Hiihtäjä sen tietää: kevät on paras vuodenaika - Ski.fi\nLaskukansa on puhunut: keväthanki on parasta! Kuvassa nautitaan Ylläksen kevätauringosta.\nKevät on ylivoimaisesti laskettelijoiden suosikkivuodenaika. Kysyimme Facebookissa hiihtolomien alla mikä on paras talvinen vuodenaika hiihtäjälle: alkutalvi, kaamos, keskitalvi vai kevät.\nVastauksia tuli yli 900. Tulos oli varsin yksiselitteinen: 82 % vastanneista ilmoitti kevään suosikkivuodenajakseen. Alkutalvi sai vain prosentin äänistä, kaamos neljä prosenttia ja keskitalvi 13 %. Tosin paljon oli niitä, joiden mielestä parasta on aina silloin, kun on lunta ja mäkeen pääsee.\nAlkutalvi päättää pitkän odotuksen\nAlkutalvi on vähän epäkiitollisessa asemassa, se kun ei voi ratsastaa luonnon kauneudella tai paksuilla hangilla. Alkutalvella on kuitenkin lyömätön valtti: se päättää pitkän ja synkän odotuksen. Jokainen laskettelija tietää sen taianomaisen hetken, kun pääsee pitkästä aikaa upottamaan kantin lumikissan tasaiseksi höyläämään rinteeseen.\nAlkutalvi pitkän kesän jälkeen… –Kalle-Pekka\nAlkutalvi, kun pääsee pitkän tauon jälkeen suksille. –Pia\nKaamoksen sini valloittaa\nKaamosta arvostaa etenkin luonnon ystävät. Hämärässä pakkaspäivässä on jotain salaperäisen valloittavaa ja luonto on kaikkialla läsnä. Taivaanrannan ja lumipeitteen sävyjä jaksaa ihailla koko lyhyen päivän. Hiihtopäivää pimeys ei pilaa, sillä rinteissä on mainio valaistus. Kaamosajan pakkanen on huomattavasti mainettaan lempeämpi – ainakin jos on varustautunut ja pukeutunut oikein.\nKaamosajan sinisessä hetkessä on taianomaista tuntua. Tunturin jylhä olemus herättää kunnioituksen. Olen etuoikeutettu nauttimaan sen kauneudesta. –Merja\nEi oikeasti niin pimeää ja kylmää kuin luullaan + lumi on usein hyvää. –Markus\nKaamos ja sen rauhallisuus. –Valtteri\nKaamos. Sininen väri ja uusi pehmeä lumi. –Markku\nHiihtolomalla ollaan yhdessä\nKeskitalvella laskettelijalla on mäkipäiviä jo runsaasti takana ja suksi luistaa. Keskitalven ehdoton kohokohta on hiihtoloma. Mäkeen suunnataan perheen tai kavereiden kanssa. Kaikki laskettelun parhaat puolet pääsevät esiin: yhteistä kivaa tekemistä, upea talvinen luonto ja rinteet huippukunnossa.\nHiihtolomalla on aikaa perheen kanssa. –Jari\nHiihtolomien aikaan alkaa olla aurinkoista, mutta on selkeästi vielä talvi. –Eeva\nSydäntalvessa on jotain niin suomalaista. Siitä mä tykkään. –Kati\nHiihtolomien aika. Maagista valoa ja lunta riittää. Laskettelukautta jo takana ja vielä pitkälti edessä. Good times! –Waltteri\nKevät on paras\nLuonto herää eloon keväällä. Päivät pitenevät huimalla vauhdilla ja auringonpaiste tekee hangista häikäisevän hohtavat. Lunta on paljon ja laskettavaa Suomessa riittää pitkälle vapunkin yli. Jokaisen laskettelijan pitäisi päästä kokemaan lämmin keväinen mäkipäivä, kun lumi pärskyy ja aurinko paistaa. Kanssalaskijoiden ilosta saa vielä ekstraenergiaa.\nKevättalvi ehdottomasti! Se tunne kun voit laskea vaikka ilman paitaa, ja samalla tunnet rinnassasi polttavan, jännittävän odotuksen tunteen, uuden alku on ihan käsin kosketeltavissa. –Janne\nEhdottomasti kevät on paras, silloin on sopivan paljon lunta ja aurinkoiset ihanat laskettelusäät. –Kati\nKyllä kevättalvi on sitä parhainta lasketteluaikaa. Ja silloinhan sitä on muutoinkin mukavasti kevättä rinnassa ja pilkettä silmäkulmassa. –Teuvo\nKoko talvi on parasta aikaa, ja kevään auringonpaiste vielä kruunaa tunnelman. –Sirpa\nKaikki hienoja, mutta kevättalvi on kyllä kingi! –Hanna\n…mutta kuitenkin, alamäki on parasta aikaa\nLoppujen lopuksi laskettelijalle vuodenaikaa tärkeämpi on lumi. Kunhan rinteet on kunnossa, niin muulla ei oikeasti ole juuri väliä. Onneksi kausi Suomessa on kiitettävän pitkä. Tänäkin talvena mäkeen päästiin jo lokakuun alkupuolella, ja monessa keskuksessa hissit pyörivät vielä vappuna – ja muutamissa sen jälkeenkin.\nKaikki käy kunhan on lunta. –Matti\nKyllä on vaikea valita… Sanon notta kaikki vaihtoehdot ovat mahtavia. Alkutalvella jännityksellä odotellaan millainen talvi tulee, kaamoksella hiihdellään kuun valossa, keskitalvi mennään isolla kädellä ja keväällä kuunnellaan talitintin laulua aurinkoisella hangella. –Kai\nAina on hyvä aika laskea. – Jukka


Lääketutkimusten määrä romahti Suomessa | Talous | HS\nKliinisten lääketutkimusten määrä on romahtanut Suomessa kolmannekseen viime vuosikymmenen huipputasosta. Viime vuonna uusia tutkimuksia aloitettiin 128 ja edellisenä vuonna 152.Tutkimuksia siirtyy Aasiaan ja Yhdysvaltoihin, koska lääkkeet tutkitaan aiempaa useammin myyntimaissa. Euroopalle jää kuitenkin oma osansa, josta Suomi kilpailee suurempien EU-maiden kanssa.\nOsa tutkimusten määrän romahduksen syistä olisi helppo korjata.1 Raha Lääketeollisuus on sijoittanut noin 200 miljoonaa euroa vuodessa tutkimukseen Suomessa. Koko Euroopassa vastaava luku on 30 miljardia."Suomen osuus voisi hyvin olla 600 miljoonaa euroa", sanoo Lääketeollisuus ry:n toimitusjohtaja Jussi Merikallio.2 Markkinointi "Suomalaisia vahvuuksia ja osaamista ei ole osattu riittävästi markkinoida maailmalle", sanoo ylitarkastaja Asta Wallenius työ- ja elinkeinoministeriöstä.3 Nopeuttaminen "Meillä menee liian kauan aikaa tutkimuksen käynnistämiseen ja sopivien potilaiden löytämiseen", sanoo johtaja Marketta Häkkänen Bayerilta.Koko Suomen potilastiedot pitäisi olla yhdessä tietojärjestelmässä ja nopeasti käytettävissä. Pienessä maassa riittävän potilasmäärän kokoaminen vaatii myös koko maan väestöpohjan.Kliinisen lääketutkimuksen loppuvaiheet ovat lääkkeiden tuotekehityksen kallein osa, jossa lääkkeiden toimivuutta ja turvallisuutta testataan potilailla. Siitä hyötyvät sekä potilaat että tutkimusta tekevät lääkärit.4 Keskittäminen Tutkijat ovat liian hajallaan eri puolilla maata. Vireillä onkin jo kansallinen keskus syöpätutkimukselle. Esillä on ollut myös vastaavien keskusten tarve kardiologialle, diabetekselle ja neurologialle."Suomi on pieni maa. On tehtävä yhteistyötä ja varmistettava kansallinen työnjako, jotta meillä on jatkossakin kansainvälisesti kiinnostavaa osaamista ja huipputason hoitoa. Kansalliset osaamiskeskukset ovat merkittävä askel tähän suuntaan", Wallenius sanoo.5 Ajankäyttö Yliopistosairaaloiden lääkäreille ja hoitajille pitäisi antaa aikaa tutkimukseen. Nyt sitä tehdään usein muun työn ohessa, jos aikaa jää.Tutkimuksia valvotaan tarkasti kaikissa maissa. Suomessa niihin tarvitaan sekä lääketurvallisuusvirasto Fimean että sairaanhoitopiirien eettisten toimikuntien hyväksyntä."Eettiset toimikunnat kokoontuvat meillä kerran kuukaudessa, ja osa ei kokoonnu kesällä lainkaan. Ruotsissa ne kokoontuvat joka viikko", Häkkänen sanoo.\nKliinisten lääketutkimusten määrä on romahtanut Suomessa kolmannekseen viime vuosikymmenen huipputasosta. Viime vuonna uusia tutkimuksia aloitettiin 128 ja edellisenä vuonna 152.Tutkimuksia siirtyy Aasiaan ja Yhdysvaltoihin, koska lääkkeet tutkitaan aiempaa useammin myyntimaissa. Euroopalle jää kuitenkin oma osansa, josta Suomi kilpailee suurempien EU-maiden kanssa.Osa tutkimusten määrän romahduksen syistä olisi helppo korjata.1 Raha Lääketeollisuus on sijoittanut noin 200 miljoonaa euroa vuodessa tutkimukseen Suomessa. Koko Euroopassa vastaava luku on 30 miljardia."Suomen osuus voisi hyvin olla 600 miljoonaa euroa", sanoo Lääketeollisuus ry:n toimitusjohtaja Jussi Merikallio.2 Markkinointi "Suomalaisia vahvuuksia ja osaamista ei ole osattu riittävästi markkinoida maailmalle", sanoo ylitarkastaja Asta Wallenius työ- ja elinkeinoministeriöstä.3 Nopeuttaminen "Meillä menee liian kauan aikaa tutkimuksen käynnistämiseen ja sopivien potilaiden löytämiseen", sanoo johtaja Marketta Häkkänen Bayerilta.Koko Suomen potilastiedot pitäisi olla yhdessä tietojärjestelmässä ja nopeasti käytettävissä. Pienessä maassa riittävän potilasmäärän kokoaminen vaatii myös koko maan väestöpohjan.Kliinisen lääketutkimuksen loppuvaiheet ovat lääkkeiden tuotekehityksen kallein osa, jossa lääkkeiden toimivuutta ja turvallisuutta testataan potilailla. Siitä hyötyvät sekä potilaat että tutkimusta tekevät lääkärit.4 Keskittäminen Tutkijat ovat liian hajallaan eri puolilla maata. Vireillä onkin jo kansallinen keskus syöpätutkimukselle. Esillä on ollut myös vastaavien keskusten tarve kardiologialle, diabetekselle ja neurologialle."Suomi on pieni maa. On tehtävä yhteistyötä ja varmistettava kansallinen työnjako, jotta meillä on jatkossakin kansainvälisesti kiinnostavaa osaamista ja huipputason hoitoa. Kansalliset osaamiskeskukset ovat merkittävä askel tähän suuntaan", Wallenius sanoo.5 Ajankäyttö Yliopistosairaaloiden lääkäreille ja hoitajille pitäisi antaa aikaa tutkimukseen. Nyt sitä tehdään usein muun työn ohessa, jos aikaa jää.Tutkimuksia valvotaan tarkasti kaikissa maissa. Suomessa niihin tarvitaan sekä lääketurvallisuusvirasto Fimean että sairaanhoitopiirien eettisten toimikuntien hyväksyntä."Eettiset toimikunnat kokoontuvat meillä kerran kuukaudessa, ja osa ei kokoonnu kesällä lainkaan. Ruotsissa ne kokoontuvat joka viikko", Häkkänen sanoo.


Kirja: Elina Gustafssonin kohusuhde päättyi lopulta tylysti: ”No vittu elä”\nJUURI NYTKoronapassin käyttöönotto sujui ravintoloissa hyvin, mutta somessa on mylläkkä päällä: ”Todella valitettavaa”IL PARAS SÄÄRäntää vaakasuorassa ja hirveä myräkkä? Katso syysloman keli IL Paras Sää -sovelluksesta!\nElina Gustafssonin suudelma lentokentällä hullaannutti – suhde päättyi lopulta tylysti\nRohkeudella Elina Gustafsson -kirja ilmestyy syyskuussa.\nElina Gustafsson vieraili Susanne Päivärinnan haastattelussa marraskuussa 2020 – katso koko haastattelu tästä.\n16.09.2021 klo 9:35\nElina Gustafssonin ja Emmi Asikaisen suhde ponnahti julkisuuteen kesäkuussa 2018.\nKun Gustafsson saapui Bulgariasta EM-kulta kaulassaan, Asikainen oli Helsinki-Vantaalla vastassa. ”Nyt saa sitten kuvata”, Gustafsson huikkasi ja poseerasi kumppaninsa kanssa hali- ja pusuotoksissa sateenkaarivarjon alla.\nViimeistään parin esiintymiset Linnan juhlissa joulukuussa 2018 ja Urheilugaalassa tammikuussa 2019 hullaannuttivat kansan. Maaliskuussa 2019 he perkasivat Helsingin Sanomien laajassa haastattelussa suhdettaan ja tuoretta kihlautumistaan.\nToukokuussa 2020 Gustafsson ilmoitti Instagramissa muuttaneensa Helsinkiin ja eronneensa. Hän totesi, ettei aio kommentoida eroa ”enempää nyt eikä koskaan”.\nAsikaista ei mainita Gustafssonin tuoreessa elämäkerrassa edes etunimeltä, mutta suhdetta ja myös eroa puidaan muutamassa kohdassa lyhyesti.\nElina Gustafsson erosi kihlatustaan keväällä 2020. Jukka Lehtinen\nKyyneleet valuvat pitkin poskiani. Tuntuu turhauttavalta olla syypää kaikkeen, kun toinen ei pysty asettumaan asemaani. Pystyin sanomaan vain, että ”mä niin haluaisin elää”. Keskustelu päättyi siihen, että toinen sanoi ”no vittu elä”. Hän sanoi, että olisi parempi, ettei oltaisi suhteessa.\nLaitoin eilen viestin, että tässä ei ole muita vaihtoehtoja kuin erota. Tämä on elämäni rankinta aikaa, vaikka rankkaa on ollut ennenkin. Muutto on ainoa oikea vaihtoehto, että saisin takaisin vapauteni. Ydin on se, että otan osumia ja nielen, jos toinen sanoo jotain vähän vihoissaan. En jaksa enää niellä ja joustaa.\nKumpikin äänipäiväkirjaote on päivätty erokeväälle.\n”Kaiken piti olla hyvin”\nElina Gustafsson ja Emmi Asikainen juhlivat yhdessä Urheilugaalassa tammikuussa 2019. Timo Korhonen / AOP\nAsikainen kirjoitti erotuntemuksistaan Instagramissa toukokuussa 2020.\nAinoa, mistä olin ollut varma, että meidän vahva rakkaus kantaa läpi kaikkien vaiheiden. Onhan tämä rakkaustarina ollut aivan uskomattoman ihana, eeppinen ja voimakas. Kaiken piti olla hyvin. Mikään ei ole pahempaa kuin epätietoisuus. Jos et osaa puhua tunteista, opettele. Avaa suusi ja sanoita ajatuksesi lauseiksi. Jos puhuminen on vaikeaa, kirjoita vaikka kirje. Älä pimitä, katkeroidu ja käy asioita läpi alusta loppuun yksin.\nAsikainen kommentoi eroa myöhemmin myös Anna-lehden Havaintoja parisuhteesta -podcastissa.\nAsikainen ei vastannut Iltalehden haastattelupyyntöön.\nRohkeudella Elina Gustafsson (Otava) ilmestyy syyskuussa.\nElina Gustafsson kirjassaan: Veri lensi, kun kehään astui vahva mies – ”Mut oli pahoinpidelty”\nNäin sujui TTK-historian ensimmäisen naisparin tanssi: ”Mehevien mimmien mieletön meno”


