RKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C | Hallava\nRKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C\nRKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C Dec 1, 2016 19:23:43 GMT 2\nPost by Aleksi on Dec 1, 2016 19:23:43 GMT 2\nTässä Pujolle ihan oma kouluvalmennus, jossa treenataan ratsastuksen alkeita helppo:C koulurataa varten.\nJa Pujohan saa näistä sen verran bonuspisteitä kuin haluaa, ja merkkejä maksujen mukaan maksimissaan 3/5 tasomerkkiä varten ja 2/5 koulumerkkiä varten.\nPujo ja Darli 3 bonuspistettä\nSuljin maneesin ovet Pujon ja Darlin päästyä sisään ja aloin sitten alustaa päivän aihetta sillä aikaa kun Pujo kapusi ponin satulaan. ”Me alotetaan tänään ihan perus asettelulla ja taivuttelulla, mikä on hyvin tärkeää kaarevilla urilla ratsastaessa. Asetuksella ja taivutuksellahan on se ero, että taivuttaessa koko hevosen runko taipuu taivutuksen suuntaan, mikä venyttää vastakkaista kylkeä taivutuksen laajuudesta riippuen, mutta asetuksessa hevonen on muuten suorana, mutta hevosen niska on taipuneena asetuksen suuntaan siten että silmä ja sierainkulma näkyy.”\nRatsukko olio alkanut kiertää kenttää pitkin ohjin käynnissä ja jatkoin selittämistäni.\n”Tule Pujo vaikka tähän katsomopäätyyn pääty-ympyrälle ja aloita taivuttamalla Darlia sisäänpäin ottamalla sisäohjaa vähän lyhyemmäksi. Anna ulko-ohjan vielä roikkua pitkänä, jotta hevonen pystyy kunnolla seuraamaan sisäohjan taivutusta. Pidä sisäpohje napakkana, jottei Darli lähde oikomaan, ja käännä ulkopohkeella.”\nJonkin aikaa toiseenkin suuntaan Darlia taivuteltuaan, pyysin Pujoa suoristamaan ponin ja jatkamaan uraa pitkin. Kehotin häntä ottamaan molemmat ohjat tuntumalle ja siirtymään raviin.\n”Voit vähän hoputtaa Darlia, ettei ponin kaviot laahaa maata. Nopea pohje pari kertaa ja sitten muistutus raipalla, jos mitään ei tapahdu. Hyvä, nyt alkoi liikettä irrota.”\nKävin laittamassa muutamia kartioita osoittamaan seuraavan tehtävän tien, ja kerroin sitten Pujolle mitä tekisimme: Alkaisimme tulemaan kolmikaarista kiemurauraa. Ensin pelkkä asetus, sitten kaaren mukainen taivutus, suoristus ja asetuksen vaihtaminen uuden kaarteen suuntaan. Pitkällä sivulla voisi pyytää Darlia ravaamaan vähän reippaammin eteen kevyessä ravissa, muuten tehtävä suoritettaisiin harjoitusravissa.\n”Muista suoristaa hieman aikaisemmin, jotta ei tule kiirettä vaihtaa asetusta. Darli on nyt vähän hermona kiireellisten apujen takia. Täsmälliset, rauhalliset avut ja suoristus heti kaarteen jälkeen. Hyvä.”\nKun Pujolla ja Darlilla alkoi sujua hienosti, pyysin ratsukkoa siirtymään hetkeksi käyntiin ennen kuin ottaisimme vähän laukkaa. Selostin hieman lisää asetuksesta välikäyntien aikana:\n”Asetusta käytetään taivutuksen alun lisäksi myös monissa liikkeissä, kuten avotaivutuksessa ja etuosakäännöksessä, mutta myös niinkin yksinkertaisessa asiassa kuin laukan nostossa. Asetuksen avulla kerrotaan hevoselle laukannoston suunta. Asetamme siis hevosta aavistuksen sisälle päin halutessamme nostaa oikean laukan, eli laukan, jossa sisäetujalka johtaa liikettä. Hevosen rungon tulisi kuitenkin olla suora ja asetuksenkin vain pieni. Muistatko Pujo laukka-avut? Tasapainotat ensin hevosta puolipidätteellä, sitten asetus ja sisäistuinluu hieman edemmäs, laukka nousee sisäpohkeesta.”\n”Nostetaan laukka aina pitkän sivun alusta kulman jälkeen. Ota ohjat ja siirry sitten raviin kun olet valmis.”\n”Puolipidäte, asetus ja pohje, hyvä Pujo! Darli nosti oikean laukan. Laukkaa pitkä sivu loppuun ja tee toiseen päätyyn pääty-ympyrä, jolla pidät hevosen loivasti taipuneena kaaren mukaan.”\n”Pujo, nyt nousi väärä laukka. Siirry raviin ja yritä sieltä uudestaan. Yritä istua tasapainoisena selässä vaikka Darlin ravi vähän pompottaakin. Sisäistuinluu hieman edemmäs, taivutus sisäänpäin ja sitten nosto pohkeesta, hyvä, nyt nousi vasen laukka!”\nKun tehtävä alkoi sujua Pujolta ja Darlilta mallikaasti, annoin ratsukolle luvan siirtyä käyntiin ja antamaan pitkät ohjat.\n”Ja sitten kaartoon. Olitte ihan tosi hyvä tänään, jatketaan samalla meiningillä sitten huomenna kisoissa. Taputukset, kiitos ja ratsailta!”\nMaksuksi käy siis kuva tai tarina tunnin kulusta. Kerro myös mietteistäsi kisoihin liittyen!\nLast Edit: Dec 31, 2016 16:08:38 GMT 2 by Aleksi\nRKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C Dec 15, 2016 21:28:42 GMT 2 via mobile\nPost by Pujo on Dec 15, 2016 21:28:42 GMT 2\nPujon mietteitä kisoista\nKilpailut olivat lähteneet hyvin alkuun. Olin odottanut sijoittuvani korkeintaan keskiväliin, mutta olinkin sitten tullut harjoituskisoissa kolmanneksi, ja toisessa osakilpailussa viidenneksi. Hyvillä fiiliksillä harjoittelin Darlin kanssa, eikä minulla tuntunut olevan enää paineita tai liiallista jännitystä. Onneksi. Olin jo voittanut omassa mielessäni, sillä olin ensinnäkin osallistunut - ja olin vielä suoriutunut hyvin.\nTietysti olisi mahtava myös virallisesti voittaa jotakin, mutta ei se ollut minulle niin tärkeää. Positiivisin mielin ja kaikkia kannustaen odotin seuraavaa osakilpailua.