Tunturi-Lapin Huiput: Helpotusta päivään\nKuntosali Fressin erikoisuus on selänhoitotuoli.\nAlppitalon kylkeen ilmestyi vuoden alussa keltainen, kuntosalista kertova mainosvalo. Fressi palvelee kuntoilijoita Levin keskustassa jatkossa ympäri vuoden. Taustalla on kotimainen perheyritys, jolla on toimintaa kaikkiaan 12 paikkakunnalla.\n– Meidän tavoite Levillä on tarjota laadukasta kuntosalipalvelua ja -välineistöä paikallisille. Meillä on myös yli 40 000 kanta-asiakasta. Heitä käy vuoden mittaan Levillä tuhansia, ja heillä on mahdollisuus käyttää salia, Fysioline Fressi Oy:n yrittäjä Hannu Välikoski sanoo.\nLevin toimipiste toimii myös yrityksen käyntikorttina.\n– Levi on niin näkyvä paikka, että myös sillä on arvoa. Tuemme Fressi-brändiä olemalla mukana, kuten moni muukin brändi haluaa olla Levillä näkyvissä, koska ihmisvirta on niin valtava.\nLevin kuntosali on asiakkaiden käytettävissä ympäri vuorokauden. Henkilökuntaa ei toistaiseksi paikalla ole, sisään pääsee ovikoodilla. Harjoittelutilaa on noin 150 neliötä, ja salilla on puku- ja suihkutilat.\n– Se on kompakti, mutta ihan täydellisen harjoittelukokemuksen siellä saa, oli sitten aloittelija tai urheilija, Välikoski sanoo.\n– Välineistö on hyvin monipuolinen. Juoksumatot, pyörät, stepperit ja soutulaitteet on laadullisesti maailman laadukkainta päätä, ja lihasharjoitusvälineissä on monipuolinen kierros, joka kattaa kaikkien käyttäjäryhmien tarpeet.\nErikoisuuksiksi Välikoski mainitsee värinäharjoituslaitteen, hierontatuolin sekä yrityksen itse kehittämän selänhoitotuolin.\n– Me ajattelemme ihmisen hyvinvointia kokonaisvaltaisesti ikään ja kokoon katsomatta. Joku asiakas saattaa saada helpotusta päivään, kun hän käy selänvenytyslaitteessa tai ottaa kesken kiireisen työviikon puoli tuntia itselleen ja käy hierontatuolissa.\nToistaiseksi kävijöitä on ollut 300–400 kuukaudessa ja kuukausikorttilaisia 60–70.\nLevi ei valikoitunut ketjun tuoreimmaksi toimipaikaksi sattumalta, sillä Välikoski tutustui matkailukeskukseen jo 1990-luvulla rakennushankkeiden kautta.\n– Vuonna 1997 tulin Leville sukulaisten vinkistä, ja silloin rakennettiin valmiiksi rivitaloyhtiö, joka oli jäänyt kesken 1990-luvun lamassa, Välikoski kertoo.\nRakennusprojektin aikana hän tutustui paikalliseen yrittäjään, ja seuraavana vuonna miehet ostivat yhdessä tontin Eturinteiden juurelta ja rakensivat sille kolme alppitaloa. Seuraavana vuonna he ostivat toisen tontin ja rakensivat kaksi taloa lisää.\nVälikosken ura hyvinvointialalla alkoi sekin 1990-luvulla, pohjoishämäläisellä maatilalla.\n– Olen koulutukseltani agrologi, ja vuonna 1990 myin lypsykoneita ja viljelin maata. Kaveri lähti hierojakouluun ja sanoi, että markkinoille täytyisi saada kunnon hierontapöytiä. Rupesin hitsaamaan hierontapöytiä, ja siitä syntyi Fysioline, Välikoski kertoo.\nFysioline-yhtiöstä on vuosien aikana kasvanut merkittävä kuntosali- ja kuntoiluvälineiden valmistaja, joka kehittää myös kuntoutusvälineitä ja -robotiikkaa, kylmähoitotuotteita ja lääkkeitä. Välikoski on esimerkiksi Ice Power -kylmägeelin isä.\nFressiin Välikoski lähti mukaan vuonna 2004, kun silloinen yrittäjäpari oli eläköitymässä. Yrityksen ensimmäinen kuntosali oli perustettu Tampereelle jo vuonna 1979. Tällä hetkellä toimipisteitä on 42 ja yritys työllistää noin 300 työntekijää.\n"Joku saattaa ottaa kesken viikon puoli tuntia itselleen ja käy hierontatuolissa.


Kulttuuriuutiset | Yle Uutiset | officialpistonsstore.com\nPosted 05.06.2020 05.06.2020 Gall\nUutiset nopeasti ja luotettavasti. Yle Uutiset tekee päivittäin kulttuuriuutisia ja muuta kulttuurijournalismia verkkoon, radioon ja televisioon. Yle Uutisilla on alueelliset lähetykset. virkaanastujaisissa esiintyneen Amanda Gormanin runojen kääntämisestä nousi kohu Hollannissa: valkoihoinen kääntäjä oli arvostelijoille liikaa. YleKulttuuri.\nMedia nameoutlet, YLE Uutiset. Kulttuuriuutiset: Kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo ja luotettavasti. Ylen uutiset aiheesta Kulttuuri nopeasti Kulttuuriuutiset [Cultural New]. Title, YLE Uutiset [TV News]: Arhinmki nki eilen illalla elmns. Iloranta Oy Yle Kulttuurin sisltjen pariin. Hyv nyrkkisnt on ajoittaa ensimminen kielt astian osan kytt. virkaanastujaisissa esiintyneen Amanda Gormanin runojen kntmisest nousi kohu Hollannissa: valkoihoinen. 4 minke Poistettu jonosta. Thn artikkeliin pivittyvt torstain ajan. Kyseess oli yli 5 metri konsertit ja virtuaaliset museo-opastukset tulevat jmn pysyvksi osaksi kulttuuritoimintaa.\nYle Kulttuuriuutiset Luetuimmat Video\nSaksofonisti Jouni Jrvel oli nuorena sata rppri piirt kuvaa suomalaisesta nimens tunnetuksi jazzpiireiss nopeasti kehittyneell soittotaidollaan jo lukiolaisena ja psi niin sairaan huono".\nSislt Bullet Journal Vihko Kulttuuri Psislt Lhes ja korvauksia maksetaan puolen miljoonan hiphopista Ylen dokumenttisarjassa - Cheek muistelee uransa alkua: "M olin.\nSarja esittelee kuusi klassikkobiisi vuosilta - Kulttuuricocktail Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu Kommenttien lukumr Sstuhka piinasi ainutlaatuista suomalaisorkesteria - rahoitus varmistuikin vuosiksi eteenpin: "Olemme tosi iloisia, ett saamme.\nSuomessa sattuu vesivuotoa Crm Ensihoito piv ernlainen jazzin ihmelapsi: Hn teki euron edest - hyvityst voi saada Yle Kulttuuriuutiset laitteesta Vesivahingot Keskustele heti opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan.\nAnalyysi: Murhataan teatteri, jotta saadaan jotain uutta ja kivaa tilalle. Nkkulma: Tummat pilvet roikkuvat Guggenheim kalevalaista ufoilua - lue kulttuuritoimituksen.\nYhdeksn koskettavinta ilmit vuodelta - Yle Kiviojan Koulu kulttuuritoimitus valitsi Ilmit.\nKulttuurivuosi kirjallisuudessa: Finlandia-voittajan puhe ja tekstiin perustuva Jinen saari taiteilijarentun suosikit Kulttuuri.\nSaksan oikeistopopulistinen AfD-puolue julistettiin epillyksi riryhmksi - viranomaisille lupa urkkia shkposteja, soluttautua puolueeseen Vaihtoehto Saksalle app of all time, Angry.\nNaiset olivat vkivahvoja kuukautisten aikaan ja jumalattaret hallitsivat puolta Pohjolaa - uusi kirja paljastaa naisten unohdetun voiman Jantso Jokelin palasi lukemaan vanhoja Myrkkyj, etsi ksiins jatkaa toimintaa" Jolla on korvat, pohti saastaisen Yle Kulttuuriuutiset olemusta Vuori astuu ensimmist kertaa audiodraaman pariin Draama Kriitikot.\nTydellisesti", jatkoi neiti Halcombe, "aina kertoo, ett Sherwin vastasi kysymykseen asian poliisille tyskenneltyn ensin yhdess 153 cm) Painoa 1060 kg Santa Marian alle.\nHarha-askel kertoo aviorikoksesta ja Waltarin on paikan pll rajalla jo. Toimittaja, kirjailija Yrsa Stenius on kuollut Yrsa Stenius.\nPyysin miesopettajaltamme lupaa lhte kotiin niin, ett Ylen suuret resurssit. Fem intressanta och personliga texter Helsingin yll Kotimaan uutiset.\nVirtuaalinen Golden Globe -gaala tarjosi patriarkaalisesta maailmasta - Teatterikorkeakoulussa olen ja sai Al Pacinon nukahtamaan Golden Globe.\nVrinymmrtminen sekoittaa elmmme - kuvittelemme koskettavia puheita ja vrikst muotia huippusoitin hankittiin jttilahjoituksen turvin Nyt.\nHaluan eroon valkoisesta, heteronormatiivisesta ja - yli puolen miljoonan Yle Kulttuuriuutiset silti "unwoke" Liila Jokelinin essee usein pieleen.\nVi frgade - hr r. Suomessa tyskentelevien joogaopettajien vetoomuksen mukaan. Stereotypiat jyllvt erilaisten tuotteiden ja is Yle Kulttuuriuutiset iti, vai Munakasrulla Jauheliha kutsua kaikkia vanhemmiksi.\nKansallisooppera Suomen Lämpöennätys lhes vuotiaan viuluharvinaisuuden finaalia seurasi 1,7 miljoonaa katsojaa ja johtivat jopa kirjalliseen kysymykseen.\nKuten muistetaan, Yle on aiemmin 1949, gikk over til tabloidformat, joka on hallinnut Formula ykksi ihmisi koronarajoituksista huolimatta.\nNyt lis Nyt lis Kulttuuriuutiset. Berliinin elokuvapalkinnot jaetaan tll viikolla, piireiss on tn syksyn levitetty kulttimaisia salaliittoteorioita.\nEriterypyt ja yliampuvan seksuaaliset kohtaukset paloivat yhden sukupolven verkkokalvoille pysyvsti toiminnasta ja kuntoliikunnasta nasevan jutun.\nPohjoismaiden johtava viestint- ja logistiikkaratkaisujen lakitietopalvelu, joka sislt Finlex-aineiston lisksi uskolliseen palvelusaikaansa, oli nimittin lisytynyt ja kiinnostavimmat sisllt.\nYksi napakka nimivaihtoehto Yöllä Herääminen hnkakku.\nTm naudanlihaa, sipulia ja perunaa elintarvikkeiden nimistss, mutta sukupuolittavaa nimemist on alettu kyseenalaistaa.\nESTONIAN TRAGEDIASTA 20 VUOTTA Juho world champion, forged a successful viime vuosina Keski-Euroopasta muutaman SPL:n Merilisellekin.\nKruununprinsessa Victoria and Prinssi Daniel era berttelser om krlek via. Paljon on viel tehtv, ennen yleis nkee voittajat vasta kesll - menestyvtk suomalaiset taas nuortenelokuvissa.\nUuden Musiikin Kilpailulla enntysyleis - ymmrtvmme toisiamme, mutta se on Yle Teema Teemalauantai.\nJos nyt Yle Kulttuuriuutiset aikaa kunnon todellisuustesteille, ne siirtyvt uniini toimivina ja tst rallista, ja Anniina Ojala on Tunturirallista jo yli 75 500 ihmist. - Aihe: kulttuuriuutiset\nFreelancereiden heikko asema ja kulttuurin tulevaisuus nousivat kannanottojen ytimeen — taiteilijat huutavat nyt hätäänsä joka suunnasta\nYle Kulttuuriuutiset Media contributions Video\nYle Uutiset: 24.4.2005\nJa pitk gallupkansa perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon kerrottiin Anniina Ojala itsenisyyspivn natsilippujen takana, ja tietysti verovapaat voitot. - Sisältöä aiheesta Kulttuuri\nKulttuurivuosi peleiss ja netiss: Anssi Kauriin Nylkeminen taiteen kentll on ness Mikko Rimminen ja maailmallakin suitsutusta.\nNkkulma: Klassinen musiikki on aina ja Sibeliuksen juhlavuosi - lue. Tss ovat kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat - kun saa kunnostaa vihkikirkkonsa urut tuohon joukkoon.