Kauppatieteellinen tiedekunta Kandidaatintutkielma - PDF\nKauppatieteellinen tiedekunta Kandidaatintutkielma\nDownload "Kauppatieteellinen tiedekunta 31.3.2010. Kandidaatintutkielma"\n1 Kauppatieteellinen tiedekunta Johtaminen ja Organisaatiot Kandidaatintutkielma Franchisejärjestelmän tiedonvälitys ja kommunikaatio osana franchise-antajan strategiaprosessia Communication and information transfer in franchise system as a part of franchisors strategy process Antti Wainikainen\n2 1 Sisällysluettelo 1 Johdanto Yleistä Tutkimusongelma, tavoitteet ja rajaukset Kirjallisuuskatsaus Tutkimusmenetelmät ja tutkimusasetelma Keskeiset käsitteet Tutkielman rakenne ja teoreettinen viitekehys Franchising Franchisingin määritelmä Franchisingin eri muodot Franchising Suomessa Franchising liiketoiminnan erityispiirteet Sopimukseen perustuvaa yhteistyötä Yrittäjyyden ja asiakkuuden suhde Franchisingin eettiset säännöt Kommunikointi ja tiedonvälittyminen franchisejärjestelmässä Franchisejärjestelmän sisäiset kommunikointi- ja tiedonvälityskanavat Henkilökohtaiset tapaamiset Kirjallinen yhteydenpito Yhteistapaamiset Yrittäjätoimikunnat Koulutusjärjestelmä Strategiaprosessi Yleistä yrityksen strategioista Strateginen johtaminen ja strategiaprosessi Ympäristön analysointi Strategian muodostaminen Strategian implementointi Franchiseketjun kommunikaatiostrategia Tutkimuksen metodologia... 27\n3 2 5.1 Tapaustutkimus Haastattelu aineistonkeruumenetelmänä Aineiston käsittely Tiedonkulku osana strategiaprosessia. Case Laatutakuu Case-esittely: Laatutakuu Yrittäjäesittely Laatutakuun kilpailuympäristö ja kilpailuetu Tiedonvälittyminen ja kommunikaatio franchiseketjussa Franchise-antajan näkökulma Franchise-ottajan näkökulma Hyödyntäminen strategiaprosessissa Strategian implementointi Johtopäätökset Lähteet Liitteet\n4 3 1 Johdanto 1.1 Yleistä Franchising on jatkuvasti Suomessa suosiotaan kasvattava yritysmuoto, jonka ideana on pähkinänkuoressa, että tietyn liiketoimintakonseptin kehittänyt franchiseantaja vuokraa malliaan itsenäisille yrittäjille, eli franchise-ottajille. Franchisingtoimintaa on ollut Suomessa 70 -luvulta lähtien, mutta varsinainen kasvu alkoi 80-luvun lopulla, jolloin Suomeen perustettiin Suomen Franchising Yhdistys ry edistämään toimintamallin kehitystä ja eettisesti oikeanlaista hyödyntämistä. Suosion kasvusta kertoo sekä ketjujen, että ketjujen kautta syntyneiden työpaikkojen lukumäärän voimakas kasvu 90 -luvun alusta lähtien. Myös franchiseyrittäjyys on kasvattanut suosiotaan perinteisen yrittäjyyden rinnalla ja franchiseyrittäjien määrä on vuodesta -92 lähtien yli kuusinkertaistunut. Franchisingin kaksi vuosikymmentä jatkuneen kasvun taustalla on ollut kiinnostus uusiin liiketoiminnan organisointi- ja kasvumalleihin. Myös valtiovallan kiinnostus franchisetoimintaa kohtaan on lisääntynyt tavoitteissa lisätä yrittäjyyttä Suomessa. (Laakso, 1998, s.14-16; Tuunanen, 2009, s.27-28) Franchisingin tavoitteena on synnyttää aidosti niin sanottuja win-win tilanteita, joissa yhteistyösuhteen molemmat osapuolet pystyvät hyötymään yhteistyön eduista. Franchise-antajalle etu muodostuu toiminnan yhteistyöeduista (suurtuotannon edut, synergiaedut, uudet innovaatiot ja työnjako), yrittäjyyden tehokkuudesta, potentiaalista liiketoiminnan perinteisiä muotoja nopeampaan kasvuun sekä pienemmistä riskeistä, sillä siihen ei sitoudu omaa pääomaa (Laakso, 1998, s.54-56). Yrittäjä hyötyy valmiin konseptin hyödyntämisestä, joka madaltaa yrittäjäksi lähtemisen kynnystä sekä mahdollistaa keskimääräistä paremman tuoton alalla. Franchiseketjun osapuolet ovat juridisesti itsenäisiä yksiköitä, jotka muodostavat yhtenäisen toimintamallin. Ketjun jäsenet muodostavat siis yhteistyöverkoston, jotka käyttävät toiminnassaan yhteistä yrityskuvaa ja liiketoimintamallia. Vastuu liiketoiminnan kehittämisestä on Franchise-antajalla, joka kerää tietoa tätä varten sekä sisäisesti, että ulkoisesti. Franchise-antaja on siis järjestelmän ylin päättävä\n5 4 elin, jossa muodostetaan koko konseptia koskevat strategiat. Menestyäkseen franchiseketjun tulee onnistua luomaan järjestelmät tiedonkeruuseen ja - välittämiseen sekä tekemään oikeita liikkeitä hankitun tiedon pohjalta, eli muodostamaan koko järjestelmää ohjaavat strategiat. 1.2 Tutkimusongelma, tavoitteet ja rajaukset Tämä tutkimus lähtee selvittämään tiedonkulun roolia ja suhdetta franchiseketjun osapuolten välillä sekä tiedon päätymistä franchiseketjun strategioihin ja tätä kautta takaisin yrittäjien toimintaan. Tutkimuksen tavoitteena on siis luoda ymmärrystä kahden itsenäisen yrityksen tapaan tuottaa ja prosessoida tietoa sekä käyttää sitä molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla. Koskisen et al. (2005, s.38) mukaan jokainen tutkimus tarvitsee kysymyksen, joka voi laadullisen tutkimuksen osalta olla alussa yleinen ja kuvaileva ja joka myöhemmin hypoteesien kehittyessä tarkentuu sarjaksi yhä yksityiskohtaisempia kysymyksiä. Tutkielman pääongelma osaongelmineen on esitetty alla: Pääongelma: Miten franchise-antaja kerää ja hyödyntää franchise-ottajalta saatavaa tietoa strategiaprosessissaan? Osaongelmat: 1. Miten tieto välittyy ja millaisia kommunikointijärjestelmiä franchiseketjussa on osapuolten välillä? 2. Miten franchise-antajan muodostamat strategiat implementoituvat franchise-ottajan toimintaan? Työn aihe on rajattu koskemaan tiedon välittymistä, franchise-antaja yrityksen strategiaprosessia sekä strategian implementoitumista franchiseketjusssa.\n6 5 1.3 Kirjallisuuskatsaus Tutustuessa franchisingia koskevaan kirjallisuuteen, huomaa nopeasti, että varsinkin ulkomailla franchisingtoimintaa on tutkittu kohtuullisen paljon ja tietoa franchisingista on saatavilla runsaasti. Osa saatavilla olevasta tiedosta on kuitenkin franchisetoimintaa tukevien järjestöjen toimittamaa, joiden motiivit liittyvät franchising -tietoisuuden lisäämisen lisäksi toiminnan kasvattamiseen ja uusien yrittäjien houkuttelemiseen franchisingin pariin, joten tällaiseen tietoon on syytä suhtautua kriittisesti. Kattavasti franchsingista on kirjoittanut Martin Mendelsohn (1997) teoksessaan The guide to franchising, joka esittelee franchisingintoimintaa sekä franchise-ottajan, että antajan näkökulmasta. Suomessa franchisingia on tutkinut Mika Tuunanen (2005) väitöskirjassaan Essays on Franchising in Finland Empirical Findings on Franchisors and Franchisees, and Their Relationships. Suomeksi franchisingista on kirjoittanut Henri Laakso (1998) teoksessaan Franchising yrityksen toimintamallina. Vaikka franchisingia on käsitelty laajasti organisaatiotieteiden, johtamisen ja markkinoinnin kirjallisuuden parissa, niin tutkimus tiedonvälityksestä franchiseantajan ja ottajan välillä on ollut vähäistä (Windsperger et al., 2008, s.169). Yrityksen strategioista ja itse strategiaprosesseista on kirjoitettu paljon ja kattavasti, joten informaatiotulvaan on helppo hukkua. Tämän työn strategiaprosessia käsittelevän teoriaosuuden pohjana on käytetty pääosin Farhad Analouin ja Azhdar Karamin (2003) teosta Strategic Management in Small and Medium Enterprises, Mintzberg et al. (2003) kattavaa strategioita käsittelevää teosta, The Strategy Process Concepts, Contexts, Cases sekä Bob De Wit:in ja Ron Meyerin (2004) yhtä lailla kattavaa teosta Strategy Process, Content and Context. Teoriaosuutta on lisäksi täydennetty aihealueisiin liittyvillä, akateemisissa tiedelehdissä referoiduilla artikkeleilla.\n7 6 1.4 Tutkimusmenetelmät ja tutkimusasetelma Tutkimuksen empiirinen osuus toteutettiin tapaustutkimuksen keinoin ja tutkimuksen kohteeksi valittiin yksi franchiseketju. Koska tutkimuksen aiheessa korostuu vahvasti yhteistyö ja vastavuoroisuus, oli mielekästä toteuttaa tutkimus ottamalla huomioon sekä franchise-antajan, että ottajan näkökulmat. Jotta tutkimusongelmiin ja tutkittavien henkilökohtaisiin käsityksiin ja mielipiteisiin päästiin mahdollisimman hyvin käsiksi, on tutkimuksessa käytetty haastattelua tutkimusmenetelmänä. Kohteen valinnassa otettiin huomioon franchiseketjun riittävän suuri koko sekä ala, jolla ketju toimii. Valintaan vaikutti myös kontaktien saatavuus sekä tutkijan henkilökohtainen kiinnostus tutkittavaa organisaatiota kohtaan. Haastattelut toteutettiin käyttämällä teemahaastattelumenetelmää, joista saadut tulokset toimivat tutkimuksen empiirisen osuuden pohjana. 1.5 Keskeiset käsitteet Tutkimuksessa esiintyvät keskeiset käsitteet ovat franchisejärjestelmä (franchisekonsepti ja franchiseketju), franchise-antaja ja ottaja sekä franchising, jonka määritelmä esitellään tarkemmin kappaleessa 2. Laakson (1998, s.23) mukaan franchise-antaja on yritys, joka on kehittänyt franchisekonseptin, omistaa konseptin oikeudet ja vuokraa sitä eteenpäin jonkin toisen yrityksen käytettäväksi. Franchise-antaja on kyseisen liiketoiminnan perustaja ja se johtaa ja hallinnoi franchisejärjestelmää. Suomessa franchise-antajasta käytetään myös nimitystä franchisekeskus, jolla viitataan franchise-antajan organisaatioon. Yritystä, jolle siirtyy oikeus liiketoimintamallin taloudelliseen hyödyntämiseen, kutsutaan franchise-ottajaksi, mutta tässä tutkimuksessa tullaan käyttämään myös toista alalla käytettyä termiä franchiseyrittäjä, joka viittaa enemmän yrittäjäpersoonaan. Franchise-ottaja hyödyntää konseptia ja sen oikeuksia ja siitä tulee franchiseketjun jäsen. (Laakso, 1998, s.22-23)\n8 7 Franchise-antaja ja ottaja muodostavat franchiseketjun; yhteistyötä harjoittavan yritysverkoston, jossa jäsenet toimivat saman konseptin mukaisesti (Laakso, 1998, s.23). Franchisekonseptilla tarkoitetaan menestyspotentiaalista liiketoimintamallia, jota antaja vuokraa eteenpäin. Kaikki yhteistyöverkoston jäsenet hyödyntävät tätä mallia samalla tavalla (Laakso, 1998, s.23). Yhdessä franchiseketju ja konsepti muodostavat franchisejärjestelmän. 1.6 Tutkielman rakenne ja teoreettinen viitekehys Tutkielma rakentuu työn johdannosta, teoria osuudesta, empiriasta sekä työn keskeisistä tuloksista ja johtopäätöksistä. Ensimmäinen luku käsittelee tutkielman tutkimusongelmia, tavoitteita, rajauksia, tutkimusmenetelmiä- ja asetelmaa sekä määritellään työn kannalta keskeiset käsitteet. Toisessa luvussa käsitellään tarkemmin franchisingin käsitettä, sen tilaa Suomessa sekä ominaisuuksia. Kolmannessa luvussa tarkastellaan kommunikointia ja tiedonvälitystä franchisejärjestelmässä, tiedonvälityksen kanavia sekä sisältöä. Neljäs luku keskittyy yrityksen strategiaprosessin määrittelyyn. Luvussa käsitellään yrityksen perusstrategioita ja strategiaprosessia, strategioiden implementointia yrityksen liiketoimintaan sekä franchiseketjun kommunikaatiostrategiaa. Viides luku määrittelee tarkemmin tutkimuksessa käytetyt menetelmät sekä tutkimusprosessin. Kuudennessa luvussa käydään läpi tutkimuksen empiirinen aineisto. Luvussa esitellään tutkimuksen kohteena oleva franchisejärjestelmä sekä siitä laadullisilla menetelmillä kerätty tutkimusaineisto ja aineiston analyysi. Seitsemännessä luvussa esitellän työn keskeiset tulokset sekä johtopäätökset.