\nTeen myöhemmin kunnon maksun, tai siis kuvan !\nLast Edit: Dec 15, 2016 21:29:37 GMT 2 by Pujo\nRKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C Dec 21, 2016 12:45:46 GMT 2\nPost by Pujo on Dec 21, 2016 12:45:46 GMT 2\n(tää feilas vähän koska mittasuhteet (ja hevosen asento?) tuntuu olevan vieläki päi pyllyä (en käyttäny kunnon referenssikuvaa) ja sit.. kun tein linet käsin niin ne meni hölmösti ja sit ajattelin "no väritänpä koneella" (ilman piirtopöytää), joten eh, tässä tämä nyt on :"D)\nPujo ja Darli ottaa jotain pientä ravia maneesissa\nEnsimmäistä valmennusta aloitellessamme, huomasin heti että kolit kehittynyt huimasti verraten siihen, että olit ollut ensimmäistä kertaa hevosen selässä vasta vajaa kuukausi sitten. Pystyit itsenäisesti vaikuttamaan hevoseen, rauhallisilla selkeillä avuilla, etkä turhia hötkyillyt selässä, vaikka Darli välillä vitkutteli. Tunnin aikana huoamsin kuinka palapelin palaset loksahtelivat päässäsi paikoilleen ja sait kiinni siitä mitä asetuksella ja taivutuksella haetaan. Pärjäätte varmasti hyvin huomisissa kisoissa!\nLast Edit: Dec 21, 2016 17:08:06 GMT 2 by Aleksi\nRKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C Dec 21, 2016 17:34:38 GMT 2\nPost by Aleksi on Dec 21, 2016 17:34:38 GMT 2\n”Moikka Pujo! Tällä kertaa meillä on aiheenamme erilaiset siirtymiset”, kerroin Pujon ja Darlin kävellessä alkukäyntejä.\n”Aloitetaan ottamalla ohjat ja ratsastamalla käyntiä kunnolla eteen. Haluan että Darli kävelee koko kehonsa läpi ja lämpenee kunnolla. Se on erittäin tärkeää varsinkin näin kylmillä ilmoilla. Molemmilla pohkeilla vuorotellen käynnin rytmissä. Jos mitään ei tapahdu, niin sitten raipalla muistutus pohkeen taakse. Hyvä.”\n”Sitten alamme ottamaan pysähdyksiä. Tullaan aina L:stä pituushalkaisijalle, jossa pysähdys tehdään I:ssä eli kentän keskellä. C:ssä sitten vuorotellen oikealle tai vasemmalle, ja pitkillä sivuilla pysähdykset jokaisen kirjaimen kohdalle. Muista pitää pohkeet lähellä myös pysähdyksessä. Ensin pidätät hyvin kevyesti ja tarpeen vaatiessa pidätät enemmän, mutta heti kun hevonen pysähtyy, muistat myödätä. Noin neljän sekunnin pysähtymisen jälkeen painat taas pohkeilla ja kannustat ponin reippaaseen käyntiin. Pituushalkaisijalla varsinkin on hyvin tärkeää, että Darli liikkuu reippaasti eteen – siten sille jää vähemmän aikaa kiemurrella, ja pituushalkaisijallahan suora linja on hyvin tärkeä.”\n”Hyvä Pujo. Darli kuuntelee hyvin herkkiä apuja. Muista vain säilyttää tuntuma pysähdyksessä, vaikka myötäätkin”, kerroin.\nKun pysähtymiset alkoivat sujua ja poni vetreytyä, pyysin Pujoa siirtämään raviin ja ravasimme muutaman kierroksen reipasta ravia keventäen.\n”Seuraavaksi otamme sitten käynti – harjoitusravi -siirtymisiä joka kirjaimen kohdalla. L:ssä, R:ssä, C:ssä ja S:ssä raviin, H:ssa, M:ssä, B:ssä ja E:ssä käyntiin. Muistakaa taas pitää pohkeet lähellä ja käsi pehmeänä. Mitä pienemmillä avuilla saat ponin siirtymään, sitä parempi. Aloitetaan.”\n"Voi Pujo pyytää Darlia ravaamaan isommin eteen. Vaikka etäisyydet ovat lyhyitä, niin mummoravi ei kuitenkaan käy. Nopea pohje. Hyvä.”\nSeuraavaksi pyysin Pujoa vaihtamaan suuntaa lävistäjän avulla. ”Lävistäjä alkaa aina kirjaimesta ja päättyy kirjaimeen, eli ei oikomisia! Ratsasta syvälle kulmiin asettaen ja taivuttaen, ja suorista sitten poni lävistäjän suuntaisesti”, muistutin.\n”Sitten sama tehtävä toiseen suuntaan, mutta tehdään M:ään, B:hen, E:hen ja H:hon voltit ravissa ennen kuin siirretään käyntiin. Volttihan on pieni ympyrä, jolla hevosia taivutetaan kaaren mukaan. Voltti on yleensä halkaisijaltaan kymmenen metriä eli puolet lyhyestä sivusta. Et siis saa volttia tehdessänne ylittää pituushalkaisijaa! Kaimuistat, kuinka hevosia taivutetaan? Hyvä, sitten voit aloittaa tehtävän.”\n”Muista Pujo kääntää ulkoavuilla, nyt Darli menee vähän lapa edellä. Ulkopohje tiukkana muurina. Hyvä. Sitten pidäte ja käyntiin. Hyvä siirtymä Pujo!”\n”Nyt teillä näyttäisi sujuvan tosi hyvin, otetaan seuraavaksi pienet välikäynnit. Anna Darlille pitkät ohjat ja vaihda suuntaa.”\nKeräilin lantakasoja talteen sillä aikaa kun ratsukko käveli ja aloin sitten selostaa seuraavaa tehtävää: ”Teemme C:ssä ensin pysähdyksen ja peruutuksen. Sitten käyntiin, kulman jälkeen H:ssa ravi siirtyminen ja S:ssä laukan nosto. Laukassa tehdään toiseen päähän pääty-ympyrä, L:ssä siirtyminen raviin ja B:ssä takaisin käyntiin.”\n”Peruutus tapahtuu pysähdyksen jälkeen siten, että istut tiiviisti satulassa ja ajattelet taaksepäin menemistä. Kevyt pidäte ohjalla ja pohkeesta pyydät hevosta liikkumaan. Peruuta neljä askelta, sitten rentoudu, myötää ohjasta ja pyydä poni reippaaseen käyntiin. Darlille peruutus on hyvin tuttu liike, joten siinä ei pitäisi olla sen kummempia ongelmia.”\n”Ottappas ohjat käteen ja sitten aloitetaan!”\n”Pujo muista istua harjoitusravissa, vaikka pompottaakin. Laukkaa ei nosteta koskaan kevyestä ravista. Puolipidäte, asetus sisään ja sisäpohje. Hyvä nosto Pujo!”