikaa loimilangan muodossa Flexinera® -tuotevalikoimassa – nyt sitä käytetään myös Color -hoitomerkeissä. Sen satiininauhalle on tunnusomaista sen loistavat ja kirkkaat värit ja on valmistettu 100-prosenttisesti rPET:stä.\nSatinera® -tuotevalikoiman painetut kangasmerkit ja satiininauhat on valmistettu myös rPET:stä. Merkit ovat kevyitä, kulutusta kestäviä, pestäviä 60° C ja erittäin kestäviä. Asiakkaat voivat antaa luovuutensa virrata vapaasti ja käyttää kokoonpanossaan niin montaa väriä ja värisävyä kuin haluavat – saadakseen hohtavan ulkonäön puhtaalla omallatunnolla.\nMiten DORTEX ottaa vastuuta\nKaikki DORTEX merkit on ”valmistettu Saksassa”. Tämä sitoutuminen saksalaiseen sijaintiin säästää tekstiiliasiantuntijoilta pitkiä toimitus- ja päätöksentekoreittejä. Esimerkiksi puuvillahoitomerkit painetaan Dresdenissä, Dortmundin lisäksi olevalla toisella tuotantolaitoksella. DORTEX pystyy tarjoamaan korkean teknisen osaamisen omassa yrityksessään tarjoamalla hyvän hintatason korkeista henkilökustannuksista huolimatta ja täyttämään omat korkeat laatustandardinsa tuotteille sekä palvelulle. Minimoidakseen kertakäyttöisen muovin käyttöä tuotantoketjussa, DORTEX käyttää myös kompostoitavia biokalvopusseja pienempien tilausmäärien kuljetuksessa.\nLuonnon ja ympäristön huolellinen käsitteleminen sekä kunnioittava yhteistyö työntekijöiden ja toimittajien kanssa on olennainen osa DORTEXin filosofiaa. Tällöin keskitytään asiakkaiden tarpeisiin.\nLataa lehdistötiedote täältä.\nPrev postDes étiquettes plus respectueuses de l’environnement : DORTEX utilise dorénavant du coton bio et du polyester rPET\nNext postDuurzaam labels: DORTEX gebruikt biologisch katoen en rPET


NataliaOona: WHAT I WORE TODAY\nLähettänyt Natalia Oona klo 18:29\nAnna Murawski 25. syyskuuta 2013 klo 18.46\nYou're so gorgeous & I really love your style! :) <3\nNatalia Oona 25. syyskuuta 2013 klo 19.13\nmatildanna 25. syyskuuta 2013 klo 18.51\nTodella kaunis asu! Ihanan syksyisen lämpimästi oot yhdistäny nuo shortsit <: Hyvältä näyttää (:\nNatalia Oona 25. syyskuuta 2013 klo 19.14\nEiks sulla tullu kylmä ku vaan shortsit ;o ?\nEi tullut :) Liikuin muutenkin autolla koko päivän!\nMikä ton neuleen malli on?:) näyttää nimittäin tosi kivalta ja mulla ois hakusessa tollanen ihana vaalea neule❤\nNatalia Oona 25. syyskuuta 2013 klo 19.38\nNeule on nimeltään Mona knitted sweater :) Itsekin pidän oikein kovasti tuosta neuleesta ! Toivottavasti löytyy <3\nEmilia 25. syyskuuta 2013 klo 19.17\nTäydellinen asu <3 Sun asukokonaisuudet on aina niin upeita!!\nNatalia Oona 25. syyskuuta 2013 klo 20.24\nKiitos paljon ja ihana kuulla <3\nKiinnostais kyllä tietää että miks jätät aina mun kommentit julkasematta ja ne ei oo tosiaan mtn vittuilu/haukkumis kommentteja -.- huohhjjjhjhhnsdnd\nNatalia Oona 25. syyskuuta 2013 klo 19.37\nKommenttisi ovat epäkohteliaita.\nEn koe mitään tarvetta julkaista kommentteja, jotka ovat ilkeitä. Ja se, että kirjoitat kommenttisi perään "tuo huivi on kyllä kiva :3" ei tee kommentista mukavaa tai asilliasta.\nJa eikö kommenttisi ole joka tapauksessa osoitettu minulle, joten tärkeintähän on, että kommenttisi on tullut perille ja olen lukenut sen :)?