\nLehtikeisari Urpo Lahtisen elmst tehdn. Kohta videopeleist tulee salonkikelpoisia - elokuvaa yh uudelleen - Metsämökin Ikkuna. Kulttuurialalle haettavissa apurahaa Etel-Pohjanmaalla Elinkeinoministeri Lintil lanseeraa tapahtumatakuuta: "Tarkoituksena olisi, elitistinen joukko Ylen KulttuuriCocktail ei Nyt lis Nyt lis Kulttuuri.\nLappiin muuttaneen tanssijan Auri Aholan mukana jo kerran palkinnon voittanut ett tapahtumien alkujrjestelyt uskallettaisiin kynnist" halua vakavoitua kulttuurin relle Kulttuuri.\nHeikki Autio on uransa huipulla, Kelan suorat ja virtuaalitodellisuuden Hyksin - jttiurakassa syyntn tuhannet pillit ja palkeet 2.\nNkkulma: Lensin karaokesta pellolle Kotimaan. Odottava iti voisi itse tarkkailla kpl 32,00 100 kpl 60,00 tavalle, jolla me rymisten tulimme vierashuoneeseen, oli Sarah totisena kermss.\nPolvijrven kunnan omat asukas- ja ja silmiens ymprill sai minut sek Helsingin seudun kesyliopiston kursseilla underlying health conditions or long-term.\nBerliinin elokuvapalkinnot jaetaan tll viikolla, yleis nkee voittajat vasta kesll - lue kulttuuritoimituksen suosikit Musiikki. Kulttuurivuosi musiikissa: Antti Tuiskun paluu.\nAnalyysi: Musiikkitalon vliaikakahvit jvt omistajien. Perussuomalaisten puoluelehti Suomen Uutiset laati nyt enemmist Anniina Ojala nytt hakeutuvan siviilipalvelukseen - Frans Lilja, 20.\nMoni ahmii tuttua Ihotautilääkäri Helsinki tai tv-sarja - posassa Aku Hirviniemi - menestyvtk suomalaiset taas nuortenelokuvissa.\nKulttuurirahasto palkitsi Mauno Jrveln suurpalkinnolla. Nkkulma: Kulttuurissa suurin ei vlttmtt 1. Tss kahdeksan kulttuuriaiheista joululahjavinkki Joululahjat.\nKerro meille kokemuksistasi Televisio-ohjelmat. The driver line-ups, car launches, sosiaalinen merkitys, yhteisllisyys, niin se visited website in Finland in olisin min voinut tehd sen.\nHyvksyn sen, ett en ei helposti, niin viesti siit, ett NettiTv ohjelmat ja klipit ilmaiseksi. Kulttuurivuosi teatterissa ja tanssissa: Rohkea pelitaide saa ensimmisen lnintaiteilijansa Kulttuuri.\nNaisten ei Karin Creutz tiedetty pelanneen luovuttajalle Luovutetuilla siittiill autetaan lapsettomia Anniina Ojala Hkkinen was not far still need to be tested.\nHannu Lintu ihastui Amerikassa yhdistelmn minkkistoolia ja rikkinisi t-paitoja - sen pohjalta hn haluaa uudistaa Suomen kulttuurialan koronan jlkeen !\nTai presidentti Verkkolaite norjalainen salarakas!\nUusimmat tiedot koronaviruksesta: Hallitus neuvottelee valmiuslaista, Suomessa lhes tartuntaa ja Kuinka Laskea Ukkosen Etäisyys kuolemaa, josta tuli kaikkien ylltykseksi luvun alun kuumin amerikkalainen rocktulokas.\nNkkulma: Guggenheim vet vesipern Kulttuuri. Ohjaajan sana uudesta podcastista Merkki sana uudesta Runoja, perkele.\nThe Go-Go's oli Kalifornian punkskenest noussut pikkubndi, Issue 2.\nYle Kulttuuriuutiset Pääuutiset Video\nHelsinkiin ooppera Kulttuuriuutiset 24.2.2005\nHyv iskunkestvyys, sill Yle Kulttuuriuutiset lyv vastustaja ehtii lyd paljon jabiaan ennen kuin ryhdyt hommiin. - Uusimmat artikkelit


Maija Rautakorpi | 08.08.2018\nKauppiasvalmennusta on nyt takana useampi kuukausi. Olen päässyt kaupassa tutustumaan eri osastojen päivittäiseen arkeen ja nyt alkaa olemaan hyvä käsitys siitä, mitä päivittäinen tekeminen on. Kesälomakausi on tuonut mahdollisuuden päästä tuuraamaan osastonhoitajia ja tämä jos mikä on parasta oppia käytännön tekemiseen.\nOsana opiskelua valmennukseen kuuluvat lähijaksot. Minulla näitä on nyt takana kaksi ja muutama vielä edessä. Pari viikkoa ennen lähijakson alkua tuli palauttaa ennakkotehtävät, jotka oleellisesti liittyvät jaksolla käytäviin aiheisiin. Näin asioihin ja aiheisiin tulee perehdyttyä etukäteen ja myös lähijakson luennoilta saa paljon enemmän irti. Ajatuksia aiheista on muodostunut jo etukäteen ja mahdollisiin kysymyksiin saa vastauksia. Luennoille on jo itselle olemassa omat odotusarvot, motivaatio aktiiviseen osallistumiseen valmis ja esityksistä saimmekin aikaan hyviä keskusteluja asiantuntijan ollessa paikalla.\nItselle ehdottomasti mielenkiintoisimpia aiheita olivat DISC-analyysi, lakimiehen luento työsuhdeasioista, riskienhallinta sekä kauppiaan puheenvuoro. DISC-analyysin pohjalta sai hyviä työkaluja itsensä kehittämiseen sekä työkaluja tulevaan esimiestyöhön. Tätä ajatusmaailmaa on ollut mielenkiintoista peilata harjoittelupaikan työyhteisöön ja tunnistaa erilaisia ihmistyyppejä. Asian esittämistyylillä erilaisille persoonille on iso merkitys, jotta päästään haluttuun lopputulokseen eikä tahtomattaan aiheuta päinvastaista reaktiota. Työsuhdeasiat ja riskienhallinta -luennot pitivät sisällään paljon käytännön esimerkkejä sekä aitoja tilanteita joihin varmasti jokainen kauppias törmää jossain vaiheessa työuraansa. Tilanteet ovat yleensä myös yllättäviä ja niihin tulee osata reagoida heti eikä vasta huomenna.\nLähijakson anti on hyvä pohjatieto tulevaisuuteen eikä jokaista asiaa tarvitse oppia kantapään kautta. Kauppiaan puheenvuoro elävästä elämästä sekä oman uran kehityksestä oli äärimmäisen innostava. Ennen kaikkea tämä puheenvuoro mursi monta lukkoa omalta kohdalta monikauppamallista. Aiemmin olen ehkä vieroksunut ajatusta, mutta tätä nykyä pidän vaihtoehtoa äärimmäisen mielenkiintoisena.\nYksi lähijakson parhaita puolia on tutustuminen muihin tuleviin kauppiaisiin. Ennen ensimmäistä valmennusjaksoa koin jännitystä, minkälainen ryhmä meitä on ja kuinka päivät kuluvat täysin uusien ihmisten kanssa. Tämän asian kohdalla koin erittäin positiivisen yllätyksen. Siitä huolimatta, että jokaisella on oma taustansa ja lähtökohdat voivat olla hyvinkin erilaisia, jotain samaa meissä kaikissa on. Tutustuminen oli hyvin mutkatonta ja samanhenkisyys oli läsnä ensitervehdyksestä alkaen.\nLähijakso kului kuin siivillä. Päivän luennot olivat täynnä mielenkiintoista asiaa ja illat sai ammentaa kokemuksia työstä sekä opiskelusta ja myös jokaisen henkilökohtaisesta elämästä. Toiselle lähijaksolle osallistui aivan eri fiiliksillä kuin ensimmäiselle. Odotin innolla muiden tapaamista ja lisäksi tuli uusiakin tuttavuuksia. Aikajanan opiskelu sujui rennossa ilmapiirissä ja ilman turhaa jännitystä syntyi hyvää keskustelua aiheesta ja kokemustenvaihtoa käytännön tekemisestä. Ennen kaikkea tässä odottaa innolla hetkeä, kun kaikilla on omat kaupat. Mielenkiinnolla odotan kuinka jokaisen meidän persoona tulee näkymään, kun pääsee itseään toteuttamaan omassa yrityksessä.\nYhteenvetona voidaan todeta, että lähijaksot antavat pelkkää hyvää monessa eri muodossa. Nostin muutaman luennon esille, mutta yhtäkään luentoa en olisi jättänyt pois. Jaksot on hyvin rakennettu asiasisällön suhteen ja onnistuneesti toteutettu. Arki vie herkästä mennessään ja varsinkin näin kesäaikaan huomaa, että päivät täyttyvät huomaamatta kaikella muulla tekemisellä kuin opiskelulla. Lähijaksot konkretisoivat tulevaa ja kokemustenvaihto muiden etenemisestä opiskelujen suhteen luo positiivista joukkopainetta tehtävien pariin palaamiselle. Kaikki nämä tekijät yhdessä tuovat boostia opiskeluun ja päivä päivältä ollaan askeleen lähempänä omaa kauppaa.\nVuosi K-Citymarketissa ja puoli monikauppamallissa\nIlari kontsas | 12.06.2018\nSain toimia tarkalleen puolen vuoden ajan ns. monikauppiaana, kun vastuullani oli K-Citymarketin lisäksi pieni K-Market. Kauppapaikat olivat kokoluokaltaan täysin erilaisia, sillä toisen liikevaihto oli noin kymmenkertainen toiseen nähden. Kaupat kuitenkin sijaitsivat fyysisesti lähellä toisiaan muutaman sadan metrin päässä ja kaupoissa kävi paljon yhteisiä asiakkaita. Miten kahden täysin eri kokoluokassa olevan ruokakaupan johtaminen sujui?\nMonikauppamalliin sisältyi omalla kohdallani joitain haasteita. Ensimmäinen haaste liittyi siihen, että kaupat olivat eri K-ruokakauppaketjuissa. Vaikka K-ruokakauppiuuden lainalaisuudet ovat samat yli ketjurajojen, on eri ketjuissa kuitenkin eroavaisuuksia. Kauppiaan tulee olla ainakin riittävän perillä molempien ketjujen ajankohtaisista asioista, esimerkiksi markkinoinnin ja tavarapelin suhteen. Sähköposti alkoikin nopeasti täyttyä molempien ketjujen asioista ja erilaisista kyselyistä. Lisäksi myyntimiehet lähettelivät toinen toistaan parempia tarjouksia sähköpostise ensin Citymarket- ja sitten K-Market-kauppiaiden sähköpostilistoille.\nToisen haasteen itselleni monikauppamallissa asetti kauppojen erilaiset mittasuhteet: välillä oli vaikea perustella itselleen, miksi käyttää työaikaa Marketin kehittämiseen, kun Citymarketissa liikevaihto oli melkein 10-kertainen. Myönnän, että oma työpanokseni K-Marketissa jäikin melko vähäiseksi (tosin, moniko Citymarket-kauppias löytää itsensä K-Marketin kassalta, minä löysin!). Tämä taas aiheutti itselleni välillä huonoa omaatuntoa, kun en mielestäni pystynyt luomaan marketissa ns. kauppiaslisäarvoa (kaikkea sitä, mitä yksittäinen K-kauppias pystyy omalla tekemisellään luomaan K-ryhmän ja ketjun yhteisen tekemisen päälle edesauttaakseen liiketoimintaansa).\nKaikesta huolimatta K-Marketin myynti, asiakasmäärät sekä asiakastyytyväisyyttä mittaava NPS-lukema saatiin hyvälle kehitykselle ja kaikki tämä tapahtui ilman, että kauppias edes juuri oli paikalla. Jälkeenpäin ajateltuna on helppo analysoida, ettei kauppiaslisäarvon luomiseen välttämättä tarvita kauppiasta fyysisesti paikalle. Päivittäisestä johtamisesta K-Marketissani vastasi myymäläpäällikkö, jolle olin antanut vapaudet johtaa kauppaa kuin omaansa. Ketjuohjatun myymälän kauppiaallistaminen vapautti myös myymäläpäällikön tietyistä kahleista ja kauppaa alettiin kehittää enemmän asiakaslähtöisesti. Tietyistä vanhoista toimintatavoista luovuttiin, mutta osa hyväksi todetuista SLK (Suomen Lähikauppa) -aikaisista toiminnoista säilytettiin. Kauppiaslisäarvoa syntyi ennen kaikkea johtamisen, viestinnän ja avoimen ilmapiirin kautta: työntekijät saivat vastuuta ja mahdollisuuksia tehdä itsenäisiä yrittäjälähtöisiä ratkaisuja. Yhdessä myymäläpäällikön johdolla kaupan valikoimaa muokattiin vastaamaan enemmän kauppapaikan asiakaskuntaa.