Uutiskirjeemme lokakuu 2021 - Olemme täyden palvelun moottoripyöräliike, jonka valikoimaan kuuluu myös mönkijät, vesijetit, moottorikelkat, skootterit ja kolmipyörät\nMyymälöissä huimia ajovarustetarjouksia\nTule tutustumaan valikoimiin ja päivitä ajovarusteesi kuntoon ensi ajokaudeksi nyt tarjoushinnoin.\nTarjouksessa mm. Rukkaa, Shoeita ja Schuberthia sekä Tampereella vesijettivarusteita.\nEnsilumi yllättää aina\nTuo ajoneuvosi meille talvisäilytykseen ja tilaa sille talven aikana tehtävät huollot, niin pyöräsi on valmiina taas tulevaan kauteen keväällä 2022.\nHuom! Tampereella myös vesijettien talvisäilytys.\nBike-lehdessä Adventure XL -sarjassa voittajana Ducati Multistrada V4 S ja Keskikokoiset-sarjassa voittajana Ducati Monster Plus.\nMeiltä varastosta testivoittajat alle nopealla toimituksella.\nDucati-uutuus Multistrada V2 S\nKapeampi ja matalampi penkki sekä saatavilla oleva matalajousituspaketti, joiden avulla penkin korkeus saadaan laskettua 790 mm. Kevyempi (-5 kg).\nTasaisempi penkki sekä 10 mm kasvanut penkin ja jalkatapin välinen tila mahdollistavat tilavamman ajoasennon.\nUusi kytkin ja parannettu vaihteisto sekä shifteri, jotka parantavat entisestään sujuvan vaihteiston käyttöä.\nVirtaviivainen ja sulava.\nHinta 20290 € + toimituskulut.\nUutuus esillä molemmissa myymälöissä.\nHinta 13990 € + toimituskulut.\nSuzuki DL650XA heti toimitukseen\nVarastossa vielä muutama DL650XA nopeaan toimitukseen.\nHinta 11990 € + toimituskulut.\nHenkilökuvassa Mikko Ylitalo – Monta merkkiä, yksi yhteinen nimittäjä\nMotoristeissa kuten muissakin harrastajissa on merkkiuskollista porukkaa, joille harrastaminen muulla kuin omalla merkillä ei tule kysymykseenkään. Syynä saattaa olla esim. se, että on niin tottunut johonkin ominaisuuteen, että vain sitä hyödyntämällä uskoo saavansa aikaan hyviä tuloksia. Näin ei tietenkään aina ole vaan kun käyttötarkoituksia on useampia, saattaa tallista löytyä useampia erimerkkisiä kulkupelejä. Yksi on kuitenkin lähes varmaa, mikäli mahdollista, hankittavilla laitteilla pyritään maksimoimaan hyvä fiilis. Mikon tapauksessa fiilikseen on panostettu poikkeuksellisen vahvasti ja tallista löytyykin nykyään tutumpien mallien ja merkkien lisäksi maailmanluokan harvinaisuuksia.\nMikon harrastus alkoi 1982 ja tuolloin alla oli Yamaha 125 DT LC. Tämän jälkeen pyörät ovat vaihtuneet tiuhaan tahtiin ja tähän päivään mennessä niitä on omistettu 44 kappaletta. Pyöriä on ollut crossipyöristä lähes puhdasverisiin RR-pyöriin. Nykyään tallista löytyy 12 pyörää. Pojan Beta-kevaria ja Mikon Ducati/Malaguti Troy Bayliss moposkootteria ei tähän lasketa.\nKun mietitään merkkejä, joihin liittyy vahva brändi ja tunnelataus, tulee lähes kaikille mieleen Harley-Davidson ja Ducati. On kiistatonta etteikö H-D olisi maailmanlaajuisesti se kaikkein tunnetuin cruisailu- ja fiilistelypyörä, se millä ajetaan auringonlaskuun ja nautitaan vapaudesta V2:n rauhallisesti kumistessa. Kun taas puhutaan Ducatista, on lähes varmaa, että vauvasta vaariin sen nimi ja näkeminen yhdistetään ajo-ominaisuuksiin, urheilullisuuteen ja italialaiseen huippudesigniin. Moottoripyörien Ferrari. Ei olekaan ihme, että mies joka on panostanut harrastukseen vahvasti on päätynyt omistamaan kumpaakin merkkiä.\nRentoon menoon tarjolla on HD CVO Street Glide 128 Milwaukee-koneella, mikä ei selittelyjä kaipaa. Niitä ei kaipaa omalla sarallaan myöskään Ducati. Ducatilta löytyy nykyään vahva kattaus pyöriä eri käyttötarkoituksiin. Kaikkein syvimmällä Ducatin DNA:ta ovat kuitenkin superbiket ja siellä erityisesti kilpailukäyttöön rakennetut laitteet. Mikon tallista löytyy kaksi tällaista. 1098R, Troy Bayliss edition, mikä on katulaillinen versio siitä pyörästä, jolla Troy voitti Superbiken maailmanmestaruuden 2008. Näitä pyöriä tehtiin 500 kpl, Mikolla on Nr. 140, joka on tietääksemme ainoa Suomessa rekisterissä oleva. Toinen, maailman mittakaavassakin todellinen harvinaisuus on Ducati Desmosedici. Pyörä on vuoden 2006 Moto GP kilpapyörän katulaillinen versio, jonka kuuleminen ja pelkästään sen kuulemisen muistelu saa ihon nousemaan kananlihalle. Niin raakaa ja voimallista ääntä ei toista tule maantiellä vastaan. Pyöriä on valmistettu 1500 kpl vuosina 2006-2008 ja Suomessa niitä on tietääksemme 3 kpl. Mikon pyörään on asennettu hiilikuituvanteet sekä harvinainen MegaTech titaaninen kokoputkisto. Kuten superharvinaisissa autoissa, on Desmosedicinkin hinta kohonnut jo jonkin aikaa. Molemmilla Ducateilla on ajettu noin 5000 km. Mikko kertoi, että kyseiset Ducatit ovat aivan erilaisia luonteeltaan ja ajoltaan, mutta molemmat antavat uskomattoman elämyksen jota ei muista pyöristä löydy. Eräässä ulkomaisessa alan lehdessä oli aikoinaan vertailutesti 1098R vs. Desmosedici, jossa mietittiin kumpi on parempi. Lopputulos oli, että olisi parempi ostaa molemmat.\nKatulaillinen, rajatun valmistusmäärän versio Ducatin Desmosedici MotoGP-kilpapyörästä.\n• Moottori 989 cc Desmodromic 90° V4\n• Huippunopeus yli 300 km/h\n• Jousitus Öhlins, ohjauskulman jättö säädettävissä\n• Jarrut Brembo\n• Kuivapaino 171 kg\nMikon omistamat Ducatit ja Harley-Davidsonit\nDucatit: 999 S, 1098 S, Desmosedici, Hypermotard 1100 S, 1098 S Troy Bayliss, Multistrada 1200 S, Multistrada V4 S\nHarley-Davidsonit: Dyna Wide Glide, V-Rod 1130 turbo, CVO Electra Glide, Dyna Wide Glide Jims 131, CVO Street Glide 128, FXDRS 128\nSiinä missä suurin osa meistä motoristeista voi vain unelmoida Desmocedicistä, on hienoa tietää, että Suomesta löytyy tuollaisia harvinaisuuksia. Vielä hienommaksi sen tekee se että voit nähdä pyörän ajoittain normaalissa liikenteessä ja tietoisuus siitä, että vetomiehenä toimii samanlainen, henkeen ja vereen motoristi kuin mekin olemme. Eli seuraavan kerran kun näet pyörän, joka näyttää yhtä ainutlaatuisen voimakkaalta kuin kuulostaa, niin lapa normaalia korkeammalle. Saatoit juuri morjestaa yhtä maailman harvinaisimman moottoripyörän omistajaa.\nDucatit ja Harley-Davidsonit R.M. Heinolta\n• Tampereelta Ducatit\n• Espoosta Ducatit ja Harley-Davidsonit


Helsingin Seniorisäätiön toiminnanjohtaja: Vanhusten vessassakäyntiä ei rajoiteta - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nHelsingin Seniorisäätiön toiminnanjohtaja: Vanhusten vessassakäyntiä ei rajoiteta\nJulkaistu: 24.3.2014 11:29\n- Kaikkien asukkaiden toimintakykyä ylläpidetään niin pitkään kuin mahdollista, kertoo Taina Mäensivu.\nHelsingin Seniorisäätiön toiminnanjohtaja Taina Mäensivuhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Taina%20M%C3%A4ensivu on pahoillaan Helsingin Sanomien yleisönosastokirjoituksesta, jonka mukaan säätiön hoitokodissa hoidettava vanhus pääsisi vessaan vain kolme kertaa viikossa.\n- Tämä on niin järkyttävää luettavaa, emme tunnista yhtään tämmöisiä käytäntöjä, toiminnanjohtaja puuskahtaa.\nHän kertoo hoitokotien asukkaiden keski-iän olevan 86 vuotta. Monet ovat muistisairaita, eivätkä muista mitä tai milloin ovat syöneet tai käyneet vessassa. - Kaikkien toimintakykyä yritetään ylläpitää niin pitkään kuin mahdollista. Vessaan viedään kahden autettavana tai vaikka nostureilla, Mäensivu kertoo.\nHän on pahoillaan koko alan, mutta myös henkilökuntansa puolesta.\n- Voit kuvitella miltä meidän hoitajista tuntuu, jotka vievät samaa vanhusta kymmenettä kertaa saman päivän aikana vessaan. Nimimerkillä kirjoitetun yleisönosastokirjoituksen mukaan kirjoittajan ystävän hoitopalaverissa oli sovittu, että asukasta käytetään vessassa kolme kertaa viikossa. Mäensivun mukaan hoitoneuvotteluissa ei edes käsitellä vessassa käyntiä.\n- Tuntuu ihan hullulta, sehän on ihan normaaliin elämään kuuluva asia. Kuuluu hoitokäytäntöön, että niin pitkään kuin ikinä mahdollista, jokainen meidän potilas käy itse vessassa, hän painottaa.\nHoitoneuvotteluissa käsitellään Mäensivun mukaan omaisten kanssa muita asioita, kuten asukkaan ruokailutottumuksia, lääkitystä ja elämänhistoriaa. Monet asukkaista eivät laitoshoitoon päästessään kykene näitä välttämättä enää kertomaan. Henkilökunnalle esimerkiksi ruokailutottumusten selvittämisestä on hyötyä, jotta osataan tarjota asukkaalle paremmin maistuvaa ruokaa.\nAinoat tapaukset, joissa asukasta ei enää välttämättä käytetä päivittäin vessassa, on saattohoitovaihe.


Monialainen yhteistyö koulun näkökulmasta - lastenpsykiatrian osaston PerhePerjantai -toiminta - Theseus\nOpinnäytetyömme tarkoituksena oli monialaisen yhteistyön kehittäminen PerhePerjantai .-toiminnan ja sen yhteistyökoulujen välillä. Tavoitteena oli saada koulujen kokemuksia lastenpsykiatrian osastolla toimivasta PerhePerjantai –toiminnasta. Opinnäytetyömme oli luonteeltaan laadullinen tutkimus. Aineisto perustui kyselylomakkeilla kerättyihin vastauksiin. Lähetimme kyselyt 14 kouluun, jotka sijaitsivat Pohjois-Karjalan maakunnassa.\nTeoriapohjamme koostuu monialaisen yhteistyön käsitteestä, verkostotyön käsitteestä ja teoriasta koskien kyselylomakkeen tekemistä ja taustoittamista. Teoriapohja on koottu siten, että se heijastaa koulun näkökulmaa kuhunkin käsitteeseen.\nKyselyssä kartoitimme PerhePerjantai -toiminnassa olevien lasten oman koulun opettajan tietoutta monialaisesta yhteistyöstä ja verkostotyöstä. Tiedustelimme myös ko. oppettajan mahdollisia kehittämisideoita tähän toimintaan.\nOpinnäytetyömme tulosten perusteella noin kahdelle kolmasosalle vastaajista monialainen yhteistyö on tuttua. He tuntevat yhteistyön lastenpsykiatrian osaston PerhePerjantai -toiminnan kanssa. Suurin osa vastaajista koki myös, että PerhePerjantai -toiminta edistää oppilaiden hyvinvointia. Vastausten perusteella verkostotyön tavoitteita on syytä selkeyttää; puolet vastaajista piti verkostotyön tavoitteita melko epäselvinä. Vastaajat toivoivat mm. vierailua osastolla, joka selkeyttäisi opettajien tietoutta PerhePerjantai -toiminnasta.


Murheellinen turma Thaimaassa: Kuusi elefanttia kuoli ”Helvetinkuiluun” yrittäessään pelastaa pienokaista\n06.10.2019 klo 10:41\nEläimet putosivat alas vesiputouksesta luonnonpuistossa.\nPelastajat ruokkivat kahta henkiinjäänyttä elefanttia, jotta uupuneet eläimet selviäisivät vesiputouksen luota. Reuters\nKuusi elefanttia on kuollut Thaimaan tunnetussa Khao Yain luonnonpuistossa, maan luonnonpuisto- ja villieläinvirasto kertoo Facebookissa. Eläimet saivat surmansa pudottuaan alas Haew Narok -vesiputouksesta. Kolmekerroksisen putouksen nimi kääntyy Helvetinkuiluksi ja sen korkeus on yhteensä 150 metriä.\nViranomaiset löysivät paikalta ensin 3-vuotiaan poikasen ruumiin ja toisesta kohtaa viiden muun elefantin ruumiit. Epäilys on, että poikanen on pudonnut ensin ja muut ovat kuolleet yrittäessään pelastaa sitä.\nKuuden elefantin ruumiit löydettiin vesiputouksen alta lauantaina aamuyöllä paikallista aikaa. DNP HANDOUT\nPaikalla tavattiin myös kaksi elossa ollutta, mutta aivan uupunutta elefanttia. Thaimaalaismediaa siteeraavan Bangkok Postin mukaan ne vietiin pois paikalta ja niitä ruokittiin muun muassa ananaksilla, banaaneilla ja ravinnepistoksilla.\nKaksi samaan laumaan kuulunutta yksilöä selvisi hengissä. DNP HANDOUT\nThaimaassa toimivan eläinsuojelujärjestön WFFT:n perustaja Edwin Wiek kommentoi BBC:lle, että eloon jääneellä kaksikolla voi olla vaikeuksia selviytyä, sillä elefantit toimivat laumassa, mikä tarjoaa suojaa ja helpottaa ruoan etsimistä. Myös henkinen isku on valtava. Elefanttien tiedetään tuntevan surua.\n– Aivan kuin menettäisit puolet perheestäsi, Wiek kuvailee BBC:lle.\nParin tunnin ajomatkan päässä Bangkokista sijaitseva Khao Yai on Unescon maailmanperintökohde ja Thaimaan vierailluin luonnonpuisto.\nYhden elefantin ruumis oli erillään muista. DNP HANDOUT\nPuistoviranomaiset auttoivat kaksi uupunutta elefanttia pois vaaravyöhykkeeltä. Niille annettiin ruokaa ja niiden tilaa tarkkaillaan myös jatkossa. DNP HANDOUT


Theraline My7 -vartalotyyny | ResMed verkkokauppa | Suomi\nYksilöllinen, ergonominen tyyny kyljellään nukkujille. Tyyny pitää vartalon ja selkärangan oikeassa asennossa ja antaa miellyttävän tuen niskalle, päälle, hartioille ja polville. Numeroa 7 muistuttavan muodon ansiosta tyynyssä yhdistyvät useamman tyynyn edut.\nTheraline My7 -tyyny on ergonominen tyyny kyljellään nukkujille. Tyyny pitää vartalon ja selkärangan oikeassa asennossa ja antaa miellyttävän tuen niskalle, päälle, hartioille ja polville. Numeroa 7 muistuttavan muodon ansiosta tyynyssä yhdistyvät useamman tyynyn edut. Tyyny tukee hellävaraisesti koko vartaloa ja lievittää selkärankaan, lonkkiin ja lantioon kohdistuvaa painetta, on pehmusteena polville ja tukee rintakehää. Tyyny kannustaa nukkumaan kyljellään, mikä voi ehkäistä kuorsaamista.\nInnovatiivinen: Ainutlaatuinen ergonominen muotoilu tuo monia hyötyjä: tyyny kannustaa terveelliseen nukkuma-asentoon ja mukautuu samalla vartalon muotoihin.\nMiellyttävä: Tyynyn pehmeä fleecepinta on miellyttävän tuntuinen, ja täytteen mikrorakeet ja TheraRhomb®-täyte antavat hyvän mutta hellävaraisen tuen.\nHyvä tuki: Älykäs kahden vyöhykkeen ratkaisu, jossa pään ja hartioiden kohdan materiaali on erilaista kuin vartalon alueen materiaali, minkä ansiosta tuki kohdistuu oikeisiin kohtiin nukkuessa.\nKaikille sopiva: My7-tyyny on erikoispitkä, joten kaikenkokoiset ihmiset voivat hyötyä sen eduista.\nPakkauksen sisältö Theraline My7 -tyyny, käyttöohje