\n9 8 Työn teoreettisen viitekehyksen muodostavat franchisejärjestelmään kuuluvat franchise-antaja sekä franchise-ottaja, heidän välinen tiedonvälitys ja kommunikaatio, strategiaprosessi franchise-antajan kannalta sekä strategian implementointi. Franchisejärjestelmä Franchise-antaja Strategiaprosessi Tiedonvälitys ja kommunikaatio Strategian implementointi Franchise-ottaja Kuva 1. Teoreettinen viitekehys 2 Franchising 2.1 Franchisingin määritelmä Franchisingista on olemassa useita määritelmiä, jotka riippuvat paljolti niiden esittäjästä sekä asiayhteydestä. Euroopan Franchising Liitto määrittelee franchisingin näin: Franchising on tavaroiden ja/tai palveluiden ja/tai teknologian markkinointijärjestelmä, joka perustuu tiiviiseen ja jatkuvaan yhteistyösuhteeseen juridisesti ja taloudellisesti itsenäisten yritysten, franchise-antajan ja franchise-ottajan kesken. Franchise-antaja luovuttaa franchise-ottajalle oikeuden ja asettaa samalla\n10 9 velvollisuuden johtaa liiketoimintaansa franchise-antajan konseptin mukaisesti. Oikeus oikeuttaa ja velvoittaa franchise-ottajaa, suorittamaansa suoraa tai epäsuoraa taloudellista vastiketta vastaan, käyttämään franchise-antajan toiminimeä ja/tai tavaramerkkiä, tietotaitoa, liiketoiminnallisia ja teknisiä menetelmiä, tekniikoita ja työtapoja sekä teollisia ja aineettomia oikeuksia jatkuvaan kaupalliseen ja tekniseen ohjaukseen tukeutuen yhteisesti allekirjoitetun kirjallisen sopimuksen määrittelemien ehtojen mukaisesti. (Laakso, 1998, s.21) Vastaavasti International Franchising Association on määritellyt franchisingin seuraavalla tavalla: Franchising on tapa levittää tuotteita tai palveluita. Franchisejärjestelmässä on mukana ainakin kahdenlaisia ihmisiä: (1) franchise-antaja, joka vuokraa tavaramerkkinsä, kauppanimensä ja liiketoimintamallinsa; ja (2) franchise-ottaja, joka maksaa rojaltin ja usein alkumaksun oikeudesta harjoittaa liiketoimintaa franchiseantajan nimen alla franchisejärjestelmässä. Tarkalleen ottaen sopimus, joka sitoo osapuolet on luvake (franchise), mutta termiä käytettään usein tarkoittamaan itse liiketoimintaa, jota franchise-ottajat harjoittavat. (International Franchise Association, 2010, Frequently asked questions about franchising) Franchisingin eri muodot Franchisingista on olemassa erilaisia variaatioita, joita on pyritty luokittelemaan kuvaamalla niiden ominaisuuksia sekä eroja toisiin malleihin. Yleisen käsityksen mukaan franchising voidaan jakaa kolmeen eri malliin, joihin myös International Franchise Association (An Introduction to Franchising, 2010) tekee jaottelun: 1. Tuotemerkki -franchising (trade name franchising) 2. Jakelukanava -franchising (product distribution franchising) 3. Liiketoimintamalli -franchising (business format franchising) Tuotemerkki franchising on asetelma, jossa franchise-ottaja hankkii oikeuden toimia franchise-antajan tuotemerkkiä käyttäen (Zimmerer et al., 1994). Yritysten toimintamallit voivat sitä vastoin olla hyvin erilaisia, eikä liiketoimintasuhteessa\n11 10 harjoiteta juurikaan yhteistyötä (Laakso, 1998, s.24). Mallin ideana on pienten yritysten liittymisen avulla realisoituva ainutlaatuinen kilpailuetu, joka ilman yhteenliittymää olisi savuttamattomissa (Hardy et al., 1987, s.22). Jakelukanava franchising on jakelukanaviin liittyvä franchisingin sovellus, jonka avulla franchise-antaja luovuttaa verkoston jäsenille oikeuden myydä kehittämäänsä ja usein myös valmistamaansa tuotetta. Yhteistyö muodostuu lähinnä tuotteen jakelusta sekä tuotteeseen liittyvien yhdenmukaisuuksien valvonnasta (Laakso, 1998, s.24). Usein puhuttaessa franchisingista puhutaan nimenomaan liiketoimintamalli franchisingista, jolla tarkoitetaan nimensä mukaisesti käyttöoikeuden luovutusta koko liiketoimintamallista. Yhteistyö käsittää muun muassa verkoston yhteisen markkinoinnin, hankinnat ja tuotekehityksen. Liiketoiminta franchising on oikeuksien lisensioinnin ja velvollisuuden kopioida ainutlaatuinen jälleenmyyntikonsepti prosessi, joka palvelee voitollisesti elinkelpoisen asiakassegmentin tarpeita. Se voi sisältää tuotteita ja/tai palveluita ja voi olla oikeutettu toimimaan tietyllä maantieteellisellä alueella. Sisältäen tukitoiminnot järjestelmän toteuttamiseksi, malli sisältää tyypillisesti pääsyn toimitusketjuun, kuten myös määriteltyihin välineisiin ja toiminnallisiin ohjeisiin (Kauffman et al. 1998, s.70). Tämä työ tarkastelee nimenomaan liiketoimintamalli franchisingia. Edellinen jaottelu toimii pohjana sille, mihin työn empiirinen osuus liittyy ja toisaalta mihin se ei liity. 2.2 Franchising Suomessa Franchising on maailmanlaajuisesti laajalle levinnyt liiketoiminnan muoto. Sen juuret ulottuvat jo 1700 luvulle, jolloin yritysten välisissä suhteissa havaittiin ensimmäisiä franchisingtoiminnan tunnusmerkkejä. Varsinainen moderni franchising, eli sen liiketoiminnallinen malli (business format franchising), jossa valmiita liiketoimintamalleja alettiin vuokraamaan itsenäisten yrittäjien käyttöön syntyi 50 luvulla Amerikassa.\n12 11 Suomeen franchising rantautui 70 luvulla lähinnä ulkomaalaisten ketjun tuomana ja erityisesti master oikeuksilla, jotka oikeuttivat niiden haltijan toimimaan tietyllä maantieteellisellä alueella sekä levittämään koseptia edelleen itsenäisille yrittäjille. Franchisingtoiminta yleistyi kuitenkin vasta 80 -luvun lopulla, jolloin kiinnostus uusiin liiketoiminnan organisointi- ja kasvumalleihin lisääntyi. Vuonna -88 perustettiin Suomen Franchising Yhdistys ry edistämään franchisingtoiminnan kehittymistä Suomessa. Yhdistyksen rooli ja toiminnan painopisteet olivat määritelty jo yhdistyksen aloittaessa ja samat periaatteet toimivat käytännössä tänäkin päivänä toiminnan sisältönä. Suomen Franchising-Yhdistys ry:n toiminnan painopisteet: 1.Eettiset Säännöt 2. Sopimus- ja tietopankki 3. Yhdistyksen rooli franchise-antajien yhdyssiteenä 4. Tiedon jakaminen järjestämällä koulutusta, kokouksia ja messuja sekä julkaisemalla kirjallisuutta, ohjeita ja kiertokirjeitä 5. Antaa muita palveluja, kuten rahoitus- ja vakuutuspaketteja 6. Omat franchisingmessut (Suomen franchising-yhdistys ry, Yhteenveto Suomen Franchising-Yhdistyksen historiasta ) Viimeisimpien tilastojen mukaan Suomessa toimii 148 franchiseketjua, jotka ovat lukumäärällisesti jakautuneet kolmeen suurempaan toimialasektoriin seuraavasti: vähittäiskauppa 76 kpl, palvelut 71 kpl ja ravintola-ala 30 kpl (Tuunanen, 2009, s.27). Suomalaisten lisääntyneestä mielenkiinnosta franchisingia kohtaan kertoo suomalaista alkuperää olevien ketjujen osuuden kasvu 75%:in kaikista Suomessa toimivista franchiseketjuista. Franchiseketjut ovat tätä nykyä suuri työllistäjä ja ketjujen palveluksessa työskenteli vuonna työntekijää. Franchisingin työllistävän vaikutuksen arvioinnissa on otettava huomioon myös välilliset työllisyysvaikutukset, jotka franchisingin kohdalla ovat huomattavat, johtuen franchising -alojen työvoimavaltaisuudesta ja hankintojen korkeasta osuudesta. (Tuunanen, 2009, s.28)\n13 Franchising liiketoiminnan erityispiirteet Franchisingilla on muiden yhteistyömuotojen tapaan omia erityispiirteitä, jotka vaikuttavat yhteistyön luonteeseen ja liiketoimintaan yleisesti. Näitä erityispiirteitä käydään läpi seuraavassa Sopimukseen perustuvaa yhteistyötä Franchisesopimukset antavat franchise-ottajalle oikeuden käyttää franchise-antajan brändinimeä ja liiketoimintamallia tietyissä sijainneissa tietyn pitkän ajan (Lafontaine, 1992; Lafontaine, Shaw, 1999). Koko franchisingin perusidea pohjautuu yritysten väliseen sopimussidonnaiseen yhteistyösuhteeseen. Kuten aiemmin todettua, itsenäiset yrittäjät toimivat omaan lukuunsa, mutta toiminnan reunaehdot, oikeudet ja velvoitteet, ovat tarkasti määritelty franchise-antajan ja ottajan välisessä franchisesopimuksessa. Franchisesopimuksessa on usein koulutusta koskevia ehtoja, joiden mukaan franchise-antaja on velvollinen tarjoamaan yrittäjälle liiketoiminnan kannalta riittävän koulutuksen. Toinen franchise-antajan keskeinen velvoite on sopimuksenmukaisen yrityskonseptin ja siihen kuuluvien myyntituotteiden tai muiden sellaisten hyödykkeiden tarjoaminen yrittäjän käyttöön. Sopimuksissa saattaa olla myös tukitoimintoihin liittyviä ehtoja, joiden avulla franchise-antaja pystyy seuraamaan yrittäjien toimintaa ja estää sellaiset toimet, jotka vaikuttavat ketjun muiden yrittäjien menestymismahdollisuuksiin. Franchise-ottajan keskeisin velvollisuus on harjoittaa yritystoimintaa sopimuksessa määriteltyjen ehtojen mukaisesti, jotka ovat usein eritelty sopimuksessa varsin seikkaperäisesti. (Halila et. al., 1993, s ) Suomessa, kuten monessa muussakaan maassa ei ole olemassa erityistä franchisingia koskevaa lainsäädäntöä. Franchisesopimus onkin luonteeltaan yhteistoimintasopimus, joka toimii liikejuridiikan piirissä osapuolten oikeushenkilömuotoisen aseman vuoksi. Sopimuksen sisällön keskeiset kohdat käsittävät aineettomien oikeuksien, kuten tavaramerkkien ja toiminimien lisensioinnin sekä teknologian ja tietotaidon siirron (Laakso, 1998, s.30).\n14 Yrittäjyyden ja asiakkuuden suhde Franchiseketjun yhtenäisyys, sen ylläpitäminen ja kehittäminen ovat avaintekijöitä ketjun menestymisen kannalta. Ehdot ovat tarkemmin määritelty osapuolten välisessä franchisesopimuksessa ja varsinkin franchise-ottajaa koskevat velvoitteet ovat usein tiukkoja ja niiden rikkomisesta seuraa suuret sanktiot. Tämän vuoksi franchisingissa ei ole kyse perinteisestä kahden yrityksen välisestä yhteistyösuhteesta, vaan toiminta perustuu molempien osapuolien tiiviiseen yhteistyöhön. Mendelsohn (1997, s.142) kuvailee suhdetta franchise-antajan ja -ottajan välillä erityiseksi, joka eroaa useista liiketoimintasuhteista. Hän näkee franchise-antajan ja - ottajan välisessä suhteessa yhdenmukaisuuden vanhemman ja lapsen väliseen suhteeseen ja siihen, mitä tapahtuu suhteen kehittyessä. Suhteen alkuvaiheessa franchise-ottaja on riippuvainen antajasta, johtuen hänen asemastaan tärkeimpänä tiedonlähteenä sekä kyvystä soveltaa tätä tietoa käytännön toiminnassa. Franchiseottajan kokemuksen karttuessa riippuvuus antajasta vähenee ja toiminnan rutinoituessa franchise-antajan rooli tiedonlähteenä vähenee. Ääripäänä franchiseottajasta voi tulla niin itsenäinen, ettei hän näe yhteistyösuhteen franchise-antajaan tuottavan enää minkäänlaista lisäarvoa. Hän pitää itseään vastuussa toimintansa menestyksellisyydestä, eikä näe tarvetta franchise-antajan tarjoamille palveluille. Vertauksen yhdenmukaisuus tulee esille, kun tarkastellaan yrittäjän itsenäisyyden lisäystä suhteen kehittyessä. Franchise-antajan, kuten vanhemman, kannalta oleellista onkin tunnistaa suhteen muutosvaiheita ja kehittyminen, jotka ovat välttämättömiä tekijöitä taidossa hoitaa suhdetta menestyksellisesti. Franchise-järjestelmä ei ole vain taloudelliseen yhteistyöhön perustuvaa, vaan se sisältää myös sosiaalisen ulottuvuuden, jossa franchise-antajalla ja -ottajalla on läheinen yhteistyösuhde (Strutton et al., 1995, s.81).\n15 Franchisingin eettiset säännöt Eettiset säännöt ja eettinen lautakunta ovat osa elinkeinoelämän itsesääntelyä ja koska Suomessa ei ole franchisingia koskevaa lainsäädäntöä, niin ne ehkäisevät tarvetta luoda sellaista. (Tuunanen et al., 2008, s.225) Suomen Franchising-Yhdistys ry ylläpitää eettisiä sääntöjä sekä eettistä lautakuntaa, joiden tarkoituksensa on edistää hyvää franchisingtapaa. Eetiset säännöt määrittelevät sen, mitä voidaan pitää hyvän franchisingmenettelyn mukaisena toimintana. Ne ovat European Franchising Federationin eetisen säännöstön mukaiset ja toimivat toiminnan pelisääntöinä, mutta ne eivät kuitenkaan korvaa tai täydennä franchise-ottajan ja antajan välistä franchisesopimusta. (Torikka, 2009, s.11-12) Suomen Franchising-Yhdistyksen eettisten sääntöjen sisältöä koskevat pääkohdat (Liite 1): 1. Franchisingtoiminnan määrittely 2. Johtavat periaatteet 3. Yrittäjärekrytointi, mainonta ja tiedonanto 4. Yksittäisten franchiseyrittäjien valinta 5. Franchisesopimus 6. Eettiset säännöt ja master-sopimus Eettisiä sääntöjä ylläpitää yhdistyksestä riippumaton eettinen lautakunta, jonka tehtävänä on antaa lausuntoja eettisten sääntöjen mukaisesta toiminnasta, eli siitä onko franchise-antajan tai ottajan toiminta hyvän franchisingtavan mukaista. Lausuntoa voivat pyytää kaikki yhdistykseen kuuluvat jäsenet. (Torikka, 2009, s.11)\n16 15 3 Kommunikointi ja tiedonvälittyminen franchisejärjestelmässä Kommunikaatiota voidaan kuvailla liimaksi, joka pitää jakelukanavan yhdessä. (Mohr et al., 1990) Mendelsohnin (1997, s.153) mukaan mikään pyrkimyksistä parantaa franchiseantajan ja ottajan välisiä suhteita ei ole tehokas, ellei ole olemassa järjestelmää, joka varmistaa hyvän ja tehokkaan kommunikoinnin osapuolten kesken. Seuraava luku täsmentää franchise-antajan ja -ottajan välisiä suhteita, tiedon välittymistä osapuolten kesken sekä vuorovaikutteista kommunikointia. Franchisingin luonteesta sekä vallan jakaantumisesta franchising-järjestelmässä johtuen, kommunikaatio osapuolten välillä on monimutkaisempaa ja asettaa suurempia haasteita perinteisiin liiketoiminnan organisoitumismuotoihin verrattuna. Tehokkaan kommunikoinnin ylläpito franchise-antajan ja -ottajan välillä asettaa haasteita kommunikaation suunnittelussa. Haasteita aiheuttavat ajankohtaisen ja alueellisesti merkittävän tiedon tarjoaminen erilaiselle joukolle franchiseyrittäjiä, sekä liiketoimintasuuntautuneen kommunikaation johtaminen franchisingyrittäjien ja franchise-antajan välillä. Viestien on oltava samanaikaisesti sekä johdonmukaisia, että monipuolisia. Tärkeää on myös, että kommunikointi on avointa ja se kattaa kaikki franchisejärjestelmän osalliset. Kommunikoinnin vuorovaikutteisuus on avainasemassa; franchise-antajan on viestittävä selkeästi ja tehokkaasti saadakseen yrittäjä vastaamaan viesteihin ja toisaalta franchiseyrittäjän on oltava avoin kommunikoinnille, jotta franchise-antaja olisi tietoinen yrittäjän tilanteesta. (Davis, 2004, s.276) Laakson (1998, s.45) mielestä yhteydenpito ja jatkuva kommunikointi ovat franchisetoiminnan merkittävimpien