\nPujolla ja Darlilla alkoi sujua oikein mallikkaasti. Darlin siirtymiset olivat mukavan pehmeitä ja askeleet lennokkaat ja irtonaiset. ”Hyvä Pujo, voit antaa Darlin kävellä!”\nRKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C Dec 27, 2016 16:50:13 GMT 2\nPost by Aleksi on Dec 27, 2016 16:50:13 GMT 2\ntemponmuutokset ja täyskaarto\nAloitin taas tavalliseen tapaani alustamalla tunnin aihetta Pujon säätäessä jalustimiaan ja aloittaessa lämmittelemään Darlia :\nTemponmuutoksissa tärkeää on ymmärtää tahdin merkitys. Tahti on säännöllinen mitta, jolla määritellään hevosen poljenta. Temponlisäyksessä hevosen poljennan tahti nopeutuu, mutta samalla askeleen tulee venyä. Askeleen pidennys taas eroaa temponmuutoksista siten, että tahti pysyy samana, vaikka askel venyykin. Keskiravi sijoittuu askeleen pidennyksen ja temponlisäyksen väliin. Siinä siis hevosen askel venyy ja tahti nopeutuu, mutta hevoselta ei vaadita yhtä nopeaa tahtia eikä pitkää askelta kuin temponlisäyksessä. Temponlisäystä ei vaadita Helppo:C -tasoisissa kouluohjelmissa, joten tutustumme siihen myöhemmin. Tänään aloitamme keskikäynnillä, minkä jälkeen harjoittelemme ensin hieman askeleen pidennystä ja lopuksi otamme keskiravia. Voit alkaa kerätä ohjia pikkuhiljaa käteen ja herätellä Darlia ottamalla muutamia pysähdyksiä.”\nDarli vaikutti melko uneliailta ja jouduin muistuttamaan siitä: ”Pujo, pysähdyksen jälkeen heti reipasta käyntiä eteen, ei jäädä vetelehtimään.”\n”Alamme seuraavaksi ottamaan mukaan keskikäyntiä. Pysähdykset voit muuttaa melkein pysähdyksiksi, jolloin puolipidätteillä ja tiivistämällä istuntaa pyydät ponia hidastamaan melkein pysähdyksiin muutaman askeleen ajan. Sitten pyydät pohkeilla eteenpäin ja annat kädellä hevosille tilaa liikkua eteenpäin. Keskikäynnissä hevosen tulee liikkua rennosti matkaa voittavalla askeleella eteenpäin normaalia käyntiä reippaammassa tahdissa silti kiirehtimättä. Keskikäynnissä kättä saa työntää hieman eteenpäin, mutta kuolaintuntumaa ei saa menettää. Voit aloittaa.”\n”Hyvä Pujo, Darli kulkee oikein rennosti ja matkaa voittavasti. Sitten taas tiivistät istuntaa ja otat muutaman puolipidätteen. Darli voi hieman nousta niskasta ylöspäin hidastuksen aikana. Hyvä.”\n”Sitten vaihdamme suuntaa täyskaarrolla. Täyskaarto on pisaran mallinen kuvio, jota lähdetään ratsastamaan samalla tavalla kuin kymmenen metrin volttia, mutta ”takaisin päin lähdettäessä” pituushalkaisijan kohdalla oikaistaankin suoraan uralle ja suunta vaihtuu. Voit tehdä täyskaarron omalta paikaltasi nyt. Hyvä, sait juonesta kiinni. Sitten voit siirtää raviin ja tehdä omatoimisesti pääty-ympyröitä ja voltteja. Muista, että ympyrällä ja voltilla menijät ovat ”etuajooikeutettuja”, joten jos joku tulee uraa pitkin samaan aikaan, tulee tämän hidastaa ja antaa ympyrää ratsastavan ratsastaa tiensä loppuun!”\n”Voit Pujo pyytää Darlia ravaamaan vähän reippaammin eteen myös niillä ympyröillä. Ulkoavut kääntävät ja ulkopohje pitää tahtia yllä. Hyvä!”\n”Sitten teemme muutaman lävistäjän, joilla tarkoituksena olisi ratsastaa askeleenpidennys. Saat yhä keventää. Muista pitää ohjat tuntumalla, jottei hevosen tahti rikkoonnu pyytäessänne sitä pidentämään askeltaan pohkeilla.Lähde kääntämään H:sta B:hen! Sitten taas seuraavasta kulmasta uusi lävistäjä!”\n”¨Pujo ota pidätteitä, jottei Darlin tahti rikkoonnu. Ajattele koko ajan mielessäsi missä rytmissä ponin jalat osuvat maahan. Hyvä, tämä seuraava lävistäjä oli paljon parempi.”\n”Hienosti sujui! Tee vielä voltteja ja ympyröitä tähänkin suuntaan ja sitten voit antaa Darlille hetkeksi pitkät ohjat!”\nRatsukolla näytti sujuvan varsin mallikkaasti. Parin kierroksen kävelyn jälkeen pyysin Pujoa ottamaan taas ohjat käsiinsä, sillä ottaisimme muutamia laukan nostoja.\n”Tehdään tällä kertaa siten, että laukka nostetaan aina pitkän sivun alusta ja R:stä ja S:stä käännetään keskiympyrälle. Pitkän sivun lopussa taas siirtyminen raviin, ja seuraavan pitkän sivun alusta sama tehtävä toisella puolella kenttää.”\nTeimme saman tehtävän myös toiseen suuntaan ja loppuravien aikana otimme muutaman keskiravipätkän: ”Tee aina päätyihin pääty-ympyrät ja R:n puoleisella pitkällä sivulla pyydä Darlilta sitten sitä keskiravia. Toisella pitkällä sivulla voit rauhoittaa ponia volteilla.\nRatsukko suoriutui keskiravista varsin mallikkaasti, sen verran paljon virtaa Darlilla oli. Oikeastaan ongelmallisempaa oli saada hevoset rauhallisiksi pitkän sivun keskiravin jälkeen.\nVaihdoimme vielä kerran suuntaa ja otettuamme vielä muutamat pätkät keskiravia annoin puuskuttavalle ratsukolle luvan siiryä käyntiin.\n”Hienoa työtä taas kerran, hyvä Pujo!”\nRKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C Dec 29, 2016 23:29:18 GMT 2\nPost by Pujo on Dec 29, 2016 23:29:18 GMT 2\nHuomisen kisat jännittivät hiukan, mutta tunti meni hyvin.\nRKM 2016 kouluvalmennusryhmä he:C Dec 29, 2016 23:32:21 GMT 2\nPost by Pujo on Dec 29, 2016 23:32:21 GMT 2\nRiemukasta laukkaa tunnin lopussa. Olin iloinen, kuin myös ratsuni Darli.