Epäilyttääkö susien määrä? – Kun pitää petohavainnon vain omana tietonaan susihavaintoa ei todellakaan huomioida – Raportti selvittää laskentatavat | Hirvikota\n← Kalastajalta anastettiin 140 kg painava perämoottori ja kalaverkot Merikarviassa – vahinkojen määrä nousee melkein 15 000 euroon\nHaapavedellä kaatolupia jäi käyttämättä, koska hirviä oli vähän, myös sudet vaikeuttivat pyyntiä →\nJos olet nähnyt suden tai löydät maastosta jälkiä, jotka voisivat olla suden jättämiä, oikea menettelytapa on ottaa yhteyttä lähimpään petoyhdyshenkilöön.\nHeidän yhteystietonsa löytyvät Suomen riistakeskuksen nettisivuilta joko suoraan Suomen kartalta hakemalla, tai sen vieressä olevasta pudotuslaatikosta, kun valitsee tehtäväksi ”petoyhdyshenkilö”.\nPetoyhdyshenkilö käy toteamassa ilmoitetun havainnon.\nMikäli se osoittautuu oikeaksi, tieto kirjataan TASSU-järjestelmään, jonka kautta se menee Luonnonvarakeskuksen tutkijoille.\nSuden kanta-arvioraportissa vuodelta 2019 kerrotaan muun muassa siitä, että ulostenäytteiden ja kuolleista susista saatujen kudosnäytteiden dna-tutkimus on ainoa varma tapa yksilöidä sudet.\nNäin saadaan paljon varmempaa ja tarkempaa tietoa laumojen todellisesta koosta ja yksittäisten susien liikkeistä, kuin mitä saataisiin esimerkiksi pelkkien lumijälkilaskentojen ja satunnaisten näköhavaintojen avulla.\nLähde: Epäilyttääkö susien määrä? Raportti selvittää laskentatavat – Erälehti.fi\nKategoria(t): Riistanhoito Avainsana(t): Ilveskanta, Petohavainnot, Petoyhdyshenkilöt, Riistakanta, Susikanta, Susitilanne. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


Tekijä Mia Huttunenkäytössä 4 joulukuun, 2017 4 joulukuun, 2017 2 kommenttia artikkeliin Happy birthday\nLoppuvuosi on meillä yhtä juhlan aikaa. Äidilläni, siskollani, anopillani sekä itselläni ja lukuisilla tuttavilla on syntymäpäivät marras-joulukuussa ja sehän tietää paljon juhlimista!\nKun syntymäpäiväkauteen yhdistää pikkujoulut, niin juhlia saattaa tulla yllättävän paljon. Lisäksi lapsiperheessä on vielä päiväkodin tai koulun kauden päättäjäiset. Usein myös harrastus tarjoaa loppunäytöksen, ainakin balettikoulussa on ollut näyttävät juhlat kautta aikojen. Toisaalta nautin itse aika paljon juhlissa, vaikka aikataulullisesti on haasteita.\nVietän tänään omia syntymäpäiviäni ja juhlimme niitä isommalla porukalla tulevana viikonloppuna. Se on sopiva väliviikonloppu jolloin ei ole muuta ohjelmaa. Lasten koulussa vietettiin jo loppuvuoden juhla eli itsenäisyyspäivä sekä joulu kätevästi yhdessä (kyllä, kannatan) ja parin viikon päästä on sitten edessä balettikoulun näytösviikonloppu Helsingissä.\nHyvää juhlaviikon alkua, keskiviikkona nimittäin vietetään hieman suurempia syntymäpäiviä kun Suomi täyttää sata vuotta!\nEdellinen artikkeliJouluinen rusetti & nauha-arvonta\nSeuraava artikkeliJuhlallinen Helsinki\nKirjoitettu 5 joulukuun, 2017 6:04 am\nKirjoitettu 6 joulukuun, 2017 9:30 pm


Jäsentarjoukset - Smash ry\nKenttien tuntihinnat jäsenille Smash Centerissä, Olarissa ja Kaisaniemen tenniskentillä\nJäsenhinnat Smash Centerissä\nJäsenhinnat Olarin liikuntahallissa\nJäsenhinnat Kaisaniemen tenniskentillä\nSmash Centerin Pro Shop, mm.\nKaikki vaatteet, kengät, mailat ja kassit -15%\nMailanjännityksissä oma edullinen jäsenhinta. Hinnasto löytyy tästä.\nSmash Centerin kuntosali\nSmashin seurojen valmennukset, kurssit ja tapahtumat\nEdullinen valmennushinta aikuis-, juniori- ja kilpavalmennuksessa sekä osassa tapahtumia.\nLajiliitot (Tennisliitto, Sulkapalloliitto, Squashliitto, Padelliitto, Pöytätennisliitto, Racketlonliitto)\nOikeus osallistua Smashin järjestämään valmennukseen sekä kisoihin.\nSmashin seurojen seuravaatteet Tacklan verkkokaupasta\nSmashin, Smash-Espoon ja Smash-Kotkan omista mallistoista löydät laadukkaita Craftin teknisiä t-paitoja, pitkähihaisia paitoja, huppareita, takkeja, treenihousuja, shortseja ja hameita seurojemme väreissä ja logoilla varustettuina. Tilaa omasi kätevästi Tacklan verkkokaupasta! Verkkokaupassa löydät mallistot Smashin, Smash-Espoon ja Smash-Kotkan fanituotteille omilta alasivuiltaan:\nHertta Apunen, täyden palvelun kotisiivousyritys\nHanki helpotusta arkeen ja tilaa esittelysiivous netissä:\nTutustu siivouspalveluihin ja ota yhteyttä:\nKiinteistömaailma Itäkeskus on palvellut yli 15 vuotta tutulla paikalla Itiksen kauppakeskuksen pääsisäänkäynnin yhteydessä Tallinnanaukiolla. Asuntomyymälällä on vahva ote itäisen Helsingin asuntomarkkinoista. Kiinteistömaailma Itäkeskus antaa Smashin jäsenille ja heidän sidosryhmilleen toimeksiannot erikoishintaan. Pitkäaikaisesta Smash-yhteistyöstä ja Smashin jäsenten eduista vastaa kokenut Kiinteistömaailma-yrittäjä Marko Välimäki. Asuntoasioissa voitte ottaa suoraan yhteyttä Markoon 050-588 0005 tai marko.valimaki@kiinteistomaailma.fi.\npuh. (09) 343 6370\nHotel Rantapuisto, Furuborginkatu 3, 00980 Helsinki (Ramsinniemi, Vuosaari)\n+358 (0) 9 319 11 / reception@rantapuisto.fi\nMajoitushinnat v. 2022 Smash ry:n jäsenten käyttöön seuraavilla hinnoilla:\n-10% BAR. BAR (best available rate) sopimushinta tarkoittaa -10% alennusta päivän hinnasta (alennus % parhaasta julkisesta hinnasta).\n- Majoitushuonehintaan sisältyy alv, aamiaisbuffet ja maksuton Internet -yhteys sekä kuntosalin käyttö ja ilmainen pysäköinti.\nHuonehinnat ovat LRA -hintoja (Last Room Availability). Hotel Rantapuisto sitoutuu sopimushintaisten huoneiden tarjoamiseen viimeiseen vapaana olevaan huoneeseen asti. Yli 8 huoneen ryhmävaraukset hinnoitellaan tapauskohtaisesti.\nSuosittelemme tekemään huonevarauksen 1) nettisivuillamme www.rantapuisto.fi etukoodilla SMASH tai 2) hotellin vastaanottoon puhelimitse 09 319 11 tai sähköpostilla reception@rantapuisto.fi. Mainitsethan yrityksen nimen Smash varatessasi, jotta osaamme yhdistää etuhinnan varaukseenne.\nVarausta tehtäessä on mainittava nimi sekä yrityksen nimi. Yksittäiset huonevaraukset maksetaan uloskirjautumisen yhteydessä joko käteisellä tai maksukortilla. Mikäli huoneet laskutetaan, lisätään laskutuslisä 20€/lasku. Laskutuksesta sovitaan etukäteen hotellin myyntipalvelun kanssa. Maksuaika 10 päivää netto, viivästyskorko 16 %.\nPRIME GUEST Primehotelsin kanta-asiakasohjelma:\nIlmoittaudu tästä linkistä https://www.primehotels.fi/primeguest/ veloituksetta mukaan Prime Quest kanta-asiakasohjelmaan ja saat aina henkilökohtaisia sekä rahanarvoisia etuja majoituksista & ruokailuista Hotel Rantapuistossa. Etuja ovat mm. ravintolaleimat, majoitusleimat sekä vaihtuvat hotellikohtaiset edut kuten ilmaiset huoneluokan korotukset, aikaiset sisäänkirjautumiset tai myöhäiset huoneenluovutukset.