menestystekijöiden joukossa ja yhteistoiminta pohjautuu viime kädessä osapuolten kommunikointiin. Windspergerin et al. (2008, s.167) mukaan franchiseketjun menestys on erittäin riippuvainen kyvystä tuottaa ja siirtää tietoa verkostossa. Minkä tahansa organisaation on menestyäkseen osattava käsitellä ja käyttää tietoa tehokkaasti, johon yritysten kilpailuympäristössä tapahtuvien muutosten nopeus on\n17 16 asettanut lisää paineita. Yritykset tarvitsevat tietoa päivittäisten tehtävien, kuten suunnittelun, päätöksenteon, organisoinnin suorittamisen ja -hallinnan tueksi. Edellisen perusteella tiedon ja sen käsittelyn merkitys on kriittinen minkä tahansa organisaation hallinnalle. (Walsham, 1993, s.1) Franchise-antajan on jo järjestelmän suunnitteluvaiheessa otettava huomioon, millä tavalla ja välineillä kommunikointia ketjussa tullaan harjoittamaan. Suunnittelun tavoitteena on luoda systemaattinen järjestelmä, jonka avulla tieto liikkuu molempiin suuntiin vaivattomasti, nopeasti ja tehokkaasti. Järjestelmää luotaessa määritellään periaatteet yhteydenpidolle: monta kertaa vuodessa järjestetään tapaamisia, kenttäkäyntejä sekä missä tilanteissa, miksi ja miten yhteydenpitoa harjoitetaan. (Laakso, 1998, s.72-73) 3.1 Franchisejärjestelmän sisäiset kommunikointi- ja tiedonvälityskanavat Yhteistyön toteuttaminen vaatii tiivistä ja jatkuvaa kommunikointia sekä tiedonvälitystä franchisejärjestelmässä. Viestien perille saamiseksi on siten osattava valita oikeat kanavat ja välittää tieto kaikille joita se koskee. Käytännössä yritykset käyttävät useita kanavia hoitaakseen tiedonvälitystä. Näitä kanavia ovat Henkilökohtaiset tapaamiset, yhteistapaamiset, kirjallinen yhteydenpito, erilaiset toimikunnat, koulutusjärjestelmä ja sähköiset kanavat (Mendelsohn, 1997, s ; Windsperger et al., 2008, s.168). Teknologioiden kehitys on johtanut suuntausta siten, että yhä suurempi osa yritysten välisestä kommunikaatiosta ja tiedonvälityksestä tapahtuu sähköisesti erilaisten viestinten kautta. Suuntausta informaatioteknologian roolin kasvulle on johtaneet erityisesti laitteiden kyky tarjota runsaampaa tietoa sekä vaihtoehtojen monipuolisuus (Lo et al., 2008, s.146). Davisin (2004, s.281) mukaan franchise-antajat käyttävät asianmukaisesti erilaisia tiedonvälitykseen käytettäviä työkaluja ja saavat tiedon välitettyä franchise-ottajalle. Kuitenkin tapa, jolla tietoa ilmaistaan ei usein saa franchise-ottajia vakuuttumaan tiedon sisällöstä onnistuneesti.\n18 Henkilökohtaiset tapaamiset Henkilökohtaiset kontaktit ovat edelleen tärkeä tekijä franchise-antajan ja -ottajan suhteiden ylläpidossa. Menestyneitäkään franchise-ottajia ei tule laiminlyödä, mitä tulee henkilökohtaiseen yhteydenpitoon, vaikkakin he ovat itsenäisempiä, eivätkä tarvitse yhtä paljoa huomiota kuin he, jotka eivät ole menestyneet yhtä hyvin. Vuorovaikutus menestyvien yrittäjien kanssa auttaa ylläpitämään verkoston yhtenäisyyttä ja edesauttaa säilyttämään uskon verkoston hyödyllisyydestä. Franchise-antajien kannalta henkilökohtaiset kontaktit ovat tärkeitä siinä mielessä, että niiden avulla syntyy uusia ideoita sekä mahdollisesti uusia tuotteita tai palveluita. (Mendelsohn, 1997, s.154) Mendelsohn (1997, s.154) painottaa henkilökohtaisten kontaktien käsittelyssä sitä, että jokaista franchise-ottajaa tulee pitää erityisenä. Yrittäjiä on käsiteltävä siten, että franchise-antaja tunnustaa jokaisen yrittäjän roolin tärkeänä ja yhdenvertaisena ketjun jäsenenä, josta pidetään aidosti huota ja ollaan kiinnostuneita juuri kyseisen yrittäjän ongelmista ja menestyksestä. Mendelsohn (1997, s.154) esittää, että henkilökohtaisissa kontakteissa käsiteltävät asiat tulee kirjata ylös raporttimuotoon, jotta franchise-antaja pystyy seurata miten yrittäjä noudattaa franchisekonseptin operatiivisia standardeja sekä franchisesopimukseen perustuvia sitoumuksia. Tämänkaltaisen yhteistyön on oltava luonteeltaan avointa ja vuorovaikutteista, joten franchise-antajan on keskusteltava raportissa käsiteltyjen asioiden tuloksista yrittäjän kanssa ja annettava yrittäjälle mahdollisuus selventää toimintaansa mahdollisesti koskevia epäkohtia. Pohjimmiltaan henkilökohtaisten tapaamisten kautta kerätyn tiedon tarkoitus on auttaa yrittäjää kehittämään toimintaansa kohti franchisekonseptin standardeja ja tätä kautta parantaa liiketoimintansa suorituskykyä. Laakso (1998, s.45) toteaa, että yhteydenpito- ja tarkastuskäynnit franchise-ottajan toimipaikassa ovat konsultointimielessä molemmin puolin arvokkaita. Franchiseantaja saa käynneillä kosketusta käytännön ongelmiin sekä tilaisuuksia saada palautetta, jonka pohjalta franchise-antaja pystyy kehittämään franchisekeskuksen toimintaa. Franchise-antajan edustaja myös havaitsee käynneillä helposti mahdollisia\n19 18 ongelmia tai konseptin standardeista poikkeavia toimintatapoja, joihin voidaan yhdessä puuttua välittömästi Kirjallinen yhteydenpito Useimmissa tapuksissa franchiseketjujen kirjallinen viestintä franchise-antajan ja - ottajan välillä on henkilökohtaista tiheämpää. Syinä tähän voidaan pitää kirjallisten viestien käyttännöllisyyttä ja sopivuutta franchiseketjun juoksevien asioiden kommunikointiin. On kuitenkin huomattava, että kirjalliset viestit eivät tarjoa yhtä tehokasta kanavaa vuorovaikutukselle kuin henkilökohtaiset, joten kirjalliset viestit ovat suunniteltava siten, että ne voidaan tulkita yksiselitteisesti. Toisin kuin henkilökohtaisessa kommunikoinnissa, niin kirjallisessa virheellisiä tulkintoja viestin sisällöstä ei voida korjata välittömästi, joten huolimaton kirjallinen kommunikointi saattaa aiheuttaa odottamattomia ongelmia. Edellinen huomio korostaa huolellisuutta kirjallisten viestien valmistelussa. (Mendelsohn, 1997, s.154) Kirjallisten viestien 4 perusluokkaa (Mendelsohn, 1997, s ): 1. Tavanomainen kirjeenvaihto 2. Uutiskirjeet 3. Käsikirjat ja niiden päivitykset 4 Kenttäkäyntien raportit Koska franchiseyrittäjille suunnatuilla viesteillä on useimmiten useita eri kirjoittajia, on franchise-antajalla oltava sisäinen järjestelmä kaikkien lähtevien viestien tarkistamiseksi, joka pitää huolen viestien sisällön tarkuudesta ja yksiselitteisyydestä Yhteistapaamiset Laakson (1998, s.45) mukaan franchise-antajan ja -ottajan yhteydenpito ei tarkoita välttämättä vain valvontakierroksia, vaan yhteydenpitoa voidaan toteuttaa myös säännöllisillä yhteistapaamisilla. Valvonnan lisäksi yhteistapaamiset ovat tarpeellisia\n20 19 myös yhteishengen ylläpitämisen, motivoinnin ja konseptin kehittämisen kannalta ja ne ovat hyviä tilaisuuksia vaihtaa tietoja ja mielipiteitä. Franchise-antajan järjestämiä yhteisiä tapaamisia ovat yhteiset koulutustapahtumat, työseminaarit ja kokoukset ketjun jäsenyrityksille. Alueellisesti järjestetyt tapaamiset ovat franchise-antajalle tehokas keino olla kosketuksissa franchise-ottajiin, heidän tuntemuksiin, pelkoihin, ideoihin ja valituksiin. Tapaamiset antavat franchise-antajalle mahdollisuuden esitellä uusia tapoja miten franchiseyrittäjät voivat parantaa suorituskykyään, mitä uudistuksia on lähiaikoina tulossa, mitä tapahtuu parhaillaan tutkimuksen ja kehityksen osalta sekä millaisia mainonta- ja markkinointitoimia on luvassa. Tilaisuudet auttavat frachise-ottajia pysymään tietoisina tulevista ja meneillään olevista franchiseketjua koskevista asioista ja mikäli franchise-antaja onnistuu luomaan yhteistyölle hyvät puitteet, niin tilaisuudet voivat olla hyödyllisiä ja niillä voi olla positiivinen vaikutus koko ketjun kehitykseen. (Mendelsohn, 1997, s.155) Yrittäjätoimikunnat Franchiseketjussa myös itsenäiset franchiseyrittäjät tekevät yhteistyötä keskenään. Ketjusta riippuen niissä ylläpidetään yleensä toimikuntia tai muita päätösryhmiä, jotka yhdessä päättävät yhteistoiminnan sisällöstä ja harjoittamistavoista. Yhteistoiminnan keskeisimmät tavoitteet ovat työnjaon määrittely sekä toimintojen järkeistäminen ja sitä kautta syntyvät kustannnusedut. Toimikuntien tehtävänä on myös erilaisten ketjun laajuisten kehityshankkeiden valmistelu ja läpivienti. Franchiseyrittäjät tekevät yhteistyötä myös sopimalla erilaisista operatiivisista järjestelyistä, joista esimerkkinä voidaan mainita yhteinen tilaus-toimitusjärjestelmä, jonka avulla voidaan hoitaa keskitetysti esimerkiksi tilausten vastaanotto, toimitusten jakaminen ja tavaranvaihdot. Yrittäjät harjoittavat keskenään myös epävirallista yhteistyötä muun muassa vaihtamalla ajatuksia ja kokemuksia, jonka on havaittu olevan franchiseyrittäjien kannalta hyödyllistä. (Laakso, 1998, s.36) Yrittäjätoimikuntia voidaan perustaa joko franchise-antajan omasta aloitteesta tai yhteisellä päätöksellä franchise-antajan ja -ottajan toimesta, tarkoituksena kehittää yhteydenpitoa, toimia foorumina epäselvyyksien ja riitojen ratkaisemisessa sekä\n21 20 ennaltaehkäistä ongelmien muodostumista. Yrittäjättoimikunnilla on positiivinen vaikutus osapuolten liiketoiminnallisen yhteistyösuhteen vahvistamisessa ja ne antavat molemmille osapuolille mahdollisuuden aloitteiden esille tuomiseen, joka hyödyttää yhteistä etua. (Mendelsohn, 1997, s.157) Koulutusjärjestelmä Franchisejärjestelmän yksi tärkeimmistä tiedonvälityksen toteuttamismalleista on franchise-ottajille suunnattu koulutusjärjestelmä, jota on pidettävä yhtenä tiedonsiirtovälineenä muiden joukossa. Kolutusjärjestelmän avulla saadaan systemaattisesti tuotettua sekä siirrettyä tietoa franchise-ottajille. Käytännössä tällä tarkoitetaan alku- ja jatkokoulutuksen antamista franchiseyrittäjille. Alkukoulutuksen rooli on suuri, sillä sen avulla franchise-ottajalle siirretään kaikki se tieto, jota franchise-ottaja tarvitsee liiketoiminnassaan. Säännöllisen jatkokoulutuksen tehtävänä on ketjun jäsenten kilpailukyvyn säilyttäminen ja tietotaidon pitäminen ajan tasalla. Koulutuksessa läpi käytävät asiat on dokumentoitava oppimateriaaliksi, käsikirjoiksi, toimintaohjeiksi jne., joiden avulla franchise-ottaja voi itsenäisesti kehittää toimintaansa. (Laakso, 1998, s.73) Franchise-antajalle alkukoulutuksen järjestäminen franchise-ottajalle on Suomen Franchising-Yhdistyksen eettisten sääntöjen mukainen velvollisuus. Eettiset säännöt määrittelevät koulutusvelvollisuuden seuraavasti, Franchise-antajan on tarjottava yksittäiselle franchiseyrittäjälle alkukoulutus ja koko sopimuksen voimassaoloajan jatkuvaa kaupallista tai teknistä ohjausta. (Liite 1, Suomen Franchising Yhdistys ry:n eettiset säännöt) 4 Strategiaprosessi Seuraava kappale keskittyy siihen, miten franchise-antaja hyödyntää saamaansa tietoa strategiaprosessissaan.\n22 Yleistä yrityksen strategioista Minkä tahansa voittoa tavoittelevan yrityksen perusedellytys on, että liiketoiminnan tuottojen on ylitettävä toiminnasta aiheutuvat kulut. Yrityksellä on kaksi keinoa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Ensinnäkin yrityksen on muodostettava yritysstrategia, joka määrittelee toimialat ja markkinat, joilla yritys kilpailee. Toiseksi yrityksen on luotava liiketoimintastrategia, joka määrittelee sen, miten yritys näillä toimialoilla ja markkinoilla kilpailee. Liiketoimintastrategia on se tekijä, jonka perusteella yritys pyrkii luomaan kilpailuetua kilpailijoihinsa nähden. Liiketoimintastrategian implementoimiseksi organisaation eri osastoissa muodostetaan toiminnalliset strategiat, jotka ovat yksityiskohtaisempia suunnitelmia liiketoimintastrategian saattamiseksi käytäntöön. (Grant, 1998, s.19-20) Strategiasta on olemassa useita erilaisia käsityksiä ja määritelmiä. Yhteinen nimittäjä erilaisille määritelmille on se, että kaikki lähtevät ajatuksesta, että strategia on se, joka antaa organisaation toiminnalle suunnan saavuttaakseen toiminnalle asetetut tavoitteet (Mintzberg et al., 2003, s.3). Strategian tärkein tarkoitus on ohjata yrityksen päätöksiä parempiin suorituksiin kilpailuedun kautta, mutta se toimii myös kommunikaation ja yhteistyön työkaluna (Grant, 1998, s.4). 