Pientä laittoa vaativa mukava bemari itselle tarpeettomana myyntiin.\n-Ohjelmoitu 326hv,varaa olisi vielä ottaa huomattavasti\n-Laatikko ei humppaa.\n-Yleisilmeeltään ihan siistin näköinen.\nMiinuksia ja laittoa mitä itselle tulee mieleen:\n-Panoraamakatto ei toimi niinkuin pitää.\n-Perän ilmajousien kompura vetelee viimeisiään,tämän vaihdan jos ehdin tai sitten tullaan hinnassa vastaan.\n-Pieni painauma hanttikuskin takalokarinkaaressa.\nVaihdossa voi tarjota maks. parin tonnin käyttöautoa.\nBemarit niissäkin etusijalla.\nVastaus: Oikeinkin jees muttei ihan mahdu tuohon "parin tonnin" kategoriaan.\nBMW 535 3.0, '05, 470 tkm\nNettiauto ID 9855717


Spadehommat | Maanpuolustus.net\nTäällä on jo ketju ruokapaikoille, mutta tämä on nyt ihan kotikokeille tarkoitettu. Täällä saa hifistellä ruokakuvilla ja resepteillä sekä jakaa keittiöajatuksia liittyen ruokaan, keittiövälineisiin sekä ruokailukulttuuriin yms.\nParhaissa ravintoloissahan on usein mieskokit ja kaikki nimekkäimmät kokit ovat yleensä miehiä eivätkä kotikeittiöt ole poikkeus, sillä useinhan keittiöön ei mahdu kuin yksi varsinainen kokki ja parasta onkin jättää naiselle keittiöapulaiselle vain siivoaminen ja tiskit. Hyvä ja yksinkertainen ruoka on esimerkiksi nakit ja ranskalaiset tai kinkulla höystetty purkkihernekeitto, mutta toisaalta on kivaa joskus ajan kanssa tehdä ihan kolmen tai useamman ruokalajin keitokset.\nSuurena kulinaristina nautin itse ruuan lisäksi sen valmistamisesta ja vaikka en olekaan erityisen taitava, niin tekeminen opettaa ja kun ite tekee, niin saa aina soveltaa oman päänsä mukaan. Suurin osa luomuksistani onkin aikalailla yksinkertaisia ja varmoja, mutta toki hyvänmakuisia ja täyttäviä.\nPossua, lohkoperunoita ja tonnikalasalaattia.\nReactions: Fremen, Deleted member 1381, Laamanator ja 1 muu\nKevyeksi iltapalaksi sopii täytetyt paprikat.\nTarvitaan 3 kpl isoja punaisia paprikoita ja täyte eli:\n1½ dl riisiä, joka keitetään ja johon sekoitetaan sitten sopiva loraus oliiviöljyä, vähintään 3 murskattua valkosipulinkynttä, sopiva loraus sweet chilikastiketta ja viimeisenä 1 pussi kinkkukuutioita. Täyte painellaan lusikalla tiiviisti paprikoiden sisälle, jotta sinne ei jää ilmataskuja. Uunitusvaiheessa paprikat peitetään runsaalla määrällä oman makuista tuorejuustoa (kuvassa aurinkokuivattu tomaatti). Annetaan olla uunissa sen aikaa, että juusto sulaa sopivasti ja paprika hieman pehmenee. Mitään yhtä ja oikeaa lämpötilaa tai aikamäärettä ei ole.\nVaihtoehtoinen täyte voi toki olla esimerkiksi aiemman päivän ylijäämäjauhelihakastike edellyttäen, että se on riittävän kiinteää. Suoraan sopivan siitä saa esimerkiksi siten, että paistaa normaalin 400 gramman jauhelihapaketin pannulla sipulin kanssa ja kaataa sekaan purkillisen chilillä maustettua tomaattimurskaa ja antaa vähän aikaa imeytyä jääkaapissa.\nTämä tuli ehdottomasti tarpeeseen. Oma ruokavalioni kun koostuu pääasiassa erilaisista mössöistä, jotka kyllä ravitsevat tehokkaasti, mutta joita ei kyllä korealla ulkonäöllä ole pilattu.\nYks nopea ruoka, joka tulee mieleen on tuo Lidl:ssä myytävä, aivan mieletön keksintö, eli pikaperunamuusi. Tämä ei ole mitään ällöttävää suomalaista mummonmuusia, vaan ihan tuhtia ja maukasta tavaraa ja sitä kannattaa kokeilla joskus kotona. Lihan paistaa nopeasti, mutta lisäkkeen tekeminen kestää monesti pitkään ja tässä on siihen ratkaisu.\nMyydään tämännäköisessä puolenkilon paketissa, joka maksaa muistaakseni jotain 2 euroa. Lisäksi tarvitset vain vettä, maitoa, suolaa ja tietenkin voita. Arvioitu valmistamisaika about 5 min.\nKulinäärisesti kebab ranskalaisilla! (just nyt)\nravitsevat tehokkaasti, mutta joita ei kyllä korealla ulkonäöllä ole pilattu.\nBratwurst und sauerkraut ei ole myöskään mikään kaksinen näyttelyruoka, mutta nopeaa ja hyvää varsinkin, mikäli annos on mahdollista huuhtoa alas puolella litralla raikasta Sakua. Ei nyt varsinaista ruuanlaittoa jos makkarat käyttää pannulla ja avaa kaupasta ostetun hapankaalirasian, mutta toimii silti.\nJa jos kuvankaltainen pikasapuska ahistaa, niin ainahan voi mennä ulos syömään...\nReactions: Fremen, Maidan, setämies ja 4 muuta\nBratwurst, Sauerkraut ja hyvä Bier siihen kylkeen on kyllä puhdasta parhautta. Vielä pitäisi saada samalla tuhnutella kunnon lederhoseneihin, mutta pärjää sitä ilmankin toki.\nPerinteiset kännisapuskat siis. Arvostan !