aailmanperintökohteet SUOMEN KULTTUURIPERINTÖKASVATUKSEN SEURAN JULKAISUJA 3 - PDF\naailmanperintökohteet SUOMEN KULTTUURIPERINTÖKASVATUKSEN SEURAN JULKAISUJA 3\nDownload "aailmanperintökohteet SUOMEN KULTTUURIPERINTÖKASVATUKSEN SEURAN JULKAISUJA 3"\n1 m suomen aailmanperintökohteet perusopetuksessa SUOMEN KULTTUURIPERINTÖKASVATUKSEN SEURAN JULKAISUJA 3\n2 Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seuran julkaisuja Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seura ry Toimittaja Lari Peltonen Etukannen kuvat: Keltinmäen koululaisten tekemiä piirroksia Petäväjäveden vanhasta kirkosta (Marjo Autio-Hiltunen). Takakannen kuva: Petäjäveden vanhan kirkon saarnastuolissa olevia enkeleitä (Marjo Autio-Hiltunen). Taitto kinos media ISBN (nid.) ISSN (nid.) ISBN (pdf) ISSN (pdf) Erweko, Helsinki 2012\n3 SUOMEN MAAILMANPERINTÖKOHTEET PERUSOPETUKSESSA SISÄLLYS ALKUSANAT 4 MAAILMANPERINTÖKASVATUS 5 Mitä maailmanperintökasvatus on? 5 Maailmanperintökasvatuksen tavoitteet 7 Maailmanperintökohteet 8 Unesco ja maailmanperintökohteet 8 Maailmanperintökohteiden valinta 8 Kohteiden valintakriteerit ja niiden yhteydet opetukseen 9 Maailmanperintösopimuksen mukainen tiedotusvastuu 10 MAAILMANPERINTÖKASVATUKSEN NYKYPÄIVÄÄ 12 Opetussuunnitelmallinen näkökulma 12 Yhteistyö maailmanperintö kohteiden kanssa 13 Vanha Rauma ja Sammallahdenmäki 13 Suomenlinna 16 Merenkurkun saaristo 19 Petäjäveden kirkko 20 Struven ketju 21 Verlan puuhiomo ja pahvitehdas 22 MAAILMANPERINTÖKASVATUS KOULUN ARJESSA 24 Maailmanperintökohteet oppimisympäristöinä 24 Etukäteisvalmistelu 24 Kohdevierailu mitä tehdä paikan päällä? 25 Tutustumiskäynnin koonti 25 Maailmanperintökasvatusta omalla koululla 27 LOPUKSI 28\n4 ALKUSANAT Maaliskuussa 2012 Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seura ry Kirsti Merta Kauko Kyynäräinen Marjo Autio-Hiltunen Keskeisten luonnon- ja kulttuuriperintökohteiden suojelu on sekä kansallisen että kansainvälisen yhteistyön tulos. Maailmanperinnön säilyttäminen tuleville sukupolville voidaan turvata kasvatus- ja opetustyön avulla. Unescon maailmanperintösopimukseen sitoutuneita valtioita edellytetäänkin edistämään maailmanperinnön arvostusta ja ymmärtämistä tiedottamalla ja sisällyttämällä sitä kouluopetukseen. Ihmiskunnan yhteistä perintöä välitetään oppijoille muun muassa maailmanperintökasvatuksen avulla. Se on väline, jonka avulla he kartuttavat monilla elämän eri alueilla tarvittavia tietoja ja taitoja. Samalla lapset ja nuoret oppivat näkemään maailmanperinnön arvon, mikä kannustaa vaalimaan ihmiskunnan yhteistä aarteistoa. Näin oppijat saavat lisäksi kokemuksen omasta roolistaan maailmassa sekä työkaluja vaikuttaa ympäristöönsä. Luonnon- ja kulttuuriperintömme ei säily ilman sitoutumista. Jäljellä olevan perintömme säilyminen on sekä nykyisten että tulevien sukupolvien käsissä. Tähän haasteeseen vastaamiseksi tarvitsemme maailmanperintökasvatusta. Tämän julkaisun avulla pyrimme tukemaan ja edistämään koulujen ja maailmanperintökohteiden yhteistyötä. Haluamme motivoida opetus- ja sivistystoimen ammattilaisia sisällyttämään maailmanperinnön monipuolisen rikkauden osaksi koulujen arkea. Maailmanperintökohteet sopivat mitä parhaimmin opintokäyntien järjestämiseen: oppijat voivat kokea omakohtaisesti kulttuurihistorian ja luonnon tarjoamia elämyksiä. Kohteista voi ammentaa moninaisia, oppiainerajat ylittäviä kokonaisuuksia, jotka tukevat oppijan kasvua ja hänen identiteettinsä muodostumista. Julkaisu on tuotettu osana Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seuran Silta maailmanperintöön -hanketta. Hanke on mahdollistanut pohtivan yhteistyön Suomen maailmanperintökohteiden sekä suomalaisten ja virolaisten opetusalan ammattilaisten kesken. Hankkeessa päätettiin kerätä yhteen esimerkkejä viime vuosikymmenen aikana toteutetuista maail manperintökasvatustavoista ja niiden sisältymisestä koulujen arkityöhön. Julkaisun valmistumiseen on vaikuttanut vahvasti vuosina toteutettu Suomen Tammi -hanke. Kulttuuriperintökasvatuksen verkostoja vahvistanut ja tukenut hanke toi yhteen kulttuuriperinnön ammattilaiset ja tutkijat opettajien kanssa. Näin opettajat ja koulut saivat sisältöjä, malleja ja ideoita oman opetustyönsä tueksi. Kulttuuriperintökasvatus antoi muodon oppiaineiden välisen integraation toteuttamiselle käytännössä ja ideoita ilmiökeskeiseen opettamiseen. Toivomme tämän julkaisun muodostuvan samanlaiseksi inspiraation lähteeksi opetus- ja sivistystoimelle. 4\n5 MAAILMANPERINTÖKASVATUS Maailmanperintökasvatus pyrkii kannustamaan tulevaisuuden päättäjiä osallistumaan maailmanperintömme suojelemiseen sekä mahdollistamaan sen, että heillä olisi tarvittavat tiedot ja taidot torjua maailmanperintöömme kohdistuvia uhkia. Maailmanperintö on ihmiskunnan yhteistä, ainutlaatuista luonnon- ja kulttuuriperintöä, jonka säilyttäminen on arvokasta erityisten historiallisten, esteettisten tai tieteellisten seikkojen takia. Maailmanperintökohteisiin liittyvien arvojen, tietojen ja taitojen opettamista kutsutaan maailmanperintökasvatukseksi. Sen perimmäisenä tarkoituksena on lisätä ymmärrystä maailmanperinnön ainutkertaisuudesta, jotta myös tulevat sukupolvet voisivat nauttia siitä. Tämän julkaisun tavoitteena on lisätä opettajien ja muiden aiheesta kiinnostuneiden tietoa maailmanperintökohteiksi valituista paikoista sekä ohjata heitä välittämään maailmanperintötietoutta kasvatuksellisesta ja opetuksellisesta näkökulmasta osana omaa kulttuuriperintöämme ja identiteettiämme. Mitä maailmanperintökasvatus on? Viime vuosikymmenten aikana kansainvälinen yhteisö on havahtunut siihen, että monet maailman arvokkaista luonto- ja kulttuurikohteista ovat vaarassa tuhoutua kaupungistumisen, ympäristön pilaantumisen, luonnonkatas trofien sekä sotien, konfliktien ja muiden uhkien takia. Tämän johdosta valtioiden vastuu luonnonja kulttuuriperinnön säilyttämisestä on kirjattu sitovaksi velvoitteeksi YK:n kasvatus-, tiede- ja kult tuurijärjestö Unescon (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization) niin sanottuun maailmanperintösopimukseen. 1 Sitoumus löytyy myös Suomen perustuslaista, jonka mukaan jokaiselle kuuluu vastuu luonnosta ja sen monimuotoisuudesta, ympäristöstä sekä kulttuuriperinnöstä. 2 Kansainväliset sopimukset ja kotimainen lainsäädäntö määrittävät suojelun tason sekä kriteerit maail- manperintökohteeksi valituksi tulemiselle. Oikeudellisen viitekehyksen lisäksi tarvitaan tietoa ja ymmärrystä siitä, minkä takia maailmanperintökohteiden säilyttäminen on tarpeellista. Maailmanperintökasvatuksen tarkoitus on vastata tähän haasteeseen ja sytyttää innostus maailmanperintöm me säästämiseksi tuleville sukupolville. Syy kohteen suojelulle voi löytyä sen poikkeuksellisista esteettisistä arvoista, merkittävästä asemasta historiassa tai tieteen kannalta tärkeästä sisällöstä. Lisäksi maailmanperintökasvatuksessa voidaan soveltaa erilaisia opetusmenetelmiä, jotka tiedon kerryttämisen lisäksi kasvattavat oppijan taitoja sekä itseymmärrystä aktiivisena toimijana osana maailmanhistoriallista jatkumoa. 1. Yleissopimus maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta: hyväksytty Unescon yleis kokouksen 17. istunnossa Pariisissa Suomen perustuslaki (1999/731) 17. 5\n6 Unescon maailmanperintökohteiden luetteloon valitut kohteet edustavat kukin jotain ainutlaatuista ja säilyttämisen arvoista. Maailmanperintökasvatuksen päämääränä on saada oppijat arvosta maan kohteiden ainutkertaisuutta sekä niiden välittämää tietoa ja traditiota. Maailmanperintökasvatus korostaa kestävän kehityksen ajatusmallia ja parhaimmillaan synnyttää elinikäisen luonnon- ja kulttuuriperintökohteiden suojelemiseen myönteisesti suhtautuvan kansalaisaktiivisuuden. MAAILMANPERINTÖKASVATUSTA MÄÄRITTÄVÄT OSA-ALUEET Kansainväliset sopimukset ja lainsäädäntö Kansainväliset sopimukset maailmanperintökohteista sekä aineettoman kulttuuriperinnön ja kulttuuristen ilmiöiden monimuotoisuuden suojelemisesta luovat pohjan kansojen välisille toimintaperiaatteille. Näitä sopimuksia täydentävät kansainväliset ihmisoikeus- ja ympäristösopimukset, jotka turvaavat muun muassa kulttuurisia, sivistyksellisiä sekä ympäristöllisiä oikeuksia. Kotimainen lainsäädäntö tarkentaa kansainvälistä oikeutta ja ohjaa kansallisten viranomaisten, kuten Museoviraston, toimintaa. Sisältö Esteettisten elämysten lisäksi maailmanperintökohteisiin tutustuminen antaa kokemuksellista ulottuvuutta historian, lähiympäristön sekä kulttuurin tuntemiseen. Kohteiden välittämä tieto ja niiden edustamat arvot voidaan sisällyttää perusopetuksen eri oppiaineisiin ja aihekokonaisuuksiin. Näin luodaan pohjaa ilmiökeskeiselle oppimiselle. Menetelmät Perinteisten opetusmenetelmien rinnalla maailmanperintökasvatukseen sopivat erityisen hyvin koulun ulkopuolisia oppimisympäristöjä hyödyntävät osallistuvat menetelmät, kuten tutkiva oppiminen ja tekemällä oppiminen. Uudet oppimisympäristöt, opintoretket ja leirikoulujaksot tarjoavat lukuisia mahdollisuuksia vaihtelevien opetusmenetelmien soveltamiseen. Elinikäinen kansalaisaktiivisuus Maailmanperintökasvatuksen opetustilanteet ovat parhaimmillaan interaktiivisia, pohdiskelevia ja keskustelevia. Tämä tukee luonnon monimuotoisuutta ja kulttuuriperintöä kunnioittavan ajattelutavan syntymistä ja kehittymistä. 6\n7 Maailmanperintökasvatuksen tavoitteet Maailmanperintökohteita voidaan tarkastella ilmiökohtaisesti monista näkökulmista eri oppiaineiden kautta. Esimerkiksi maanpinnan kohoaminen Merenkurkun saaristossa on luonnonilmiö, joka vaikuttaa eliöstön ohella myös ihmisen elämään, asumiseen ja elinkeinoihin muokaten pikkuhiljaa alueen kulttuuriperintöä. Yhteistä eri näkökulmille ovat tavoitteet, joiden mukaan oppija sisäistää ihmiskunnan kollektiivisen maailmanperinnön säilyttämisen tärkeyden, kartuttaa tietoaan eri kohteista sekä saa taidolliset valmiudet etsiä lisää informaatiota itsenäisesti. Laaja-alainen tieto- ja taitopohja tukee oppijaa tämän myöhemmissä elämänvaiheissa sekä ohjaa tulevaisuuden päättäjiä tämän päivän oppilaita tekemään luonnon ja kulttuuriperinnön kannalta kestäviä ratkaisuja. Aukeaman kuvat: Brankkorin matkassa seikkailuretki Vanhassa Raumassa. HLS MAAILMANPERINTÖKASVATUKSEN TIEDOLLISET, TAIDOLLISET JA ARVOIHIN LIITTYVÄT TAVOITTEET Tiedolliset tavoitteet Tavoitteena on jakaa oppijoille tietoa maailman luonnon- ja kulttuuriperintökohteista pysyvyyden ilmentyminä nopeasti muuttuvassa maailmassa. Oppijat tunnistavat luonnon- ja kulttuuriperinnön käsitteet ja tuntevat keskeiset tiedonhankinnan väylät ja tietolähteet. Oppijat tuntevat ihmiskunnan histo rian pääpiirteitä ja osaavat yhdistää luonnon ja kulttuurin vuorovaikutuksen ja riippuvuussuhteiden yhteyden ihmiskunnan kehityshistoriassa. Oppijat kehittävät kykyä ymmärtää syy- ja seuraussuhteita. Taidolliset tavoitteet Tavoitteena on harjaannuttaa oppijan omaa kykyä menneisyyden tapahtumien ja niiden vaikutusten tutkimiseen ja kartoittamiseen. Oppija pystyy itsenäisesti käyttämään tiedonlähteitä ja keräämään tietoa museoita ja muita dokumentointikanavia hyödyntäen. Oppija kykenee avoimeen keskusteluun ja erilaisten näkökulmien huomioon ottamiseen oman mielipiteensä muodostamisessa. Oppijoilla on intoa ja taitoja tehdä työtä ympäristön suojeltavien kohteiden ja ilmiöiden hyväksi. Arvoihin liittyvät tavoitteet Tavoitteena on kannustaa oppijoita arvos tamaan omaa kulttuuriaan ja k otimaansa historiaa ja luontoa. Oppija omaksuu kunnioittavan asenteen erilaisia kansoja ja kulttuureja kohtaan. Oppija sisäistää yhteisvastuullisen asenteen sekä ymmärtää oman vastuunsa maailman luonnon- ja kulttuuriperinnön vaalimisessa. 7\n8 YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö UNESCO (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization) Vuonna 1945 perustettu Unesco on YK:n alainen itsenäinen erityisjärjestö, jolla on 195 jäsenmaata. Järjestön tehtävänä on myötävaikuttaa rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen edistä mällä kansojen välistä yhteistyötä kasvatuksen, tieteen ja kulttuurin avulla. Unescon korkein päättävä elin on joka toinen vuosi kokoontuva yleiskokous, joka vastaa politiikan peruslinjauksista ja hyväksyy ohjelman ja budjetin. Päätösten toteuttamisesta vastaa 58 jäsenmaasta koostuva, kaksi kertaa vuodessa kokoontuva hallintoneuvosto. Kansainvälistä yhteistyötä toteuttavat kansalliset Unesco-toimikunnat. Opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa toimii Suomen Unesco-toimikunta, jonka tehtävänä on avustaa valtioneuvostoa Unescon toimintaan liittyvien kysymysten valmistelussa ja hoidossa. Maailmanperintökohteet Unesco ja maailmanperintökohteet Itsenäisenä valtiona ja kansainvälisen yhteisön jäsenenä Suomi on sitoutunut yhteisten maailmanlaajuisten asioi den hoitoon. Suomi liittyi Unescon jäseneksi 1956 vuosi Yhdistyneisiin Kansakuntiin liittymisen jälkeen. Maailmanperinnön vaaliminen on kansallinen ja kansainvälinen yhteishanke, jota Unesco koordinoi. Maailmanperintökohteiden valinta Kohteiden valinta on monivaiheinen prosessi, jossa sopimusvaltio sitoutuu ensin vaalimaan yhteistä maailmanperintöä suojelusopimuksen mukaisesti. 1. Valtio laatii listan omista mahdollisista kohteistaan. 2. Valtio valitsee listalta kohteet, joita se ehdottaa maailmanperintöluetteloon. 3. Ehdotuskaavake lähetetään Unescon Maailman perintökeskukseen. 4. Tarkistuksen jälkeen hakemus lähetetään asian tuntijajärjestöön (IUCN, The International Union for Conservation of Nature tai ICOMOS, The International Council on Monuments and Sites). 5. Asiantuntijat arvioivat kohteen paikan päällä. 6. IUCN tai ICOMOS vertaavat kohdetta maailmanperintö sopimuksen kriteereihin. 7. Arvioinnin pohjalta tuotetaan arviointiraportti. 8. Maailmanperintötoimiston seitsemän jäsentä tekevät suositukset Maailmanperintökomitealle. 9. Päätös tehdään Maailmanperintökomiteassa. 8\n9 Kohteiden valintakriteerit ja niiden yhteydet opetukseen Kriteerit maailmanperintökohteeksi valituksi tulemiselle ovat kansainvälisten neuvottelujen tulos, ja niiden tarkoituksena on taata kaikkein ainutlaatuisimpien kohteiden valikoituminen Unescon ylläpitämään luetteloon. Kohteiden valintaperiaatetta pidetään tiukkana, jotta maail manperintökohteiden luettelosta ei tulisi liian pitkää, kaikenkattavaa listaa mielenkiintoisista nähtävyyksistä. Kaikissa maissa on kohteita, jotka ovat kansakunnalle tärkeitä, ja maailmanperintösopimus rohkaiseekin sopimusvaltioitaan vaalimaan ainutlaatuista perintöään riippumatta siitä, onko se liitetty maailmanperintöluetteloon vai ei. Vuoden 2012 alkupuolella Unescon luettelossa oli yhteensä 936 kohdetta, joista 725 oli kulttuuriperintökohteita, 183 luonnonperintökohteita sekä 28 yhdistettyjä luonnon- ja kulttuuriperintökohteita. Suomessa kulttuuriperintökohteita on 6 ja luonnonperintökohteita 1. Struven ketjuun kuuluva Oravivuori on korkea ja jyrkkä. Nykyään sinne on rakennettu portaat. Oravivuorelta avautuvat upeat maisemat sekä näköyhteys kolmiomittaustornille yli Päijänteen. MAH Mikä tekee kohteesta riittävän ainutkertaisen ja toisaalta ilmiönä niin edustavan, että se kuuluu maailmanpe rintöluetteloon? Kriteerien pohtiminen ja soveltaminen lähiympäristön luonto- ja kulttuurikohteisiin tarjoaa mielenkiintoisen näkökulman oppijalle tuttujen paikkojen tarkastelulle. Täyttäisikö lähiseudun luonnon muo dostelma tai historiallinen rakennus jonkin seuraavista kriteereistä? Kulttuurikohteen kuusi valintakriteeriä 1. Kohteen on oltava ihmisen luovaa älykkyyttä osoittava mestariteos. 2. Kohteen on kuvattava aikojen saatossa tapahtunutta arvojen muuttumista, esimerkiksi arkkitehtuurin tai teknologian kehitystä. 3. Kohteen on oltava poikkeuksellinen näyte jostakin kulttuuritraditiosta. 4. Kohteen on oltava huomattava esimerkki historiallisesti merkittävästä aikakaudesta. 5. Kohteen tulee olla ainutlaatuinen esimerkki perinteisestä asumusmuodosta tai maankäytöstä tietyssä kulttuurissa tai kulttuureissa. 6. Kohteen on oltava suoraan yhteydessä elävään tradi tioon. Tämä viimeinen kriteeri yhteydestä elävään traditioon ei riitä yksinään valinnan perusteluksi, vaan sitä käytetään yhdessä muiden kriteerien kanssa. Luontokohteen neljä valintakriteeriä 1. Kohteen on oltava erinomainen esimerkki maapallon historiasta. 2. Kohteen tulee edustaa merkittävää käynnissä olevaa ekologista tai biologista prosessia. 3. Kohteen on oltava erityinen luonnonilmiö tai esteettisesti poikkeuksellisen arvokas. 4. Kohteen on oltava tärkeä biologisen monimuotoisuuden turvaamisen kannalta, kuten tärkeiden uhanalaisten lajien asuinympäristö. Yhdistettyihin luonnon- ja kulttuuriperintökohteisiin sovelletaan molempien listojen kriteerejä. Tärkeätä kaikissa maailmanperintökohteissa on kohteen ai tous sekä sen suojelun johtaminen ja organisointi. 9\n10 Maailmanperintösopimuksen mukainen tiedotusvastuu Kaikki Unescon yleissopimukset, joista vuon na 1972 solmittu maailmanperintöso pimus on merkittävin, sisältävät tiedotus vastuun. Sopimuksen mukaan allekirjoittajamaiden on viiden vuoden välein raportoitava sopimuksen soveltamisesta sekä muun muassa selvitettävä, millaista koulutusta peruskoululaisille, lukiolaisille ja korkeakoulu laisille tarjotaan maailmanperinnöstä ja sen säilyttämisestä. Koulutuksen tehtävänä ei ole vain paikallishistorian ja kotiseututiedon osaamisen lisääminen vaan myös yleiskuvan luominen siitä, miten maailmanperintökohde suhtautuu ajassa ja paikassa muihin kohteisiin. Onko samalta aikakaudelta muita kohteita, ja millaisia kytköksiä niillä on toisiinsa? Tiedotusvastuun ja koulutushankkeiden ei tule olla tempaus- tai kokeiluluonteisia, vaan ne on tarkoitus integroida osaksi opetussuunnitelmaa ja muita ohjaavia asiakirjoja. Koululla on siis tärkeä rooli sekä kotimaisten että maailman muiden maailmanperintökohteiden tuntemisen ja ymmärtämisen välittämisessä. Maailmanperintökasvatus kannustaa lapsia ja nuoria tutustumaan juuriinsa, jotta he ymmärtäisivät oman historiansa sekä maailmanperinnön arvon ja sen tarjoamat mahdollisuudet ja sitä uhkaavat vaarat. Nuorille on tärkeätä tarjota mahdollisuuksia miettiä ja keskustella perinnön merkityksestä sekä siitä, miten yhteistä maailmanperintöä hoidetaan ja säilytetään myös tuleville sukupolville. ESIMERKKI 1. EHDOTUS OPETUSMALLIKSI MERENKURKUN SAARISTON VALINTAKRITEERIT Koska maailmanperintökohteiden luettelo on muuttuva, joutuvat opettajat päivittämään tietojaan. Vuonna 2012 Suomen maailmanperintökohteiden listalla uusin kohde oli Merenkurkun saaristo, joka muodostaa yhteisen luonnonperinnön Ruotsin Korkean Rannikon (Höga Kusten) kanssa. Kohde liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon Lisää tietoa Merenkurkun verkkosivuilta <http://www.merenkurkku.fi/ koe-maailmanperinto/> heinäkuussa Oppitunnilla Merenkurkun saaristoon voidaan tutustua esimerkiksi alla olevan ehdotuksen mukaisesti: 1. Opettaja mainitsee kohteen nimen sekä vuoden, jolloin kohde on otettu Unescon luetteloon. Tämän jälkeen oppilaat ryhtyvät itsenäiseen tiedonhakuun esimerkiksi parityönä. 2. Opettaja tai oppilaat esittelevät tiedonhaun tulokset. 3. Opetuskeskustelun aikana pohditaan, millä kriteereillä kohde on mahdettu valita maailmanperintökohteeksi. Millaisia seikkoja oppilaat nostavat esiin? He saattavat aprikoida, onko kohde ainoa lajiaan maailmassa tai täysin korvaamaton. He saattavat myös ihmetellä, minkä takia luettelossa on esimerkiksi muitakin kirkkoja samalta aikakaudelta. 4. Opettaja esittelee Unescon perustelut, jotka on saatavissa Merenkurkun saariston omilla kotisivuilla. Vastaavatko oppilaiden perustelut Unescon perusteluja? Vertailussa on kyse erityisesti sanojen merkitysten selventämisestä: mitä tarkoittavat esimerkiksi ainutlaa tuinen, arvokas tai alkuperäinen? Opetuskeskustelun tarkoituksena on löytää arvomääritelmiä ja termistöä koskeva yhteinen käsitteistö. Unescon perustelut: Alue on ainutkertainen esimerkki maapallon historian eri kehitysvaiheista, elämän alkuperästä, käynnissä olevista geologisista prosesseista topografian tai merkittävien geomorfologisten tai luonnonmaantieteellisten muodostu mien kehityksessä. Useat jääkaudet ja niitä seurannut maankohoaminen sekä meri ovat muovanneet maisemaa. Korkea Rannikko on yksi niistä kohteista maailmassa, joissa maankohoaminen jatkuu mannerjään sulamisen jälkeen. Isostaattinen kohoaminen on hyvin havainnollista, ja ominaista alueelle on maankohoamisaste, 286 metriä, mikä on korkeampi kuin muilla alueilla. 10\n11 Opintokäynnillä Suomenlinnaan voidaan tarkastella mm. kallioisen luonnon hyödyntämistä linnoistusarkkitehtuurisena elementtinä. Suomenlinna on bastioinilinnoitus eli matala ja laaja linnoitus. Bas tionijärjestelmä on italialainen lin noitusjärjestelmä, joka korvasi keskiaikaiset, korkeat linnat. Keskiaikaiset linnat oli suunniteltu suojelemaan muurien yli pyrkiviltä vihollisilta, kun taas bastioini linnoitus suojeli paremmin tykistöhyökkäyksiltä. Kuva: Suomenlinnan hoitokunnan kuva-arkisto / Ilmo Valtonen\n12 MAAILMANPERINTÖKASVATUKSEN NYKYPÄIVÄÄ Maailmanperintökasvatuksen ajatuksena on kartuttaa oppijoiden tietoja ja taitoja maailman perintöön liittyen sekä saada heidät ymmärtämään luonnon- ja kulttuuriperinnön sisältämän ainutkertaisen rikkauden merkitys. Eri oppiaineiden tunneilla käytävä keskustelu maailmanperinnön merkityksestä, vierailut museoissa sekä aiheeseen liittyvä opetusmateriaali ovat mainioita keinoja välittää tietoa luonnon ja ihmiskunnan historiasta, mutta arvokkaimman kokemuksen luonnon- ja kulttuuriperinnöstä saa vierailemalla itse maailmanperintökohteessa. Opetussuunnitelmallinen näkökulma Suomen perustuslain määrittelemä jokaisen yksilön vastuu luonnosta ja sen monimuotoisuudesta, ympäristöstä sekä kulttuuriperinnöstä on lausuttu julki vuonna Unesco käynnisti vuonna 1953 ASP-kouluverkkohankkeen (Unesco s Associated Schools Project Network). Unesco-koulut kokeilevat uusia lähestymistapoja, testaavat Unescon aineistoja ja levittävät hyviä käytänteitä, jotka liittyvät globaaleihin kysymyksiin ja YK:n järjestelmään, ihmisoikeuksiin ja demokratiaan, maailmanperintöön ja kulttuurienväliseen oppimiseen sekä ympäristönsuojeluun. Suomessa ASPverkostoon kuuluu yli 70 oppilaitosta. Sen jälkeen maailmanperintökasvatusta on kehitetty näkyvästi erilaisten hankkeitten ja yhteistyöverkostojen kautta. Koulujen ja museoiden yhteistyöhanke Suomen Tammi toi Suomen maailmanperintökohteet näkyville perusopetuksen arkeen muuallekin kuin Unescon ASP-kouluihin. Opetushallituksen julkaisema kirja Maailmanperintö tutki ja opi ilmestyi vuonna Julkaisemista edelsi eri alojen opettajista ja Opetushallituksen virkamiehistä koostuvan työryhmän työskentely maailmanperintökohteissa. Kirja on ollut pohjana opettajien maailmanperintökasvatusta käsittelevissä täydennyskoulutuksissa 2000-luvulla. Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet asia kirja tukee maailmanperintökasvatuksen sisällyttämistä eri oppiaineisiin. Opetussuunnitelman perusteet sisältävät maailmanperintökasvatukseen sisällöllisesti liittyviä aihekokonaisuuksia, kuten kulttuuri-identiteetti ja kansainvälisyys sekä vastuu ympäristöstä, hyvinvoinnista ja kestävästä tulevaisuudesta. Maailmanperintökasvatus onkin luonteva sisältö toteutettaessa perusopetuksen sisältöjä aihekokonaisuuksien puitteissa. Näiden lisäksi oman identiteetin rakentuminen sekä yksilön ja yhteisön arvomaailman pohtiminen ovat läsnä läpileikkaavasti kaikessa opetuksessa. Esimerkit koulun arjesta kertovat parhaiten, miten maailmanperintökasvatusta voidaan soveltaa eri aineiden opetukseen. Seuraava esimerkki Pispalan koulusta on mainio malli siitä, miten historianopetusta voidaan lähestyä ilmiökeskeisesti maailmanperinnön näkökulmasta. ESIMERKKI 2. PISPALAN KOULUN GLOBAALIKASVATUSHANKE Opetushallitus toteutti vuonna 2011 ulkoasiainministeriön toimeksiannosta globaalikasvatushankkeen, jonka tarkoituksena oli pohtia maailmankansalaisuuteen kas-\n13 vattamista globalisoituvassa maailmassa. Globaalikasvatuksen arvopohjan taustalla on erityisesti Unescon vuoden 1974 suositus kasvatuksesta kansainväliseen ymmärtämykseen, yhteistyöhön ja rauhaan sekä ihmisoi keuksien kunnioittamiseen. Hankkeessa oli mukana 15 oppilaitosta eri puolilta Suomea. Ilmiökeskeinen pedagogiikka kannusti tamperelaista Pispalan koulua (luokat 1 6) suuntaamaan hankkeensa maailmanperintökasvatukseen, jota toteutettiin sekä koulun ulkoisissa oppimisympäristöissä että tietoja viestintätekniikkaa hyödyntäen. Historian luokkien sisältöjä käsiteltiin maailmanperintökasvatuksena eri oppiaineita integroimalla. Lopul lisena sovelluksena oli tietokonepeli, jonka luomisessa oppijat pääsivät hyödyntämään omaa osaamistaan. Raporttiin Pispalan koulun hankkeesta voi tutustua osoitteessa: <http://www.oph.fi/ kehittamishankkeet/maailmankansalaisena_suomessa>. Parinkymmenen kilometrin päässä Rauman keskustasta sijaitsee Sammallahdenmäen ainutlaatuinen muinaismuistoalue. Kohde merkittiin maailmanpe rintöluetteloon vuonna 1999 Suomen ensimmäisenä ar keologisena kohteena. Sammallahdenmäen hauta röykkiöalue on ainutlaatuinen kohde, joka kertoo Skandinaviassa pronssikaudella ja varhaisella rautakaudella eläneen yhteisön uskonnosta ja hautaustavoista. Lähes koskemattomassa, karussa kalliomaisemassa sijaitsevat kivistä kasatut hautaröykkiöt edustavat pronssi kautista monumentaalirakentamista. Yhdistettynä vierailukäyntinä Vanha Rauma ja Sammallahdenmäki muodostavat elämyksellisen ja monipuolisen maailmanperintökokonaisuuden. Rauman museon painopiste on ollut kokemuksellisessa ja osallistuvassa museopedagogiassa, johon kuuluu muun muassa draama opastuksia sekä koululaisryhmiä varten laadittuja Yhteistyö maailmanperintö kohteiden kanssa Suomessa on tällä hetkellä kuusi Unescon kulttuuri pe rintökohdetta sekä yksi luonnonperintökohde, jotka tarjoavat loistavia mahdollisuuksia omakohtaiseen, kokemusperustaiseen oppimi seen. Kuten seuraavat esit telyt osoittavat, edustavat kohteet Suomen luon toa ja kulttuurihistoriaa varsin monipuolisesti. Vanha Rauma ja Sammallahdenmäki Rauman vanha kaupunki otettiin Suomenlinnan ohella Unescon maailmanperintöluetteloon ensimmäisinä suomalaisina kohteina vuonna Vanhan Rauman puutaloidylli valittiin suojelemisen arvoiseksi kulttuurikohteeksi, sillä se on yksi Pohjoismaiden laajimmin säilyneistä historiallisista puutaloalueista. Noin kuudensadan talon muodostama alue on esimerkki perinteisestä pohjoismaisesta hirsirakentamisesta ja asumismuodosta, joka on edelleen elinvoimainen vanhassa keskustassa asuu nykyisin noin kahdeksansataa ihmistä, ja sen museot, kahvilat ja käsityöläispuodit houkuttelevat vierailijoita pidempienkin matkojen päästä. Ruokakulttuuria ja kädentaitoja Sammallahden historiallisissa maisemissa. Sammallahdenmäellä vierailtaessa on mahdollista saada toiminnallista opastusta. Paikallisopas Ulla Antola siirtyy menneen ajan emännän rooliin ja oppijat saavat nauttia herneleipää ja vadelmanlehtijuomaa, joita ovat itse olleet valmistamassa. UA 13\n14 tehtävälomakkeita. Myös tavallisella museovierailulla voidaan kävijöille välittää tietoa maailmanperin nöstä. Museon sijainti Vanhassa Raumassa antaa luontevan pohjan toimia maail manperintökas va tuksen parissa. Sammallahdenmäen osalta maailmanperintökasvatusta on kulttuuriperintökohteen statuksen myöntämisestä lähtien tehnyt vapaaehtoisvoimin Lapin kunnan historian elävöittämiseen keskittynyt yhdistys Keritys ry. Tulevaisuuden haasteita Raumalla on luoda toimiva maailmanperintökasvatuksen ohjelma tässä hyvänä apuna ovat jo kahdessa alakoulussa toimivat koulujen itse kehittämät hienot ohjelmat (katso Esimerkki 3). Maailmanperintökasvatus tulisikin ulottaa päiväkodista ylemmille kouluasteille saakka. Yhteistyö Raumalla koulujen kanssa sujuu hyvin, ja myös opettajankoulutuksessa opiskelevat käyvät museossa. Sammallahdenmäellä kohtaavat sukupolvet seniori-ikäisten harrastelijanäyttelijöiden järjestäessä opetustuokioita oppilasvierailujen aikana. UA Vanha Rauma on oivallinen paikka tutustua rakennusperinnön luovaan maailmaan. Kalatorin liepeillä, aivan keskellä Vanhaa Raumaa, on merkillinen rakennelma, jonka tarkoituksesta sekä oppilaat että opettajat yleensä esittävät mitä kummal lisimpia arveluita. HLS ESIMERKKI 3. VANHAN RAUMAN KULTTUURIPOLUT RAUMAN NORMAALIKOULUSSA JA PYYNPÄÄN KOULUSSA Rauman normaalikoulussa toteutetaan aihekokonaisuutta kulttuuri-identiteetti ja kansainvälisyys vuosiluokilla 1 6 kokoamalla oppijan oma Unescokansio. Oppija aloittaa kansionsa kokoamisen 1. luokalla ja täydentää sitä niin, että alakoulun loppuessa hänellä on laaja tietopaketti oman kotipaikkakuntansa kulttuuriperinnöstä. Maailmanperintökasvatus onkin luonteva aihe juuri Raumalla, koska läheisyydessä on jopa kaksi maailmanperintökohdetta. Alla olevat vuosiluokka kohtaiset suunnitelmat ovat esimerkkejä siitä, miten kaksi erikokoista raumalaista koulua ovat lähestyneet maail manperintökasvatusta. 14\n15 RAUMAN NORMAALIKOULUN SUUNNITELMA UNESCO-TOIMINNAN TOTEUTUMISESTA I lk. Rauman toriin tutustuminen II lk. Kirstin rakennusryhmään tutustuminen, asuminen Vanhassa Raumassa, Pyhän Ristin kirkkoon tutustuminen III lk. Vierailukäynti Raatihuoneessa IV lk. Vanhaan Raumaan tutustuminen V lk. Vierailu Marelan talossa, lukujen vaihteen historian tarkastelua, vierailu Sammallahdenmäessä, tutustuminen Rauman seudun käsityöperinteeseen (erityisesti pitsinnypläämiseen) VI lk. Muihin Unesco-kohteisiin tutustuminen, keskiaikaiseen kaupunki kuvaan ja sen kulttuuriperintöön perehtyminen, kirkkojen tyyli suuntien opettelu, tutustuminen Rauman seudun käsityöperinteeseen (vierailu Tammelan korjausrakentamiskeskuksessa) Suunnitelman ovat laatineet Rauman normaalikoulun opettajat Marja Tervaselkä-Jalonen ja Outi Kokkonen. PYYNPÄÄN KOULUN KULTTUURIPOLKU VUOSILUOKKAKOHTAINEN SUUNNITELMA I lk. Rauman toriin ja sen ympäristöön tutustuminen II lk. Tutustuminen Kirstin rakennusryhmän miljööseen III lk. Vierailu Teresia ja Rafael Lönnströmin kotimuseossa sekä Rauman taidemuseossa IV lk. Tutustumiskäynti Rauman merimuseossa sekä Vanhalla Raatihuoneella V lk. Marelan taloon tutustuminen sekä vierailu Seminaarin puutarhassa sekä Seminaarin museoluokassa VI lk. Pyhän Ristin kirkkoon sekä Tammelan korjausrakentamis keskukseen tutustuminen Suunnitelman on laatinut Pyynpään koulun opettaja Virpi Joutsa. Toiminnallisia työpajatehtäviä brankkorin seikkailureitin varrelta. Äidinkielen ja kirjallisuuden opetuksen kannalta Rauman kiäli tarjoaa herkullisia aineistoja. Työpajan yhteydessä säe tai pari laulusta tai runotekstistä saa tunnelman nousemaan. Meripoikki meit verjelgon daevas HLS 15\n16 Globaalikasvatushankeen aikana Pispalan koulu Tampereelta tutustui maailmanperintöopetukseen Suomenlinna oppimisympäristönä. Saariluontoon tutustuttaessa Suomen Nuorisokeskuksen kautta tilatussa työpajassa pystytettiin kalliolle telttakatos, keitettiin kiisseliä retkikeittimellä ja tutkittiin vedessä liikkuvaa pieneliöstöä. Kokemukset olivat uusia sisämaasta tulleelle oppilasryhmälle. JK Suomenlinna Helsingin edustalla sijaitseva Suomenlinna on Ruotsin vallan aikana perustettu linnoitus, jonka rakentaminen aloitettiin 1700-luvulla. Suomenlinna on Unescon luetteloon vuonna 1991 lisätty maailmanperintökohde, ja kaikkiaan kahdeksalle saarelle levittäytyvässä merilinnoituksessa toimii muun muassa merisotakoulu, telakka, museoita, kouluja, ravintoloita, ja siellä asuu vakituisesti yli 800 ihmistä. Suomenlinna on yksi Suomen suosituimpia nähtävyyksiä, jonne myös monet oppilasryhmät tulevat aistimaan merellisen kohteen rikasta historiaa. Saarilla on mahdollisuus järjestää myös leirikouluja hostellimajoituksella. Kohteen maailmanperintökasvatuksesta on huolehtinut pitkälti Ehrensvärd-seura, joka on perustamisvuodestaan 1921 lähtien välittänyt tietoa Suomenlinnan historiasta sekä kehittänyt opastustoimintaa ja matkailupalveluita ja toteuttanut lapsille tarkoitettua historiallisiin tosiseikkoihin perustuvaa seikkailukierrosta. Seura järjestää kesäisin koululaisille peruskierroksia sekä teemakierroksia, joissa tutustutaan esityksen kautta Suomenlinnaan sekä ja 1800-lukujen elämään, tapoihin ja tyyleihin sekä tieteisiin ja huvituksiin. Hyvät perustiedot Suomenlinnan vaiheista ja rakentamisesta antaa Suomenlinnakeskuksessa esitettävä 20-minuuttinen palkittu laajakangasesitys. Suomenlinnan erityinen maisema harvinaisine tulokaskasveineen ja kallioniittyineen yhdistettynä saaren monipolviseen historiaan tarjoaakin laajat mahdollisuudet maailmanperintökasvatukselle. Opetusmateriaalia Suomenlinnaan liittyen: <http://www03.edu.fi/oppimateriaalit/suomenlinna/>. 16 Suomenlinnan hoitokunnan kuva-arkisto/deneb Pettersson\n17 ESIMERKKI 4. AMURIN YHTENÄISKOULUN OPINTORETKIPÄIVÄ SUOMENLINNASSA Tamperelainen vuosiluokkien 1 9 koulu painotti opetuksessaan maailmanperintökasvatusta, minkä johdosta koko koulu teki suunnitelman opintoretkipäivän järjestämisestä Suomenlinnaan. Yhdeksälle vuosiluokalle laadittu suunnitelma osoittaa maailmanperintökasvatuksen monipuolisuuden: kaikenikäisille oppijoille saatiin räätälöityä ohjelma, joka vastasi heidän kehitystään ja hyödynsi eri oppiaineissa opittuja tietoja ja taitoja. AMURIN YHTENÄISKOULU VUOSILUOKKAKOHTAINEN SUUNNITELMA I lk. Oppijat tutkivat ympäristöään piirtäen sekä vierailevat sukellusvene Vesikossa. II lk. Ohjelmaan kuuluu telakalla laivoihin tutustuminen paikallisen oppaan johdolla. Oppijat piirtävät saarta nimenomaan merenkulun näkökulmasta ja vierailevat sukellusvene Vesikossa. III lk. Kolmannen luokan oppilaat osallistuvat telakalla työpajaan, joka sisältää muun muassa veneen tervaamista, köyden punomista sekä naulan takomista sepän opastuksella. IV lk. Oppijat tutkivat linnoitusta matematiikan näkökulmasta linnoituksen rakennuksia piirtäen ja laatien niistä laskutehtäviä. Opettajalla on mukanaan monisteita geometrian kurssista, ja pintaalaa lasketaan osin niiden luonnossa tehtävien mittausten avulla. V lk. Opintoretkipäivä sisältää vierailun museossa sekä sukellusvene Vesikossa. Iltapäivällä harjoitellaan solmujen tekemistä. VI lk. Oppijat kiertävät saarta oppaan johdolla ja tutustuvat museoon tehtäväkorttien avulla. Loppupäivä kuluu draamatyöpajassa, jossa valmistetaan kohtauksia saarelaisten elämästä eri aikakausilla. VII lk. Seitsemännen luokan oppilaat tutkivat Suomenlinnaa erityisesti luonnonperinnön kannalta: mitä saarella kasvaa ja miksi? Oppijoilla on mukanaan valmiit inventointikortit, joihin he keräävät tietoja kasveista biologian opettajan sekä kasveihin perehtyneen oppaan avustuksella. VIII lk. Oppijat tekevät esitelmän linnoituksen rakennuksista sekä vierailevat museossa. IX lk. Yhdeksännen luokan oppilaat dokumentoivat Suomenlinnaa valokuvaamalla sekä piirtämällä. Myöhemmin opintoretkipäivästä laaditaan esite. Suomenlinnan hoitokunnan kuva-arkisto/esko Jämsä 17\n18 Suomenlinna-museossa voi oppilaiden kanssa täyttää alla olevan kyselylomakkeen, jossa käsitellään saarilinnoituksen monivaiheista historiaa. Vastaukset löytyvät museosta. 1. Suomenlinnan ensimmäinen komentaja Augustin Ehrensvärd oli a. suomalainen b. ruotsalainen c. venäläinen 2. Suomenlinnaa alettiin rakentaa a luvulla b luvulla c luvulla 3. Suomenlinnassa teitä päällystettiin a. lankuilla b. soralla c. asfaltilla 4. Tykit olivat aluksi a. suustaladattavia b. takaaladattavia c. automaattisia 5. Vuonna 1855 Viaporia pommittivat a. venäläis-saksalaiset joukot b. ranskalais-englantilaiset joukot c. ruotsalais-tanskalaiset joukot 6. Saaristolaivaston suunnittelija oli a. Cronstedt b. Thunberg c. Chapman 7. Suomenlinnan telakka rakennettiin a luvulla b luvulla c luvulla ESIMERKKI 5. ROIHUVUOREN KOULUN KOKEMUKSIA MAAILMANPERINTÖ KOHTEIDEN KÄYTÖSTÄ KULTTUURIPERINNÖN OPETUKSESSA Helsinkiläisen Roihuvuoren ala-asteen koulun opettaja kiinnostui maailmanperintökasvatuksesta Suomen Tammi -hankkeen aikana järjestettyjen koulutusten myötä. Haagin vuoden 1954 yleissopimus on Unescon alainen humanitaarinen yleissopimus, jonka tavoitteena on kulttuuriomaisuuden suojelu aseellisten selkkausten yhteydessä. Innostus muuttui käytännön toiminnaksi omassa koulussa kuudetta kouluvuottaan opiskelevien oppilaiden ryhmässä. Lähtökohtana oli maailmanperintöajatuksen ja Haagin sopi muksen periaatteiden soveltaminen historian opetukseen sekä suojelukohteisiin liittyvien kulttuuristen ja esteettisten arvojen pohtiminen: millä perusteella jotain tiettyä kohdetta pitäisi suojella? Perustelut auttoivat hahmottamaan kulttuuriperinnön käsitettä sekä selventämään perintökohteen merkitystä. Tehtävänä oli pohtia mikä oli kohteen alkuperäinen merkitys tai arvo, miten se on muuttunut ja mikä se on nykyään. Asian käsittely ulottui myös tulevaisuuden puolelle: mitkä ovatkaan meidän aikamme tuottamia suojelemisen arvoisia kohteita? Käytännön sovelluksena oppijat tutustuivat johonkin tiettyyn maailmanperintökohteeseen, etsivät siitä itsenäisesti tietoa ja pohtivat yllä esitettyjä kysymyksiä sekä valmistivat kohteesta näyttelyn joko luokkahuoneeseen tai verkkoon. Maailmanperintökasvatuksen kartuttamaa teoreettista tietopohjaa täydennettiin havainnollisella opintoretkellä Suomenlinnaan. Maailmanperintökasvatuksen ohjelman on suunnitellut Roihuvuoren koulun opettaja Kimmo Sundström 8. Telakalla rakennettiin laivojen lisäksi a. tykkejä b. lentokoneita c. taloja 9. Suomenlinnan kirkko rakennettiin aluksi a. luterilaiseksi b. ortodoksiseksi c. katoliseksi 10. Suomenlinnaan tullaan a. kävellen b. lentäen c. veneellä 18\n19 Merenkurkun saaristo Suomen Merenkurkku ja Ruotsin Höga Kusten muodostavat näiden kahden maan yhteisen maailmanperintökohteen. Merenkurkun saaristo hyväksyttiin heinäkuussa 2006 Suomen ensimmäisenä luontokohteena Unescon maailmanperintöluetteloon. Merenkurkun saaristo muodostaa Ruotsin Korkean Rannikon (Höga Kusten) maailmaperintökohteen kanssa geologisen kokonaisuuden, jossa maankohoaminen on hyvin voimakasta, keskimäärin 8 mm vuodessa. Saaristo muuttaa jatkuvasti muotoaan: uusia saaria nousee, merenlahdet muuttuvat järviksi ja veneväylät mataloituvat. Maa-ala kasvaa vuosittain sadalla hehtaarilla. Alue käsittää yhteensä noin 5600 saarta. Alueen toiminnasta vastaa Metsähallitus. Alueella työskentelee koulutettuja maailmanperintöoppaita, jotka ovat saaneet laaja-alaisen koulutuksen ja tietävät runsaasti kohteen luonnosta sekä kulttuurihistoriasta. Lisäksi kohteella on oma maailmanperintökoordinaattori. Luontokohteeseen pääsee tutustumaan myös Pohjanmaan museon yhteydessä toimivassa Merenkurkun luontokeskus Terranovassa, jossa on kattava näyttely Merenkurkun luonnosta. Merenkurkun luonnonperintökohde tekee tiivistä yhteistyötä koulujen ja oppilaitosten kanssa muun muassa maailmanperintökasvatuksen suunnitteluun liittyen. Pyrkimys monipuoliseen pedagogiikkaan näkyy toiminnassa: koululaisten kanssa tehdään retkiä luontokohteeseen, työskennellään pienryhmissä sekä tehdään oppimateriaaleihin perustuvia tehtäviä. Vuonna 2011 Merenkurkun alue kertoo maiseman muuttumisesta ja antaa aineistoa tarkkailutehtäviin. Kontrasti aavan merenrannan ja kesämökkirantojen välillä on melkoinen etenkin alkukevään ja myöhäisen syksyn aikana. Luonnon voi mien kuvaaminen taidekasvatuksen näkökul masta jättää pysyviä muistoja. Luonnonmateriaalien käyttäminen työpajoissa on Merenkurkussa helppoa ja luonnollista. VH valmistui verkkoon opetusmateriaali Sama jää on peittänyt meidät, joka on suunnattu esikouluikäisistä yliopiston opettajille. Opetusmateriaalin perusajatuksena on pyrkiä houkuttelemaan oppijoita luontoretkille, joissa opettajat, ohjaajat ja oppaat voivat rakentaa elämyksellisiä, haastavia ja pohdintaan perustuvia opetustuokioita. Jääkaudet jättämät jäljet sekä maan kohoamiseen liittyvät seikat konkretisoituvat saaristoon tutustuttaessa. Saaristossa oppijat pääsevät tutustumaan myös rannikon ruotsinkieliseen kulttuuriin. ESIMERKKI 6. HYLKEENPYYNTIKULTTUURIA JA MAAILMAN- PERINTÖÄ MERENKURKUSSA Merenkurkun maannousurannikon maailmanperintökohde on parhaiten saavutettavissa Mustasaaren kunnan alueella sijaitsevassa Björköbyn kylässä, jonne on Vaasasta matkaa 45 kilometriä. Majoittua voi idyllisessä majatalossa, joten kohde soveltuu myös leirikoulujen järjestämiseen. Paikalliset asiantuntijat ja ohjelmantarjoajat ovat laatineet erilaisia ohjelmasisältöjä, joiden kautta saa konkreettisen käsityksen mannerjään muovaamasta rannikosta sekä maisemallisista muutoksista. Luonto retkillä pääsee myös tutustumaan vaikkapa hylkeenpyyntikulttuu rin historiaan ja nykypäivään sekä tekemään kiertokäyntejä geo lo gi siin kohteisiin, Sommarön linnakkeeseen sekä Salteriet-kalasuolaamoon (auki vain kesäisin). Merenkurkun maailmanperintösivustojen <www.kvarken.fi> kautta saa lisätietoa ohjelmantarjoajista. Sama jää on peittänyt meidät -opetus materiaali verkossa: <http://www.merenkurkku.fi/ koulu-ja-maailmanperinto/2-jaakausi -sama-jaa-on-peittanyt-meidat/>. 19\n20 Petäjäveden kirkko Petäjäveden vanha kirkko on pohjoismaisen puuarkkitehtuurin yksi huomattavimpia mestariteoksia, joka merkittiin maail manperintöluetteloon vuonna Se edustaa luterilaista kirkkoarkkitehtuuria ja hirsirakentamis taidon pitkää perinnettä. Kirkko on merkittävä osoitus siitä, kuinka paikalliset rakennusmestarit omaksuivat keskieurooppalaisen kirkkoarkkitehtuurin tyylipiirteitä ja sovelsivat niitä taidokkaasti hallitsemaansa hirsirakentamiseen. Petäjäveden tasavartista ristikirkkoa oli pystyttämässä kaksitoista kirvesmiestä Jaakko Klemetinpoika Leppäsen suunnitelmien ja johdon mukaan. Varsinainen rakentaminen tapahtui 1764, mutta ikkunat ja kiinteä sisustus valmistuivat seuraavina vuosina. MAH Sisääntulo kirkkoon käy nykyään Leppäsen pojanpojan Eerik Jaakonpoika Leppäsen vuonna 1820 rakentaman tapulin ja satulakattoisen yhdyskäytävän kautta pasuunaa puhaltavien enkeleiden katsellessa oven päältä. Kirkon niukkaan koristeluun kuuluvien puuveistoshahmojen etsiminen ja dokumentointi piirtäen tai valokuvaamalla johdattaa hahmojen merkityksen ymmärtämiseen. Näin päästään pohtimaan mm. kirkon ja uskonnon asemaa ennen ja nyt sekä yhteneväisyyksiä ja eroa vaisuuksia keskisuomalaisen ja muun kulttuuri perinnön välillä. MAH ESIMERKKI 7. JYVÄSKYLÄN ASP-KOULUJEN TOIMINTA I Jyväskylän seudulla on yhdeksän erilaista koulua tai oppilaitosta, jotka kuuluvat maailmanlaajuiseen Unesco-kouluverkostoon (ASP Associated Schools Project Network). Verkosto toimii nykyisin 180 maassa. Suomi on ollut verkostossa mukana vuodesta 1959, ja Suomessa verkko kattaa yli 70 oppilaitosta. Jyväskylässä vuosittaisissa yhteisissä tapaamisissa ideoitujen retkien ja muiden tapahtumien aikana tuotetusta aineistosta on usein esimerkiksi koottu yhteisnäyttelyitä Keski-Suomen mu seoon tai kirjastoon. Jyväskylässä maailmanperintökasvatuksessa on lähikohteena Petäjäveden vanha kirkko, jonne tehdään retkiä kouluittain, mahdollisesti yhdistämällä retki vierailukäyntiin Keski-Suomen museossa. Eläytymistä kirkon rakentamisen ajan elämään auttaa tutustuminen maaseutuasumusten ja kirkon pienoismalleihin. Työkalut ja niiden käyttötavat antavat ymmärrystä rakentamisesta ja kirkon rakenteista. Kirkon pystytys vaati yhteistyötä; ristikirkon joka nurkkaan tarvittiin mies nostamaan ja kohdistamaan hirret paikoilleen. Kirkonrakentajien käsityön laadusta kertookin satoja vuosia kestäneiden hirsi seinien silkinhieno piilupinta. Perustiedot ja omakohtaiset kokeilut puurakentamisesta auttavat löytämään rakennukselle oleellisia seikkoja ja kiin nostavia yksityiskohtia sekä koristeiden omaperäi- Saarnastuoliin on kuvattu pieniä enkeleitä ja viisi ihmishahmoa, neljä evankelistaa ja Vapahtaja. Saarnastuolin ylä- ja alareunan pienet valkopukuiset ja punaposkiset enkelit ovat yksilöllisiä. MAH 20\n21 siä tulkin toja. Mainio tapa tutustua kohteeseen onkin dokumentoida sitä piirtäen, maalaten tai valokuvaamalla. Isovanhempien ja vanhempienkin haastattelut koulunkäynnistä ja juhlapyhien vietosta antavat taustatietoa kirkon merkityksen ymmärtämiselle. Vanhan ajan kirkonmenot unilukkareineen kertovat elävästi kahden sadan vuoden takaisesta kyläyhteisöstä. Kirkkoa voi lähestyä vettä pitkin kirkkoveneellä, minkä lisäksi mahdollista on myös kävellä rauhallista kylänraittia ja vierailla Petäjäveden nykyisessä keskustassa, jossa voi tutustua eri alojen käsityöläisten tuotantoon ja seurakunnan uudempaan kirkkoon ja pappilaan. Maailmanperintökasvatuksen näkökulmasta mittaus pisteiden lähellä olevat informaatiotaulut tarjoavat perustietoa Struven ketjusta. Opetukseen soveltuvaa materiaalia on muun muassa Maanmittauslaitoksen Karttakäärö-sivustolla. Opetus painottuu paikallisten koulujen toimintaan, koska näiden koulujen on helpompi hyödyntää lähellä olevia pisteitä. Struven ketjun mittausten ideaa ja menetelmiä perusgeometriaa ja sen käyttämistä maapallon mittanauhana voi kuitenkin käsitellä ja havainnollistaa missä vain. Haasteena on teorian ja mittaustekniikan konkretisoiminen koululaisille. Sovelluksena voisi olla Lisätietoa Petäjäveden kirkosta ja toiminnasta kohteessa: <http://www.petajavesi.fi/kirkko/>. Struven ketju Struven ketju on siitä poikkeuksellinen maailmanperin tökohde, että se on kymmenen maan yhteinen. Maat ovat Norja, Ruotsi, Suomi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Moldova ja Ukraina. Kyseessä on saksalaissyntyisen tähtitieteilijä Friedrich Georg Wilhelm Struven johdolla 1800-luvulla rakennettu ja mitattu kolmio mittauspisteiden ketju, jonka avulla määritettiin maa pallon koko ja tarkka muoto. Sen pituus on yli 2800 kilometriä, ja se ulottuu Mustanmeren tuntumas ta Pohjoiselle Jäämerelle. Maan oli tiedetty olevan pallonmuotoinen, mutta 1600-luvulla Isaac Newton arveli sen olevan navoiltaan hieman litistynyt. Seuraavalla vuosi sadalla Ranskan tiedeakatemian retkikuntien mittauksista saatiin vahvistus Newtonin teorialle. Kuitenkin vasta F. W. G. Struve työryhmineen pystyi määrittämään tarkat arvot maapallon litistyneisyydelle ja koolle. Struven ketjua pidetään aikakautensa yhtenä huomattavim pana tieteellis-teknisenä saavutuksena. Struven ketju hyväksyttiin vuonna 2005 Unescon maailmanperintöluetteloon. Yhteensä 34 mittauspistettä mukaan lukien ketjun päätepisteet Norjasta Ukrainasta valittiin maailmanperintöluetteloon edustamaan koko ketjua. Struven ketju kulkee Suomen halki lähes tuhannen kilometrin matkan ja tältä osuudelta on luetteloon otettu kuusi pistettä. Korkeiden luonnonkohteiden, kuten kallioiden laeilla sijaitsevien pisteiden lisäksi mittauspisteinä on käytetty eräitä korkeita rakennuksia. Näistä luetteloon on otettu Tarton observatorion tähtitorni ja Alatornion kirkko. Lisätietoa Struven ketjusta: <http://www.maanmittauslaitos.fi/toiminta/ organisaatio/historia/struven-ketju> sekä <http://www.karttakaaro.fi/>. Tehtäviä Struven ketjuun liittyen: <http://www.karttakaaro.fi/tehtavia>. Oravivuoren kolmiomittaustorini, yksi Suomen kuudesta Struven ketjun pisteestä. Jo vierailu mittaustornille tarjoaa luontoelämyksen. Matematiikan esille tuominen luonnossa motivoi oppijaa uudella tavalla. Esimerkiksi geometriaan liittyvät tiedot ja taidot auttavat pienoismallien rakentamisessa. Rakentelutyöpajaa varten opettajalla voi olla mukanaan askartelutikkuja tai vaihtoehtoisesti voidaan käyttää luonnosta löytyviä materiaaleja. Kartta PT, valokuva AO. 21\n22 esitellä Struven ketju osana kartta opetusta luokkien op pilaille. Matematiikassa geo metrialla ja kolmioiden ratkaisulla on suora yh teys Struven ketjun saloihin. Konkreettinen malli voisi olla havainnollistaa kolmiomit tausta pienem mässä mittakaa vassa vaikkapa koulun hiekkakentällä. Verlan puinen kuivaamorakennus paloi vuonna 1892 ja seuraavana vuonna muurattiin uusi nelikerroksinen lämmitettävä kuivaamo, joka sai ko mean koko tehdasta yhdistävän julkisivun. Kuivaamoa ja hiomarakennusta yhdistää puinen yhdyskäytävä, jota pitkin pahvit kärrättiin kuivumaan ja taas pakkaamoon. MAH Kuivaamossa arkit ripustettiin metallisiin lemmareihin tai puisiin pirun ikeniin kuivumaan vieri viereen kuin pyykit. Suureen kuivaamoon mahtui arkkia kuivumaan. Kuivaamossa eli suojassa työskenteleviä naisia sanottiin suojan variksiksi, liikkuivathan he siirreltävillä lautaorsilla kuin heiluvilla puun oksilla. MAH ESIMERKKI 8. JYVÄSKYLÄN ASP-KOULUJEN TOIMINTA II Toinen jyväskyläläisten ASP-koulujen lähikohde on Struven ketjun mittaus piste Korpilahden Oravivuorella. Se on kiintoisa retkikohde, joka tuo ulkoilupäiviin sisältöä ja haastetta. Siinä missä Petäjäveden kirkko tarjoaa matemaattisia ongelmia rakennuksen mittakaavassa, on Struven kolmiomittauspisteiden kautta tapahtunut maapallon muodon mittaaminen toisella tavalla haastavaa. Oravivuorelta voi nähdä Päi jän teen yli toisille mittauspisteille, ja nuorem matkin voivat ymmärtää kolmiomittauksen periaat teen. Verlan puuhiomo ja pahvitehdas Kymenlaaksossa sijaitseva Verlan puuhiomo ja pahvitehdas muodostavat vaikuttavan teollisuusmiljöön Suomen metsäteollisuuden varhaisvaiheilta. Insinööri Hugo Neuman perusti Verlan ensimmäisen puuhiomon vuonna 1872, mutta se paloi jo muutaman vuoden kuluttua toiminnan aloittamisesta. Nykyiset tehdasrakennukset ovat 1890-luvulta. Kokonaisuutta täydentävät myös ruukkikylän muut rakennukset, vanhat työväenasunnot, esihistoriallinen kalliomaalaus, sekä koski voimalaitoksineen. Tehdas oli toiminnassa heinäkuuhun 1964 asti, ja Unescon maailmanperintölistalle Verla pääsi vuonna Ohjelma Verlassa on muokatta vissa koulujen tarpeiden mukaan. Koska alueella on myös vuokrattavissa olevia mökkejä, on pidempikin leirikoulu Verlassa mahdollinen. Opastetun museokierroksen lisäksi alueella on mm. mahdollisuus kiertää muutaman kilometrin mittainen metsätietopolku, tutustua alueen muihin rakennuksiin ja näyttelyihin, kalliomaalauksiin tai vaikkapa etsiä geokätköjä. Verlan Seuratalo puolestaan mahdollistaa erilaisten kokousten, kurssien ja muiden tilaisuuksien järjestämisen. ESIMERKKI 9. AMURIN KOULUN VERLAN PAHVITEHTAASEEN TEHDYN OPPILAS- VIERAILUN ESITTELY Tamperelaisen Amurin koulun luokan oppilaat tekivät opintoretken Verlan maailmanperintökohteeseen syksyllä. Noin 430 oppilaan matka Tampereelta Kuusankosken seudulle oli sekä logistisesti että opetuksellisesti haastava harjoitus, minkä vuok- 22\n23 si opetushenkilökunta oli valmistautunut huolellisesti teemapäivää varten. Suomen Tammen koulutuksissa käyneet opettajat olivat tutustuneet etukäteen Verlan historiaan sekä sen maailmanperintökasvatuksellisiin mahdollisuuksiin. He laativat ohjelman, joka sisälsi opastetun kierroksen, tehdasalueeseen tutustumista sekä läheisten kalliomaalaus ten tarkastelua. Samana päivänä oppijat saivat siis tutustua paikalliseen kulttuurihistoriaan lähes yhdeksäntuhannen vuoden ajalta. Vierailun tueksi opettajat olivat laatineet oheismateriaalia, kuten tietokilpailukysymyksiä Verlasta, kuvataidevihjeitä sekä sarjakuvapohjia työpajaa varten. Opastetun museotoiminnan lisäksi alue tarjoaa opettajalle ihanteellisen ympäristön luonnonympäristön tarkkailuun ja kuvataidetyöpajojen toteuttamiseen. Esimerkiksi savityöpaja kalliomaalausten läheisyydessä antaa historiallista syvyyttä materiaalin työstämiseen. Lisätietoa Verlasta ja kohteen palveluista: <http://www.verla.fi>. Verlankosken varrella on asutusta ollut jo kauan ennen tehtaalaisia ja metsä- ja uittotyöläisiä. Pohjois-Kymenlaakson suurin esihistoriallinen kalliomaalaus on vastapäätä tehdasta. Rannalla, veden äärellä, on tasainen paikka, jossa suurikin ryhmä voi tehdä savitöitä tai maalata omia kalliomaalauksiaan suurille paperiarkeille tai vaikkapa kiviin. Paikka on sopiva myös draamapedagogisille tuokioille, joissa voidaan käsitellä esimerkiksi vesille tai metsälle lähtöä. MAH Tehtävässä esiintyvät käsitteet, kuten massakarhu tulevat tutuiksi kohteessa järjestetyn opetuksen aikana. Vierailun päätteeksi pidetty tietokilpailu osoittaa oppijoiden omaksuneen tietoa Verlan historiasta heidän pystyessä vastaamaan näihin erityisosaamista vaativiin tehtäviin. ESIMERKKI VERLAN TEHTÄVISTÄ: VERLA-VISA 1. Kuivaamon päädyssä on vuosiluku a b c Tehdas lopetti toimintansa a b c Tehtaan kuivaamossa työskenteli lintuja. Olivatko ne a. metsoja b. harakoita c. variksia 4. Myös nisäkkäitä oli töissä, he olivat a. massakarhuja b. massasusia c. massailveksiä 5. Pahvit ripustettiin kuivumaan ikeniin. Olivatko ne a. näkin b. maahisen c. pirun 6. Keppi, jolla naiset irrottivat arkin koneesta oli tehty a. tammesta b. haavasta c. katajasta 7. Tehtaan johtajaa kutsuttiin a. hylsyksi b. patruunaksi c. ammukseksi 8. Tehdas valmisti a. käsipaperia b. käsikartonkia c. käsipahvia 9. Tehdas sijaitsee kahden kunnan alueella, ne ovat a. Jaala-Kuusankoski b. Jaala-Iitti c. Jaala-Valkeala 10. Tehtaan toimiston kalenterissa viimeinen työpäivä on a. kekkiviikko b. tiittati c. lauvantai 23\nm suomen aailmanperintökohteet perusopetuksessa Suomen KulttuuriperintöKaSvatuKSen Seuran julkaisuja 3 Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seuran julkaisuja 3 www.kulttuuriperintokasvatus.fi 2012 Suomen\n1. Koulutuksen järjestäjä Nimi Tampereen kaupunki, perusopetus, Pispalan koulu. Koulutuksen järjestäjän allekirjoitus Paikka Tampereella\nYleissivistävä koulutus Maailmankansalaisena Suomessa 1. Koulutuksen järjestäjä Nimi Tampereen kaupunki, perusopetus, Pispalan koulu Puhelinnumero (vaihde) Lähiosoite Pispalanharju 47 Postinumero ja -toimipaikka