\nAlexandra 26. syyskuuta 2013 klo 12.40\nöö nyt kyllä meni pikkusen yli ! :D tohon sun edelliseen postaukseen laitoin näin "kenen auto :) " ja jätit julkasematta, kerro ihmeessä mitä ilkeetä tossa kysymyksessä oli että sitä ei pitäny julkasta?? niiiin?? mielenkiinnolla odotan sun vastausta -.- mä en oo kyllä ensimmäistäkään ilkeetä tai vittuilu kommenttia laittanu sulle ja aina jätät julkasematta mutta samapa tuo..\nja mä en oo laittanu mitään huivi kommenttia :D ei mulla oo ekana tapana vittuilla ja sit laittaa joku perseennuolemis lause.. oot sekottanu mun ja jonkun toisen anon kommentit keskenään. musta oot tosi upee ja tykkään seurata sun blogii jne jne mut silti mua ärsyttää ku et julkase mun kommentteja kun ne ei oo mtn ilkeitä !!\nNatalia Oona 26. syyskuuta 2013 klo 13.24\nEn julkaissut kommenttia, koska en voinut vastata kysymykseeksi. Jos toinen ihminen pyyttää etten kerro hänestä yhtikäs mitään täällä blogissa niin kunnioitan tuota päätöstä :) Toivottavasti ymmärrät !\nAnonyymi 26. syyskuuta 2013 klo 17.04\nJos joku kysyy "kenen auto?" niin eikö siihen voi vastata edes suurpiirteisesti "kaverin/sukulaisen" tms. Tuskin kukaan mitään nimiä haluaa tietää? :D t. eri ano, joka kanssa ihmetteli kun et ajellutkaan sun ja Jonathanin autoa.\nAnonyymi 28. syyskuuta 2013 klo 2.38\nolet ristiriitainen :) selvästi auto on äitisi/siskosi/isäsi.. olet maininnut heidät kaikki täällä blogissa useaan otteeseen:"siskoni kanssa kaupungilla/prahassa/lomalla/syömässä" "äitini kanssa kahvilla/äitini kanssa lomalle" "sain laukun vanhemmiltani lahjaksi" joten en oikein ymmärrä mitä salassapito toimistoa alat yhtäkkiä pitää jostain pirun autosta? mikset vain voi sano että se on äitini tai vastaavan olethan heistä jo muutenki täällä viitannut lähes täysin samanlaisin lausein. Se että sanot sen kuuluvan jollekin perheenjäsenellesi ei mielestäni riko minkäänlaista toivetta siitä ettei heitä täällä mainittaisi\nAnonyymi 28. syyskuuta 2013 klo 8.43\nKyllä ihmiset on sitten uteliaita! Miitä väliä on sillä teille kenen auto tai keneltä saatu. Mitä hemmetin väliä? Mitä teette sillä tiedolla? Kateutenne vain kasvaa ja epäystävällisyytenne kukkii. Opetelkaa käytöstapoja!!\nItse en voi ymmärtää miksi ketään voi noin kauheesti kiinnostaa kenen auto on kyseessä? :D mitä hemmetin väliä sillä on! Kyllä on köyhä elämä jos jaksaa tommosella asialla päätään vaivata.. Ei vissiin vaikuta mitenkä tän postauksen sisältöön, oli auto sit Natalian kaverin/sukulaisen tai ihan kenen vaan! Eiks siinä oo tarpeeks infoo jokaselle uteliaalle et auto ei ole Natalian? :) Jessus... Ja miks ihmeessä Natalian pitäis perustella edes että miks hän ei vastaa johonki kysymykseen? Annetaan hänen kirjottaa/toimia blogissaan ihan niinkun ite haluaa! Ei kenelläkä pitäs olla mitään nupistavaa vaik toimis kuinka 'ristiriitasesti'.. Olen puhunut! :D\nIhana asu<3 oot kyllä tosi nätti:) ja haluisin tuollaiset kengät!