\nJa koska keitettyjä perunoita jää aina yli niitä tehdessä, niin reippaana panssarijääkärinä kipaiset aamusta kauppaan hakemaan paketin nakkeja sekä yhden sipulin ja kuositat darran spydärillä.\nReactions: Fremen, PJ85 ja tulikomento\nKatso liite: 3577\nVieläköhän sissimuona-annokseen kuuluu se herkullinen Brunbergin suklaa? Se olisi ainakin hyvä puoli siinä jos Leningradin sotilaspiiri päättäisi laajentaa reviiriään tänne että pääsisi moisia suklaatiherkkuja maistelemaan ja muutenkin vähän omaa aikaa mukavien kavereiden kanssa. Voittaisi jonkun firman värikuulasota-tykypäivän mennen tullen, jengi ottais tosissaan kun olisi pientä panosta mukana jännityksen lisäämiseksi enemmänkin kuin viikon vakioveikkausrivissä...\nEi ole ihan hetkeen tullut vastaan, vaan monessa pussissa on ollut jotain pahanmakuisia Taste Of Nature tms. paskakeksejä. Olen oppinut ottamaan omat suklaat harjoituksiin mukaan.\nJoskus vielä otan harjoitukseen mukaan mokkapaloja pieneen pakastusrasiaan ja sijoitan sen kätevästi siten, jotta saan Nescafen pikakahvin kera kahvileipää. Nuohan säilyvät repussa muutaman päivän ihan hyvinä.\nReactions: Fremen, tulikomento ja Honcho\nJa ehdotomasti noita vaalenpunaisia sydämenmuotoisia sirotemiinotteita pintaan jos harjoitusmuonista on kyse\nÄlköö puhuko ruoasta. Ensimmäinen vatsatauti päällä sitten 90 luvun alun.\nSitten yks semmonen krapularuoka on tosiaan, että keitetään hernekeittopurkki ja viipaloidaan lenkki sinne joukkoon ja kiehautetaan. Keitetyt kananmunat sopii myös hyvin tähän ruokalajiin. Koko komeus kruunataan sinapilla, jota lorautetaan sekaan antamaan makua. Ruokajuomana sopii hyvin jääkaapista otettu olut, tai vaikka kaks. Oikea kulinaristien makuelämys. Tekee muuten naapurit kateelliseksi, kun tuvan isännällä niin mahtavasti pierettää. Tuossa partsilla olen tavannut käydä aina esittelemässä taitoja.\nViimeksi muokattu: 08.03.2015\nReactions: Fremen, Sardaukar ja tulikomento\nNiitä käytetään mitä löytyy ja tuosta yksityiskohdasta huolimatta ympärilläni olisi lokkilauma.\nMelkein jo luin että vatsatauti ollut päällä 90-luvun alusta saakka\nKokeellinen keittiö tuotti tuotti taannoin tälläistä kanasysteemiä, joka tarjottiin tumman riisin ja patongin kanssa.\nEli siis pekoniin käärittyjä kanafileitä, jotka haudutetaan ruokakermassa chilimarinoitujen valkosipulinkynsien, paprikan, oliivien ja mandariinin kera. Sittemmin olen pelkistänyt tuota ja jättänyt paprikan, oliivit ja mandariinin pois, koska kanoissa ja pekonissakin on kyllin syötävää. Pelkistetty on parempaa.\nOhje: kanoja tai pekonia ei paisteta pannulla, mutta pekoni kääritään tiukasti kanafileiden ympärille, ruokakermaa annostellaan sen verran, että kanat peittyvät ja sitten lisätään valkosipulit ja marinadia voi kaataa rasvaksi sekaan. Suolaa ei tarvitse erikseen lisätä. Olen pitänyt raakoja fileitä yleensä noin tunnin verran uunissa, jotta ei varmasti jää raa’aksi. Kanafileiden sijaan voi käyttää suikaleitakin, mutta sitten kannattaa pieniä myös pekoni.\nPaprikat pilkotaan sopivan kokoisiksi ja lisätään sekaan noin 10 minuuttia ennen ennen kuin ruoka otetaan syötäväksi ja oliivien sekä mandariinin annetaan vain hiukan ottaa lämpöä eli vaikka sen 5 minuuttia. Ruokakermahan on tekovaiheessa kiehuvan kuumaa.\nOikeastaan tuonne voi lykätä mitä vain, sillä jos ruuassa on kermaa, pekonia ja valkosipulia, niin se on aina hyvää.\nEi se vatsatauti vielä häiritse. Minäpä sain ilmeisesti uimahallista mukaani kavereita, siihen malliin on persuksissa pariviikkoa kutissut. Minähän en ole julkisissa tiloissa hygieniasta pahemmin piitannut huolehtia. Nyt se kostautui, sain nimittäin kihomatotartunnan. Tällaisia;\n..vieläkö jollekulle jäi nälkä?\nKatso liite: 3576\nMitenkään unohtamatta sitä toista ehtasaksalaista makkararuokaa: currywurst mit bratkartoffeln\nYlihuomenna on taas maaliskuun 14. päivä, mutta minä olen sen verran lapanen, että valmistan sipulipihvin paistetuilla perunoilla ihan itte, sillä ruuanlaittoa on niin tärkeä asia, ettei sitä parane jättää naisen vastuulle. Muistutuksena siis @Honcho @setämies @Mikoyan ja muut kulinaristit.\nKannattaa muuten katsoa, ettei ota yhtään varaslähtöä tuolle jälkimmäiselle hommalle, perjantaina 13. päivänä esim. 23.58 aloittaessa voi tapahtua jotain epämiellyttävää...kai jotain yllättäviä lihasimpulsseja, jotka painaa leuat kiinni, voi tapahtua?


Ilmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1189882\nJos olet uraasi aloitteleva hyvän perusfysiikan omaava tuotantotyöntekijä, niin saatat olla etsimämme henkilö. Toimit maalaamon monipuolisissa avustavissa esikäsittely- ja maalaustehtävissä. Työnkuvaan kuuluvia työtehtäviä ovat muun muassa suojaus-, pesu-, pakkaus- ja varastotyöt sekä nosturin käyttäminen ja trukilla ajaminen.\nkatsomme ammatillisen koulutuksen eduksi esim. pintakäsittely-, varasto- tai metallialalta\nkokemusta tuotantotöistä teollisuudessa\njoustavuutta ja valmiutta tehdä myös muita tehtäviä\nMikäli tunnistit itsesi, haethan paikkaa heti, koska se täytetään heti sopivan henkilön löydyttyä! Lisätietoja tehtävästä saat sähköpostitse topi.peltoluhta@barona.fi


Salibandyliigassa yllätyskärki - Nokialle jo kolmas kotivoitto - ePressi\nSalibandyliigassa yllätyskärki - Nokialle jo kolmas kotivoitto\nNokian KrP jatkaa vahvaa menoaan Salibandyliigassa. Nokialaiset löivät tänään kotonaan toissa kauden mestari SPV:n 10-5 ja nousivat sarjakärkeen. Torstain toisessa ottelussa TPS kaatoi Turussa Rauman SalBan 7-5.\nNokia karkasi Peliveljiltä jo avauserässä vilistäen 3-1-johtoon. Vieraiden kaksi salamamaalia päätösjakson alkuun kiristivät hetkeksi tilanteeksi 8-5, mutta isäntien Henri Johansson ehti vielä syöttää Jere Oksasen maalintekoon ja laukoa itse loppunumerot. KrP:n ykkösketju hallitsi tänään kaukaloa, sillä Henri Johansson merkkautti 2+3, Joni Henttonen 2+2 ja Jere Oksanen 2+1.\nTurussa TPS repäisi kolmannen erän alussa 3-2-johtonsa numeroiksi 6-2 SalBan Antti Keskitalon otettua viiden minuutin jäähyn. Tatu Ruohosen kaksi osumaa ja Miikka Sokankaukolaukaus nostivat SalBan vielä maalin päähän, mutta pyristelyn päätti TPS:n Joonas Koskisen osuma 51 sekuntia ennen loppusummeria.\nSalibandyliiga jatkuu perjantaina Espoon derbyllä Westend Indians - Oilers.


Me Naisten viikkohoroskooppi – katso, mitä tähdet lupaavat sinulle 6.–12.6.\n6.6.2019 klo 22:03\nPidä ajatuksesi, myös haaveesi ja unelmasi, nyt omana tietonasi. Muuten voit tahtomattasi loukata jotakuta. Sinulle tarjoutuu mahdollisuus tehdä arkeasi parantavia muutoksia. Tartu tilaisuuteen, vaikka se vaatisikin sinulta vaivannäköä. Panosta romantiikkaan.\nSeiso ylpeästi sanojesi ja tekojesi takana. Kun olet kerran päätöksen tehnyt, kanna vastuusi pystypäin. Ota huumori avuksesi ihmissuhteisiin liittyvän ongelman ratkaisussa. Vältä kuitenkin sarkastisia kommentteja. Ne ymmärretään nyt vain väärin.\nMieti, ennen kuin toimit. Hätiköinnillä voi olla nyt kauaskantoiset seuraukset. Jaa mietteesi rakastettusi kanssa. Taakkasi kevenee, kun pääset purkamaan sydäntäsi. Huolehdi taloudestasi paremmin; oletko varma, ettet ole kenellekään velkaa?\nLaita läheiset ihmissuhteet ykkössijalle elämässäsi ja anna huomiotasi rakkaimmillesi. Saat takaisin jotakin, jota ei voi rahalla korvata. Työssä vältä konflikteja ja pyri ratkaisemaan ongelmat yhteistyössä. Älä päsmäröi, vaan huomioi aidosti muidenkin ideat.\nMuista olla kiitollinen siitä kaikesta, mitä sinulle on annettu. Kaikki eivät ole yhtä onnekkaita. Joku tarvitsee apuasi. Älä emmi, vaan tee parhaasi koko sydämestäsi. Sinua pyydetään mukaan uhkarohkeaan suunnitelmaan. Viis uhista, sano rohkeasti kyllä!\nUnelmasta voi tulla nyt totta! Mieti, mitä oikeasti haluat ja tee suunnitelma, kuinka sen voisit saavuttaa. Keskity kehittämään niitä puolia itsessäsi, jotka voivat auttaa tavoitteen saavuttamisessa. Oikea ajoitus on tärkeää, mutta määrätietoinen eteneminen on muutoksen edellytys.\nPuhu ääneen tunteistasi. Älä suotta pelkää näyttää herkkyyttäsi. Oman haavoittuvuuden tunnustaminen on todellista vahvuutta. Pidä kukkaronnyörit tiukassa, äläkä sorru tuhlailuun edes rakkauden nimissä. Arvostusta ja hyväksyntää ei voi ostaa.\nÄlä ota muiden ongelmia omiksesi. On hyvä osoittaa empatiaa ja välittämistä, mutta liika on liikaa. Uuvutat vain itsesi. Pidä hyvää huolta omaisuudestasi. Älä lörpöttele liikoja ihmiselle, johon olet suhtautunut varauksella. Intuitiosi pitää paikkansa.\nAvuliaisuus on hieno piirre, mutta joku käyttää nyt hyväntahtoisuuttasi hyväkseen. Sinua kaduttaa myöhemmin, jollet pidä kiinni rajoistasi. Suhtaudu varauksella ”tietoon”, jota joku levittää. Älä pelkää kysyä vaikeita kysymyksiä. Jonkun nekin on kysyttävä.