Britannian ex-pääministerin David Cameronin sijoitusyhtiölobbauksesta tutkinta | Uutissuomalainen | Etelä-Suomen Sanomat\nEtusivu » Uutissuomalainen 12.4.2021 22:25\nEx-pääministeri Cameron on ollut Greensillin palveluksessa vuodesta 2016, jolloin hän jätti hallituksen. AFP / LEHTIKUVA\nBritannian hallitus on aloittanut virallisen tutkinnan ex-pääministeri David Cameronin lobbaustoiminnasta. Cameron yritti saada viime kuussa konkurssiin ajautuneen Greensill Capital -yhtiön mukaan myöntämään valtion rahoittamia koronalainoja.\nCameron on ollut Greensillin palkkalistoilla vuodesta 2016, jolloin hän jätti hallituksen. Hän omisti yhtiön osakkeita, jotka olisivat voineet olla miljoonien arvoisia, mikäli firma olisi menestynyt lainamarkkinoilla. Osakkeet ovat nyt arvottomia.\nCameron oli muun muassa ollut suoraan sähköpostitse yhteydessä valtionvarainministeri Rishi Sunakiin lobatessaan Greensilliä. Sunakin tai hänen edustajansa on määrä tehdä parlamentille selkoa toimistaan asiassa tiistaina.\nCameron myönsi maanantaina, että hänen olisi pitänyt lobata virallisia kanavia pitkin, mutta kiisti syyllistyneensä mihinkään laittomaan.