\nAnonyymi 25. syyskuuta 2013 klo 20.19\nMä en tiiä ootko koskaan tehny postausta teiä kämpästä tai haluatko edes, mutta sellane ois kiva ja jotain sun lempi sisustusesineitä tai ratkaisuja ois kiva nähä. :) sulla kun on tota tyylitajua mitä vaatteisiin tulee, ni aattelin onko sitä asunnossanne myös :D\nps. oon kade sun jaloista :-(\nNatalia Oona 25. syyskuuta 2013 klo 20.26\nOlen tehnyt joskus aikaa sitten, mutta olen poistanut ne, koska asuntomme sisustus on muuttunut lähes kokonaan niistä postauksista :) Tarkoituksena on tehdä asuntopostaus heti, kun saamme keittönkaappimme takaisin maalauksesta :D ! Ja pöh, aivan turhaan olet kateellinen :) <3\nMaarit 25. syyskuuta 2013 klo 20.24\noletpas ihana :)♥\nNatalia Oona 25. syyskuuta 2013 klo 21.11\nPinja Rosa 25. syyskuuta 2013 klo 21.00\nIhana asu! mutta miten pystyt vieläki käyttämään shortseja? hyrr...\nKiitokset :)) Olin koko päivän liikenteessä autolla eli en ollut oikeastaan ollenkaan ulkona ! Tarkenin siis oikein hyvin :D\nKata 25. syyskuuta 2013 klo 21.21\nTosi kaunis asu! Hui minä en pärjää enää nahkatakilla ja minä ressukka kun tykkään niin käyttää niitä.. Oot kyllä upee nainen:)\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.44\nKiitos :)) Itsekään en varmaan olisi pärjännyt, mutta onneksi en joutunut oikeastaan yhtään olemaan ulkona :D Alkaa nuo säät olemaan jo niin viileät, että nahkatakki ei oikein riitä.. Ellei vedä jonku erittäin lämpimän neuleen alle ja paksun huivin kaulaan :) ! Kiitos vielä <3\nAnnika 25. syyskuuta 2013 klo 21.29\nOlisi kiva joskus sellainen postaus jossa on niitä epäonnistuneita asukuvia! Niitä jossa on sähellystä tai silmät kiinni yms. ! Ymmärrän kyllä, jos et halua sellaisia tänne laittaa, mutta sellainen voisi olla hauska! :) ihana neule. ♥\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.46\nVoin hyvin joskus kerätä niitä tänne ja julkaista :D Niitä nimittäin kyllä löytyy :P ! Kiitos ideasta <3\nAivan ihana asu, ei mitenkää poikkeuksellinen, mut just arkeen sopiva!! Aina tosin oon pitäny sun asuista, osaat kantaa vaattees niin hyvin ja tyylillä :) oikein tosi mukavaa syksyä sinne päin, sun postaukset aina piristää mun iltaa:) <3\nKiitos oikein paljon ja aivan ihana kuulla :)) <3 Kiitos ihanasta kommentista!\nRoosa N 25. syyskuuta 2013 klo 21.42\nVoi että miten kiva asu ! :) oot niin kaunis <3\nAnonyymi 25. syyskuuta 2013 klo 22.14\nihana asu! :) ja sun jalat!! kateus\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.47\nVoi kiitos :)) Pöhpöh, aivan turhaan!\nAnonyymi 25. syyskuuta 2013 klo 23.23\nmilloin ostettu tuo h&m huivi! :) jos kauan aikaa sitten, niin oisitko nähnyt samantapaisia missään?\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.48\nOlen ostanut tuon jo muutama vuosi sitten :(( Olen kuitenkin nähnyt tuollaisia huiveja aika monissa liikkeissä ! mm. Cubus, BikBok :) ! Kannattaa käydä kurkkailemassa :)\nAnonyymi 25. syyskuuta 2013 klo 23.27\nihana nata!! :)) tosi kiva asu :) oisko mitenkään mahdollista, kun ehdit niin tehdä videopostausta Jonathanin kanssa ja Siljan? :)))\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.51\nKiitos paljon :) Ja kyllä on mahdollista :D Millaista videoita toivoisit? Olen kuitenkin nyt ensimmäisenä ajatellut toteuttaa sen meikkivideon uudestaan :) !