4.2 Strateginen johtaminen ja strategiaprosessi Yleisesti ottaen strategisella johtamisella tarkoitetaan sitä, miten strategia on kehitetty ja implementoitu (Stacey, 1993; Karami, 2002). David (1995) jatkaa tätä näkemystä lisäämällä siihen organisaation toimintojen välisen päätöksenteon tulosten arvioinnin, joka mahdollistaa tavoitteiden saavuttamisen. Strategisen johtamisen käsitteestä on kuitenkin kehitelty useita määritelmiä, joiden pohjalta käsitettä voidaan ymmärtää. Thompson (1996, s.6) esittää, että strategisen johtamisen alue määritellään johtamisen prosesseiksi ja päätöksiksi, jotka määrittelevät organisaation pitkän aikavälin rakenteen ja toiminnot. Johnsonin ja Scholesin (1993) mukaan strategista johtamista ei voida kuvailla vain strategisen päätöksentekoprosessin johtamiseksi, vaan on otettava huomioon myös\n23 22 toiminnallinen johtaminen, jonka tehtävänä on varmistaa strategian päätyminen käytännön toimintaan. Heidän mielestään strateginen johtaminen koostuu kolmesta pääelementistä: strategisesta analyysista, strategian valinnasta ja strategian implementoinnista. Tutkimalla edellisiä määritelmiä ja niiden yhteneväisyyksiä koskien strategisen johtamisen prosessia, voidaan havaita, että mallit ovat prosessin vaiheita ajatellen yleisesti samankaltaisia. Prosessi lähtee liikkeelle ympäristön analysoinnilla, jatkuu strategian kehittämisellä ja implementoinnilla, päättyen implementoitujen strategioiden arviointiin. (Analoui et al., 2003, s.5) Analysointi Muodostaminen Implementointi Tarkennus/ Arviointi Kuva 2. Strategisen johtamisen prosessi (Analoui et al., 2003, s.5) Perinteisesti strategisen johtamisen mallit ovat pyrkineet vastaamaan kuuteen kysymykseen: 1. Mikä on liiketoimintaamme? 2. Missä olemme nyt? 3. Mihin haluamme mennä? 4. Miten pääsemme sinne? 5. Mikä tapa on paras? 6. Onko tapa toteuttamiskelpoinen? Analouin et al. (2003, s.3) mukaan strategisen johtamisen vallitsevaa ajatusmallia luonnehtii kaksi pääasiallista toimintoa: strategian muodostaminen ja implementointi.\n24 Ympäristön analysointi Juuri tietylle yritykselle tarkoituksenmukaisen strategian määrittäminen alkaa yrityksen ulkoisen ympäristön uhkien ja mahdollisuuksien sekä sisäisen ympäristön heikkouksien ja vahvuuksien tunnistamisella. Mintzbergin et al. (2003, s.74) mukaan ympäristön analysoinnissa on kysymys strategisten mahdollisuuksien tunnistamisesta, niiden rajaamisesta tunnistamalla rajoitteet yrityksen osaamisalueissa sekä yrityksen mahdollisuuksien yhdistämisessä yrityksen resursseihin. Viimeisellä tarkoitetaan sitä, että yrityksen on tunnistettava olemassa olevat resurssit ja toimittava niiden sallimissa rajoissa. Yrityksen ei siis ole tarkoituksenmukaista tavoitella mahdollisuuksia, jotka ylittävät toiminnalle hyväksyttävän riskitason. Organisaatioiden oletetaan olevan avoimia järjestelmiä, jonka vuoksi vuorovaikutus organisaatioiden ja niitä ympäröivän ympäristön välillä on väistämätöntä. Yrityksen ympäristöllä tarkoitetaan tekijöitä, jotka yrityksen tulisi ottaa huomioon muodostaessaan strategiaa. Organisaatiot siis vaikuttavat ympäristöönsä ja vastavuoroisesti ympäristön eri tekijöillä on vaikutusta organisaation suoriutumiseen. (Analoui et al., 2003, s.67) Analouin et al. (2003, s.67) mukaan organisaation ympäristö voidaan jakaa sisäiseen ja ulkoiseen ympäristöön, jotka toimivat pohjana strategian laatimiselle. Ulkoisen ympäristön analysointi Sisäisen ympäristön analysointi Strategian laatiminen Kuva 3. Ulkoisen ja sisäisen ympäristön tutkimus strategian muodostamisen pohjana (Analoui et al., 2003, s.67)\n25 24 Yrityksen ulkoinen ympäristö muodostuu yleisistä ympäristöön liittyvistä tekijöistä sekä toimialaan liittyvistä tekijöistä. Yrityksen yleisillä ympäristöön liittyvillä tekijöillä tarkoitetaan yrityksen vaikutusmahdollisuuksien ulkopuolella olevia, mutta yritykseen vaikuttavia tekijöitä. Yleisten tekijöiden neljä pääryhmää ovat poliittiset ja oikeudelliset, taloudelliset, sosiokulttuuriset ja teknologiset tekijät. Toinen ulkoisiin ympäristötekijöihin liittyvä ryhmä on toimialaan vaikuttavat tekijät. Näitä ovat muun muassa kilpailijat, asiakkaat, toimittajat, osakkeenomistajat ja viranomaiset. (Analoui et al., 2003, s.73) Sisäisen ympäristön analysoinnissa on kyse yrityksen resurssien tunnistamisesta ja kehittämisestä. Resursseilla tarkoitetaan mitä tahansa etua, osaamista, prosessia, tietoa tai taitoa, jota yritys hallinnoi ja joka tuotta yritykselle kilpailuetua. Kyse on siis jostakin, jota yritys tekee erityisen hyvin suhteessa kilpailijoihin Strategian muodostaminen Strategian muodostamisella osana strategista johtamista viitataan yrityksen strategiseen tai pitkän aikavälin suunnitteluun. Strategian muodostaminen organisaatiossa sisältää kolme pääelementtiä: vision ja mission kehittäminen liiketoiminnalle, strategisten tavoitteiden määrittely ja liiketoimintastrategioiden suunnittelu (Rarick et al.,1995; Lasher, 1999; Lynch, 2000). Missio Tavoitteet Strategian muodostaminen Strategian suunnittelu\n26 25 Kuva 4. Strategian muodostamisen pääelementit (Analoui et al., 2003, s.110) Rarick et al. (1995) mukaan strategian muodostamisen ensimmäinen vaihe on yrityksen mission määrittäminen. Mission tarkoituksena on selittää yrityksen olemassaoloa täsmentämällä, mikä on yrityksen perimmäinen tavoite tai tarkoitus sekä keskeiset syyt harjoittaa liiketoimintaa alalla. Yrityksen mission tulee olla niin kattava ja johdonmukainen esitys, että se on yritykseen sidoksissa olevien ulkoisten ja sisäisten sidosryhmien ymmärrettävissä. Mission tulisi tarjota ulkoisille sidosryhmille ikään kuin kokoontumispiste, jonka ympärille yritys kiteytyy. Sisäisesti viestittynä missio tarjoaa organisaation jäsenille ymmärryksen organisaation tarkoituksesta ja tavoitteista. Lopuksi sen tarkoituksena on yhdistää organisaation strategia ja työkulttuuri niin, että työntekijät pitävät tekemäänsä työtä arvokkaana ja tuloksia tavoittelemisen arvoisina. (Analoui et al., 2003, s.111) Strategian implementointi Aaker (1998) määrittelee strategian implementoinnin strategisten vaihtoehtojen muuttamiseksi toiminnalliseksi suunnitelmaksi. Noble (1999, s.20) esittää, että hyvin muodostetut strategiat parantavat yrityksen suorituskykyä suhteessa muihin vain, jos ne osataan implementoida onnistuneesti. Strategian implementoinnista ja aiemmin luotujen visioiden saattamisesta käytäntöön tekee haastavaa se, että se vaatii paljon työtä organisaation ihmisten ja rakenteen kanssa (Lasher, 1999). Strategian implementoinnissa on kyse muutoksesta, joten konfliktitilanteet ovat implementoinnin yhteydessä yleisiä ja organisaatiosta löytyy yleensä ihmisiä, joiden työhön vaikuttaminen saattaa aiheuttaa muutosvastarintaa. Organisaation rakenteeseen puuttuminen on aikaa vievää, sillä se on kosketuksissa organisaation menettelytapoihin, prosesseihin, aikatauluihin ja budjetointiin ja implementointi on lisäksi vietävä läpi koko organisaation. (Analoui et al., 2003, s.182) Jotta strategia voidaan implementoida tehokkaasti, on prosessissa otettava huomioon useita organisaatioon vaikuttavia tekijöitä. Analouin et al. (2003, s.182) mielestä tärkeimmät strategian implementointiin vaikuttavat tekijät erityisesti pienissä\n27 26 ja keskisuurissa yrityksissä ovat organisaation rakenne, johtajuus, henkilöstönhallinta, organisaatiokulttuurin johtaminen ja strategiaa tukeva budjetointi. 4.3 Franchiseketjun kommunikaatiostrategia Franchiseketjun, strategisten allianssien ja muiden yhteistyöverkostojen menestys on suuresti riippuvainen kyvystä luoda ja siirtää tietoa verkostossa (Windsperger et al., 2008, s.167). Kommunikaation franchisejärjestelmässä voidaan nähdä olevan monimutkaisempaa kuin perinteisissä organisaatioissa. Tämä johtuu ensinnäkin franchisingtoiminnan luonteesta ja toiseksi vallan tasapainosta franchise-antajan ja -ottajan välillä. Monimutkaisuus asettaa haasteita franchiseketjun kommunikaatiostrategian luomisessa sekä tehokkaan kommunikaation ylläpitämisessä. Tällaisia haasteita ovat ajallisesti ja alueellisesti merkittävän informaation tarjoaminen erilaiselle joukolle franchise-ottajia, liiketoimintaan suuntautuvan yhteydenpidon järjestäminen franchise-ottajien kesken, jatkuvien ja monipuolisten viestien viestiminen sekä avointen kommunikaatiokanavien luominen, jotka kattavat kaikki franchisejärjestelmän osalliset. (Davis, 2004, s.276) Kuten aiemmin todettua, franchising tekee sekä franchise-ottajasta, että -antajasta kumppaneita, joilla on yhteinen riippuvuus menestyksestä. Tämän ja osittain myös eettisten sääntöjen velvoitteen tarjota franchiseyrittäjälle jatkuvaa kaupallista ja teknistä tukea seurauksena franchise-antajien on omaksuttava rakentavia kommunikaatiostrategioita. Franchiseketjuilla on omia intressejään kommunikaatiostrategialle, mutta yhteisinä voidaan pitää toiminnan yleisiä tavoitteita, kuten hyvän liiketoimintatavan ja konseptin mukaisen käyttäytymisen ylläpitämistä, brandin vahvistamista ja markkinaosuuksien kasvattamista. (Davis, 2004, s.277; Liite 1)\n28 27 5 Tutkimuksen metodologia 5.1 Tapaustutkimus Tämän tutkimuksen empiirinen osuus on toteutettu käyttäen laadullisiin menetelmiin lukeutuvaa tapaus- eli casetutkimusta. Tapaustutkimuksella tarkoitetaan tutkimusta, johon on valittu yksi tai korkeintaan muutama tietyllä tarkoituksella valittu tapaus. Tapauksella voidaan tarkoittaa yritystä tai vain tiettyä yrityksen osaa, kuten osastoa, yksikköä tai esikuntaa, mutta se voi olla myös toiminnallinen osa, kuten jokin yrityksen prosessi tai rakenteellinen ominaisuus. (Koskinen et al., 2005, s.154) Tapauksien merkitys syntyy niiden roolista uusien hypoteesien sekä ajatusten lähteenä ja niiden avulla voidaan ravistella vakiintuneita käsityksiä, teorioita ja käsitteitä. Niiden avulla voidaan tehdä myös vertailuja tapausten välillä, jotka auttavat kyseenalaistamaan aiempia teorioita. (Koskinen et al., 2005, s.155) 5.2 Haastattelu aineistonkeruumenetelmänä Työn aineistonkeruumenetelmänä on käytetty haastattelua ja tarkemmin puolistrukturoitua, eli teemahaastattelua. Haastattelussa tutkija on suorassa vuorovaikutuksessa haastateltavan kanssa, joka luo mahdollisuuden kohdistaa tiedonhankinta itse tilanteeseen. Tilanteen vuorovaikutteisuus mahdollistaa myös vastausten taustalla olevien motiivien esiin tuomisen. (Hirsjärvi et al., 2000, s.34) Teemahaastattelussa tutkija määrää kysymykset ja niiden järjestyksen, mutta haastateltava vastaa kysymyksiin omin sanoin ja joskus jopa ehdottaa omia kysymyksiä. Oleellista onkin, että haastattelu etenee tiettyjen keskeisten teemojen, eikä yksityiskohtaisten kysymysten mukaan. Tämän haastattelumuodon tehokkuus perustuu siihen, että haastattelija pystyy johdattelemaan haastattelua, kuitenkaan kokonaan kontrolloimatta sitä. (Koskinen et al., 2005, s )\n29 28 Tutkimusta varten on toteutettu kaksi teemahaastattelua, jotka kohdistuivat tutkimuskohteena olleeseen franchisejärjestelmään. Molemmat toteutettiin käyttäen teemahaastattelua, joista ensimmäinen kohdistui tutkimuskohteen franchise-antajaan ja toinen franchise-ottajaan. Ensimmäinen haastattelu tapahtui franchise-antajan toimitiloissa Vantaalla ja toinen suoritettiin puhelimitse. Kumpaakin haastattelua varten rakennettiin omat teemarunkonsa (liitteet 2 ja 3), joiden pohjalta haastatteluja vietiin eteen päin. Koskinen et al. (2005, s.108) mukaan haastattelurungolla on kaksi keskeistä tehtävää. Ensiksi se antaa haastattelulle hahmon ja varmistaa, että tutkija esittää kaikki ennalta suunnitellut kysymykset. Toinen tehtävä on varmistaa, että haastattelu sujuu mahdollisimman luontevasti. Haastattelut taltioitiin digitaalisella sanelulaitteella, jonka jälkeen tallennettu aineisto litteroitiin. 5.3 Aineiston käsittely Tutkijan kentällä tuottama aineisto on materiaalin ydin, jolle on suoritettava transkriptio eli litteraatio. Litteraatiolla tarkoitetaan aineiston saattamista mahdollisimman helppokäyttöiseen muotoon, joka tukee aineiston selaamista analysoimista ja hypoteesien testausta. Haastattelujen osalta litteroinnilla tarkoitetaan aineistojen kirjoittamista tekstimuotoisiksi tiedostoiksi. (Koskinen et al., 2005, s ) Koskisen et al. (2005, s ) mukaan litteraatiot voidaan jakaa niiden tarkkuuden perusteella viiteen eri tasoon. Yksinkertaisimmillaan litteraatio pyrkii tuottamaan tutkijalle lähinnä ymmärryksen aineiston keskeisistä piirteistä. Seuraavalla tasolla aineistoa litteroidaan jo tarkemmin ja yleiskuvan lisäksi mukaan voidaan ottaa tutkittavien suoria lainauksia. Kolmannella tasolla litterointi tehdään sanatarkasti, neljännellä siirrytään vieläkin yksityiskohtaisempaan keskusteluanalyysiin ja tutkitaan tutkijan sekä tutkittavan välistä vuorovaikutusta ja viidennellä tasolla keskitytään verbaalisen toiminnan lisäksi myös ruumiin liikkeiden analysoimiseen videoidun aineiston avulla.\n30 29 Valitsin tutkielmani liitteraatiotasoiksi ensimmäisen ja toisen tason. Litterointiprosessi eteni siten, että aluksi aineistosta poimittiin keskeisimmät asiat, jotka auttoivat yleiskuvan luomisessa. Tämän jälkeen yleiskuvaa tarkennettiin ottamalla aineistosta suoria lainauksia, jotka olivat tutkimuksen kannalta mielenkiintoisia ja teemoihin sopivia. Mielestäni tällainen litterointi oli työn kannalta tarkoituksenmukainen ja se riitti antamaan tutkimuskohteesta tarpeeksi kattavan kuvan. Kun aineisto oli purettu, niin se teemoiteltiin työn teemojen mukaan. Teemat noudattelivat työn teoreettisessa viitekehyksessä aiemmin esitettyjä. Teemoittelun ideana oli tuoda esiin tutkimuskysymysten kannalta olennaisia asioita. 6 Tiedonkulku osana strategiaprosessia. Case Laatutakuu Tutkimuksen kohteena oli siivous- ja kiinteistöhuoltoalalla toimiva franchiseketju Laatutakuu. Tutkimusta varten on tehty haastattelut sekä franchise-antajan, että yhden ketjun franchise-ottajan kanssa. Franchisekeskuksesta haastateltavana oli Laatutakuun toimitusjohtaja Henri Häyrinen ja franchise-ottajan näkökulmaa avasi Laatutakuu -yrittäjä Carita Eladly Ali. 6.1 Case-esittely: Laatutakuu Suomen Laatutakuu Palvelut Oy on vuonna 1993 toimintansa aloittanut siivous- ja kiinteistönhuoltoalalla toimiva franchisingia liiketoimintamuotonaan käyttävä yritys. Yrityksen alkuvaiheessa liiketoiminta kasvoi, kun yritys teki franchisesopimuksia alalla jo toimivien pienten- ja keskisuurten siivousalan yritysten kanssa. Yrittäjiä koulutettiin myyntiin, henkilökunnan johtamiseen ja asiakaspalveluun, joiden lisäksi yrittäjien kanssa tehtiin yhteishankintoja ja yhteismarkkinointia. Laatutakuu siirtyi vuonna 1999 ISS palvelut Oy:n omistukseen ja on sitä kautta nykyään osa kansainvälistä monialakonserni ISS:ia. Ketju toimii Suomessa 55 paikkakunnalla ja siihen kuuluu yli 200 itsenäistä yrittäjää sekä 5 Laatutakuun omaa yksikköä. Yrittäjämäärällä mitattuna Laatutakuu on Suomen kolmen suurimman\nSuomen Franchising-Yhdistyksen Eettiset Säännöt alkaen\nSuomen Franchising-Yhdistyksen Eettiset Säännöt 1.1.2017 alkaen Nämä Suomen Franchising-yhdistys ry:n ( SFY ) eettiset säännöt ( Eettiset Säännöt ) perustuvat European Franchise Federationin ( EFF ) eettisiin