Kullan louhinta - Miten kultaa louhitaan?\nKulta on keltaista jalometallia, jota käytetään monipuolisesti niin korujen ja esineiden valmistuksessa kuin myös esimerkiksi lääketieteessä ja sähköteollisuudessa. Kullan monipuolisuus ja erinomainen käytettävyys tekevät siitä halutun jalometallin, jota louhitaan jatkuvasti lisää.\nNykyään niin sanottu helppo kulta on jo suurimmaksi osaksi louhittu ja uuden kullan löytäminen on vaikeaa. Siksi kullan kierrättämisestä on tullut nykypäivänä yhä tärkeämpää.\nTässä artikkelissa katsomme, miten kultaa louhitaan ja miten sitä löytyy maapallomme syvyyksistä.\nMitä on kullan louhinta?\nKullan louhinta on kaivosresurssi, jonka avulla etsitään kultaa. Kultaa on mahdollista louhia monella eri tavalla: niihin kuuluvat esimerkiksi paikkalouhinta, ruoppaus ja kullan huuhdonta.\nPaikkalouhinta on tekniikka, jolla louhitaan sijoitusesiintymään kertynyttä kultaa. Paikkakerrostumat koostuvat suhteellisen löysästä materiaalista, mikä tekee tunneloinnin vaikeaksi, joten useimpiin louhintamenetelmiin liittyy vesi tai ruoppaus.\nKullanhuuhdonta on pääasiassa manuaalista kullan erottamista muista materiaaleista. Suuret, matalat astiat on täytetty kultapitoisella hiekalla ja soralla. Pannu upotetaan ja ravistellaan veteen, jolloin sorakulta ja muu materiaali lajitellaan. Se laskeutuu nopeasti pannun pohjalle, koska kulta on pitoisuudeltaan paljon tiheämpää kuin kivi.\nYleensä seulottu materiaali nostetaan puron uomista, virran sisäkäännöksestä tai virran kallioperästä, jonne kultaa keskittyy sen tiheyden takia.\nMalminetsinnässä ja pienimuotoisessa kaivostoiminnassa on pitkään ollut hyvin yleinen käytäntö käyttää sulkulaatikkoa kullan talteen ottamiseksi kultakerrostumista. Sulkulaatikko on ihmisen tekemä kanava, jonka alaosassa on suodatin.\nVeden virtauksen ohjaamiseksi laatikko asetetaan virtaan. Laatikon yläosaan on sijoitettu kultaa sisältävä materiaali. Materiaali kuljetetaan virralla laatikon läpi, jossa suodattimen taakse laskeutuu kultaa ja muuta tiheää materiaalia. Vähemmän tiheä materiaali virtaa ulos laatikosta.\nVaikka tämä menetelmä on suurelta osin korvattu nykyaikaisilla menetelmillä, pienimuotoiset kaivostyöläiset käyttävät imuruoppauksia kullan etsimiseen. Vedessä kelluvia pieniä koneita käyttää tyypillisesti yksi tai kaksi henkilöä. Imuruoppaus koostuu ponttonituetellusta sulkulaatikosta, joka on kiinnitetty vedenalaisen kaivostyöntekijän ohjaamaan imuletkuun.\nTämä toimii samalla idealla kuin kullanhuuhdontaan käytetty sulkulaatikko. Keinulaatikko käyttää vähemmän vettä kuin sulkulaatikko ja sopii alueille, joissa vettä on rajoitetusti. Keinuva liike saa aikaan veden liikkeen, joka tarvitaan erottamaan kulta muusta materiaalista.\nKovan kiven louhinta\nKovan kiven louhinta erottaa kultaa kivestä ja tämä louhintamuoto tuottaa suurimman osan maailman kullasta. Avolouhintaa käytetään esimerkiksi Keski-Alaskan Fort Knox Mine -kaivoksessa. Barrick Gold Corporationilla on yksi Pohjois-Amerikan suurimmista avolouhoksista Goldstriken kaivoksella Koillis-Nevadassa.\nMuut kultakaivokset käyttävät maanalaista louhintaa. Etelä-Afrikassa on jopa 3 900 metriä hyvä maanalainen kultakaivos. Kuumuus on ihmiselle sietämätöntä sellaisessa syvyydessä, ja ilmastointi on välttämätöntä työntekijöiden turvallisuuden kannalta.\nKullan louhinta sivutuotteena\nKultaa tuotetaan myös kaivostoiminnalla, jossa se ei ole päätuote. Suuret kuparikaivokset, kuten Bingham Canyonin kaivos Utahissa, keräävät usein yhdessä kuparin kanssa huomattavia määriä kultaa ja muita metalleja. Jotkut hiekka- ja sorakuopat voivat pesuvaiheessa ottaa talteen pieniä määriä kultaa.\nMaailman suurin kultakaivos, Grasbergin kaivos Papuassa Indonesiassa, on pääasiassa kuparikaivos.\nKultamalmin käsittely: syanidi- ja elohopeaprosessi\nKultaa voidaan käsitellä syanidi- ja elohopeaprosessilla.\nKullan syanidiuuttoa voidaan käyttää alueilla, joilla on kultapitoisia kiviä. Natriumsyanidiliuos sekoitetaan hienoksi jauhetun kiven kanssa, jonka on todistettu sisältävän kultaa tai hopeaa, ja erotetaan sitten kultasyanidi- tai hopeasyanidiliuoksena jauhetusta kivestä. Sinkkiä lisätään sinkkijäännössinkin ja hopea- ja kultametallien saostamiseksi. Sinkki poistetaan rikkihapolla, jolloin jäljelle jää hopea- tai kultaliete, joka yleensä sulatetaan harkoksi ja kuljetetaan sitten metallijalostamolle lopulliseen jalostukseen.\nViime vuosina alkalisen syanidin liuotustekniikka on kehittynyt pitkälle. Se soveltuu erityisen hyvin heikkolaatuisen kulta- ja hopeamalmin käsittelyyn. Tämä uuttomenetelmä sisältää monia ympäristöriskejä, jotka johtuvat suurelta osin mukana olevien syanidiyhdisteiden korkeasta akuutista myrkyllisyydestä.\nHistoriallisesti elohopeaa on käytetty laajasti kullan louhinnassa, jotta voidaan muodostaa elohopea-kulta-amalgaamia pienempien kultahiukkasten kanssa, mikä lisää kullan talteenottonopeutta. 1960-luvulla elohopean laajamittainen käyttö loppui. Käsiteollisessa ja pienimuotoisessa kullankaivuussa kuitenkin käytetään edelleen elohopeaa kullan etsimiseen.\nKullan louhintaa voidaan harjoittaa monilla tavoilla, joista suurin osa aiheuttaa ympäristöhaittoja. Tämän takia kullan kierrättäminen on tärkeää ja se on yksi parhaista tavoista varmistaa, että kullan kysynnälle riittää vastineeksi tarjontaa.\nKuka tahansa voi kierrättää esimerkiksi vanhat kultakorunsa ja esineensä. Kultaa löytyy lisäksi esimerkiksi elektroniikasta (kuten matkapuhelimista) ja hammasproteeseista. Myös pienet kultamäärät ovat kierrättämisen arvoisia ja auttavat säästämään planeettamme herkkää luontoa.\nPrevEdellinenKullan hinta pienessä laskussa, onko odotettavissa korjausliike?\nSeuraavaKullan louhinnan huonot puolet – miksi kierrättäminen kannattaa?Next