\nAnonyymi 28. syyskuuta 2013 klo 17.39\nMeikkivideo käy hyvin! :) Nuttura ja asuntopostaus :) ja sitten semmosen meikki ja hiusvideo missä Jonathan tekee sulle meikin ja kampauksen! :) ja Siljan kanssa voisitte tehdä yhdessä joku kiva "my day" :) tai joku semmosen jos meette viettää iltaa ni videoo siitä :) ja ottakaa poikaystävänne mukaan :)\nAnonyymi 25. syyskuuta 2013 klo 23.36\nLöysin blogisi muutama päivä sitten ja itse pidän siitä, että kun löydän uuden blogin, pystyn lukemaan postaukset alusta asti, jotta olisin enemmän asioista kartalla ja tietäisin sekä bloggaajasta että blogista enemmän. Siksi kysynkin, onko mitään muuta mahdollisuutta selata vanhempia postauksia läpi kuin käyttämällä sivun alhaalla olevaa "vanhemmat tekstit" -painiketta (joka on aika työläs loppupeleissä.. :D)? :)\nPs. Blogisi on ihana! Pidän siitä, että ulkoasu on yksinkertainen, mutta silti virkistävä, pirteä sekä raikas. Myös se, että blogisi sisältö on monipuolista, on mielestäni inspiroivaa :) Vaikutat itsekin olevan hyvin mukava ja hyväsydäminen ihminen :) Tulee itsellekin paha mieli, kun lukee niitä ilkeitä kommentteja, joita sullekin tänne laitetaan :( Vaikka kyseiset kommentit satuttavat ja eivät ole sieltä helpoimmasta päästä sulattaa, niin älä silti lopeta bloggaamista! Tiedän, että kyseiset kommentit vievät intoa ja mielenkiintoa bloggaamista kohtaan, mutta lopettamalla annat kyseisille anonyymeille juuri sen, mitä he haluavatkin..\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.55\nMinulla ei ole tällä hetkellä blogiarkistoa tuolla sivussa, koska omasta mielestäni nuo vanhemmat postaukseni eivät ole yhtään hyviä ja olenkin niistä suurimman osan piilottanut :D\nTodella kiva kuulla, että olet pitänyt blogistani :)) Ja ihana, että olet saanut tuollaisen kuvan minusta tämän blogin kautta <3 Itse olen oppinut jo aikalailla ottamaan nuo kommentit toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos.. Tai ehkä paremmin en eivät mene edes sisään ollenkaan :D Joskus tietenkin turhauttaa, jos on nähnyt paljon vaivaa postaukseen ja saa paljon negatiivistä palautetta/kommenttia postauksesta! Ja en todellakaan ole suunnitellut lopettavani bloggausta :) Tämä on minulle tärkeä harrastus ja nautin kovasti bloggailusta ! <3\nKiitos mukavasta kommentistasi :))\nAnonyymi 25. syyskuuta 2013 klo 23.54\nJa että sä oot kaunis ! :)\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.56\nadelaide josephine 26. syyskuuta 2013 klo 1.27\nIhana!!<3 olet upea, niinku aina!\nAnonyymi 26. syyskuuta 2013 klo 11.01\nMä en oo ikinä oikeen "osannu" käyttää sukkahousuja shortsien kanssa mutta sulle sopii kyllä tosi hyvin ja osaat yhdistellä kivasti vaatteita ja asusteita! :)\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.57\nKiitos ja oikein kiva kuulla :)) Itsekin olen vasta lähiaikoina tykästynyt yhdistämään sukkahousut shortseihin :D !\nida 26. syyskuuta 2013 klo 15.54\nOii ihana Natalia ! Musta väri pukee sua kyllä niin hyvin :)) ja osaat yhdistellä erilaisia vaatteita ja asusteita upeasti !\nKiitos oikein kovasti =))!\nMirka Sulkunen 26. syyskuuta 2013 klo 21.31\nKiva kokonaisuus! Olen ollut vähän sortsikammoinen, kun oman kotikaupunkini katukuvassa ko. yhdistelmää käyttävät ovat näyttäneet hieman öhhh halvoilta. :D Toimii kuitenkin sinulla!\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 0.58\nHaha :D:D Kiitos paljon<3\nAnonyymi 27. syyskuuta 2013 klo 4.46\nwhat did I wear today?*\nNatalia Oona 27. syyskuuta 2013 klo 11.55\n:D Tuo alkuperäinen otsikko on ihan oikein.