\nHuolehdi kaikki keskeneräiset asiat kuntoon ennen kuin siirryt kesämoodiin. Saat enemmän irti vapaista ja saat oikeasti ladattua akkujasi. Kuuntele itseäsi, äläkä ryntää mihin tahansa mukaan vain siksi, että muutkin menevät. Romanttinen ele saa sukkasi pyörimään.\nVanhassa vara parempi! Valitse nyt mieluummin tuttu ja turvallinen tie uuden ja jännittävän sijasta. Nyt ei kannata ottaa riskejä. Satsaa muutoksiin, jotka voivat saada sinut viihtymään paremmin kotona. Jos sinulla on epäilyksiä jonkin asian suhteen, ota aikalisä.\nKorjaa heti väärinkäsitys, ettei kärpäsestä kasva härkänen. Muista myös sana t diplomatia ja kompromissi! Niistä on hyötyä nyt etenkin työpaikalla. Kohtaat ongelman, mutta kun ympäröit itsesi luovilla ja samanhenkisillä ihmisillä, voit kehittää siihen timanttisen ratkaisun.


Pullea Musta: Tallipäivä videona\nTänään Noora (pikkusisko) kävi taas ratsastamassa Oonalla, pidin sille ja Oonalle "estetunnin". Noorahan ei ole koskaan ennen hypännyt, mutta halusi nyt kokeilla. Ensimmäinen este ei mennyt kovinkaan hyvin. Oona hyppäsi hyvin, mutta Noora jäi jälkeen ja tippui. Toisella ja kolmannella kerralla Oona ei edes hypännyt, juoksi vain yli :D Lopuksi otettiin satula pois ja Noora meni taas hetken ilman satulaa. Sitten kokeiltiin pitkästä aikaa takaperin ratsastusta, mutta Oonasta löytyikin pukkinappula! Se alkoi yhtäkkiä vaan pukittaa, kunnes Noora tippui. Pudotusta pehmensi se, kun ehdin tarttua tyttöä takista kiinni :)\nRatsastuksen jälkeen haettiin vielä muut hepat sisälle. Viimeksi, kun otin heposet sisälle, Cebe tuotti hieman ongelmia... Se on yleensäkin aika hankala taluttaa ja silloin se aina syöksähti eteenpäin kun käänsin sen turvan kohti tallia. Lopulta menimme puoli matkaa peruuttaen ;) Tällä kertaa onnistuimme menemään ihan etuperin, mutta ei se matka ihan hyvin kuitenkaan mennyt :)\nTein tämän päivän videomateriaalista videon, jossa näkyy muun muassa Nooran molemmat tippumiset ja vähän Ceben sekoilua ;) Katsokaa taas youtubesta!\nhepoblogi 1. marraskuuta 2011 klo 20.17\nKiva video!!!!! :)\nhepoblogi 1. marraskuuta 2011 klo 20.18\nNoora on kyllä hyvä ratsastaja!


Vanhushuolto väärillä raiteilla | Etelä-Saimaa\nVanhushuolto väärillä raiteilla\nOlemme saaneet lukea kehuja, kuinka Eksoten talous on hyvällä tolalla, vanhusten kotihoitoon panostetaan ja sinne saadaan lisää henkilökuntaa. Laitospaikkoja ja vanhusten makuuttamista vähennetään.\nTämä laitoshoidon välttäminen menee kuitenkin jo liian pitkälle.\nTämä laitoshoidon välttäminen menee kuitenkin jo liian pitkälle. Kaikki hoidetaan kotiin mahdollisimman pitkälle -käytäntö ei ole hyvä eikä kaikkien kohdalla lainkaan hyvinvointia tukeva, jonka olemme joutuneet valitettavasti toteamaan läheisen toimintakyvyn heikennyttyä.\nOlin kuvitellut, että kun vanhus ei enää kotona pärjää, löytyy paikka esimerkiksi tehostetusta palveluasumisesta. Asia ei olekaan niin.\nLäheinen, 91-vuotias, jonka voimat ovat pikkuhiljaa uupuneet, ei eräänä päivänä päässyt enää kiikkustuolista ylös ja vietiin sairaalaan tutkittavaksi. Tässä vaiheessa kysyin, mikä on hoivakotipaikkatilanne Eksoten Isoapu-nimisestä paikasta, ja sain vastauksen, että ”osaston henkilökunta arvioi asiakkaan toimintakykyä, ja jos vointi näyttää siltä, että kotiutusta vielä voitaisiin harkinta, niin osasto ottaa yhteyttä keskitettyyn kotihoitoon, joka aktivoi riittävät palvelut ja siihen liittyvän kuntouttavan hoitotyön”. Eli ensin yritetään kotiuttaa. Tämä on Eksoten linja. Kysyin myös yksityisiä hoivakoteja. Mutta ei ollut paikkoja, ovat täynnä Eksoten laitospaikkoja lakkauttavasta linjasta johtuen.\nKun ei löytynyt varsinaista sairautta, kotiutetaan rollaattorin kanssa liikkumaan vasta opetteleva heikko vanhus kysymättä omaisilta mitään ja vasten omaa tahtoaan. Hän ilmaisi epäilevänsä, että ei pärjää kotona.\n”Kuntouttava arviointijakso” käynnistettiin siten, että kotiutusajankohta määrättiin sopimatta omaisten kanssa mitään. Vanhus vietiin kotiin ja jätettiin sinne. Arvioijat sairaanhoitaja ja fysioterapeutti tulivat paikalle katsomaan tilannetta. Kotona ei käyty mitenkään arvioimassa ennen kotiutusta, esimerkiksi onko rollaattorilla mahdollista käydä wc:ssä tai pesutiloissa (suihku on kellarissa), miten rollaattorilla onnistuu sänkyyn meno, keittiössä käyminen ja ruuan laitto.