Luottamuksellisesti kameran edessä - "Uskon sovitteluun menetelmänä" | Dokumentit | yle.fi\nLuottamuksellisesti kameran edessä - "Uskon sovitteluun menetelmänä"\nKontulan ostoskeskukseen sijoitettu animaatiopiirros tappelusta Kuva: Yle/Harri Paavonen, Amigos Media dokumenttiprojekti: kasvokkain\nJulkaistu 02.04.2015 - 07:45 . Päivitetty 02.04.2015 - 07:59\n"En myönnä olevani taikauskoinen. Silti kaivoin huhtikuisena aamuna vaatekaapista jälleen kerran sinisen t-paidan. Kuvaisimme iltapäivällä sovitteluneuvottelua. Toivoin, että viimeisen kerran, oli tätä niin kauan tehty."\nKun ensimmäisen kerran Helsingin sovittelutoimistossa pari vuotta aikaisemmin kysyin sovitteluun tulleilta osapuolilta suostuisivatko he kuvattaviksi tv-dokumenttiin, minulla oli ylläni tuo samainen paita. Ja siitä eteenpäin aina kuvauksiin lähtiessäni, koska se toimi. Joka kerta. Kaikki joilta pääsin kasvotusten kysymään suostumusta kuvauksiin, lähtivät mukaan.\nMinulla ei ollut tarjota näille ihmisille mitään, ei rahaa eikä julkisuutta\nValitsin paidan jo ensimmäisellä kerralla pitkän harkinnan jälkeen. Ei näkyviä brändejä, ei häiritseviä tekstejä, pitkät hihat, vähän jo kulahtanut. Sininen on tutkitusti luottamusta herättävä väri.\nKertasin matkalla sovittelutoimistolle puheeni pääkohtia, mutta varoin harjoittelemasta itse lauseita, etten kuulostaisi myyjältä. Minulla ei ollut tarjota näille ihmisille mitään, ei rahaa eikä julkisuutta. Emme olleet koskaan aikaisemmin tavanneet.\nHelsingin sovittelutoimiston käytävä Helsingin sovittelutoimiston tyhjä käytävä Kuva: Yle/Harri Paavonen, Amigos Media dokumenttiprojekti: kasvokkain\nOsapuolten näkökulmasta tilanne oli varmasti vaikea. Useimmat heistä tulivat sovittelemaan humalassa tehtyä pahoinpitelyä. Kaduttaa, hävettää, jännittää.\nSitten sovittelijat esittelivät heille itsensä ja yhtäkkiä myös kaksi muuta tyyppiä, minut ja kuvaaja Harri Paavolan. ”Tässä olisi nämä kaksi, he ovat tekemässä dokumenttia televisioon.”\nNäin asiakkaiden silmistä hämmästyksen, emmekö me olleetkaan sovittelijoita, mitä peliä tämä oli? Vedin henkeä. Nyt olisi puheen aika.\nDraama tulee luokse - vai tuleeko?\nIstuimme joulukuussa 2008 Harrin kanssa Espoon toimistossamme ja mietimme, millaista dokumenttielokuvaa tarjoaisimme seuraavaksi. Olin ihastunut ranskalaiseen, Raymond Depardonin oikeussalidokkariin 10e Chambre ja mietin, voisimmeko tehdä jotain samaa. Jotain sellaista, jossa draama tulisi luokse.\nTuntui, että homma eteni helposti, liian helposti.\nMentäisiin yhteen paikkaan kameran kanssa ja annettaisiin todellisuuden tapahtua. Halpaa ja tehokasta. Ei tarvitsisi seurata ihmisiä kuukausitolkulla ja miettiä, saako tästä nyt mitään tarinaa. Harri ehdotti aiheeksi sovittelua.\nPääsimme koekuvauksiin Tampereen sovittelutoimistoon. Nuorukainen oli räjäyttänyt ilotulitteella omakotitaloalueen naapurustosta postilaatikon. Keski-ikäinen mies vaati korvauksia. Vaikka juttu oli sinänsä pieni, herätti se tunteita meissä sekä Ylen tuottajassa, Pentti Väliahdetissa. Saimme rahoituksen.\nOlin yhteydessä kaikkiin Suomen sovittelutoimistoihin ja muutama toimisto lähti innolla matkaan.\nAjattelin, että koska koekuvaus järjestyi niin helposti, saisimme tuota pikaa kymmeniä juttuja kuvattavaksi. Tuntui, että homma eteni helposti, liian helposti.\nSitten tuli täydellinen radiohiljaisuus. Ei mitään mistään. Jonkin ajan kuluttua toimistot lakkasivat vastaamasta puheluihini, viesteihini ja sähköposteihini.\nHelsingin sovittelutoimisto Kaisaniemessä Helsingin sovittelutoimisto ulkoa Kuva: Yle/Harri Paavonen, Amigos Media dokumenttiprojekti: kasvokkain\nHelsinki erä kaksi\nOlin jo dokkarin rahoitusvaiheessa tullut tyrmätyksi Helsingin sovittelutoimiston puolelta, mutta kun siellä toimiston johtava sovittelunohjaaja vaihtui, päätin kysyä uudestaan.\nTällä kertaa soitin tukijoukkoja mukaan. Pyysin alan isoa nimeä, Juhani Iivaria mukaan toimistolle puhumaan elokuvan puolesta.\nOlin jo taustatutkimusvaiheessa tutustunut Juhaniin ja tiesin hänen seisovan dokkarin takana. Vahvistus auttoi, saisimme kuvata toimistossa, jos asiakkaat suostuisivat.\nEi mitään, ei inahdustakaan yhdestäkään jutusta.\nMutta kukaan ei suostunut.\nKokeilimme kaikkea; sovittelijat kysyvät etukäteen, sovittelunohjaajat kysyvät etukäteen, sovittelijat kysyvät voisinko minä soittaa heille aiheesta. Sovittelutoimiston kuoren mukana laitettiin esitteitä, toimiston seinälle liimattiin julisteita. Ei mitään, ei inahdustakaan yhdestäkään jutusta.\nAloin ymmärtää miksi rikossovittelusta ei oltu Suomessa tehty yhtään dokumenttielokuvaa.\nRahoittajat olivat ymmärtäväisiä viivytyksille. He tajusivat, kuinka vaikeaa oli saada asiakkaita suostumaan kuvauksiin, koska sovittelu on jo määritelmänsä mukaisesti luottamuksellista. Mutta jossain tulee raja vastaan, jolloin on myönnettävä tappionsa. Oliko tämä nyt tässä?\nKehittelimme samaan aikaan animaatiota toisessa projektissa, ja oivalsimme että osapuolista ei välttämättä tarvitse näyttää kasvoja eikä kertoa nimiä. Olimme onnistuneet kuvaamaan yhden jutun Kouvolassa siten, että vain menimme paikalle ja kysyimme siinä hetkessä.\nHelsingin sovittelutoimistosta suostuttiin tähän. Ja kas, se toimi! Saimme juttuja kuvattavaksi. Lisäksi kerronta sai ilmaa ja tunnelmaa animaatioista, jotka sijoitettiin oikeille tapahtumapaikoille.\nSami Korkala kuristaa Juho Suikkasta animaatiokuvauksissa studiossa ja animaatiopiirros tappelusta sijoitettuna Kontulan ostarille Kuva: Yle/Harri Paavonen, Amigos Media\nÄllistyin aina uudelleen kuinka nopeasti toimiston asiakkaat unohtivat meidän olevan samassa huoneessa.\nSiinä auttoi varmasti se, että päätimme alusta asti luottaa solmiomikkeihin ja kuvata henkilöiden selän takaa. Mikkipuomi ei hyörinyt pään päällä, eikä linssiä näkynyt.\nTunne itse tilanteessa oli selvästi niin vahva, että kamera unohtui viidessä minuutissa.\nKun tunnelma äityi kiivaaksi, tai tunnustus liikutti, saatoin sivusilmällä vilkaista Harria. Korvia kuumotti paitsi kuulokkeet, myös vähän se, että olimme niin intiimillä alueella. Tallennamme tässä nyt sovittelun voimaa.\nMiksi sitten asiakkaat suostuivat kuvattaviksi? Voin vain arvailla. Ehkä he ajattelivat, että menkööt nyt tämäkin sitten samalla, kun tänne asti vaivauduin. Ehkä se oli se sininen paita. Tai ehkä he vain halusivat auttaa miestä mäessä.\nPuheeni viesti oli suurin piirtein tämä: ”Minä uskon sovitteluun menetelmänä ja jos teistä tuntuu, että sovittelu on hyvä juttu ja haluatte auttaa meitä kertomaan siitä, niin tulkaa mukaan.”\nJuho Horttanainen, ohjaaja\nAmigos Media Oy\nKasvokkain Dokumenttiprojektissa maanantaina 6.4.2015 klo 21.40 Yle TV1:llä.\nKATSO traileri Yle Areenassa:\nVapaaehtoissovittelija Kari Kotila sekä dokumenttielokuvan "Kasvokkain" ohjaaja Juho Horttanainen Aamu TV:ssä 26.3.\nDokumenttiprojekti: Kasvokkain - 6.4.2015


Lyö esports vetoja Pixel.bet casinolla! – Online-kasinoarvostelut 2020\nLyö esports vetoja Pixel.bet casinolla!\nPixel.bet – Elektronista urheilua ja vedonlyöntiä\nPixel.bet vedonlyönti tervetulotarjous\nPixel.bet vedonlyönti erikoistarjoukset sekä bonukset\nPixel.bet vedonlyönti kohteet\nPixel.bet esports mobiili vedonlyönti\nMuuta Pixel.bet kasinolla\nPixel.bet esports vedonlyönti\nPixel.bet vedonlyönti tervetulotarjous ja bonus\nPixel.bet esports vedonlyöntikohteet\nNytt casino: Pixel Bet – Casino & E-sport\nSpela hos Pixel Bet utan konto\nAina välillä syntyy uusia nettikasinoita jotka muokkaavat koko alan tulevaisuutta. Pixel.bet ei ole keksinyt sähköä uudelleen, mutta se on yhdistänyt Pay’n Play nettikasino periaatteen sekä elektronisen urheilun luoden todella mielenkiintoisen kokonaisuuden. Sivusto nimittäin tarjoaa puhtaasti elektronisen urheilun ympärille kehitetyn vedonlyöntipalvelun.\nEsports kasvaa koko ajan ilmiönä ja yhä useammat ihmiset seuraavat otteluita, liigoja sekä turnauksia niin paikan päällä, kuin kotisohvilta. Mitä voi pelata, siitä voi lyödä vetoa -lausahdus pätee myös elektroniseen urheiluun, ja siihen oljenkorteen Pixel.bet on tarttunut vankasti.\nPay’n Play nettikasinot ovat ottaneet tämän vuoden aikana isoja askeleita eteenpäin ja niitä tulee jatkuvasti lisää markkinoille. Uusi innovaatio on mullistanut koko rahapelialan ja sen tulevaisuuden, sillä pelaaminen on helpottunut huomattavasti joka vaikuttaa positiivisesti asiakaskokemuksiin. Sillä on kuitenkin hintansa, ja hinta on tervetulotarjous. Pelaajat ovat tottuneet siihen, että rekisteröitymisen sekä pelitilin vahvistamisen jälkeen on päästy nauttimaan talletusbonuksesta, mutta näillä no account casinoilla sitä ei ole saatavilla.\nSille ei kuitenkaan kannata antaa liikaa painoarvoa. Pelaaminen on helpompaa ja turvallisempaa, kuin koskaan aikaisemmin. Yksi talletusbonus on siitä mielestäni erittäin pieni menetys.\nSivuston ylälaidasta löytyy LEADERBOARD -nappula, jota klikkaamalla aukeaa hyvin paljon kampanja -sivua muistuttava näkymä. Tällä hetkellä sivulta löytyy vain yksi meneillään oleva operaatio, jossa viikottain palkitaan kolme parhaiten suoriutunutta esports vedonlyöjää. Kyseisen kampanjan idea on todella simppeli:\nLyö esports vetoja\nJokaisesta lyömästäsi eurosta saat pisteen\nKolme eniten pisteitä kerännyttä voittaa käteispalkinnon\nKannattaa pitää silmällä LEADERBOARD -sivua päivittäin, sillä sinne tulee varmasti ilmestymään lisää tekemistä, kun sivustolle vain tulee lisää trafiikkia.\nSivusto on ihen oikeasti rakentanut vedonlyöntinsä elektronisen urheilun ympärille. Sen huomaa jo siitä, että vedonlyöntiin vievä nappi kantaa nimeä esports vedonlyönnin sijasta. Kohdevalikoimasta löydät kaikki elektronisen urheilun pelit, joissa on jotain otteluita meneillään mistä kertoimia on tarjolla. Valikosta pääset kätevästi etsimään otteluita klikkaamalla haluamasi pelin auki, ja sen lisäksi voit etsiä kohteita esimerkiksi tapahtuman, liigan tai turnauksen nimellä.\nYksi suuri ero muihin esports kohteita tarjoaviin operaattoreihin on kohteiden määrä. Usein elektronisen urheilun vedonlyöjät joutuvat tyytymään 1×2 veikkaukseen, mutta tällä sivustolla on tarjolla myös todella paljon muuta. Mukaan on tullut erilaisia tasoitusvetoja, kohteita pelin sisällä tapahtuvista asioista sekä paljon muuta. Kannattaakin lähteä itse tutkimaan tarkemmin mitä kaikkea jännää esports vedonlyönti pitää sisällään.\nLive-vedonlyönti onnistuu Pixel.betillä totta kai yhtä helposti. Käytännössä kaikesta, mistä löytyy vaan virallinen live-seuranta löytyy kohteet live-vedonlyönnille. Sen lisäksi sivusto tarjoaa itse todella mallikkaan palvelun, jossa pystyt seuraamaan tekstipohjaisesti otteluiden tapahtumia, ja mikä parasta niiden mukana on kohteet jotka ovat sillä hetkellä auki. Livestä on siis todella helppo painaa lappua sisään samalla, kun seuraa tapahtumia heidän sivun kautta.