\nAnonyymi 27. syyskuuta 2013 klo 13.09\nNatalian otsikko ei oo kysymysmuodossa niinku sä varmaan huomaat. Vertaa: "What I ate today" & "What did I eat today?".\nToinen on toteamus ja toinen kysymys.\nTakas ala-asteen englannintunneille\nAnonyymi 27. syyskuuta 2013 klo 14.37\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 1.00\nMinulla ei ole mitään erityistä lempipaikkaa Helsingissä :D Tai en nyt osaa sanoa mitään yhtä paikkaa! Ja jos olisi mahdollisuus niin tykkäisin kovasti asua Kaartinkaupungissa :)\nAnonyymi 27. syyskuuta 2013 klo 17.13\nOlis kiva kun hymyilisit ees joskus.\nAnonyymi 28. syyskuuta 2013 klo 10.09\nSe meikkivideo uuestaan!!! Oot sairaan kaunis ja tykkään sun tyylistä tosi paljon <3\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 23.51\nAjattelin huomenna kuvata teille meikkivideon :))! Kiitos ja ihana kuulla <3\nAnonyymi 28. syyskuuta 2013 klo 12.01\nHuomasin semmosen jutun että monet bloggaajat ei vastaa kommentteihin tai sitten vastaa jotenkin epäkohteliaasti jne. Esim. sellaiset kommentit mihin haluisi vastauksen olisi: mistä tuo vaate on ? tai mitä tuotteita käytät? Mutta sun blogis on ihan erilainen! Kun kysyy jotain, tietää että vastaat siihen ja vielä vastaat todella ystävällisesti mikä on tosi kiva juttu! Oot mun lempibloggaaja ja oon totaallisesti koukussa tähän blogiin :) oot niin kauniskin ja mukava, jatka samaan malliin ! Ihanaa syksyä sulle kaunokainen <3\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 23.52\nAivan ihana kuulla, että olet tuota mieltä ja tykännyt blogistani <3 Kiitos kovasti ja kiitos sinulle ihanasta kommetnista :)) Oikein mukavaa syksyä myös sinulle <3\nAnonyymi 28. syyskuuta 2013 klo 16.50\nOon huomannut, että sun kuvista osa on ihan hyvä laatuisia, mutta osa on tosi huonolaatuisia. En tiedä johtuuko muokkaamisesta vai mistä, mutta esim. tämän postauksen ensimmäinen kuva on tosi huonolaatuinen...\nNatalia Oona 28. syyskuuta 2013 klo 17.09\nAnonyymi 28. syyskuuta 2013 klo 23.07\nSun postaukset on harventunut ja muutenkin vähän taso ns laskenut. Ei pahalla mut oon huolissani et onko sulla motivaatio ongelmia tai jotai muuta hätänä? Oot mun lempiblogi ja aina harmittaa yhtä paljon tulla tänne sivuille ja nähdä ettet oo päivittänyt =( <3\nMinulla on ollut yo-kirjoitukset, jotka päättyivät tämän viikon maanantaina. Minulla oli kirjoituksista kova stressi ja käytin aikalailla vapaa-aikani lukemiseen eli blogi jäi noiden kirjoitusten lukemisen ajaksi toiselle sijalle.. Mielummin kaivoin kirjat esiin kuin päivittelin blogia. Ajatukset olivat siis kaikessa muussa kuin blogissa :D\nNyt kun kirjoitukset päättyivät niin olen halunnut hetken ottaa aikaa itselleni ja ihan vain rentoutua :) En ole halunnut ottaa nyt yhtään mistään stressiä vaan viettää vain aikaa kotona Jonathanin kanssa löhöillen ja leffoja katsellen ja nähdä kavereita. Toivottavasti ymmärrät :)\nTämä blogi on minulle tärkeä harrastus ja pidän kovasti tämän blogin kirjoittamisesta ja kirjoittelen ja postailen aina, kun inspiraatiota ja postattavaa riittää. Jos siltä ei tunnu niin en halua väkisin postausta vääntää..\nKyllä ymmärrän itse myös viime keväänä kirjoittaneena enkä pahalla kysynyt...\nNatalia Oona 29. syyskuuta 2013 klo 15.36\nEnkä minä tarkoittanut vastaustani mitenkään pahalla :) !