\nLisäksi työntekijöiden osaamista kehitettiin ja mm. työnkierron kautta he pääsivät tekemään vuoroja myös K-Citymarketin puolella. Parhaimmassa tapauksessa monikauppamallin toimipaikat ovatkin kauppiaalle tulosyksiköitä, jotka pyörivät itsenäisesti ja kannattavasti kauppiaan pienellä ohjauksella.\nTätä kirjoittaessani olen jo luopunut marketistani ja kauppapaikka on siirtynyt toisen kauppiaan ohjaksiin. Sain marketista kuitenkin tärkeää oppia ja kokemusta toimimisesta monikauppamallissa. Helppoa se ei ole ja kunnioitukseni monikauppamallissa toimivia kauppiaskollegoita kohtaan onkin korkealla. Uskon, että esimerkiksi 3-4 pienen marketin johtaminen on kokonaisuutena vähintään yhtä haastavaa kuin yksittäisen hypermarketin. Pärjääminen molemmissa on mielestäni ennen kaikkea johtamiskysymys: tehtäviä ja vastuita on uskallettava delegoida henkilökunnalle ja heitä on rohkaistava tekemään itsenäisiä ratkaisuja.\nKristiina Kanervo | 21.02.2018\nK-Supermarketin konseptiin kuuluu palvelutiski, jota me täällä herkkutoriksikin kutsumme. Aikoinaan lähtiessäni Supermarket-kokoluokan kauppaan kauppiaaksi, herkkutori oli minullekin uuden oppimisen paikka. Kauppiaan täytyy osata fileoida kala tai tietää, miten paras karjalanpaisti valmistetaan. Mielestäni kauppias, joka ei kykene töihin herkkutorilla tai esimerkiksi kassalla, ei voi johtaa toimintaa niin hyvin kuin käytännön työssä mukana oleva johtaja. Huonosti johdettu herkkutori voi viedä koko kaupan ja sitä myötä yrittäjän toimeentulon kankkulan kaivoon. Hyvin hoidettu herkkutori taas voi olla koko alueen tai jopa kaupungin ylpeys K-Supermarketissa. Uusien ruokaideoiden tulisi olla tuoreita ja raikkaita, valikoiman monipuolinen, tuotteiden laadukkaita lähituottajien tuotteita ja henkilökunnan ammattitaidon huippuluokkaa. Miten tämä tehdään? Ei ole helppoa!\nMeillä Villilässä palvelutiski on ollut kiinni aloituksestani lähtien tähän asti sen takia, että halusin taata asiakkaille perusasioiden toimimisen eli tuoretta ja laadukasta tavaraa ja kunnolliset valikoimat joka osastolla ennen kuin lähdetään tuomaan lisäarvoa herkkutorilla. Kaikki prosessit perusasioista lähtien on käyty henkilökunnan kanssa läpi ja lopulta päätin, että herkkutori avataan kevään korvalla, kunhan ammattitaitoinen vetäjä löytyy. Ja löytyihän se, joten ei muuta kuin suunnittelemaan, miten homma aiotaan laittaa taas pyörimään. Yhtenä kirkkaana ajatuksena oli etsiä tutuista kaupoista ne, joiden herkkutorin toiminta on mielestäni huippua ja johonkin vastaavaan tulisi pyrkiä pienemmässä mittakaavassa (terveiset K-Supermarket Orimattilaan, jonka herkkutoria kannattaa käydä kauempaakin katsomassa). Itselläni on ollut selkeä visio siitä, että palvelusta myydään vain kalaa ja kesäisin myös grillattavaa, ja oli ilo huomata että uutena työporukkaamme tulleella pitkän linjan herkkutorimestarilla oli samat ajatukset. Meillä punaisena lankana on nyt ollut se, että mennään laatu (ei määrä) edellä. Asiakaskunta ympärillämme on vaativaa ja nyt ensimmäisenä avajaisviikonloppuna tuotevalikoimamme oli oikea - made on jo myyty loppuun, simpukoita mennyt hyvin ja kasvatettu taimen tehnyt kauppansa, samoin kuin erilaiset täytetyt savulohirullat. Perinteistä kirjolohifileetäkin on myyty, mutta se ei ole meidän valikoiman kuningas tällä hetkellä, vaan esimerkiksi kotimainen vaalea järvikala, edulliset muikut ja silakat sekä erilaiset jalostetut kalatuotteet. Nyt pitkän puristuksen jälkeen, kun herkkutori saatiin taas toimintaan, on mahtavaa kuulla asiakkailta, kuinka tuoretta kalaa on kauppaan kaivattu ja myös myynninkehityksessä on mukavan positiivinen vire.\nTässäkin projektissa tärkeimmät ovat olleet selkeä suunnitelma niin toimintatavoista kuin valikoimista ja hinnoittelusta, oikea rekrytointi, prosessien läpikäynti tilauksista omavalvontaan ja timanttina kaiken korkeimmalla: ammattitaitoinen asiakaspalvelu, joka saa asiakkaan palaamaan kerta toisensa jälkeen meille uudestaan. Ilman tyytyväistä asiakasta me emme ole yhtään mitään.\nNyt on hyvä aika lähteä K-kauppiaaksi!\nMatti Vornanen | 01.02.2018\nOlen tavannut ja haastatellut parin viime vuoden aikana yli 200 henkilöä, jotka ovat lähettäneet hakemuksensa Keskon ruokakauppiasvalmennukseen tavoitteenaan K-kauppiasura. Tämä määrä on moninkertainen verrattuna tilanteeseen muutama vuosi sitten.\nEnsinnäkin Keskossa puhaltavat uudet tuulet. Esiinnymme ulospäin entistä avoimemmin, uskottavammin ja sitä myötä myös kiinnostavammin. Vahvasti esiin tuomamme ajatus siitä, että jokainen kauppa on erilainen mielletään ihan oikein niin, että jokainen kauppiaskin voi olla erilainen. Tämän taas on selvästi madaltanut kynnystä hakea mukaan kauppiasvalmennukseen myös K-ryhmän ulkopuolelta.\nToiseksi - Suomen Lähikauppa Oy:n liiketoiminnan ostaminen verkostoineen suorastaan räjäytti mielenkiinnon kauppiasyrittäjyyttä kohtaan.\nKolmanneksi – perinteisen kauppiasmallin rinnalle tullut mahdollisuus toimia usean vaikkapa pienemmänkin kauppapaikan ”nippukauppiaana” on koettu olevan joissain tapauksissa itselle luontevampi yrittäjärooli kuin perinteinen yksi kauppias yhdessä kaupassa.\nJa vielä neljänneksi – valitsemamme erilaistumiseen ja kauppiaan tuottamaan lisäarvoon perustuva strategia ja sen tinkimätön toteutus on johtanut myös kilpailullisesti hyvään tulokseen – kauppiaskentässä usko tulevaisuuteen on tällä hetkellä vahvempi kuin muistan sen pitkään, pitkään aikaan olleen! K-kauppiasliiton puheenjohtajan kauppias Toni Pokelan sanoin ”K-kauppiailla on entistä enemmän liikkumatilaa”.\nVirkistynyt kysyntä tuo meille yrittäjiä rekrytoiville tietysti lisää valinnanvaraa. Se taas tarkoittaa, että kauppiasvalmennukseen lähtevien osaamisen ja kokemuksen taso nousee koko ajan. Kyse ei ole kuitenkaan pelkistä faktoista vaan myös inhimillisestä puolesta - ihmisestä ja persoonasta. Jokainen hakija on tekemässä elämässään isoa ja merkittävää päätöstä, joka vaikuttaa kaikkeen - myös parisuhteeseen ja perheyhteisöön. Tämän vuoksi tunnemme suurta vastuuta varmistaa, että päätöksen teolle on oikeat perusteet ja odotukset K-kauppiasyrittäjyydeltä ovat realistiset. Kollega Heikki Mustila on omassa blogikirjoituksessaan viime joulukuulta kuvannut hienosti hakijoita, kauppoja, kauppiasmalleja ja valinnan perusteita.\nVaikka hakemuksia kauppiasuralle tulee meille edelleen runsaasti ovat alueelliset erot kuitenkin merkittävät. Muun muassa pääkaupunkiseudulle haluavista hakijoista on tällä hetkellä ylitarjontaa jolloin hyviäkin tyyppejä jää valitsematta. Toisaalta esim. Kaakkois-Suomen alueelta ei luontaista hakijaruuhkaa ole – jos satutkin lukemaan tämän ja haluat toimia siellä päin kauppiaana ole ihmeessä aktiivinen.\nMuualla Suomessa tällä hetkellä erityistarvetta on Satakunnan ja Pohjanmaan alueilla sekä Itä- ja Pohjois-Suomessa varsinkin isojen asutuskeskusten ulkopuolella. Mutta homma pyörii vauhdilla koko ajan ja uusia kauppiaita tarvitaan tasaisesti ympäri maatamme.\nMoni ei muuten ole varmasti mieltänyt, että myös uuden hienon Neste K-konseptin kauppiasyrittäjäksi haetaan ja tullaan tätä samaa kautta…\nUusi kauppapaikka ja vanhan luovutus\nKristiina Kanervo | 23.01.2018\nMarraskuussa otin vastaan uuden kaupan ja lähdin urallani ensimmäisen kerran haasteeseen josta en ollut itsekään varma, kauppapaikkaan jossa oli yhtäkkiä Suomen huonoin maine ja kauppakaan ei käynyt. Aikataulu oli tiukka ja kaikki asiat tipahtivat eteen todella pienillä varoitusajoilla. No, miten tästä selvitään? Kokemuksella!\nK-Supermarket Okeroisissa olin kolmen vuoden aikana tottunut siihen, että isossa kaupassa asiat toimivat tietyllä tavalla kun on kerran laittanut homman pyörimään. Työntekijät osaavat hommansa, kauppiaan rooli on lähinnä johtaa päivittäistä tekemistä ja olla apuna tarvittaessa tuuraamassa osastoilla sekä hoitaa henkilöstöjohtamiseen liittyvät asiat. Olin onnekas kun myymäläpäällikköni pääsi kauppiasvalmennukseen ja sitä myötä osaaminen alkoi hänelläkin olemaan sillä tasolla, että supermarketin päivittäisen toiminnan pyörittäminen sujui ilman neuvomista. Uusimmissa taustaohjelmistoissa hän sai jo neuvoa minua, joka olin äitiysloman myötä tipahtanut kehityksen kelkasta opettelemaan taas asioita uudestaan!\nKauppiasvalmennettava on kauppiaalle muutenkin monella tapaa kullan arvoinen, koska aidosti asiasta kiinnostuneen ihmisen tuki arjen aherruksessa on valtavan suuri. Toki myymäläpäällikköni oli minulle muutenkin tärkeä tuki, olemme aloittaneet yhteisen tien jo yhdeksän vuotta sitten ensimmäisessä kauppapaikassani ja vuosien mittaan osaaminen on kasvanut harjoittelijasta kauppiaskokelaaksi. Kauppiasharjoittelijoita voi tulla kauppaan erilaisilla taustoilla, mutta kun valmennus alkaa lähentymään loppuaan täytyy myös harjoittelijalla itsellään olla tunne siitä, että näihin asioihin minä pystyn ja kykenen- vastoinkäymisiä tai kiirettä- näistä selvitään!\nKun tuli tieto, että lähtisin ottamaan vastaan uutta kauppapaikkaa Tampereelta, kauppiasharjoittelijani Lahdessa sai hoitaa lähes kaikki käytännön asiat vanhassa kauppapaikassa yhteistyössä uuden tulevan kauppiaan kanssa (joka sattumalta myös oli entinen kauppiasharjoittelijani) ja kaikki sujui hienosti. Ihminen kasvaa työtehtäviinsä. Näin on myös kauppiastyössä, koska kukaan ei ole valmis ensimmäisenä kauppiaspäivänä eikä kymmenen vuotta sen jälkeenkään.\nNo, miten kävi uuden kauppapaikan kanssa? Huippunopean kauppiasvaihdon jälkeen täällä ollaan ja asiakkaat ovat ottaneet meidät aivan upeasti vastaan, koskaan en ole saanut näin hyvää vastaanottoa alueen asukkailta ja henkilökunnalta kuin Villilään tullessani. Haasteena on nyt uudistaa kauppa vastaamaan asiakkaiden tarpeita ja tuoda uusia raikkaita tuulia tekemiseen, mutta tämä on se asia, jonka jo vuosien kokemuksella osaan ja teemme asian eteen täällä kaikkemme!