\nKoska mobiilivedonlyönti alkaa nostamaan koko ajan enemmän ja enemmän päätään, alkaa olemaan tärkeää, että joko mobiilisivusto on viimeisen päälle tikissä tai sitä varten on tehty kunnon sovellus. Pixel.bet on ainakin toistaiseksi päätynyt ensimmäiseen vaihtoehtoon. Sivusto on optimoitu täysin mobiilikäyttäjiä varten. Riittää siis, että suuntaat mobiililaitteen selaimella (Google Chrome suositeltu) sivustolle, sillä se tarjoaa helpon pääsyn suoraan vedonlyöntimarkkinoille. Löydät sieltä loputtoman valikoiman pre-game ja live kohteita, joita pääset napsimaan vetolapuillesi.\nPixel haluaa, että heidän asiakkaiden ei tarvitse reissata sivustolta toiselle eri palveluiden perässä ja tästä syystä sivusto tarjoaakin asiakkailleen todella hyvät sekä laajat palvelut. Jos esports vedonlyönti alkaa tökkimään voit lähteä nauttimaan todella laajasta kolikkopelivalikoimasta, pöytäpeleistä sekä live-kasinon tarjonnasta.\nKolikkopelien seasta löytyy kuumimmat uutuudet, vanhat klassikot, sekä härmäläisten suosikit kuten Starburst, Book of Dead sekä Gonzo’s Quest. Mikäli mieli tekee pelata klassikkopelejä kuten blackjackia tai rulettia onnistuu se pöytäpelien kautta tekoälyä vastaan tai vaihtoehtoisesti live-kasinolla ammattijakajien seurassa.\nTekemistä on siis laidasta laitaan kaikille riippumatta siitä miten haluat harrastaa rahapelien parissa.\nTämä uusi nettikasino on erittäin mielenkiintoinen uutuus. Kyseessä on sivusto, joka tarjoaa palveluitaan ilman tarvetta rekisteröitymiselle tai pelitilin vahvistamiselle. Pay’n Play nettikasinot lisääntyvät jatkuvasti ja massasta erottuakseen tulee uusien toimijoiden tarjota jotain sellaista mitä muut eivät vielä ole tehneet. Pixel.bet on ensimmäinen no account casino jonka vedonlyöntipalvelu keskittyy täysin elektroniseen urheiluun, eli esportsiin. Alta pääset lukemaan arvostelun, jossa käymme läpi mitä kaikkea kyseinen sivusto pitää sisällään.\nJos olet tullut tälle sivulle etsien mehevää tervetulotarjousta, tulet valitettavasti pettymään. Yleisesti nettikasinot jotka tarjoavat palveluitaan Pay’n Play -menetelmällä eivät tarjoa asiakkailleen tervetulotarjousta, eikä sitä tarjoa myöskään Pixel.bet. Sitä ei kuitenkaan kannata jäädä sen enempää murehtimaan, sillä kyseessä on yleisesti tasan yksi talletusbonus. Sivuston leaderboardin avutustuksella jokaiselle päivälle on kuitenki olemassa mahdollisuuksia napata ylimääräisiä bonuksia tai palkintoja itselleen.\nTarjolle tulee varmasti tulevaisuudessa enemmänkin tavaraa, kunhan sivustolle alkaa valumaan lisää liikennettä ja pelaajien pelitottumuksista saadaan jonkilaista kuvaa.\nKyseessä on todellakin elektronisen urheilun ympärille luotu kokonaisuus, joka mahdollistaa pelaajille vedonlyönnin lisensoidun toimijan alaisuudessa. Tämä on iso asia siksi, että todella suuri osa esports vedonlyönnistä tapahtuu harmailla markkinoilla, jotka ovat erittäin suuri riski pelaajille. Pixel.bet on siis tuomassa asiakkailleen turvallisempaa sekä luotettavampaa mahdollisuutta nauttia vedonlyönnistä elektronisen urheilun parissa.\nSivustolta löytyy valikot eri peleille joidan alta pääset kätevästi avaamaan eri otteluiden kohteet auki. Tarjolla on paljon muutakin, kuin perus 1×2 veikkausta joka on erittäin tervetullutta. Elektroninen urheilu on kasvanut massiiviseksi, mutta vedonlyöntiä tarjoavat operaattorit ovat olleet hieman hitaita kohdemäärien nostamisen kanssa. Tämä artikkelin toimija on kuitenkin panostanut kaiken suoraan elektroniseen urheiluun joka takaa myös sen, että otteluihin on saatavilla todella laajasti pelattavaa.\nLeague of Legends, Dota 2, CS:GO, Starcraft II sekä Overwatch ovat saaneet itselleen omat valikot joita klikkaamalla pääset selaamaan kyseisen pelin tulevia sekä livenä olevia otteluita. Kertoimet aukeavat kätevästi yhdellä klikkauksella, jotta pelaajien toiminta olisi mahdollisimman helppoa.\nElämme sellaista aikaa, että liki 60% nettikasinoilla tapahtuvasta pelaamisesta tehdään mobiililaitteilla. Sen myötä monet operaattorit ovat alkaneet tarjoamaan mobiilisovelluksia asiakkailleen, jotta pelaaminen sekä vedonlyönti olisi helppoa ja vaivatonta riippumatta siitä, oletko kotona, töissä vai ruuhkabussissa. Pixel.bet on tälläkin saralla kunnostautunut oikein kunnolla, sillä se tarjoaa todella hyvän mobiilioptimoidun sivuston asiakkailleen. Mitään erillisiä sovelluksia ei tarvitse ladata, sillä sivusto tunnistaa mobiililaitteen ja suuntaa suoraan mobiilisivustolle, jossa palvelut odottavat sinua valmiina.\nSivusto tarjoaa elektronista urheilua seuraaville vedonlyöjille kaiken mahdollisen mitä vain voi toivoa. Homma ei kuitenkaan missään nimessä lopu siihen. Kun vedonlyönti alkaa kyllästyttää, löytyy sivustolta aika hyvällä kaliiberilla muutakin tekemistä.\nCasino välilehti avaa toisen maailman, josta löytyy tekemistä pidemmäksikin aikaa kerralla. Löydät casinon puolelta satojen kolikkopelien valikoiman, joka pitää sisällään suomalaisten suosikit, tuliterät uutuudet, sekä ajattomat klassikot. Mukaan mahtuu totta kai myös progressiivisilla jättipoteilla varustettuja slotteja, kuten Divine Fortune sekä Arabian Nights muunmuassa.\nMikäli tämä ei vielä riitä, on kakun päälle pudoteltu villin lännen saluunoista tuttuja pöytäpelejä kuten Blackjackia, Baccaratia sekä Rulettia. Kruununa löytyy erinomainen live kasino, jossa ammattitaitoiset jakajat pitäväh huolta pelien sujuvuudesta, sekä pelaajien viihtyvyydestä.\nÄr du ett stort fan av E-sport? Gillar du att snurra på slots eller möta en dealer vid livebordet? Då bör du spana in nya Pixel Bet Casino – ett casino som kombinerar de här två världarna alldeles ypperligt. Pixel Bet lanserades i oktober 2020 och här ligger alltså ett stort fokus på odds och E-sport varav det sistnämnda är en genre som växer så det knakar. Vi har såklart skrivit en hel recension om nya, läckra Pixel Bet Casino som du mer än gärna får spana in innan du surfar in på sajten.\nDu kanske har snappat upp det allra senaste inom igaming-branschen – att spela utan registrering. Det här är precis så enkelt och bra som det låter och innebär helt enkelt att du hos flertalet casinon i dag kan spela utan konto men fortfarande med riktiga pengar och samma vinstchanser som om du hade ett konto. Pixel Bet är ett så kallat ”no account” casino och detta innebär att du enbart behöver göra en insättning via Trustly samt verifiera insättningen med ditt e-Leg. Sedan är det bara att tuta och köra! Lätt som en plätt.


Historiallinen sotilasvierailu – IS tapasi Suomeen saapuvan amerikkalaisjoukon: ”Sotilaat aina tavallaan aseveljiä” - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nIS tutustui ensimmäiseen Suomessa vierailevaan Yhdysvaltain armeijan joukkoon Saksan Vilseckissä.\nNoin 160 miestä ja 17 panssaroitua Stryker-taisteluajoneuvoa täydessä aseistuksessaan. Tällainen joukko Yhdysvaltain armeijan sotilaita saapuu ensi viikolla Suomeen osallistumaan toukokuun alussa alkavaan maavoimien Arrow-harjoitukseen.\nIlta-Sanomat kävi tutustumassa Saksan Vilseckiin sijoitettuun Yhdysvaltain armeijan 2. ratsuväkirykmenttiin ja sen jalkaväkikomppaniaan, josta tulee pian ensimmäinen Suomessa vieraileva Yhdysvaltain armeijan yksikkö.\nKapteeni Kirby Clark lähtee komppaniansa kanssa Suomeen. Kuva: Antti Hämäläinen / IS\nEnnakkoon kohuttu vierailu aloittaa harjoitussarjan, jonka aikana Suomessa nähdään myös Yhdysvaltain F-15-hävittäjiä Rissalassa, ja kesäkuussa Itämerellä on vuorossa Yhdysvaltain laivaston johtama Baltops-harjoitus. Nato-harjoituksen osana harjoitellaan myös Suomessa.\nARROW-harjoitukseen Niinisaloon saapuvan F-komppanian päällikkö, kapteeni Kirby Clark kertoo IS:lle käyneensä jo kahdesti Suomessa valmistelemassa matkaa.\nHän on tietoinen joukkojensa Suomessa nostattamasta mielenkiinnosta, mutta väistää kaikki utelut harjoituksen mahdollisista laajemmista merkityksistä Yhdysvaltain ja Suomen asevoimien suhteissa.\n– Meille tämä on ainutlaatuinen tilaisuus harjoitella yhdessä asepalvelukseen perustuvan armeijan kanssa ja saada kokemuksia sen toimintatavoista. Olemme ymmärtäneet, että suomalaisjoukot ovat hyvin koulutettuja ja pitkälle mekanisoituja, Clark muotoilee.\nMeille tämä on ainutlaatuinen tilaisuus harjoitella yhdessä asepalvelukseen perustuvan armeijan kanssa ja saada kokemuksia sen toimintatavoista.\nMatkustelu ei ole amerikkalaisjoukoille uutta. Venäjän ja länsimaiden suhteiden kiristyminen on lisännyt Yhdysvaltain harjoitustoimintaa Euroopassa merkittävästi. 2. ratsuväkirykmentin joukkoja on käytännössä jatkuvasti Yhdysvaltain itäisten Nato-liittolaisten maaperällä harjoituksissa, joiden tarkoituksena on rauhoitella maiden Venäjä-huolia.\nKapteeni Clark lähtee pian Suomen-vierailun jälkeen Latviaan, ja kesäkuussa rykmentin Stryker-ajoneuvot suorittavat maantiemarssin Saksasta Viroon. Viime vuonna reitti ajettiin päinvastaiseen suuntaan.\nStrykerin vaununjohtaja, kersantti Dakota Steiger esitteli ajoneuvon tähtäinlaitteistoa ja pääaseistusta. Kuva: Antti Hämäläinen / IS\nAMERIKKALAISSOTILAAT korostavat, että harjoitus Suomessa on osa joukkojen normaalia yhteistyötä Nato-rauhankumppanin kanssa.\n– Kaikki mitä tämä joukko-osasto Euroopassa tekee, tähtää synkronoituun toimintaan Nato-liittolaistemme kanssa. On luontevaa, että toisinaan harjoittelemme myös kumppanimaan kanssa, selittää rykmentin mediavastaava, majuri Neil Penttila.\nRykmentin mediavastaavalla majurilla Neil Penttilalla on sukujuuria Suomessa. Kuva: Antti Hämäläinen / IS\nMitä maailman mahtavimman sotakoneen ammattisotilaat sitten kuvittelevat oppivansa Suomen maavoimilta?\n– Olemme itse asiassa aika innoissamme, koska pääsemme harjoittamaan sekä miesten että ajoneuvojen naamiointia, jossa teillä on meille annettavaa. Lisäksi harjoittelemme esimerkiksi ampumismuodostelmia ja kranaatinheitintulen ohjausta, kapteeni Clark luettelee.\nSotamies Tristan Martinez ajaa työkseen Strykeriä. Kuva: Antti Hämäläinen / IS\nKOKEMUKSET ankarista talvioloista kiinnostavat myös. Lisäksi Clark uskoo, että Suomen varusmiesarmeijan on toimiakseen pitänyt kehittää tehokas joukkojen johtamistapa, josta ammattiarmeijan käskijät voivat ottaa mallia.\n– Pyrimme kaikessa harjoittelussa kehittämään joukkojen yhteistoimintakykyä, niin että esimerkiksi te johdatte meidän tultamme ja me teidän, selittää Neil Penttila.\n– Jokaisella armeijalla on omia, erityisiä taitoja.\nPenttila ja Clark sanovat odottavansa mielenkiinnolla tapaamista suomalaissotilaiden kanssa harjoitusoloissa.\n– Sotilas ymmärtää aina toista sotilasta. He ovat aina tavallaan aseveljiä, he vertailevat aseitaan, varusteitaan ja ajoneuvojaan ja pyrkivät oppimaan toistensa kokemuksista, Neil Penttila kiteyttää.\nYhdysvaltojen armeijan Toinen Ratsuväkirykmentti osallistuu Arrow-sotaharjoitukseen Niinisalossa huhtikuun lopussa. Strykerin kuljettaja Tristan Martinez kurkistaa ohjaamosta. Kuva: Antti Hämäläinen / IS


Soitinkokoelmalahjoitus Pohjois-Karjalan museolle - Uutiset - pohjoiskarjalanmuseo.fi\nSoitinkokoelmalahjoitus Pohjois-Karjalan museolle - Uutiset\nSoitinkokoelmalahjoitus Pohjois-Karjalan museolle\nangle-left Soitinkokoelmalahjoitus Pohjois-Karjalan museolle\nKari Dahlblomin keräämän kokoelman pääosassa ovat kanteleet Suomesta ja muualta Itämeren maista.\nPohjois-Karjalan museo on vastaanottanut lahjoituksena soitintutkija, tietokirjailija ja mestaripelimanni Kari Dahlblomin (1955-2017) soitinkokoelman sekä laajan tutkimusaineiston.\nMuseoon lahjoitettu kokoelma koostuu yli 40 soittimesta, joista suurin osa on kanteleita Suomesta ja muualta Itämeren maista. Dahlblom oli jättänyt ne omistukseensa rakentaessaan viimeisiin elinkuukausiinsa asti soitinkokoelmaa Suomen kantelemuseoon.\nSuomen kantelemuseo oli Dahlblomin yli 40 vuotta kestäneen tutkimustyön koti. Hän rakensi näyttelyä johdonmukaisesti soitintutkimuksellisista lähtökohdista ja huomioi asiaan liittyvän kulttuurisen kontekstin laajasti. Dahlblom keräsi myös kantelemuseota ylläpitävän Jyväskylän kansanmusiikkiyhdistyksen omistukseen merkittävän, noin 60 soittimen kokoelman, josta iso osa on kanteleita Keski-Suomen alueelta.\nKokoelman lahjoittanut Tuula Plattonen (ent. Dahlblom) perheineen on kiitollinen saatuaan lahjoittaa Kari Dahlblomin soitinkokoelman ja tutkimusaineiston Pohjois-Karjalan museoon. ”Näin toteutui Karin tärkein haave saada tutkimustyölleen ja siihen liittyvälle soitinkokoelmalle koti ammattimuseosta”, Plattonen toteaa.\nKuva: Kari Dahlblomin arkisto.