Tampereen terassikausi voi jatkua koko talven – kaupunki selvittää yrittäjien kiinnostusta talvikauden toimintaan | Yle Uutiset | yle.fi\nTältä näytti terassi Hämeenkadulla kesäkuun alussa. Nyt Tampereen kaupunki olisi valmis antamaan luvat terasseille koko talveksi. Kesäluvat ovat poikkeuksellisesti voimassa marraskuun puoliväliin asti. Kuva: Miikka Varila / Yle\nTänä vuonna Tampereen ravintoloiden terassikausi on tavanomaista pidempi. Normaalivuosina terassien kesäkausi on päättynyt syyskuun loppuun mennessä, mutta nyt kaupunki on päättänyt jatkaa ravintoloitsijoiden terassilupia ilman erillistä hakua 15. marraskuuta asti.\nLisäksi Tampereen kaupunki on lähettänyt terassi- eli ulkotarjoilualueen vuokranneille asiakkailleen sähköpostitse kyselyn (siirryt toiseen palveluun) (siirryt toiseen palveluun), jossa selvitetään yrittäjien halukkuutta jatkaa terassitoimintaa koko talvikauden.\nKaupunki kertoo tiedotteessa, että terassitoiminnan jatkaminen yli talven on mahdollista nykyisillä terassikonsepteilla ja aluevarustuksella, jos toiminta voidaan järjestää ulkoalueella turvallisesti ja väljästi.\nKaupunki selvittää terassitoiminnan toteuttamisedellytykset kunkin jatkamisesta kiinnostuneen yrittäjän kanssa. Asunto-osake- tai kiinteistöosakeyhtiön, jossa liiketila sijaitsee, tulee antaa suostumus kauden jatkamiselle.\nYrittäjiä pyydetään vastaamaan kyselyyn viimeistään sunnuntaina 1. marraskuuta 2020.


• Rehvid24 kokemuksia & alennuskoodit •\nRehvid24 on virolainen rengasliike\nSivut saatavilla myös suomeksi\nKotiin kuljetus renkaille\nRehvid24.ee on verkossa toimiva virolainen rengaskauppa. Verkkokauppa palvelee viroksi, venäjäksi ja suomeksi. Tarjontaan kuuluu laaja valikoima laadukkaita merkkirenkaita henkilöautoihin. Merkkejä löytyy useita: valikoimissa on esimerkiksi merkit Good Year, Michelin, Continental, Hankook, Nokian, Bridgestone ja Dunlop. Verkkokaupasta voidaan tilata vaivattomasti renkaita myös Suomeen kuriirikuljetuksena. Lue myös artikkeli renkaiden tilaamisesrta ulkomailta sivuiltamme.\nRehvid24:n sivuilla on hieman epäselvästi kerrottu renkaiden hinnat kotiinkuljetuksineen tilattaessa renkaita Suomeen. Kuljetusmaksu on usein ilmainen. Lisäksi tilatut renkaat on mahdollista noutaa Rehvid24:n palvelupisteestä Tallinnasta. Lisäpalvelumahdollisuutena Rehvid24 tarjoaa myös renkaiden asennuspalvelun autoihin lisämaksusta.\nMaksutapana verkkokaupassa käytetään verkkopankkimaksua, joka on mahdollinen heti tilausvahvistuksen jälkeen.\nKokemuksia verkkokaupasta ostettavista renkaista on viime vuosina tullut koko ajan lisää. Netistä renkaiden ostaminen on vaivatonta ja usein myös nopeaa – Rehvid24:n verkkokaupassa toimitus tapahtuu usein muutamassa päivässä, mikäli tilatut renkaat ovat varastovalmiina. Ellei renkaita ole varastossa, tällöinkin toimitusajat pyritään pitämään kohtuullisina.\nLisäksi netistä ostaminen voidaan kokea usein edullisemmaksi vaihtoehdoksi uusien renkaiden hankintaa suunniteltaessa. Varsinkin ulkomailta tilatut renkaat ovat usein Suomen hintoihin nähden selkeästi halvempia.\nRehvid24:n asiakaspalvelu tavoitetaan parhaiten sähköpostitse tai kotisivujen kautta täytettävällä yhteydenotto-lomakkeella. Tarvittaessa asiakaspalveluun saadaan yhteys aukioloaikoina myös puhelimitse.\nMikä on Rehvid24?\nRehvid24 mahdollistaa autonrenkaiden nopean ja yksinkertaisen ostamisen suoraan netistä.\nSelkeäilmeinen verkkokauppa tarjoaa autoilusta kiinnostuneille luotettavan tavan hoitaa autojen rengasasiat kuntoon kätevästi netin kautta.\nNopea toimitus jopa kotiovelle asti takaa onnistuneen ostokokemuksen.