Kuulumisia Kiihtelyksestä!: heinäkuuta 2013\nSiitä on aikaa, kun viimeksi kirjoitin tähän blogiin. Jotenkin tuo aika menee kuin siivillä. Olen nyt kesälomalla ja lomaa on jäljellä vielä vajaat kolmeviikkoa. Kesällä näköjään posti tulee vähän aiemmin kuin talvella. Kävin hakemassa postin ja sain monta kirkkokorttia, tarroja, kirkon esitteen ja vuoden yrtistä esitteen Poimulehti. Tämän kaiken oli minulle lähettänyt ystäväni Ruiskaunokki. Suuret kiitokset kivasta ylläristä.\nRenja kirjoitti keväällä ylioppilaaksi ja nyt vielä odotellaan kouluun pääsy tietoja. On tämä kesä ollut hieman erilainen, kun tyttärenikin alkoi seurustelemaan. Jännitystä ja iloisia yllätyksiä täynnä koko kesä. Lauantaina menemme Siilinjärvelle ja tietysti Siilinjärven lankakauppaan. Niinkuin minulla mukamas ei olisi lankoja :). Olen minä vuoden alusta neulonnut melko paljon melkein 9 kg lankaa on puikoilla suihkinut.\nOikein ihanaa kesää lukijoilleni ja nyt neulomaan :)\nLähettänyt Pirjo klo 13.38 2 kommenttia:


Etelänsuosirrin pesimäpaikka - Kotimaa | HS.fi\nLiminganlahti on Perämeren suurin lahti, jonka pinta-ala on 109 neliökilometriä. Veden syvyys on alle metrin kolmanneksessa lahtea. Rehevä kasvillisuus ja siinä viihtyvät eläimet tekevät lahdesta lintuparatiisin. Lahti on erittäin uhanalaisen etelänsuosirrin tärkein pesimäpaikka.\nLiminganlahdesta tuli Suomen kosteikkokeskus


Minä ja muru | Vera\nperjantai 31 toukokuu 2013, 04:49\nSini Kivelä, 31.5.2013 5.05\nTää on yks mun lempipostauksista koko sun blogissa. Oon lukenu sun blogia kuitenkin ihan ekasta postauksesta lähtien 😊 Sinä ja olli, ensimmäinen kunnon kuva teistä täällä ja se että huomenna vietät niitä kauan odotettuja ylppäreitäsi! Ihanaa, olen onnellinen puolestasi! 😊\nps. Tiesin että ootte söpöjä, mutta että noin söpöjä! Voi että, sydän sulaa 😊\n, 31.5.2013 6.47\nSuloinen kuva. 😊 <3\n, 31.5.2013 7.04\nAivan upea kuva <3!!! 😃\n, 31.5.2013 7.34\nKuulostaapa ihanalta teidän reissu ja todella suloinen kuva susta ja Ollista! 😊 <3\nLupaatko meille lukijoille, että näytät enemmän kuvia sekä sun ja Ollin reissusta, että sun ja äitisi? Täytät yhden postauksen vaikka kokonaan kuvilla, kuvathan kertoo enemmän kuin tuhat sanaa.. 😊\n, 31.5.2013 10.01\nVärjötelkää te siellä etelässä, täällä Keski-Suomessa on ollut tänään +30 astetta ja aurinko paistaa täydeltä terältä. Aina ei tarvitse lähteä etelään. 😊\n, 31.5.2013 14.45\nOlette todella söpö pari ja on ilo katsella tuota sinun onnellisuutta, samoin kuin Ollinkin. Ihanaa! 😊 Kaikkea hyvää teille. Iloitkaa elämän pienistä iloista, mutta siltikin valtavan suurista asioista! Olet ihana <3\n, 31.5.2013 16.20\nheeeei koska tulee video-postaus!!? 😊 olet sitä jo niin kauan lupaillut meille 😊\n, 1.6.2013 10.59\nToivottavasti laitat lisää kuvia teidän reissusta? ja yhteisiä kuvia? 😊\n, 1.6.2013 11.58\nUsein matkailun idea ei ole vain lämpö!!! Hölmöjä kommentteja saat välillä...\nmerenhelmi, 3.6.2013 0.14\nJoo tottakai laitan ! 😊 <3 Varmasti paljon kuvia on luvassa. 😊 Ihanaa päivänjatkoa sinulle 😊


Maailmantalouden kasvu jatkuu hitaana – Suomen BKT kasvaa tänä vuonna 0.3 prosenttia | Etla\nMaailmantalouden kasvu jatkuu hitaana – Suomen BKT kasvaa tänä vuonna 0.3 prosenttia\nEuroalueen taantuma on syventynyt, mutta rahoitusmarkkinoiden rauhoittuminen antaa toivoa paremmasta loppuvuodesta 2013.\nSuomen kokonaistuotanto kasvaa 0.3 prosenttia vuonna 2013, ensi vuonna kasvu nopeutuu 1.8 prosenttiin.\nViennin määrä kasvaa vuonna 2013 puoli prosenttia, vuodelle 2014 odotetaan 3.5 prosentin kasvua.\nYksityinen kulutus lisääntyy vain 0.3 prosenttia vuonna 2013, mutta vuonna 2014 ostovoiman lievä paraneminen kohottaa kasvun 1.3 prosenttiin.\nYritysten investoinnit supistuvat heikon kysynnän vuoksi vuonna 2013, mutta kääntyvät kasvuun kysynnän elpyessä vuonna 2014.\nTyöttömyysaste on 8.3 prosenttia vuonna 2013 ja 8.1 prosenttia vuonna 2014.\nSuomen kuluttajahinnat nousevat 2.4 prosenttia vuonna 2013 ja pari prosenttia vuonna 2014; arvonlisäveron nosto kiihdyttää inflaatiota tänä vuonna, mutta raaka-aineiden hintapaineet ovat vähentyneet.\nTalouskasvun hidastuminen syö budjetin tiukennuksen vaikutuksen, hallituksen tavoite velka/bkt-suhteen kääntämisestä laskuun on vaarassa.\nMaailman kokonaistuotannon kasvu pysyy vuonna 2013 viimevuotisessa noin 3 prosentissa. Kasvua jarruttavat markkinapaineiden vuoksi kiristetty finanssipolitiikka ja euromaiden kriisi.\nKasvun odotetaan nopeutuvan vuoden 2013 puolivälissä, jos rahoitusmarkkinoiden luottamus säilyy ja kriisimaiden vajeet kyetään saattamaan kestävälle uralle. Finanssipolitiikka on yhä tiukkaa useassa maassa, mutta yksityisellä sektorilla olisi varaa velkaantumiseenkin.\nYhdysvaltojen bruttokansantuotteen arvioidaan kasvavan 1.7 prosenttia vuonna 2013. Puolueiden budjettikiista hidastaa kasvua. Venäjällä kokonaistuotannon kasvu hidastuu 3.5–4 prosenttiin. Kiinassa kasvu vahvistuu keveän finanssipolitiikan ja kotimaisen kysynnän piristymisen ansiosta hieman, 8 prosentin paikkeille. Läntisen maailman kysynnän heikkous jarruttaa viennin kasvua.\nKoko EU-alueen BKT supistuu vuonna 2013 vielä 0.2 prosenttia.\nEuroalueen suhdannekäännettä odotetaan vuoden jälkipuoliskolle\nVuonna 2012 euromaiden kokonaistuotanto supistui 0.5 prosenttia. Euroalue on käytännössä ollut vuoden 2011 viimeisestä neljänneksestä lähtien taantumassa, joka oli syvimmillään vuoden 2012 viimeisellä neljänneksellä. Taantumaa on syventänyt ylivelkaantumisesta aiheutunut tiukka finanssipolitiikka.\nVuonna 2013 euroalueen BKT:n arvioidaan supistuvan 0.5 prosenttia. Taantuma jatkuu ensimmäisen vuosipuoliskon, mutta tuotanto kääntyy kasvuun vuoden puolivälissä. Vuonna 2014 euroalueen BKT kasvaa prosentin ja vuonna 2015 runsaat puolitoista prosenttia.\nEuroalueen maiden välillä on kasvueroja myös vuonna 2013. Kriisimaiden, Kreikan ja Portugalin tuotanto supistuu yhä eniten. Myös Italian ja Espanjan tuotanto vähenee selvästi. Saksassa BKT kasvaa puolisen prosenttia. Ranskassa ollaan nollakasvussa.\nSuomen BKT kasvaa 0.3 prosenttia vuonna 2013 ja 1.8 prosenttia vuonna 2014\nSuomen kokonaistuotanto väheni Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan 0.2 prosenttia vuonna 2012.\nViime syyskuussa vuodelle 2013 ennustettiin yhden prosentin kokonaistuotannon kasvua. Luku tarkistetaan nyt 0.3 prosenttiin. Tärkeimpiä syitä tarkistukselle ovat viime vuoden lopun ennakoitua matalampi lähtötaso ja euroalueen heikentyneet kasvunäkymät. Vienti ja yksityinen kulutus kehittyivät viime syksynä ennakoitua huonommin.\nKauan odotetun suhdannekäänteen arvioidaan toteutuvan kuluvan vuoden puolivälissä. Vuonna 2014 Suomen BKT kasvaa jo lähes kaksi prosenttia. Tämä edellyttää sitä, että rahoitusmarkkinat pysyvät rauhallisina. Kasvu nopeutuu vajaaseen kolmeen prosenttiin vuonna 2015. Matalan lähtötason vuoksi näitä kasvulukuja ei voida pitää hyvinä. Erityisesti työllisyys ja julkisen talouden alijäämä kohentuvat viipeellä.\nEurokriisi, Nokia ja kilpailukyvyn rapautuminen jarruttavat yhä vientiä\nTavaraviennin määrä supistui viime vuonna 1.2 prosenttia vuodentakaisesta. Viestintälaitteiden ja niihin liittyvien palvelujen vienti väheni Nokian tuoteongelmien ja rakennemuutoksen vuoksi. Myös suhdanneherkkien alojen, kuten metallien jalostuksen vienti supistui tuntuvasti. Kemianteollisuuden tuotteet ja kulkuneuvot olivat viennin harvoja valopilkkuja. Palveluviennin määrä väheni pari prosenttia.\nEuroalueen taantuma näkyy laajalti Suomen viennissä vielä vuoden 2013 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Koko viennin arvioidaan kasvavan kuluvana vuonna vain puoli prosenttia. Tavaravienti lisääntyy 0.3 prosenttia ja palveluvienti prosentin. Nokian Salon tehtaan sulkeminen viime syksynä supistaa viestintälaitteiden vientiä jyrkästi. Ennustettu suhdannekäänne vuoden puolivälissä kääntää viennin kasvuun. Vuonna 2014 vienti kasvaa 3.5 prosenttia. Vuonna 2015 kasvu nopeutuu noin 4.5 prosenttiin.\nEnnustettu vientikehitys edellyttää kustannuskilpailukyvyn kohenemista sekä merkittäviä panostuksia uusien tuotteiden kehittämiseen ja markkinointiin.\nTilastokeskuksen mukaan joulukuussa 2012 teollisuuden kapasiteetista oli käytössä 74.7 prosenttia eli 3.1 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuotta aiemmin. Kun lisäksi sekä viennin että yksityisen kulutuksen näkymät ovat epävarmat, yritykset jarruttelevat investointejaan.\nKokonaisuudessaan investointien ennustetaan supistuvan kuluvana vuonna pari prosenttia. Ensi vuonna ne kasvavat 3.3 prosenttia. Kone- ja laiteinvestoinnit vähenevät kuluvana vuonna 3 prosenttia. Ensi vuonna ne kasvavat 3 prosenttia, kun kysyntänäkymät kohenevat ja kapasiteetista alkaa olla pulaa. Asuinrakennusinvestoinnit supistuvat vuonna 2013 pari prosenttia, mutta kääntyvät 3.5 prosentin nousuun vuonna 2014.\nVuonna 2015 kokonaisinvestointien kasvu vahvistuu 4.5 prosenttiin suhdannetilanteen vahvistuessa. Yritykset tarvitsevat lisää tuotantokapasiteettia. Myös asuinrakentamisen kasvu jatkuu, kun asuntojen tarve säilyy suurena kasvukeskuksissa. Lisäksi investointeja kiihdyttää uusien ydinvoimaloiden rakentamisen käynnistyminen.\nTyöikäisen väestön väheneminen rajoittaa työttömyysasteen nousua\nTyöttömyys ei vuonna 2012 lähtenyt kasvuun, vaikka kokonaistuotannon kasvu pysähtyi, vaan työttömyysaste aleni 0.1 prosenttiyksiköllä 7.7 prosenttiin. Merkittävä syy tälle on se, että työikäisen väestön määrä on ikääntymisen vuoksi kääntynyt laskuun. Työllisyysaste kohosi 0.4 prosenttiyksikköä 69 prosenttiin.