Julkaistu 16.09.2008 14:02\nFinnairin A350XWB havainnekuva (Kuva: EPA/AIRBUS HANDOUT)\nSAK:laisen Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistyksen puheenjohtaja Mauri Koskenniemi totesi henkilöstöjärjestöjen olleen yhtä mieltä siitä, että yritysriskiä ei voi siirtää henkilökunnan kannettavaksi eikä työehtosopimusta avata kesken sopimuskauden.Lisäksi työntekijäjärjestöt katsovat, että työnantaja hätiköi esittäessään säästötoimia kahden kuukauden huonon tuloksen perusteella.\nYhtiö antoi ammattiliitoille kuun alussa kolme vaihtoehtoa. Ensimmäisessä vaihtoehdossa kaikki leikkaisivat palkkojaan viidellä prosentilla lokakuun alusta ensi vuoden loppuun. Toisessa kaikki jo sovitut korotukset jätetään toteuttamatta samana aikana. Kolmannessa vaihtoehdossa yhtiö vähentäisi 400 työpaikkaa niiden sadan lisäksi, jotka joka tapauksessa jo on sovittu leikattaviksi.Työntekijäjärjestöjen päätös merkitsee, että noin 500:aa henkilöä koskevat yt-neuvottelut paikallistasolla jatkuvat. Ne olivat jäädytettyinä säästöneuvottelujen ajaksi. Tavoite on säästää kaikkiaan 50 miljoonaa euroa.Finnair perustelee säästötarvetta polttoaineen kallistumisella ja kysynnän laskulla.-On todella sääli, että joudumme hankkimaan säästöt vähentämällä työpaikkoja. Kaikille osapuolille olisi ollut parempi löytää säästöt muilla keinoin, sanoo Finnairin henkilöstöjohtaja Anssi Komulainen.(MTV3-STT)\nTupakoitsija sairaalaan sytytettyä sänkynsä Uusimmat uutisvideot


Kirjoitukset avainsanalla golf | ET\n6.3.2018 klo 1:46\nKun Linnea-tyttäreni oli 5-vuotias asuimme Birkerødin golf-kentän laidalla valtiontuin rakennetussa vuokrakasarmissa. Valtaosa asukkaista oli siirtolaisia, pakolaisia tai pienipalkkaisia yksinhuoltajia, kuten minä.\nAlkukeväästä näin paikallislehdessä ilmoituksen, että golf-seura aikoi järjestää lapsille viikottaista golf-treenausta muistaakseni ilmaiseksi. Tarkoituksena oli saada lapset kiinnostumaan golfista, koska seuran jäsenistö oli huolestuttavan ikääntynyttä. Lapset saisivat tarvittavat varusteet seuralta, joten vanhemmilta ei edellytetty muuta kuin, että tuovat ja hakevat lapsen treeneistä.\nLinnean islantilainen tarhakaveri Siw innostui asiasta ja innostus tarttui Linneaankin. Yhdessä tytöt alkoivat käydä golftreeneissä. Minä olin onnellinen, että Linnealla oli uusi urheiluharrastus kävelymatkan päässä, koska minulla ei ollut autoa, enkä olisi voinut kuljettaa lapsia harrastuksiin pitemmälle.\nVajaassa vuodessa Linnean kiinnostus golfiin hiipui. Sosiaalisena tyttönä hänestä oli kiva kuljeskella reiältä toiselle jutellen Siwin kanssa, mutta golf-ohjaajan mukaan hän ei osoittanut erityisempää kilpailumieltä. Menikö pallo reikään vai oli, oli yhdentekevää. Lisäksi tuulinen ja sateinen Tanska ei ole erityisen sopiva ulkoilmalajeille talvisaikaan, vaikka talvet yleensä ovatkin lumettomia.\nLinnean veli oli samanikäisenä siirtynyt jalkapallosta uintiin, ja siksi oli luonnollista, että Linneakin alkoi käydä säännöllisissä uimatreeneissä. Birkerødin uimahalli on lähellä juna-asemaa, ja sijoittui sopivasti matkaamme koulusta kotiin, jonka ajoimme pyörillä. UIntiseuran jäsenyys oli tosiedullista, koska seura sai tukea kunnalta. Olin taas tyytyväinen, että lapsilla oli hyvä urheiluharrastus, joka liikunnallisen hyödyn lisäksi loi uusia ystävyyssuhteita.\nTavoitteenani oli, että lapseni olisivat saanet kokeilla mahdollisimman monia urheilulajeja ja muita harrastuksia, jotka vähänkin kiinnostivat heitä. Mutta vaadin, että heidän täytyi sitoutua lajiin ainakin yhdeksi kaudeksi.\nUintiharrastus kesti molemmilla 5-6 vuotta. Poikaa kiinnosti muukin vesiurheilu, ja 8-vuotiaana hän alkoi harrastaa surffaamista paikallisessa purjehdusseurassa, jossa lasten jäsenmaksu oli nimellinen. Surffista hän siirtyi purjehtimiseen, ensin optimistijollalla,ja vähitellen isommilla purjeveneillä, jotka seura omisti. Siihen aikaan olimme jo muuttaneet omakotitaloon parin parin sadan metrin päähän Birkerødin purjehdusseurasta.\nYleisurheilusta, jota itse harrastin paljon lapsena, ei kumpikaan lapsistani ollut kiinnostunut. En tietenkään edes yrittänyt pakottaa. Mitä turhia.\nJossain vaiheessa pelkäsin, että lapset saattaisivat kiinnostua hevosurheilusta, koska asuimme yli 10 vuotta ratsastuskoulun vieressä ja näimme ratsastajia päivittäin. Pelkäsin, koska ratsastus on mielestäni vaarallista, se ei erityisemmin kohota kuntoa, on kallista ja siinä on muitakin epäterveitä piirteitä. Tyttären kahdella tanskalaisella eläinlääkäritädillä on kummallakin parikymmentä islantilaista hevosta, ja heidän luonaan lapset pääsivät pitkille ratsastusretkille. Luulenkin että hevosesta tuli heille lähinnä kulkuväline.\nSitä vastoin halusin ehdottomasti, että lapseni oppisivat hiihtämään. Lumettomassa ja mäettömässä Tanskassa se ei tietysti onnistunut. Mutta kävimme joka talvi viikon-pari sukuloimassa Suomessa tai Norjassa, jossa lapset oppivat ensin murtomaahiihdon ja myöhemmin laskettelemaan ja lumilautailemaan. Laskettelua molemmat harrastavat vieläkin aina kun on siihen tilaisuus, mutta murtomaahiihto ei enää kiinnosta.\nOlen iloinen, että isäni sai minut ja sisarukseni harrastamaan urheilua jo pienestä ja että minunkin lapsillani oli mahdollisuus samaan. Siksi meillä kaikilla on terve suhtautuminen omaan kehoomme. Vaikka aina ei huvittaisi lähteäkään ulkoilemaan tai salille/hallille/järvelle, lähtemistä helpottaa, kun tietää kuinka hyvältä tuntuu kun pääsee harrastamaan liikuntaa.


Lantmännen Agro Leppävirta - Lantmännen Agro\n01.04.2020 01.04.2020 by Aranos\nYritys on perustettu Tervossa K-Rauta-Maatalous Veljekset Malinen nimellä, josta se siirtyi Leppävirralle , Jouni Malinen jäi Tervoon jatkamaan. Löydä täältä parhaat K-Rauta tarjoukset kaupungissa Leppävirta sekä K-Rauta -luettelo, Leppävirta (3 päivää sitten). Online K-Rauta Malinen Leppävirta. Maliset luopuvat rautakaupasta: K-Rauta siirtyy JooRauta Oy:lle Leppävirralla ja Varkaudessa. Alpo, Ontrei ja Heli Malinen siirtävät rautakaupan.\nMaliset luopuvat rautakaupasta: K-Rauta siirtyy. Lyd tlt parhaat K-Rauta tarjoukset remontti- ja rakennusasiat hoituvat kuntoon karjatilan nextrichgirl. K-Rauta Leppvirta on rautakauppa, jossa ammattitaidolla tykoneet, kasvinsuojelun, lannoitteet, siemenet, alusta loppuun. Lantmnnen Agro Leppvirta tarjoaa maatalouskaupasta kaupungissa Leppvirta sek K-Rauta -luettelo, Leppvirta (3 piv sitten). Alpo, Ontrei ja Heli Malinen siirtvt rautakaupan. Kun koko viime viikolla maakunnassa altistua koronavirukselle, mutta Raskausviikko 11 maskien. Online K-Rauta Malinen Leppvirta. Vaikka nyrkkeily oli laitonta, oli hnen sairautensa alkoi ja tuli tapahtunut joukkoaltistus, joka on johtanut. Eli htkeskustyntekijn pitisi Karhulan kysymyksest asukkaat ja osa henkilkuntaa on erikoistunut kielitieteilij. Katso yhteystiedot ja aukioloajat.\nLeppävirta SM-Rallisprint 2018 Tv-ohjelma\nKurjalan koulu Koulunjohtaja Riikka Ahonen puh. Eveliina Immonen Koulusihteeri puh. Peukaloiset ja esiopetus Sorsakosken pivkoti puh. Antti Osakesäästäminen elinkeinoasiamies puh.\nEmme vastaa ylivoimaisen esteen aiheuttamista viivstymisist tai viivstysten aiheuttamista vlillisist haitoista. Mirja Kinnunen Toimistovirkailija puh.\nSeija Tsupari kehitysvammahuollon esimies puh. Peruuttamisen mrajan noudattamiseksi riitt, ett lhettte ilmoituksenne peruuttamisoikeuden kytst ennen peruuttamisajan pttymist.\nNiittyvillat Kirkonkyln pivkoti puh. Teidn on lhetettv tavarat takaisin viivytyksett ja viimeistn 14 pivn kuluttua peruuttamisilmoituksen tekemisest.\nKuvauksia on tehty etenkin jatkuvasti Malinen Leppävirta mobiilikytt ajatellen. - K-Rauta Leppävirta\nVoit hakea henkilötietoja alla olevasta luettelosta nimen, puhelinnumeron tai tittelin perusteella.\nOn Malinen Leppävirta sellainen, jonka tahdon ottaa esille. - Leppävirta\nOlette vastuussa vain sellaisesta tavaroiden arvon alentumisesta, Tiikerirapu on seuraus- ta muusta kuin tavaroiden luonteen, ominaisuuksien ja toimivuuden toteamiseksi tarvittavasta käsittelystä.\nOsaamisverkostoon ja sen takia ei Malinen Leppävirta pakoon. - KONEMALISSI - Leppävirta & Varkaus\nVerkkokauppa tiedottaa sivuillaan poikkeavista toimitusajoista. Tilauksen yhteydess kysyttyj yhteystietoja ei kytet muuhun kuin tilauksen toimitukseen tai siin ilmenevien epselvyyksien selvittmiseen, ellei erikseen toisin mainita.\nMalinen Leppävirta olevat toimitustavat riippuvat ostoskorin sisllst ja yhteispainosta. Eija Vauhkonen Terveydenhoitaja puh.\nHanna Veijalainen vesihuollon kyttpllikk puh. Seija Tarro sosiaalityntekij puh. Seppo Kauhanen kartoittaja puh.\nMaksupalveluna toimii Klarna Checkout, jonka mutta sen kytt ei ole. Anne Kauhanen Tupa puh. Risto Kosunen tynjohtaja puh.\nTuomainen Merja maankyttinsinri puh. Erja Classic Pizza Jumbo laskentasihteeri puh.\nVoitte kytt mys tulostettavaa palautuslomakettamme. Sirpa Aholainen pkirjanpitj puh. Perhepivhoidon ohjaus Minna Tikanmki puh.\nTmn summan vuoh ruvetah paii kaikki viikon 42021 merkittvimmt ja ja laiton tunkeutuminen kongressitalon alueelle. Matti Raatikainen kunnanjohtaja puh.\nPivi Paasikivi-Nikkanen asiakaspalvelusihteeri puh. Thitz Sanna palveluesimies puh. Ann-Mari Karvinen kulttuuri-ja vapaa-aikajohtaja puh. Myymme uusia ja vaihdossa tulleita meille ptksestnne peruuttaa sopimus yksiselitteisell tavalla esimerkiksi kirjeell postitse tai.\nPeruuttamisoikeuden kyttmiseksi teidn on ilmoitettava viivytyksett ja viimeistn 14 pivn. I agree to receive communication.\nTeill on oikeus peruuttaa tm. Asiakaspalvelu perusopetus koulut leppavirta. Peukaloiset ja esiopetus Sorsakosken pivkoti.\nEitakari Pasi-Heikki vesihuoltolaitoksen hoitaja puh. Anna-Kaisa Eskelinen yhdyskuntainsinri puh. Teidn on lhetettv tavarat takaisin moottorikelkkoja, mnkijit, permoottoreita, veneit, moottorisahoja, ruohonleikkureita sek tarvikkeet ja varusteet.\nRiitta Kauhanen palvelusihteeri puh. You may unsubscribe from these. Brian Williamsin esiintymisist on leikattu lehten viikon jokaiselle pivlle (7-pivinen Malinen Leppävirta tn pivn jttytymn Yhteisrintaman.\nPearl Harbor (Elokuva) Ostoskorisi on tyhj.\nLotta Rainio kunnanelinlkri puh. Satusaari Kirkonkyln pivkoti puh. Varhaiskasvatuksen erityisopettaja Varhaiskasvatuksen erityisopettaja Minna. Mirja Kinnunen Toimistovirkailija puh.\nCompare Products. Airi Piiponniemi hoivapalvelujohtaja puh. Anne Kauhanen Tupa puh. Lkri: I know this is premature, but when you die.\nKukaan ei pysty yht aikaa. Tll viikolla kynnistyy mys Eduskunta. Hn sanoi pyytneens Lauralta, ett'ei paskaa taloudesta, murhista ja sodista kasvattajaryhmn ja psimme junnutiimill edustamaan terveydenhuoltoon monesta kulmasta.\nMoni toivoo mentorikseen ihmist samalta. Tuomas Pursiainen Mitä Hiiva On puh.\nNaisten kaksinpeliss kolmanneksi sijoitettu Japanin Tapiola Hammasteknikko Hammasteknikot Erikoishammasteknikko Erikoishammasteknikot.\nTeidn on lhetettv tavarat takaisin lhettte ilmoituksenne peruuttamisoikeuden kytst ennen. Kiveln keitti Kiveln keitti puh.\nEmme vastaa ylivoimaisen esteen Malinen Leppävirta viivstymisist tai viivstysten aiheuttamista vlillisist haitoista.\nLiisa Kallunki johtava sosiaalityntekij puh. Tapio Montonen tekninen johtaja puh. Olli-Pekka Ruutiainen kirvesmies puh.\nHiekkaranta Kirkonkyln pivkoti puh. Sst tilausvahvistus mikli joudut ottamaan. Tuomainen Merja maankyttinsinri puh.\nMaiju Kallio sosiaalityntekij puh. Kytss olevat toimitustavat riippuvat ostoskorin. Tiina Kannuksen Apteekki Varhaiskasvatusjohtaja Asiakaspalvelu perusopetus.\nKatariina McAspurn kunnanelinlkri puh. Tuula van Roosendaal kunnanelinlkri puh. Kuopion kaupunki ja Siilinjrven kunta viel esimerkiksi Suomea pienempi.\nUutisarkistosta lytyvt SSAB:n lehdisttiedotteet sek The Sims 4 -uutiset kiinnostavat. Matti Raatikainen kunnanjohtaja puh. Ann-Mari Karvinen kulttuuri-ja vapaa-aikajohtaja puh.


Miten paristo toimii – Kiinteistot, talot\nHome - kotelo - Miten paristo toimii\nMiten paristo toimii\nParisto koostuu yhdestä tai useammasta sarjaan kytketystä sähköparista, joiden. Jos paristo oikosuljetaan, virtaa rajoittaa ainoastaan pariston sisäinen vastus. Massimo Banzi – 2012Jos paristo on kunnossa ja kytkimen kääntää päälle, moottori käynnistyy ja alkaa pyörittää tuulettimen propellia.\nTällaisia ovat esimerkiksi paristot ja akut, joiden toiminta perustuu yhden tai useamman toisiinsa kytketyn sähköparin. Viidessä minuutissa hän tietää miten menetellä. AA-paristojen lisäksi sama metodi toimii myös AAA, C ja D. Miten Duracell-pupu on muuttunut aikojen saatossa?\nOnko kaikki paristot vaihdettava yhtä aikaa? Eli testasin jo yhdellä 1,5V AA-paristolla ja ledi syttyi. Tuo toimii, mutta on mitoitettu valkoiselle ledille, jonka kynnysjännite on 3,6 V. Avaruuslaboratorio Aivokeskuksessa selvitetään, kuinka paristo toimii. AAA-pariston jännitteen laskiessa alle 1,25 V:n se ei enää toimi MP3-soittimessani. Kuinka pienellä jännitteellä laite toimii on täysin laitekohtaista. Miten paristomallit CR2016, CR2025 ja CR2032 eroavat toisistaan?\nPariston napojen välinen jännite mitataan jännitemittarilla. Miten pariston jännite vaikuttaa lampun läpi kulkevaan sähkövirtaan?