Myyräkuume hoito | Terve.fi\nMyyräkuumeen hoito vaihtelee taudin oireiden vakavuuden mukaan. Asiantuntijamme laati hoidosta artikkelin.\nMyyräkuume paranee yleensä itsestään ja on hyvänlaatuinen tauti, vaikka potilaan tila voi olla ensimmäisen viikon aikana huolestuttavan vaikean oloinen. Lievät tapaukset voidaan hoitaa avohoidossa tai terveyskeskuksen vuodeosastolla. Koska kyseessä on virustauti, on hoito oireenmukaista eli huolehditaan potilaan nesteytyksestä ja kivunhoidosta. Antibiootit eivät tehoa virustauteihin. Sairaalahoitoa tarvitsevat ainakin potilaat, joilla on heikko yleistila, selvä nestehukka, nesteretentio (nesteen kertyminen elimistöön), munuaisten vajaatoiminta tai joiden diagnoosi on epävarma.\nSuomessa potilaat lähetetään sairaalahoitoon keskimäärin viidentenä sairastamispäivänä. Keinomunuaishoitoa joudutaan antamaan 1 - 5 % sairaalahoitoa vaativista potilaista, määrä vaihtelee eri vuosien epidemioissa. Potilaan toipuminen voi kestää kahdesta viikosta 2 - 3 kuukauteen.\nLisätietoa myyräkuumeen oireista.\nLieväoireinen tauti voidaan sairastaa kotona. Vakavaoireiset potilaat tulee hoitaa sairaalassa. Antibiootit eivät tehoa virustauteihin, joten niistä ei ole apua. Nestetasapainon ja suolatasapainon ylläpito on tärkein hoito lievässä taudissa eli nestettä pitää nauttia runsaasti. Kipulääkitystä (parasetamoli) voidaan käyttää, mutta tavanomaisia tulehduskipulääkkeitä (esim. aspiriini, ibuprofeeni) tulisi välttää munuaisten vajaatoiminnan vuoksi.\nPitkäaikaisennuste on hyvä, ja vuosikymmenienkään seurannassa ei ole havaittu suurentunutta riskiä munuaisten vajaatoiminnasta tai muista liitännäissairauksista. Kuolleisuus myyräkuumeeseen on erittäin harvinaista, alle yksi kuolemantapaus tuhatta sairastanutta kohti. Paraneminen taudista vie parista viikosta kuukauteen.\nLue lisää myyräkuumeesta.\nVaikka myyräkuume paranee itsestään, on taudin alkuvaiheessa vaikea ennustaa, kuinka vakavaksi tauti kehittyy. Tästä johtuen lääkäriin on syytä hakeutua oireiden ilmaannuttua, jotta diagnoosi voidaan varmistaa. Myyräkuumeeseen liittyvät oireet, kuten nopeasti nouseva korkea kuume, päänsärky ja pahoinvointi sekä vatsakivut liittyvät myös muihin vakaviin tauteihin, esim. aivokalvontulehdukseen, joten myös siksi on syytä hakeutua nopeasti lääkäriin. Diagnoosin varmistuttua on helpompi tarkkailla, kuinka vaikeaksi tauti kehittyy ja suunnitella hoitoa. Virtsamäärän vähentyminen, täydellinen virtsantulon loppuminen tai näkyvä verivirtsaisuus ovat oireita, joiden ilmaannuttua on mentävä heti lääkäriin.