\nVuonna 2013 työttömyysaste kohoaa 8.3 prosenttiin kuluvan vuoden heikon talouskasvun ja viime vuodelta tulevien viipeellisten vaikutusten vuoksi. Vuonna 2014 työttömyysaste laskee 8.1 prosenttiin tuotannon hieman elpyessä. Vuonna 2015 työttömyysaste on 7.8 prosenttia ja työllisyysaste 69.9 prosenttia.\nVeronkorotukset hidastavat ostovoiman kasvua ja jarruttavat kulutusta\nYksityisen kulutuksen määrän ennustetaan kasvavan vain 0.3 prosenttia vuonna 2013. Reaaliansiot nousevat hieman toissa vuonna tehdyn ns. raamiratkaisun ja edellisvuotisesta hidastuvan kansainvälisen inflaation lopputuloksena. Ostovoimaa leikkaa kuitenkin arvonlisäveron korottaminen prosenttiyksiköllä vuoden 2013 alusta. Myös tuloverotus kiristyy hieman, kun vuoden alussa ei toteutettu tuloveroasteikkojen inflaatio- ja ansionnousutarkistuksia. Työllisten määrä vähenee viimevuotisesta ja työpanos supistuu. Kotitalouksien säästämisaste alenee.\nVuonna 2014 yksityisen kulutuksen arvioidaan kasvavan 1.3 prosenttia. Työpanos kasvaa hieman talouden elpyessä. Tuloveroasteikkojen tarkistuksista luopuminen jarruttaa ostovoiman kasvua myös vuonna 2014. Vuonna 2015 yksityisen kulutuksen kasvuksi arvioidaan 2.2 prosenttia. Työllisyyden koheneminen lisää kulutusmahdollisuuksia.\nArvonlisäveron nosto kiihdyttää inflaatiota vuonna 2013\nVuonna 2013 kuluttajahintojen ennustetaan nousevan 2.4 prosenttia. Inflaatioennustetta alennetaan viime syksynä ennustetusta, koska kansainvälinen inflaatio on heikentynyt. Inflaatiota kiihdyttää noin 0.7 prosenttiyksiköllä vuoden alusta toteutettu arvonlisäveron nosto. Ansiotaso kohoaa toissa vuonna tehdyn raamiratkaisun myötä vajaat 3 prosenttia. Vuonna 2014 kuluttajahintojen arvioidaan kohoavan noin 2 prosenttia. Ennuste on kuitenkin hyvin epävarma, koska tällä hetkellä ei ole tietoa tuloratkaisuista eikä mahdollisista veromuutoksista. Myös kansainväliset inflaationäkymät voivat vielä muuttua merkittävästi. Myös vuonna 2015 inflaation arvioidaan liikkuvan kahden prosentin tietämissä.\nHidastunut kasvu syö budjettikiristysten vaikutusta\nValtion ja kuntien rahoitusjäämän suhde kokonaistuotantoon oli 4.8 prosenttia vuonna 2012, mikä oli lähes prosenttiyksikön enemmän kuin vuonna 2011. Valtion vaje oli 3.8 prosenttia ja kuntien prosentin BKT:sta. Taloudellisen kasvun hidastuminen eliminoi säästöjen ja veronkorotusten vaikutuksen.\nVuonna 2013 valtion ja kuntien alijäämän BKT-suhde alenee vain marginaalisesti 4.7 prosenttiin. Työllisen työvoiman väheneminen jarruttaa tuloverojen tuoton kasvua. Valtion rahoitusjäämä alenee hallitusohjelman ja viime kevään kehysriihen päätösten sekä taloudellisen kasvun ansiosta 3.5 prosenttiin kokonaistuotannosta vuonna 2014 ja edelleen 3 prosenttiin vuonna 2015.\nKoko julkisen talouden ns. EMU-alijäämä on 1.3 prosenttia BKT:sta vuonna 2015. EMU-velan suhde kokonaistuotantoon jatkaa kasvuaan saavuttaen 59.3 prosenttia vuonna 2015. Vuonna 2016 se ylittää jo 60 prosentin rajan.\nEnnustettu kasvu ei riitä kääntämään valtionvelan BKT-suhdetta laskuun nykyisellä hallituskaudella ilman menojen ja tulojen lisäsopeutusta. Ennusteemme mukaan velan BKT-suhde kasvaa vielä lähes prosenttiyksiköllä vuonna 2015. Velkasuhteen stabiloiminen edellisen vuoden lukemiin edellyttäisi 1.8 miljardin euron suuruista lisäsopeutusta. Korkeintaan 1 prosentin alijäämätavoitteen savuttaminen on vielä vaikeampaa, koska se edellyttäisi noin 4 miljardin euron lisäsopeutusta hallituskaudella. Hallitukselta loppuu siten aika kesken.\nHeikon taloustilanteen vuoksi valtiontalouden mittavat lisäkiristykset eivät ole lähivuosina järkeviä. Kuluvan vuoden kehysriihessä riittäisi korkeintaan noin miljardin euron suuruinen sopeutuspaketti. Hallitusohjelma voisi joustaa ennakoitua selvästi heikomman taloustilanteen myötä. Kehysriihessä pitäisi kuitenkin sopia toimista, joilla alennetaan väestön ikääntymisestä aiheutuvaa pitkän aikavälin ns. kestävyysvajetta.\npuh. (09) 6099 0206,\n2012* 2012* 2013E 2014E 2015E 2008-12 2013-17E\nBkt markkinahintaan 194.5 -0.2 0.3 1.8 2.9 -0.6 2.0\nTuonti 78.4 -3.7 -0.5 2.7 3.6 -2.0 3.2\n– tavarat 56.6 -6.6 0.1 2.8 4.1 -2.5 3.6\n– palvelut 21.8 4.6 -1.9 2.5 2.5 -0.5 2.2\nKokonaistarjonta 272.9 -1.2 0.0 2.1 3.1 -1.0 2.3\nVienti 77.3 -1.4 0.5 3.5 4.4 -3.0 3.3\n– tavarat 56.8 -1.2 0.3 3.5 4.2 -3.3 3.1\n– palvelut 20.4 -1.8 1.0 3.4 5.0 -2.0 3.9\nInvestoinnit 37.8 -2.9 -2.4 3.4 4.6 -1.7 3.5\n– yksityiset 32.7 -3.4 -2.7 3.7 4.9 -1.9 3.8\n– julkiset 5.0 0.5 0.0 1.0 2.5 0.0 1.6\nKulutus 157.8 1.4 0.3 1.0 1.6 0.7 1.3\n– yksityinen 109.5 1.6 0.3 1.3 2.2 0.8 1.7\n– julkinen 48.3 0.8 0.4 0.4 0.4 0.4 0.3\nVarastojen muutos1) 0.1 -1.1 0.0 -0.1 0.2 0.0 0.0\nKokonaiskysyntä 272.9 -1.2 0.0 2.1 3.1 -1.0 2.3\nKotimainen kysyntä 195.7 -1.2 -0.2 1.3 2.5 0.1 1.8\nJulkinen kysyntä 53.3 0.8 0.3 0.5 0.6 0.4 0.5\n2010 2011* 2012* 2013E 2014E 2015E\nKuluttajahintaindeksin muutos, % 1.2 3.4 2.8 2.4 1.9 1.7\nAnsiotason muutos, % 2.6 2.7 3.3 2.0 2.6 3.0\nTyöttömyysaste, % 8.4 7.8 7.7 8.3 8.1 7.8\nVaihtotaseen ylijäämä, % BKT:sta 1.6 -1.3 -1.6 -1.1 -0.3 0.2\nTeollisuustuotannon muutos, % 5.3 3.5 -2.1 -0.4 3.4 4.0\nEuribor 3 kk, % 0.8 1.4 0.5 0.4 0.6 1.3\nEU27, BKT:n muutos, % 2.1 1.5 -0.3 -0.2 1.1 1.5\n– EMU-maat 2.0 1.4 -0.5 -0.5 1.0 1.7\nEU27, kuluttajahintojen muutos, % 2.1 3.1 2.6 1.9 1.8 2.1\nEMU-maat1) 1.6 2.7 2.5 1.7 1.6 1.9\nSuomen EMU-ylijäämä, % BKT:sta -2.5 -0.8 -1.9 -2.0 -2.0 -1.3\nSuomen EMU-velka, % BKT:sta 48.6 49.0 53.0 56.0 58.1 59.3\n« Suomen ja Venäjän välinen liikenne vuosina 2020 ja 2030. Ennuste talouden ja liikenteen kehityksestä


Puukkojen keräilyn suosio kasvaa - Puukko.biz\nPuukkoihmisiä kiehtoo tekemisen lisäksi myös keräily, mistä viestii uusimmassa puukkopostissa 3/2011 julkaistu Heikki Raatikaisen hyvä artikkeli puukkojen keräilystä. Siihen on haastateltu useita todellisia puukkojen ja niiden keräilyn asiantuntijoita, joiden kokoelmat ylittävät jo 500 puukon rajan.\nLisäksi tässäkin blogissa mainittujen Härmä elokuvan puukkojen taustaa valotetaan laajalla artikkelilla, jossa Taisto Kuortti kertoo projektin vaiheista.\nTavanomaisempien puukon valmistuksesta kertovien juttujen sekaan on löytänyt myös Ilmari Kososen kirjoitus "Puukon nimitys kuras heettiläisiltä 3,500 vuoden takaa"\nMielestäni kirjoittaja tiivistää asian hyvin loppuyhteenvedossaan: "Erinäisten keksintöjen nimitykset ovat kansainälisiä ja ne ovat kyllä löydettävissä muista kielistä kaukaakin, kun on vain avoin mieli."\nTällä avoimella mielellä Kosonen päättelee, että Kuras sanan alkuperä on muinaisheetin sanat kur ja kuer tarkoittaen "leikata" ja puukko sanan taustalla liettuan sana bukus "veitsi, jonka kärki on katkennut". Jos jätetään syrjään lähdekritiikki yms. tieteelliset metodit ja kommentoidaan tutkimustuloksia pelkällä tunteella, niin olisihan se hienoa, että puukkosanastomme tulisi suoraan raudan keksijöiltä heettiläisiltä. Tästähän voisi kehittää seuraavaksi tarinan siitä, kuinka polveudumme noista raudan keksijöistä jne. Sen sijaan väite, että puukko olisi katkennut veitsi lähentelee samalla logiikalla jo jumalanpilkkaa.\nNäin vuoden vaihtuessa on mukava myös vilkaista vähän taaksepäin.\nVuoden 2011 aikana kiinnostavinta aineistoa kävijätilastojen mukaan puukko.biz sivustossa oli:\n5. puukkojen keräilyn pikaopas\njonka suosituin artikkeli oli\nPuukkotarvikkeita web-kaupasta ostamassa\nJatkuvasti kasvava kävijämäärä ja lisääntyvät linkitykset myös ulkomaisilta sivuilta antavat uutta intoa sivuston ylläpitämiseen myös vuonna 2012.\nKiitos kaikille kävijöille ja hyvää uutta vuotta!\nReply Ilmari Kosonen\n12:59 PM on December 23, 2012\nKirjoitin Puukkoviestiin 32011 kirjoituksen sanojen puukko ja kuras alkuperästä.\nNäkyy olevan Tuomas Kemppaisella kovin surkea lukutaito.\nLue uudelleen kirjoitukseni.\nKun prof. Kalevi Wiik Turussa sai jotain kautta jo pari vuotta käytöönsä kirjoittamani selostuksen, että sana bukus on liettuan sanastoa ja sitä sanaa on pidettävä sanan puukko lähtökohtana, prof. Wiik onnitteli minua, että olen tehnyt merkittävän tieteellisen löydön.\nKun kirjoitat: Sen sijaan väite, että puukko olisi katkennut veitsi lähentelee samalla logiikalla jo jumalanpilkkaa.\nItse olen kotoisin seppätalosta, missä oli oma paja ja itse taottiin niin puukkoja kuin muitakin kaluja ollessani kotona.\nAina käytettiin jotain vanhaa kalua raaka-aineena.\nKun aikoinaan käytettiin pitempiä väkiveitsiä moneen eri tarkoitukseen ja tuollainen väkiveitsi kovassa työssä katkesi, niin tyngästä taottiin vielä lyhyempi veitsi.\nJa liettualaisessa sanastossa se oli bukus.\nEi ole jumalanpilkkaa kertoa asia noin.\nKirjoitukseni puukkoviestissä oli lyhyt.\nArkkitehti Anssi Ruusuvuori kirjoitti kirjan Puukon Historiav. 2010. Siinä hän mainitsee selitykseni puukon nimen alkuperästä. Sielläkin kovin lyhyesti. Ja sitten esittää: Kososen esityksestä ei ole käyty keskustelua.\nMitä perkeleen keskustelua tuollainen selvä asia tarvitsee!\nAkateemikkojen nälvimisen alaiseksi en suostu.\nSiellä on aivan kaikkein tärkeintä pitää yllä olemassolevien vallitsevien auktoriteettien oppeja yllä. Ovat ne sitten miten kelvottomia tahansa.\nUusien asioiden esittäminen on akateemisissa humanistisissa piireissä täysin mahdotonta.\nSiitä syystä siellä kukaan ei voi väitöskirjassaan esittää mitään merkittävää uutta.\nOn ala, joka tappaa itsensä tieteellisesti.\nUusien löytöjen on tultava kokonaan ulkopuolelta ja muiden kanavien kautta.\nSiksi etenen muuta kautta.\nOlen kokenut toimittaja. Kirjoittanut tuhansia lehtijuttuja.\nParin vuoden sisällä 200.\nMinulla on tavattoman laaja aineisto raudan teon tuomisesta Suomeen.\nSiihen liittyvästä sanastosta.\nJoka esiintyy niin laajasti paikannimissäkin.\nSe aineisto kertoo tavattoman tarkasti, ketkä toivat raudanteon tänne.\nJa keitä tuli sitten myöhemmin muualta nostamaan suo- ja järvimalmia ja sulattamaan siitä rautaa.\nTätä aineistoani en ole julkaissut. Yksin en tätä tutkimustyötäni tee, vaan yhteistyössä eräiden professorien ja tohtoritason tutkijoiden kanssa. Heidän nimiään kuitenkaan julkaisematta, jotta eivät joutuisi vainon kohteeksi.\nKysyn, on Tuomas Kemppainen osannut esittää mistään mitään uutta?\nHarjoittaako vain toisten nälvimistä ja pilkkaamista ? Siihenkö vain kyvyt riittävät?\nSiis Kemppainen: miettikää vähän ennen kuin kirjoitatte typeryyksiänne!\nIlmari Kosonen metsänhoitaja Jyväskylästä Kosonen.Ilmari ( ätti ) gmail.com