Kunnanhallituksen kokoustiedote 20.6.2022 - Ilmajoki\nEtusivuAjankohtaistaKunnanhallituksen kokoustiedote 20.6.2022\nIlmajoen kunnanhallitus käsitteli kokouksessaan 20.6.2022 seuraavat asiat:\nIlmajoen kunta ei halua voimajohtoa Ahonkylään\nKuortaneelle ja Seinäjoelle suunnitellaan kolmea uutta tuulivoimapuistoa. Yksi puistoja varten tarvittavan voimajohdon linjausvaihtoehdoista kulkee Ilmajoen kautta. Siksi ELY on pyytänyt kunnalta hankkeesta lausuntoa.\nKunnanhallitus toteaa lausunnossaan vastustavansa Ilmajoen kunnan läpi kulkevaa linjausvaihtoehtoa. Erityisesti Ahonkylän alueella voimajohtoreitti kulkee lähellä nykyistä asutusta sekä potentiaalista asuinalueen laajenemissuuntaa. Voimajohto vaikeuttaisi merkittävästi alueen maankäyttöä sekä virkistystoimintaa. Lisäksi hallitus kehottaa noudattamaan kolmen kilometrin suojaetäisyyttä tuulivoimaloiden ja asutuksen välillä.\nTalousarvion laadintaohje hyväksyttiin\nKunnanhallitus hyväksyi ohjeen, jonka avulla laaditaan vuoden 2023 talousarvio sekä vuosien 2024-2024 taloussuunnitelma. Uutta talousarviota laaditaan isojen mullistusten aikana.\nYhteensä noin 70 työntekijää siirtyy vuoden alusta kunnalta hyvinvointialueen palvelukseen mukaan lukien sosiaali- ja terveystoimi, pelastuslaitos sekä koulukuraattorit. JIKiltä kunnan alaisuuteen siirtyy puolestaan ympäristöterveydenhuolto. Samalla kunnan ruoka- ja puhtauspalveluiden myynti JIKille loppuu.\nSote-uudistus vähentää kunnan tuloja ja valtionosuuksia arviolta 42,5 miljoonalla eurolla. Toisaalta myös menojen pitäisi laskea noin 42,2 miljoonalla eurolla.\nLeader-toimintaan osallistutaan 355 514 euron kuntarahoitusosuudella\nKunnanhallitus päätti, että Ilmajoen kunta osallistuu 355 514,22 eurolla Kehittämisyhdistys Liiverin strategian toteutukseen vuosina 2023-2027. Kuntarahan vastineeksi Liiveri saa alueelle viisinkertaisesti EU:n ja valtion rahaa.\nLiiveri tavoittelee strategian toteutukseen yhteensä 11,5 miljoonan euron pottia, joka käytetään paikallisten yhteisöjen ja yritysten hankkeisiin Ilmajoella, Jalasjärvellä ja Seinäjoella. Viime vuosina rahoitukselle on ollut paljon kysyntää.\nJaakko Ilkan koulun keittiöremontti kasvamassa miljoonahankkeeksi\nKunnanhallitus esittää valtuustolle, että se hyväksyisi 841 000 euron lisämäärärahan Jaakko Ilkan koulun keittiön peruskorjaukseen ja laajennukseen. Budjetti on kasvanut korjaustarpeiden tarkentuessa. Siten hankkeen kokonaiskustannus nousee 1 091 000 euroon.\nKunta solmi uuden vuokrasopimuksen JIKin kanssa\nIlmajoen kunnan omistamat sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen käytössä olevat tilat siirtyvät hyvinvointialueen hallintaan ensi vuoden alusta. Jotta tilojen käytöstä maksettava korvaus perustuisi tilojen todelliseen pinta-alaan ja hintaan, kunnanhallitus solmi uuden vuokrasopimuksen JIKin kanssa.\nSopimuksella vuokrataan Palvelukeskus Kotokartano, Terveyskeskus, Könninkaaren lisärakennus sekä Ahonkylän, Neiron ja Munakan neuvolat. Vuokrattava kokonaisala on yhteensä noin 12 510 neliötä.\nNeuvottelut ympäristöterveydenhuollon järjestämisestä käynnistyvät\nSuurin osa JIKin palveluista siirtyy ensi vuoden alusta hyvinvointialueen vastuulle. Ympäristöterveydenhuolto jää kuitenkin kuntien järjestettäväksi. Ilmajoki ei voi tuottaa palveluita yksin, sillä lain mukaan ympäristöterveydenhuollon on toimittava yksikössä, jossa on vähintään kymmenen henkilötyövuoden resurssit. Ilmajoen kunnassa työskentelee tällä hetkellä 1,5 eläinlääkäriä ja yksi terveystarkastaja.\nTästä syystä kunnanhallitus päätti käynnistää neuvottelut sekä Kurikan että yhteistoiminta-alueen kanssa, johon kuuluu Seinäjoki, Isokyrö, Lapua, Kauhava, Evijärvi, Lappajärvi, Vimpeli, Alajärvi, Kuortane, Soini, Alavus ja Ähtäri. Ennen vuoden 2023 alkua on päästävä sopimukseen siitä, kumman kanssa yhteistyössä palvelut järjestetään.\nKuntalisään esitetään varattavaksi 150 000 euroa ensi vuoden talousarvioon\nOsa kunnista maksaa alle kolmivuotiaista lapsista kuntalisää perheille, jotka hoitavat lapsensa kotona. Myös Ilmajoella valtuusto on varannut tälle vuodelle kuntalisää varten 150 000 euroa. Kunnanhallitus haluaa kuitenkin ottaa asian kanssa aikalisän ja esittää valtuustolle, että se varaisi kyseisen summan vasta ensi vuoden talousarvioon.\nMaksutonta vientineuvontaa ilmajokisille yrityksille\nKunnanhallitus myönsi 3 000 euron tuen Osuuskunta Viexpolle. Sen myötä Viexpo neuvoo jatkossa ilmajokisia yrityksiä vientiin ja kansainvälistymiseen liittyvissä kysymyksissä. Palveluihin kuuluvat muun muassa maksuton vientineuvonta, vientianalyysit ja -suunnitelmat sekä markkinaselvitykset.\nSitouttava kouluyhteisötyö jatkuu\nKunnanhallitus vastaanotti 35 000 euroa valtion erityisavustusta hankkeeseen, jonka tavoitteena on vähentää poissaoloja ja lisätä erityisesti 5-9-luokkalaisten kiinnittymistä kouluun.\nNiin sanotun sitouttavan kouluyhteisötyön kehittäminen alkoi viime vuonna ja Ilmajoen lisäksi hankkeessa ovat mukana Kauhajoki, Alavus, Lapua ja Seinäjoki. Ilmajoen rahoitusosuus on 8 750 euroa.\nNeljä täyttölupaa varhaiskasvatukselle\nKunnanhallitus myönsi täyttöluvat kolmen varhaiskasvatuksen opettajan sekä yhden vastaavan varhaiskasvatusopettajan toimiin 1.8. alkaen. Määrärahat on varattu varhaiskasvatuksen talousarvioon.\nLakeuden jätelautakunnan yhteistoimintasopimus valtuuston käsittelyyn\nKunnanhallitus esittää valtuustolle, että se hyväksyy Lakeuden jätelautakunnan yhteistoimintasopimuksen. Jätelautakunnan toiminta-alue laajenee Jurvan alueelle, ja sopimusta on tältä osin pitänyt päivittää.\nLakeuden jätelautakunta hoitaa jätehuoltoviranomaisen lakisääteiset tehtävät kahdeksan kunnan alueella. Ilmajoki on lautakunnan isäntäkunta.\nKunnanhallitus vuokraa Lounea Palvelut Oy:lle paikan 48 metriselle tietoliikennemastolle Äkkijuhantieltä. Vuokrasopimus tehdään 30 vuodeksi ja vuosivuokra on 680 euroa.\nKunnanhallitus kokoon syksylläkin joka toinen maanantai\nKunnanhallitus kokoontuu pääsääntöisesti joka toinen maanantai klo 17. Syksyn kokouspäivät ovat 15.8., 29.8., 12.9., 26.9., 10.10., 24.10., 7.11., 21.11.,7.12. ja 19.12.\nKunnanjohtajan viranhaltijapäätökset § 1-5\nHallinto- ja talousjohtajan viranhaltijapäätös § 1\nKasvatus- ja opetuslautakunnan pöytäkirja 14.6.2022