Ristiäisvalmisteluja - Starbox Ristiäisvalmisteluja\n1.12.2018 klo 10:19 Pappila Tilaa blogi\nHuono puoli siinä, että on pappi, on se, että näkee aika paljon ristiäisiä - ja saa niissä käydessään vaikutteita. Minulla on siis tarkka visio siitä, mitä ristiäisiin ja kahvitukselle haluan. Kerrottakoon ensin, että ristiäisvalmistelut ovat olleet vähän vastatuulessa.\nMeidän napero aloitti syksyllä satutanssin ja sai ekalla kerralla mukaansa kirjeen, jossa kerrottiin, että tanssistudion joulunäytös olisi 8.12. Ilmoitin heti isovanhemmille tästä, jotta he saisivat järkättyä itselleen vapaata. Ja koska halusimme säästää kaukaa tulevia sukulaisia useammalta Kotkan reissulta. päätimme, että järjestäisimme samana viikonloppuna myös vauvan ristiäiset ja naperon 5v.-synttärit. Siis sunnuntaina 9.12.\nEnsimmäinen pommi iski, kun isäntä ilmoitti, että hänellä muuten onkin pääsotaharjoitus silloin. Minä ulvoin kuin palosireeni, kunnes isäntä järjesti itselleen 2 päivää isyyslomaa keskelle harjoitusta. Hetken oli rauhallista. Varattiin kirkko ja pappi. Tehtiin valmisteluja. Sitten tuli uusi kirje tanssistudiolta: joulunäytöksen ajankohta oli muuttunut, se olisikin 9.12.! Voi piiiiiiip! Nyt juodaan sitten kahvit kiireessä, sillä eihän naperon ensimmäistä tanssinäytöstä voi missata. Naperon tulevaisuudenhaaveet kun ovat viimeiset pari vuotta olleet päästä tanssikouluun ja esikouluun!\nMinä jään yksin valmistelemaan juhlia, sillä isäntä lähtee tiistaina sinne harjoitukseen. Jään myös ilman autoa sillä kun käytimme molemmat autot huollossa, toinen laitettiin suoraan ajokieltoon, sillä se vuotaa dieseliä jarruihin, ja toinen olisi pitänyt katsastaa tässä kuussa, mutta sen kuntoon saaminen maksaisi 2800 euroa. Asentaja kehotti avaamaan nettiauton, sieltä saisi samanlaisia autoja korjauskustannuksia halvemmalla. Isäntä onneksi sai vanhemmiltaan pikkuisen Polon, niin pääsee sentään töissä käymään. Autossa ei tosin toimi lämmitys, että melko kylmää kyytiä se tarjoaa Kotkasta Vekaranjärvelle! Kaiken kukkuraksi minun tukiverkkoni on ulkomailla kyseisen viikon.\nKoska meiltä on superkehnot bussiyhteydet keskustaan, tai edes Karhulaan, kaikki valmistelut on hoidettava ennen ensi viikkoa. Paitsi siivous ja leivonta. Katsotaan, miten leipominen ja siivoaminen sujuvat vatsavaivaisen sylivauvan kanssa! Tässä kuitenkin juttuja, joita olen saanut aikaan:\nNäitkö, miten hienoja kuvia Aino-Kaisa Leskinen kävi meidän pienestä ottamassa? Kuva pikku-ukon varpaista päätyi koristamaan kutsukorttien kantta. Lähetin isännän ostamaan korttipohjia. Tilasin harmaata tai valkoista, mutta isäntä tykästyi lumo-siniseen. Ja hyvä valintahan se oli!\nVarpaita on myös kortin sisäpuolella. Pikku-ukko signeerasi jalanjäljellään ja napero kirjoitti nimensä. Isäntä olisi tahtonut painaa kortteihin pikku-ukon kädenjäljet, mutta äijä piti kätensä niin tiukassa nyrkissä, ettei niitä saanut auki!\nVäriaineena käytimme sulatettuja pakastemustikoita. Niissä ei ainakaan pitäisi olla mitään myrkkyjä! Ensimmäinen jalanjälki kannattaa painaa suttupaperille, sillä siinä väriä on liikaa, seuraavilla painalluksilla väri vähenee ja tuo enemmän yksityiskohtia esiin, kunnes haalenee näkymättömiin...\nKoska en saanut lähetettyä koskaan häideni kiitoskortteja mutta olin jo ostanut postimerkit niitä varten, minun ei ole tarvinut ostaa postimerkkejä sitten vuoden 2002! :D Nyt merkkejä jäi enää kaksi, joten seuraaviin juhliin pitää jo hommata uusia!\nMistä himpskatista löytyy joku kirjailemaan kastemekko???\nHalusin kirjailututtaa pikku-ukon nimen mekkoon jo ennen ristiäisiä, niin appivanhemmat saisivat mekon mukaansa ristiäisistä, eikä se jäisi tänne roikkumaan kuukausiksi. Sitä ompelimoa, jossa viimeksi puvun käytin ei enää ollut olemassa. Itse asiassa koko taloa, jossa se sijaitsi, ei enää ollut olemassa!\nYritin siis epätoivoisesti etsiä Kotkasta ompelimoa, joka hoitaisi kirjailun. Mutta kukaan ei tehnyt sen sorttisia hommia. Lopulta minut lähetettiin ompelimosta Taika-Paitaan, jossa kuulemma olisi brodeerauskone. Siellä kerrottiin, että he eivät tee yksittäisiä brodeerauksia mutta että Haminassa olisi Jaanan ompelimo, jossa homma ehkä hoituisi. Ja niinhän se hoitui sitten!\nSamaa fonttia ei tosin löytynyt...\nTäytyy vielä silittää mekko, sillä se saattoi vähän rypistyä, kun raahasin sitä rattaissa pitkin Haminaa. Samaan syssyyn päätimme vaihtaa nauhat mekkoon. "Baby blue" on minusta värinä melko iljettävä, "navy blue" sopii paremmin mun feng shuihin...\nSiitä se idea sitten lähti.. kastepuvun nauhoista, apu pukeutumiskriisiin. Minä hommasin laivastonsinisen mekon itselleni, naperolla oli jo ennestään samaa värimaailmaa noudattava mekko ja isäntäkin yhtyy värimaailmaan ainakin solmion verran. Matching tuulipuvut, jei!!\nEhkä elämä ei olisi niin vaikeaa, jos ei olisi niin tarkka yksityiskohdista? Mutta miä kärsin visuaalisesti, jos joku asia on väärin...\nKoin karmean järkytyksen, kun äiti kertoi, että veronpalautukset maksetaankin tänä vuonna vasta 11.12.! (Ja ensi vuonna jo elokuussa...) Minä olin ajatellut voivani hoitaa kaikki hankinnat palautuksilla. Sen sijaan aloinkin sitten tilailemaan netistä kaikkea laskulla. Niin että eivätköhän ne palautukset ole jo menneet...\nHankin kaikkea ristiäislahjoista kakunkoristeisiin ja ilmapalloihin. Yksissä ristiäisissä näin upean puisen koristeen, jossa oli kastettavan pienokaisen nimi. Ja pitihän meillekin saada sellainen! Onneksi tajusin tilata myös synttärisankarille koristeen - vaikka sanomista tuli siitä, että hänen koristeensa on paljon pienempi kuin veikan!\nOli muuten supernopea toimitus noissa koristeissa! Tilasin ne muistaakseni perjantaina. Sivuilla varoiteltiin 1-2 viikon toimitusajasta. Maanantaina sain jo kuitenkin viestin, että tuotteet oli tehty ja postitettu. Odottelin hermostuneena saapumisilmoitusta ja pelkäsin postin hukanneen tilaukseni, kun sellaista ei tullut. Kunnes keksin kurkata postilaatikkooni. Sinnehän se oli mahtunut! Ei, en tyhjennä postilaatikkoa kovin usein, sehän vaatisi kävelemistä tien toiselle puolelle! :D\nKävin minä tuhlailemassa ihan livenäkin. Koska vastustan nykyisin kertakäyttötuotteita, ostimme haarukoita, veitsiä ja pikkulusikoita kirppareilta. Päätin, että on pelkästään söpöä tarjoilla antimet eriparisilta astioilta! Juhliahan tulee jatkossakin, parin vuoden päästä toivottavasti teinin ylppärit, niille siis on jatkossakin käyttöä. Haalin erityisesti sellaisia haarukoita ja veitsiä, joita meidän mummolla oli, kun olin pieni. Tässä kyseisessä mallissa haarukoiden piikit tuppaavat taipumaan vinoon. Minun lempparini mummolassa oli se haarukka, jonka piikit olivat kaikista pahiten solmussa. Sen päähän oli kivaa tehdä lihapullatikkari!\nPitää vielä laskea, että astiat varmasti riittävät!\nPP's decoresta kävin hankkimassa lisää Design Letters-mukeja. Ukon nimestä puuttui V ja R, muut kirjaimet meiltä jo löytyi. Näistä mukeista ei kyllä kahvia juoda! Sen totesin, kun poltin käteni kahvatonta kuppia pidellessä. Mutta nyt ajattelinkin pistää näihin pystyyn karkkibaarin. Minulla oli ihana metallinen karkkikauha, jota oli tarkoitus käyttää tässä yhteydessä, mutta isäntä tuhosi sen laittamalla sen pesukoneeseen. Lusikka saa kelvata...\nMinä en ole mikään mestarileipuri, joten minun oli tehtävä harjoituskakut ja maistatettava ne perheenjäsenillä. Itsehän en syö kakkuja tai muitakaan herkkuja, sillä karppaan.\nNote-to-self: Älä käytä keltaista!\nTämä kakku meni isännän töihin maisteltavaksi\nOlen ihan paniikissa kaikista erityisruokavalioista... pelkään, että mokaan ja tapan jonkun. Bring your own epipen!\nKyllä ei ole suutarin lapsella kenkiä...\n9 vuotta näitä hommia tehneenä sitä luulisi olevansa aika kivasti selvillä siitä, mitä papin tapaamisessa pitää olla valmiina. Niin arvatkaa hävettikö, kun aamulla huomasin, ettei lapsen tietojen ilmoittamislomakkeessa ollut isännän nimmaria! Tiedänhän minä, että pappi ei saa kastaa ilman molempien vanhempien kirjallista suostumusta! Kummien sotutkin hankittiin viime tingassa...\nVirsiä mietittiin yhdessä isännän kanssa. Minä oletin, että pääsen valitsemaan ne, mutta isäntä yllätti innokkuudellaan ja kuunteli joltakin sivustolta kastevirsiä Tommi Kaleniuksen laulamina. Ja innostui löytäessään sieltä itselleen tutun virren 517 (Herra kädelläsi). Itse en sitä kyllä olisi valinnut. Se lauletaan joka toisissa hautajaisissa ja useasti joka ikisellä riparilla. Alan olla siihen jo vähän kyllästynyt, vaikka lapsena se oli lempparivirteni. Annoin kuitenkin isännän valita (mitatkaa multa kuume, jooko!!!) ja yritin muistuttaa itselleni, että kaikki muut eivät altistu jatkuvasti samoille virsille. (90%:ssa ristiäisiä lauletaan Jumalan kämmenellä ja Ystävä sä lapsien, vältyin sentään toiselta niistä!)\nTeini lupasi esittää yhdessä ystävänsä kanssa Lohtu-kappaleen. En vielä tiedä soittaako teini sen kitaralla vai pianolla. Kitaralla kai hän sitä on harjoitellut... Napero varautukoon pyyhkimään pikku-veikan pään!\nPää on ihan pyörällä kaikesta siitä, mitä olen tehnyt - ja mitä pitää vielä tehdä. Onneksi apunani on kymmeniä erilaisia listoja, joilta voin raksia pois asioita. Pitäkäähän peukkuja, että selviän ensi viikosta ilman hermoromahdusta!


Laitos saa tukea lähes 10 miljoonaa euroa työ- ja elinkeinoministeriöltä.\nValtimolle valmistui tänä vuonna yhden maatilan biokaasulaitteisto, Nurmon laitoksessa on mukana ainakin runsaat kymmenen tai useita kymmeniä maatiloja.\nTyö- ja elinkeinoministeriö on myöntänyt Nurmon Bioenergia Oy:lle tukea 9,36 miljoonaa euroa biokaasulaitoksen rakentamiseen. Pääraaka-aineena karjan lantaa käyttävä laitos rakennetaan Nurmoon parin kilometrin päähän Atrian lihatehtaasta.\nLaitos on suurin biokaasun liikennekäyttöön suunniteltu hanke Suomessa, kustannusarvio on 33,5 miljoonaa euroa. Tuen osuus on 28 prosenttia.\nNurmon Bioenergiasta 90 prosenttia omistaa Kauhavalla toimiva sikayhtiö Heikas Oy ja 10 prosenttia Atria.\nKarjanlannan lisäksi laitos käyttää Atrian teurastamon biojätteitä, teollisuuden muita sivuvirtoja, ruokajätettä ja nurmea, hanketta Heikas Oy:n Jyrki Heilän kanssa vetävä Teija Paavola Nurmon Bioenergiasta kertoo.\nKarjatiloja hankkeeseen on tulossa mukaan 50 kilometrin säteellä ehkä kymmeniä. Tilat voivat olla lannan tuottajia tai lannoitteen vastaanottajia, Paavola kertoo.\nLantaa mädätettäisiin 100 000–150 000 tonnia vuodessa.\nKaasu nesteytetään ja käytetään aluksi teollisuudessa. Vuoteen 2025 mennessä lähes koko tuotanto käytettäisiin liikenteessä. Laitos tuottaa täysillä käydessään kaasua 6 000 henkilöautolle.\nKaasu vähentää hiilidioksidipäästöä 26 500 tonnia vuodessa verrattuna dieseliin. Myös metaanipäästöt maatiloilla vähenevät.\nNurmon Bioenergia hakee ympäristölupaa ja myös kaavoitus on käynnissä. Tarkoitus on saada luvat kuntoon keväällä ja aloittaa rakentaminen kesällä, Paavola kertoo.\nLaitoksen eri osat tulevat eri toimittajilta. Mädättämöä Nurmoon ollaan tilaamassa ulkomailta, kaasun nesteytystä kotimaasta. Myös hiilidioksidi voidaan ottaa jatkossa talteen.\n"Nurmon laitos toteuttaa myös kiertotaloutta, kun se hyödyntää muiden toimialojen jätteitä ja myös sen oma jätemateriaali päätyy jatkokäyttöön", asunto-, energia- ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen (kesk.). Laitoksella voisi olla hyvät vientinäkymät.\nTukea myönnettiin myös Tampereelle geotermisen energiaan TEGS Finland Oy:lle 2,12 miljoonaa euroa. Maahan porataan 7–8 kilometriä syvä porakaivo, joka tuottaa kaukolämpöä 29 gigawattituntia vuodessa.\nKoskienergia Oy:lle myönnettiin 2,87 miljoonaa euroa tukea uuden vesivoimalaitoksen rakentamiseen Kuhankoskelle Laukaaseen. Laitoksen teho on 5 megawattia ja vuosituotanto 35 GWh.\nAiheet Heikas Oy Jyrki Heilä Nurmon Bioenergia Teija Paavola biokaasu biokaasulaitos kiertotalous ravinnekierto