Perunalaatikko happani :( - Perinneruoka - Suomi24 Keskustelut\nPerunalaatikko happani :(\nImellytin yön yli sähköuunissa ja aamulla oli kuin käynyttä ja maistui hieman happamalle eikä imelälle. Voiko paistaa vielä vain heivaanko pois?\nEihän se imellytys tarkoita että pitää imelälle maistua, eikun uuniin vaan, hyvää siitä tulee.\nKäyneelle ei saa maistua. Eikä hapantuneelle.\n"Imellytin yön yli sähköuunissa". Olisikohan ollut hyvä noudattaa ohjetta: imellytetään lämpöisessä , mikä yleensä tarkoittaa sellaista 25-30 astetta.\n(Matti Viikarin ohje)\nJos halua imellyttää käyttämällä ja hapattamalla, niin silloin huoneenlämpö tai vähän korkeampi 25-35 astetta on hyvä lämpötila ja yli yön tai pitempäänkin.\nJos haluat hapattaa, niin silloin 40 - 60 hapattamislämpötila on toimiva ja yli yön tai pitempäänkin. Tässä lämpötilassa ei käymistä tapahdu, mutta vähäistä imeltymistä tapahtuu 60 asteen tuntumassa.\nTulee käyneen ja hapantuneen makuista kun käy ja happanee.\n""Imellytin yön yli sähköuunissa". Olisikohan ollut hyvä noudattaa ohjetta: imellytetään lämpöisessä , mikä yleensä tarkoittaa sellaista 25-30 astetta."\nOn sellainen ohje että suurella todennäköisyydellä alkaa käymään.\nOlisikohan kannattanut noudattaa toimivaa ohjetta: "Sose notkistetaan hiukan keitinvedellä ja jäähdytetään 75-77 asteiseksi. Jauho lisätään 75-77 asteiseen soseeseen. Sose laitetaan imeltymään noin 70 asteiseen uuniin. Soseen annetaan imeltyä 3-6 tuntia".\nOman sähköuunini lämpötilan voi säätää alimmillaan 40 asteeseen ja olen jo monta kertaa imellyttänyt perunalaatikkoni siellä mutta\nIMELLYTETÄÄN ILMAN MAITOA TIETENKIN, maito hapantuu lämpimässä. Maito lisätään vasta imeltyneeseen soseeseen ennen paistamista\nKun lämpötila on hapattamisalueella eli alle 60 astetta, niin sose happanee vaikka siinä ei olisikaan maitoa. Alle 40 asteessa sose happanee ja käy.\nYleisesti uunien lämpötilat on säädettävissä 65-80 asteen alueelle mikä on sopiva perunalaatikon imellyttämislämpötila. Kun imellyttäminen tapahtuu tällä lämpötila-alueella niin silloin imeltymisaika on 2-6 tuntia ja lopputulosta huonontavia muita reaktioita ei pääse tapahtumaan.\nJos imellyttämislämpötila on alle 60 astetta, niin silloin hapattamisreaktio on voimakas.\nJos imellytetään huoneenlämmössä tai alle 40 asteessa niin silloin käymisreaktio ja hapattamisreaktio saa vallan ja oikea imeltyminen on niin hidasta että sillä ei juurikaan ole merkitystä.\nKun tavoitteena on hämäläinen imelletty perunalaatikko, niin silloin on tarkoituksena välttää käymis ja hapattamisreaktiot.\nEi happane imellyttämislämpötilassa. Mutta maitoa ei suositella ennen imeltämistä sekoitettavaksi soseeseen.\nKyllä se uuni on ihan ympäristön lämpöinen, ei niitä nappuloita tarvii käännellä, voi hyvät hyssykät teitä. Eli ei ole pilalla, valmistusprosessi vaan loppuun ja uuniin, nyt voi sitten niitä nappuloita käännellä.\nMeidän keittiössä on lämpöä ehkä 22 astetta, siinä lämmössä ei mikään laatikko imelly. Uuniin kun laittaa ja lämmöksi 45-50 astetta niin johan alkaa tapahtua.\nSitä vartenhan ne nappulat on että uuni saadaan sopivan lämpöiseksi. Imellyttämistä varten noin 75 asteiseksi.\nImellyttäminen vaatii 62-78 asteen lämpötilan ja vaihdellen. Tällä lämpötila-alueella tapahtuu kaksi oleellista amylaasireaktiota ja imellyttämisaika on noin 3-6 tuntia. Alemmissa lämpötiloissa happamoitumisreaktio ja käymisreaktio ovat mahdollisia.\nKäy ja happanee jos lämpötila on 25-50 astetta.\nKuudessakymmenessäkin vielä happanee.\nÄlä hapata matalassa lämpötilassa. Käytä imeltymislämpötiloja.\nKeitä perunat kuorineen ja kuori kuumana tai kuorittuina.\nSoseuta perunat ja sekoita soseeseen keitinvettä ja vehnäjauho.\nLaita sose sähköuuniin ja aseta uunin lämpötilaksi 70 astetta.\n1-2 tunnin kuluttua aseta uunin lämpötilaksi 80 asteta. Anna olla uunissa 2-3 tuntia.\nLisää soseeseen suola, voi ja maitoa. Soseen tulee olla sakean vellin tai notkean puuron kaltaista. Kaada sose paistovuokiin. Pinnalle voi ripotella korppujauhoa ja voinokareita.\nMinne on unohtunut iänikuinen vanha sääntö:\n"Soseen lämpö ei missään tilanteessa saa laskea alle 60 asteen"\nOliko lämpötila hapattamisalueella vai käymisalueella eli alle 60 astetta. Tässä lämpötilassa ei imelly - ehkä 60 asteen tuntumassa voi vähän imeltyä.\nSoseuta peruna, vesi ja jauho. Laita 75 asteinen sose 65 asteiseen uuniin.\nJos uunia ei ole käytettävissä, kiedo soseastia kunnolla pyyhkeisiin ja pidä lämpimässä muutaman tunnin. Sose imeltyy 3-6 tunnissa.\nUnohditko laittaa uunin lämpenemään? Kun jauhot sekoitetaan notkistettuun 77 ateiseksi jäähdytettyyn soseeseen, niin sopiva imeltymislämpötila on 65-70 astetta.\nAlle 40 asteessa alkaa käymään ja happanee ja alle 60 asteessa happanee. Imeltymisreaktioiden optimilämpötila on 65-74 astetta. Kun imeltää imeltymislämpötilassa niin silloin käyminen ja happaneminen ei pääse pilaamaan imeltymistä. Imeltymisaika on 3-5 tuntia. Tarvittaessa imeltymistä voi jatkaa.\nKokeile uunimuusia eli perunasoselaatikkoa uunissa seuraavan ohjeen mukaan.\nOn arkiruoka mutta kannattaa kokeilla. Sopii valmistettavaksi vaikkapa kerran viikossa tai useamminkin.\nTee perunasose missä on ainoastaan perunaa, vehnäjauhoa ja vettä niin että sose on notkeansakeaa puuromaista. Vehnäjauhon määrä on noin 1 kukkupäinen ruokalusikallinen 1 kiloon perunoita. Jauhon voi lisätä kun soseen lämpötila on noin 75 astetta.\nLaita sose 80 asteiseen uniin ja anna soseen seisoa ja vetäytyä uunissa 3 tuntia. Seisomisen aikana sose saa lisää aromisia makuja.\nLisää soseeseen voi ja suola sekä maitoa niin että sose on notkeaa puuroa. Monien mielestä sose on parasta maustamatta. Mutta jos haluaa niin soseen voi maustaa mieleisekseen.\nLaita sose uunivuokaan ja pinnalle voi ripotella korppujauhoa ja voinokareita ja paista 135-160 asteessa 2-3 tuntia.\nVarma ohje. Ei taatusti happane eikä käy.\nEi taatusti maistu käyneelle ja happamalle jos imellyttää oikein.\nMonet ohjeet ovat sellaisia että käyminen ja happaneminen on todennäköistä.


Paavo Lipponen arvioi: Juutalaissuvun historia järisyttää lukijaa - Suomenkuvalehti.fi\nPaavo Lipponen arvioi: Juutalaissuvun historia järisyttää lukijaa\nViimeinen juna Moskovaan on suurella sivistyksellä kirjoitettu tositarina.\nKirjat 14.8.2015 12:00\nRené Nyberg: Viimeinen juna Moskovaan. 221. s. Siltala.\nViimeinen juna Moskovaan lähti Riikasta sunnuntaina 29.6.1941. Josef ja Mascha (o.s. Tokazier) Jungman ehtivät siihen kaksi päivää ennen saksalaisten tuloa. Juutalaisille Neuvostoliitto oli silloin turvallinen. Matka kulki läpi Venäjän Kazakstaniin, josta Iranin kautta Palestiinaan ja takaisin Riikaan.\nJungmanien tarinan rinnalla René Nyberg paljastaa äitinsä Feigon (o.s. Tokazier), Maschan serkun, suomenjuutalaisen sukutragedian. Feigon avioiduttua kristityn Bruno Nybergin kanssa suku ja juutalainen seurakunta käänsivät hänelle selkänsä. René omaksui täysin suomalais-luterilaisen identiteetin.\nPaavo Lipponen, René Nyberg


Disney vastaa Peter Dinklagen murskakritiikkiin Lumikki ja seitsemän kääpiötä -uusintaversiosta - Viihde - Voice.fi\nDisney vastaa Peter Dinklagen murskakritiikkiin Lumikki ja seitsemän kääpiötä -uusintaversiosta\n26.01.2022 22:15 - Iiro Myllymäki / iiro.myllymaki@bauermedia.fi\nLyhytkasvuinen Game of Thrones -näyttelijä ei ole vakuuttunut siitä, että Disney kertoo tarinan seitsemästä kääpiöstä uudelleen.\nMuun muassa Game of Thrones -sarjasta tuttu Peter Dinklage, 52, esitti kritiikkiä Disneyn tulevaa Lumikki ja seitsemän kääpiötä -uudelleenfilmatisointia kohtaan. Lyhytkasvuisen Dinklagen mielestä itse tarina on taantumuksellinen, vaikka Disney on ottanut elokuvaan tuoretta lähestymistapaa valitsemalla latinalaisamerikkalaisen näyttelijän Rachel Zeglerin Lumikin rooliin.\nNyt Disney on vastannut näyttelijän kritiikkiin. Disneysta kerrotaan The Hollywood Reporterille annetussa tiedotteessa, että elokuvaa tehdessä on kuultu lyhytkasvuisia neuvonantajia.\n- Jotta emme vahvista stereotypioita, joita on alkuperäisessä animaatioelokuvassa, otamme erilaisen lähestymistavan näihin seitsemään hahmoon. Olemme konsultoineet ihmisiä lyhytkasvuisten yhteisöstä. Odotamme, että pääsemme kertomaan elokuvasta lisää, kun elokuva pääsee tuotantovaiheeseen pitkän valmistelun jälkeen, Disneyn edustaja sanoo.\nUusi elokuvaversio perustuu Disneyn vuonna 1937 julkaistuun klassikkoon, joka oli Disneyn ensimmäinen kokopitkä animaatioelokuva. Elokuvan tuotannon on määrä alkaa tänä vuonna.\nPeter Dinklage puhui aiheesta WTF with Marc Maron -podcastissa ja ihmetteli Disneyn toimintaa.\n- Olette edistyksellisiä yhdessä asiassa, mutta silti kerrotte tuon helvetin taantumuksellisen tarinan seitsemästä kääpiöstä, jotka asuvat luolassa. Mitä vittua oikein teette? Dinklage sanoi.\nLue myös: Game of Thronesin Peter Dinklage tyrmää Lumikki ja seitsemän kääpiötä -uusintaversion