Suomi 100 päiväleirillä vietetään aikaa yhdessä! – Torstai-lehti\nSuomi 100 päiväleirillä vietetään aikaa yhdessä!\n29.4.2017\t2,942 Katseluita\nAlajärven vapaa-aikapalvelut ja 4H -yhdistys järjestävät ensi kesänä lapsille vähän erilaisen päiväleirin ja paikkakin on uusi, Paavolan koulu keskustassa.\nKyseessä on juhlavuoden teeman mukaisesti Suomi 100 päiväleiri ja leiri on saanut Suomi 100 statuksen!\nLeiri pidetään 12.-16.6. päivisin kello 9-15 ja se on suunnattu 7-10 vuotiaille lapsille. Tavoitteena on saada mukaan sata lasta iloitsemaan yhdessäolosta ja mukavasta ohjelmasta!\nLeirillä nautitaan mukavista kesäpäivistä yhdessä leikkien, liikkuen, kisaillen ja taiteillen. Leiriohjelma koostuu erilaisista Suomi 100 aiheisista teemapäivistä.\n–\tViimeisenä leiripäivänä juhlimme 100-vuotista Suomea, kertovat liikuntasihteeri Kirsti Kivelä ja 4H -toiminnanjohtaja Kirsta Savola. Silloin on oikeaa juhlaa täytekakkuineen ja vanhemmatkin voivat tulla juhlaan mukaan! Leiriläiset itse toteuttavat koristelua ja ohjelmaa.\nPäivistä maanantai on teemalla yhdessä toimien, tiistai liikutaan yhdessä, keskiviikko Suomen luonto päivä, torstai on omistettu perinneleikeille ja taidetyöpajoille ja perjantai juhliin Suomen kunniaksi.\nLeirin tavoitteena on suomitietoisuuden lisääminen lapsille ja yhdessä tekeminen. Päivittäisten teemojen kautta luodaan lapsille elämyksiä ja lisätään arvotusta isänmaatamme kohtaan.\nLeirimaksu on 50 euroa ja se sisältää koko viisipäiväisen leirin ruokailuineen. Ilmoittautuminen leirille on 8.-29.5 joko Krista Savolalle p. 044 297 4606 / alajarvi@4h.fi tai Kirsi Kivelälle p. 044 297 0215 / kirsti.kivela@alajarvi.fi.\nEdellinen Kesän avausmarkkinat Alajärvellä 5.–6.5.\nSeuraava Kilpeläinen kirkkoherraksi vapun jälkeen


NYkin ja hellan välissä: Brownies'in syvin olemus\nPosted by Tuulevi at 4:34 AM\nSofia January 12, 2012 at 10:43 PM\nOlen samaa mieltä kanssasi, mokkapalat kuuluvat lapsuuteen ja sopii lasten leivottavaksi. Harmi, että sinulla ei ollut tomusokeria, minusta se kuuluu kuorrutukseen ja ne kookoshiutaleet!!! Ruotsalaiset laittavat usein sulatettua suklaata mokkapalojen taikinaan, mausta tulee parempi ja vahvempi. Halauksin, toinen ruokatäti.\nTuulevi January 14, 2012 at 4:58 PM\nJuu, tomusokeri oli varmasti se puuttuva juttu ja tuo suklaa tosiaankin toisi leivonnaiseen särmää!