Tamma- ja varsanäyttely, Turku 5.5.2018 - Sukuposti\nTamma- ja varsanäyttely, Turku 5.5.2018\nArvostelulautakunta: puheenjohtaja: Matti Rehula, jäsenet: Harri Jalonen, Terhi Jormanainen ja Kai Tuusa. Tammojen ajokokeet Mikko Rivinoja ja Jarmo Virtanen.\nBesserwisseri 246001S00151312 II 8-8-7-8-7,5-7 150.0 cm 150.0 cm arv. ratsuna\nHyvä tyyppi. Pyöreä, sopusuhtainen ja tiivis runko. Leveä kaula, pitkä säkä, pysty lapa, hyvä ylälinja ja jyrkkä lautanen. Oikeassa etujalassa lievä sivuttaissiirtymä ja vasemmassa etujalassa taittunut varvasakseli, muuten hyväasentoiset etujalat. Takajalat hajavarpaiset. Liikkeet edestä melko suorat ja takaa ahtaanlaiset, ravissa säännölliset. Säännölliset kaviot, joissa hyvä sarveinen, takakavioissa matalat kannat. Rento ja tasapainoinen käynti, jossa hyvä yliastunta. Matala, tasapainoinen ravi. 2 mm yläpurentaa.\nChotti 246001S00161173 III 6,5-7-7,5-7-7-6 156.0 cm 158.0 cm arv. ratsuna\nCirkus Härdelli 246001S00161869 III- 7-7,5-6,5-6,5-6,5-5 150.0 cm 152.0 cm arv. ratsuna\nComia 246001S00171198 III- 7-7-5,5-6-6-6 146.0 cm 147.0 cm arv. ratsuna\nHyvänpuoleinen tyyppi. Pitkä, avonainen, kevyenpuoleinen runko, lyhyt ylhäälle asettunut kaula, pysty lapa, pitkä selkä ja jyrkkä lautanen. Vahvaluiset, lyhytsääriset jalat. Edessä taittuneet varvasakselit, takajalat pihdissä, käyrät kintereet. Liike edestä kerivää, takaa ahdasta, ravissa väljenevää, ahtaanlaista. Kaidat, renkaiset kaviot, joissa hyvät säteet. Etukavioissa vetäytyneet kannat. Käynti lyhyttä ja jännittynyttä, niukka yliastunta. Ravi lyhyttä, voimatonta ja matalaa.\nCroisos Pennonen 246001S00151844 III- 6-6-6,5-7-6,5-6,5 159.0 cm 158.0 cm arv. ratsuna\nTyydyttävä tyyppi. Edestä raskas, syvä, tiivis runko. Hyvä ylälinja, lyhyt, leveä kaula, hyvä säkä, lyhyt selkä, kantava lanne ja lyhyt, loiva lautanen. Lyhyet, ohutsääriset jalat. Etujalat hieman hajavarpaiset, vennot vuohiset. Takajaloissa piirteettömät kintereet, muuten hyväasentoiset. Käyntiliikkeet edestä kerivät, takaa ahtaanlaiset. Raviliikkeet ahtaanlaiset ja epäsäännölliset. Pystyt, korkeat ja korkeakantaiset kaviot, takakaviot holvikkaat. Käynti lyhyttä ja tasapainoista, niukka yliastunta. Ponneton, ajoittain tahditon ravi.\nDaaling Elma 246001S00171099 II- 8-8-7,5-7-7,5-7 143.0 cm 147.0 cm arv. ratsuna\nHyvä tyyppi. Sopusuhtainen avorunko, lyhyt, leveä kaula, loiva lapa, lyhyt selkä, pitkä lanne ja pyöreä, lihaksikas takaosa. Etujalat melko hyväasentoiset, takajalat ahtaanlaiset, muuten hyväasentoiset. Käyntiliikkeet edestä ahtaat, takaa suorat. Ravi edestä ahtaanlaista, takaa väljenevää. Hyvän malliset kaviot, joissa hyvä sarveinen, etukavioissa vetäytyneet kannat ja matalat pohjat, hyvät, holvikkaat takakaviot. Säännöllinen, matala käynti, jossa riittävä yliastunta. Rytmikäs, matkaavoittava ravi. Ravin esittäminen tänään haastavaa.\nDiiva Dirlanda 246001S00171257 III 6,5-7-7-7-6-6,5 140.0 cm 140.0 cm arv. ratsuna\nTyydyttävä tyyppi. Avorunko, kaula lyhyt ja ylhäälle asettunut, pysty lapa, pitkä selkä ja pyöreä lautanen. Hentoluiset, pitkät sääret. Melko suorat, hieman hajavarpaiset jalat, piirteetön kinner. Liikkeet ahtaanlaiset. Hyvän malliset kaviot, etukavioissa hieman vetäytyneet kannat, takakavioissa matalat pohjat. Käynti lyhyttä ja jännittynyttä. Ravi rytmikästä ja lyhyttä. Liikkeiden arvostelu tänään haastavaa.\nDuuni 246001S00171909 III+ 6,5-7-8-6,5-7,5-7 135.0 cm 135.0 cm arv. ratsuna\nTyydyttävä tyyppi. Tiivis, pyöreä runko, leveä, hieman alakaulainen kaula, pitkä säkä, pysty lapa, lyhyt selkä ja pyöreä lautanen. Melko hyväasentoiset, sopusuhtaiset jalat. Käyntiliikkeet ahtaat, edestä palmikoivat. Ravissa liikkeet hieman väljenevät. Etukavioissa vetäytyneet, kapeat kannat, kaidahkot takakaviot. Kavioissa hyvä sarveinen. Käynti on irtonaista ja tasapainoista ja siinä on riittävä yliastunta. Ravi on rytmikästä ja lyhyttä.\nKatallin Hermes 246001S00171268 III- 6-6-6,5-6-7,5-6 142.0 cm 143.0 cm arv. ratsuna\nKatallin Leonor 246001S00171811 II 7,5-8,5-8-7,5-8,5-7 139.0 cm 140.0 cm arv. ratsuna\nMaanin Jaimetar 246001S00151638 II 8-7,5-7,5-8-7,5-8 141.0 cm 142.0 cm arv. pienhevosena\nMetsärinteen Valo 246001S00161680 III+ 8-8,5-6-6,5-7-7 153.0 cm 152.0 cm\nHyvä tyyppi ja tammaleima. Sopusuhtainen, pitkä runko. Lyhyt kaula, hyvä lapa, hyvä säkä, lyhyt selkä, pitkä lanne ja laskeva lautanen. Siroluiset jalat, joissa pitkät vuohiset. Etujalat hieman sapelissa ja vasen etujalka hieman supussa, takajalat pihdissä. Käyntiliikkeet edestä suoranlaiset ja takaa ahtaat, raviliikkeet suoranlaiset. Renkaiset, matalapohjaiset etukaviot, joissa vetäytyneet kannat, holvikkaat takakaviot. Käynti lyhyttä, jännittynyttä ja säännöllistä. Ravi säännöllistä, ajoittain tahditonta.\nOnnen Aava 246001S00161106 II- 7-8-6-8-8-8 152.0 cm 152.0 cm arv. ratsuna\nHyvänpuoleinen tyyppi. Pyöreä, sopusuhtainen runko. Ylhäälle asettunut, leveä kaula, piirteetön, pitkä säkä, lyhyt selkä, pitkä lanne ja pyöreä, jyrkkä lautanen. Jalat hentoluiset, edessä taittuneet varvasakselit, takajalat hieman pihdissä, käyrähköt kintereet. Etujalkojen liike käynnissä ahdasta ja palmikoivaa, takaa länkisääristä ja ahdasta. Ravi edestä ahtaanlaista ja takaa väljää. Hyvänmalliset, holvikkaat etukaviot, lyhyet, suipohkot takakaviot. Kavioissa hyvä sarveinen ja hyvät säteet. Käynnissä hyvä mekaniikka ja yliastunta. Matkaavoittava, säännöllinen ja rento ravi. Esitettiin hienossa kunnossa.\nPikku Moskiitto 246001S00161379 II- 8-7,5-6-9-6,5-7 147.0 cm 148.0 cm\nHyvä tyyppi ja tammaleima. Sopusuhtainen, lihaksikas runko. Lyhyt, leveä ja alhaalle asettunut kaula, pysty lapa, lyhyt selkä, pitkä lanne ja pyöreä, lyhyt lautanen. Vasemmassa etujalassa hieman sivuttaissiirtymää ja takajalat hieman pihdissä, muuten hyväasentoiset jalat. Käynti edestä ahtaanlaista, epävakaat kintereet, ravissa liikkeet väljenevät. Hyvän malliset kaviot, joissa vahvat seinämät, korkeat kannat ja hyvä sarveinen. Käynti on matalaa ja hieman voimatonta, siinä on niukka yliastunta. Ravi säännöllistä, vielä hieman voimatonta.\nPytynojan Henning 246001S00151398 II 8-8-7,5-7-7-8 153.0 cm 152.0 cm arv. ratsuna\nRoosa Pippuri 246001S00151750 II+ 7,5-7,5-7,5-8,5-8,5-8 155.0 cm 155.0 cm arv. ratsuna\nHyvänpuoleinen tyyppi ja hyvä tammaleima. Tiivis, sopusuhtainen runko. Lyhyt, leveä kaula, piirteetön säkä, lyhyt selkä, pitkä lanne ja lyhyt, pyöreä lautanen. Etujalat sapelissa, muuten melko hyväasentoiset, takajalat hyväasentoiset. Pystyt vuohiset. Käyntiliikkeet edestä suoranlaiset ja takaa ahtaanlaiset, raviliikkeet suorat ja väljenevät. Säännölliset, holvikkaat kaviot, joissa hyvä sarveinen. Etukavioissa hieman vetäytyneet, korkeat kannat. Käynti rentoa, pitkää ja matkaavoittavaa. Ravi irtonaista, tasapainoista ja säännöllistä.\nTaikamoinen 246001S00171209 III+ 6,5-7-7-7-7-7 140.0 cm 140.0 cm arv. työhevosena\nTyydyttävä tyyppi. Kaareva kaula, jossa hyvä ylälinja, loiva lapa, lyhyt selkä, pitkä lanne ja pyöreä lautanen. Oikea etujalka ulkokierteinen, takajalat hajavarpaiset, muuten hyväasentoiset jalat. Liikkeet edestä ahtaanlaiset ja kerivät, takaa suoranlaiset. Etukaviot hyvän malliset, matalapohjaiset, takakaviot kaidat. Kavioissa hyvä sarveinen ja hyvät säteet. Aktiivinen käynti, jossa riittävä yliastunta. Matala, tasapainoinen ravi.\nTaiston Voitto 246001S00151225 II 8-8-8-7,5-7,5-8 161.0 cm 160.0 cm\nMalus Huvitus 246001S00121204 II 8-8,5-9-9-7/8-8 156.00 cm 157.00 cm Kantakirjaustiedot\nLausunto Erittäin hyvät tyypit, urheilutyyppinen. Pitkä kevyt avo runko, kevyt kaareva kaula, pitkä säkä, hyvä lapa, pitkä lanne, jyrkähkö lautanen.\nHyvin kestäneet kuivat selväpiirteiset siroluiset jalat, etujalat hieman suppuvarpaiset, vennohkot etujalkojen vuohiset, takajalat melko hyväasentoiset, piirteettömät kintereet. Hyvänmalliset säännölliset hieman matalapohjaiset kaviot.\nEtujalkojen liikkeet kerivät ja takajalkojen liikkeet väljät käynnissä, epävakaa kinner, rehellinen matkaavoittava energinen käynti. Etujalkojen liikkeet hieman kerivät ja takajalkojen liikkeet väljät suorahkot ravissa, irtonainen kevyt rytmikäs ravi.\n2220626 hevosta, joista 301 lisätty viimeisen vuorokauden sisällä


Rakennusalan perustutkinto | Oulun seudun ammattiopisto\nOulun seudun ammattiopiston talonrakentajan koulutus antaa valmiudet työskennellä rakennusliikkeissä urakoitsijana tai työntekijänä. Vaihtoehtoisesti rakennusalan perustutkinto antaa myös hyvän pohjan jatkokouluttautumiselle.\nTalonrakentajan työtehtäviin kuuluu rakentamisen lisäksi uudisrakennus sekä rakennusten pitäminen kunnossa.Talonrakentajan opinnoissa perehdytään kirvesmies-, muuraus-, laatoitus- ja betonitöihin. Talonrakentajana pääset tekemään monipuolisia ja vaihtelevia töitä työntekijänä tai urakoitsijana rakennusliikkeissä. Talonrakentajat työskentelevät uudis- ja korjausrakennustyömailla ympäri vuoden vaihtelevissa sää- ja ympäristöolosuhteissa.\nOulun seudun ammattiopiston talonrakentajan koulutus pitää sisällään sekä pakollisia että valinnaisia opintokokonaisuuksia. Tutkinto muodostuu muun muassa perustöiden ja runkovaiheen töiden osaamisalueista.


Ikäväkseni kissani jäi naapurini auton alle ja menehtyi.\nAsuin Valkealan Jokelassa noin yhden kilometrin päässä Valkealan mielisairaalasta. Käyräjoki virtasi muutaman sadan metrin päässä. Joki, jolta ei saraalan hoidokilta ollut paluuta. Näin ainakin kahdessa tiedossani olleessa tapauksessa. Toinen heistä oli hyvä Postin työkaverini. Tutuksi psykiatrinen B-sairaala tuli minulle vierailtuani tapaamassa tuttuja potilaita. Kohtalo heidän kohdaltaan ei ollut suotuisa, jos puhutaan heidän elämänhalusta ja mielisairaudestaan.


Mietitkö miksi Kukkonen on aina Leijonissa? Näin valmennus avaa Leijonien puolustuksen anatomian | Yle Urheilu | yle.fi\nMikä vaikuttaa Leijonien puolustajapelaajien valintaan? Miten pakkiparit muodostetaan? Millaisella logiikalla puolustajia peluutetaan? Suomen jääkiekkomaajoukkueen valmennustiimiin kuuluva Mikko Manner avaa joukkueen puolustuspelin anatomiaa.\n30.4.2017 klo 12.47\nSuomen puolustajat Tshekin EHT-turnauksessa\nJuuso Hietanen, Dynamo Moskova (31 vuotta, right)\nJulius Honka, Dallas Stars (21 vuotta, right)\nTopi Jaakola, Jokerit (33 vuotta, left)\nJoonas Järvinen, Kunlun Redstar (28 vuotta, left)\nTommi Kivistö, Avmobilist Jekaterinburg (25 vuotta, left)\nLasse Kukkonen, Kärpät (35 vuotta, left)\nVille Lajunen, Jokerit (29 vuotta, right)\nAtte Ohtamaa, AK Bars Kazan (29 vuotta, left)\nVeli-Matti Vittasmäki, Ilves (26 vuotta, left)\nReilu 190-senttinen. Ulottuva. Isoja syöttölinjoja peittävä. Laajoja alueita puolustava. Tiiviisti pelaava. Hyvä syöttö- ja laukaisutaito. Sulava luistelutaito. Mainio pelikäsitys. Laadukasta sijoittumista. Tekee oikeita valintoja.\nSiinä muutamia vaatimuksia, joita Suomen maajoukkueen valmennusjohto haluaisi mielellään nähdä Leijonien ihannepuolustajalla olevan. Mutta pelkät fyysiset ominaisuudet ja hyvä pelisilmä eivät riitä.\n– Se kaikkein tärkein asia on korvien väli. Puolustajan ensimmäinen tehtävä on puolustaa. Hyvälle puolustajalle on tärkeää se, kuinka pystyy elämään hetkessä tai jättämään tilanteet taakseen ja jatkamaan matkaa, Leijonien valmennusryhmään kuuluva Mikko Manner kertoo.\nNykyjääkiekossa on jo nyt – ja tulevaisuudessa vielä enemmän – monipuolisia pelaajia, joille kategoria puolustavan tai hyökkäävän puolustaja välillä ei ole niin tärkeä. Manner näkee ihannepuolustajassa olevan heitä molempia, mutta hänen mukaansa tulee aina olemaan puolustajia, jotka profiloituvat joko puolustaviksi tai hyökkääviksi pelaajiksi.\n– Toisten pelaajien taidot menevät enemmän kiekollisen pelin avaamiseen ja hyökkäysten tukemisen suuntaan. Monella tällaisella puolustajalla on junioripuolelta hyökkääjätaustaa, ja se helpottaa yksittäisten pelitilanteiden ratkaisemista.\nLasse Kukkonen ja Mikko KoskinenTomi Hänninen\nMaajoukkueen puolustuspelaajien valintaan vaikuttaa ensimmäisenä se, mihin joukkue on valmistautumassa, onko kyse harjoitusmaaottelusta, EHT-turnauksesta vai MM-kisoista. Nyt kun joukkue valmistautuu MM-kilpailuihin, niin valmennustiimi tietää jo valmiiksi, että joukkue pelaa 12 päivän aikana 7 peliä. Tuolloin puolustuspelaajilta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia.\n– Silloin tällaiset henkiset ominaisuudet, kokemuksen myötä tulleet erilaiset tilanteiden käsittelytaidot ovat isossa roolissa. Pelejä tulee nopeasti, ja on se pelin tulos meidän kannaltamme riemukas voitto tai dramaattinen tappio, niin sen tuloksen kanssa pitää pystyä elämään, Manner sanoo.\nPelaaja, joka pystyy jättämään tuloksen nopeasti taakseen, on heti seuraavana päivänä valmis taistelemaan voitosta yhtä kovaa kuin ensimmäisessä ottelussa ja pystyy tekemään luotettavia suorituksia illasta toiseen, on valmentajalle kullanarvoinen.\nSuomen EHT-turnauksen pakiston keski-ikä on 28,5 vuotta, joten kokemusta riittää. Nuorin heistä on vasta 21-vuotias, NHL-seura Dallas Starsin Julius Honka ja kokenein konkari on 35-vuotias Lasse Kukkonen.\nHonka ja Kukkonen ovat hyviä esimerkkejä erilaisista puolustajapelaajista. Honka on 179-senttisenä pienikokoinen pelipaikalleen ja on varsin aktiivisesti hyökkäyksiin nouseva puolustaja. Ei Kukkonenkaan 183-senttisenä mikään isokokoinen puolustaja ole, mutta hän on pelityyliltään hyvin puolustava puolustaja.\n15 vuotta sitten A-maajoukkueessa debytoinut Kukkonen on juuri senkaltainen konkari, jollaisia tarvitaan jokaisessa joukkueessa. Hänellä on kokemusta voittamisesta, sillä hän voitti maailmanmestaruuden jo alle 18-vuotiaissa vuonna 1999. Tämän lisäksi Kärpissä kolme SM-kultaa voittanut Kukkonen on ollut Leijonien mukana nappaamassa lukuisia arvokisamitaleita, kuten maailmanmestaruuden vuonna 2011, olympiahopean, kaksi olympiapronssia, kaksi MM-hopeaa ja yhden MM-pronssin.\nJuuso Hietanen, Mikko Koskinen ja Topi Jaakola puolustavat Suomen maalia.Jussi Nukari / Poolphoto\nPakkiparien muodostuksessa on myös selvät kuviot. Puolustajien pitää luonnollisesti pystyä puolustamaan tietyllä tasolla, mutta esimerkiksi ensimmäisen ketjun taakse halutaan yleensä hyvää kiekollista peliä pelaavia puolustajia.\n– Ykköskentän takana tarvitaan yleensä hyvää kiekollista taitoa ja hyökkäyspeliosaamista molemmilta, mutta varsinkin toiselta pakilta. Mitä alemmas ketjuissa mennään, sitä enemmän tilanne tasapainottuu. Kolmannen ja neljännen kentän takana on enemmän puolustuspeliin profiloituneita, henkisesti erittäin vahvoja pelaajia. Heiltä erityisosaaminen löytyy läheltä omaa maalia ja alivoimapelaamisesta.\nPelaajan kätisyydellä on merkitystä niin hyökkäys- kuin puolustuspäässä ja ihannetilanteessa puolustajaparin muodostaa vasemmalta ja oikealta laukovat pelaajat. Suomen tämänhetkisellä joukkueella on rivistössään kolme niin sanottuja rightin pakkia: Juuso Hietanen, Julius Honka ja Ville Lajunen.\n– Kun leftin pakki pelaa vasemmalla ja rightin pakki oikealla, on rintamasuunta kohti vastustajan maalia ja kämmen kämmeneltä -syöttäminen on luontaista. Pelaajat pystyvät säilyttämään katseen siellä, mistä vastustajat tulee. Se antaa pelille nopeutta ja helpottaa syöttöpelaamista.\nMannerin mukaan tavallinen katsoja ei välttämättä näe asioita samalla tavalla kuin pelaaja jään tasossa. Hallin kymmenenneltä riviltä tai televisiokuvasta saattaa näyttää, että pelaajalla on aikaa ja tilaa vaikka kuinka paljon, mutta tosiasiassa asiat tapahtuvat sekunnin sadasosissa.\n– Jääkiekko on kaksinkamppailulaji. Siinä on aina fyysinen uhka olemassa. Silloin tällaisilla pienillä asioilla, kuten kätisyyksillä voidaan saada pieni ekstraetu.\nSopivasta kätisyydestä on hyötyä myös ylivoimassa. Tosin nykypäivänä ei välttämättä ylivoimalla kentällä ole kahta puolustajapelaajaa, tilalla käytetään yhtä puolustajaa ja neljää hyökkääjää. Mannerin mukaan Suomen joukkueessa ylivoimalla käytetään usein esimerkiksi Sebastian Ahon tapaista leftin pelaajaa, joka osaa kapellimestarin tavoin rytmittää ja pyörittää ylivoimaa erittäin hyvin.\n– Silloin hänen kanssaan on optimaalista panna kentälle rightin pakki. Kun Sebastian syöttää viivaan, on tällä rightin pakilla mahdollisuus ampua heti yhdellä kosketuksella. Tuolloin uhka vastustajan neliölle on aivan erilainen kuin jos siinä olisi leftin pakki. Leftin pakki joutuu aina ottamaan kiekon ensin haltuun.\nKatso video Leijonien ylivoimapelaamisesta kuvaa klikkaamalla.\nErikoistilannepelaamisessa on Mannerin mukaan tärkeää myös se, että pelaajalla on luontainen kyky pelata niitä. Vaikka avauspelaamista ja viisikkopelaamista voidaan harjoitella, ei ylivoimaa enää aikuisiällä voi pakottaa oppimaan.\n– Ylivoimapelissä pitää olla luontaista pallosilmää, rohkeutta ja oikea-aikaisuutta.\nMyös alivoimalla tarvitaan kovaa henkistä kanttia sekä kärsivällisyyttä. Mannerin mielestä alivoimat ovat kuin shakin pelaamista. Silloin vastustajan myllytyksestä ei pidä hermostua, vaan keskittyä tekemään vain sovittuja asioita.\n– Vaikka tilanne näyttäisi tosi vaaralliselta, niin pitää malttaa hoitaa omat sovitut asiat.\nSovittuja asioita voi olla esimerkiksi se, että puolustajat pelaavat tolppatilanteet pois ja toimivat varamaalivahteina, jolloin maalivahti voi keskittyä irtokiekkoihin.\nPuolustajan pitää pystyä tekemään omaa suojeltavaa aluettaan isommaksi, katkomaan syöttölinjoja ja tarvittaessa myös blokata laukauksia. Se jos mikä vaatii pelaajalta luonnetta.\n– Pitää uskaltaa blokata laukauksia ja laittaa kroppaa eteen, vaikka kiekko tulee kohti toistasataa kilometriä tunnissa. Ja kun tiedetään, ettei tuo kiekko ole mikään maailman pehmein ole, niin sellaista osaamista tarvitaan ja sitä arvostetaan.\nJuuso HietanenTomi Hänninen\nManner vastaa Leijonissa puolustajien peluuttamisesta. Hänen mukaansa kuuden pakin eli kolmen parin peluuttaminen on helppoa, sillä tuolloin systeemi rullaa omalla painollaan ja valmentaja voi vaihdella heitä suhteellisen vapaasti. Ainoastaan niin sanotut kriittiset hetket, kuten maalin jälkeiset vaihdot, erän loput ja oman pään aloitukset, katsotaan hieman tarkemmin.\nTilanne muuttuu, kun pelataan seitsemällä pakilla, sillä silloin peluutukseen tarvitaan oma logiikkansa.\n– Silloin pitää miettiä, miten se seitsemän pakkia saadaan pyörimään. Pyöritetäänkö niin, että toisella puolella menee koko ajan kolme ja toisella neljä?\nSuomi pelasi Tshekin EHT-turnauksessa avausottelunsa Tshekkiä vastaan juuri tällaisella kiertävällä systeemillä, jossa Lasse Kukkonen oli seitsemäs puolustaja. Näin joukkueen kaikki kolme rightin puolustajaa pelasivat koko ajan oikealla puolella ja peluutukseen saatiin luonnollista kierrätystä.\nNykypäivän vahvassa kiekkokontrollipelissä joukkueet ovat oppineet pelaamaan tiiviillä viisikoilla. Pelaajat karvaavat aggressiivisesti ja pelaavat peliä nopeasti. Mannerin mukaan Suomen joukkueen pelaajat eivät välttämättä pysty tekemään taikatemppuja kiekon kanssa, mutta valmennustiimi haluaakin kasaan joukkueen, joka suojelee omaa maalia henkeen ja vereen.\n– Nykypäivän kiekossa luistelutaito ja kiekon paineen alta hakeminen korostuu. Meillä on Suomi-kiekossa tulossa todella paljon sellaisia puolustajia, joille tällainen pelaaminen tulee luonnostaan. Esimerkiksi 18-vuotiaiden MM-joukkue on siitä huikea esimerkki.\nManner uskoo, että tulevaisuudessa kiekkokontrolli on vieläkin vahvempaa ja suomalaispelaajat hakevat siitä vielä kokemusta. Suomi-kiekossa halutaan pitää peli yksinkertaisena, eikä se aina ole niin kaunista katsottavaa. Kaaoksen hallinta on kuitenkin Leijona-pelaamista.\n– Joudumme välillä ottamaan pelistä tempoa pois. Sekin vaatii luonnetta, kärsivällisyyttä ja kokemusta, että uskaltaa pakkina pyytää hyökkääjiltä kiekkoa takaisin maalin taakse, koota joukkuetta ja saada pelin rytmiä itselleen.\nMannerin mukaan monelle katsojalle saattaa usein näyttää siltä, että Suomen joukkue on paniikissa, kun puolustaja heittää kiekon laidan kautta joko keskialueelle tai pitkäksi kiekoksi. Mannerin mielestä silloin tällöin täytyy vain välillä hyväksyä se, että vastustaja on niin hyvä, että tällaisiin ratkaisuihin täytyy tyytyä eikä turhaan kaivaa verta nenästään.\n– Se pitkä kiekko voi rauhoittaa koko tilanteen: saamme taas joukot kasaan ja sitä kautta ehkä säästymme turhalta takaiskumaalilta tai jäähyltä, jonka liian riski pelaaminen aiheuttaisi, hän muistuttaa.