\nKuten arvata saattoi, jakso epäonnistui, vanhus kaatui viikon sisällä kolme kertaa, lopulta kätensä päälle, joka halvaantui. Alkoi sairaalassa makaaminen keuhkokuumeessa ja halvaantuneen käden kanssa. Jos tarpeen mukainen paikka siellä pelätyssä laitoksessa olisi löytynyt heti, kun oli tarve, olisi elämänlaatu paljon parempi ja varmasti hyviä päiviä kiikkustuolissa olisi ollut jäljellä paljon. Nyt näyttää tulevien päivien määrä pieneltä ja elämisen laatu surkealta.\nJossain vaiheessa puhuttiin sellaisesta kuin oikea hoidon porrastus. Jokainen porras pitäisi löytyä silloin, kun tarve sellaiselle on. Ei pidä kuvitella, että yli 90-vuotiaalla vanhuuden raihnaisuutta potevalla on kuntoutumispotentiaalia.\nSurullinen omainen. Julkaisemme kirjoituksen poikkeuksellisesti nimimerkillä.\n7.2. 23:35 74\nJokainen vanhenee kirjoitti:\nIkäihmisenä useimmat haluavat asua ja kuollakin kotona. Vaikka pääsevät kiikkustuolista horjuen ylös. Suomessa vanhusten asiat ovat todella hyvin. Mitä paremmin ne ovat, sitä enemmän lähipiiri luistaa vastuutaan.\nIkäihminen ei välttämättä osaa arvioida oikein kykyään selviytyä kotonaan. Moni vanhus voi sanoa niin pelätessään muuttoa uusiin olosuhteisiin, mutta on sitten enemmän kuin tyytyväinen päästyään turvalliseen hoitoon.\nVastuusta luistamista on nimenomaan se, että vakuutetaan Suomessa vanhusten asioiden olevan todella hyvin. Näin ei suinkaan ole, sen osoittavat lähes jokapäiväiset uutiset onettomuuksista ja tapaturmista, joita sattuu nimenomaan kotonaan asuville vanhuksille.\nJokainen vanhenee mutta myös vanhuus on elämää, jonka pitää olla yhtä arvokasta kuin muukin elämä.\n7.2. 19:22 77\nonko pohdittu ajoissa asumismuodot\n7.2. 15:53 80\nKuka hoitaa sellaisia asioita että jos on pieni yksiö ja pikkuinen vessa, on kerratiloissa sauna ja pesutila, kuinka sinne vanhus pääsee tai mahtuu apuvälineidensä kanssa, tulisiko hommata isompi asunto ja kylpyhuone ajoissa, asunto yhdestä tasosta ennen kuin vanhenee ja sairastuu? Kuka on ruokailun aikana auttamassa muistisairasta vanhusta? Kuinka nämä asiat on Eksotessa ajateltu?\n6.2. 21:47 81\nMillaiset pätevyysvaatimukset näillä "hoitajilla" on? Miten he omistautuvat tehtävälleen?\nTarpeeksi heitä ei kuitenkaan ole, se on jo käynyt selväksi.\nEntä vanhukset, joilla ei ole lähiomaisia? Sellaisia on jo aika paljon ja tulee olemaan yhä enemmän.\nKuka valvoo, ettei hyväksikäytetä esim. muistisairasta vanhusta, jolla ei omaisia ole valvomassa?\n6.2. 16:58 87\nKaikki puolueet kannattavat ilmaista varhaiskasvatusta mutta vanhusten inhimillistä kohtelua ei puolusta kukaan. Kun ikää on tarpeeksi laitospaikkoja tarvitaan väistämättä. Vaikka olisi ollut kuinka terve ja hyväkuntoinen ikävuosien karttuessa tulee sairauksia eikä enää pärjää omillaan. Ilmeisesti poliitikoilla ei ole vanhoja omaisia tai sitten niin paljon rahaa, ettei hoitopaikan löytyminen ole ongelma.\n6.2. 9:50 77\nEksotella on tunnetusti halu ja tarve rakentaa saunoja rannoille eikä hoitaa asiakkaitaan. Sisäinen tehtävänjako ja työilmapiiri on siellä työskentelevän mukaan täysin kadoksissa. Mutta mihin tällaisesta valitat kun ylhäältä on ilmoitettu, että sen lauluja laulat kuka palkan maksaa. Toinen asia on se, että olet ikäsi tehnyt työtä sen eteen, että Suomi on 100. Näin maa palkitsee lapsiaan! Tämä on koettu henkilökohtaisesti.\n5.2. 16:05 93\nTahdon takaisin aikaisemmin käytössä olleen kotipalvelun. Yksi ja sama henkilö laitteli ruokaa, kylvetti, siivosi, kävi kaupassa ja hoiti koko mummelin. Tiesi koko paketin ja osasi hoitaa. Nyt mummelin luona käy 4-6 eri henkilöä päivän aikana eikä kukaan ehdi kyselemään, miten jaksaa eikä kukaan huomaa mummelin voinnissa muutoksia. Aina edes samat tutut ihmiset eivät käy, vaan henkilökunta vaihtuu.. En halua vanheta tämmöisessä vanhustenhoidossa. Eksote kehittää ja uudistaa palveluja, mutta millä hinnalla. Missä on inhimillisyys ja toisista välittäminen? Kuka enää hallitsee kokonaisuuksia, kun laput silmillä tehdään vain itselle kuuluva osuus.\nEksote = exodus\n5.2. 14:49 83\nSelkeä hoitovirhe kyseessä, ei muuta kuin ilmoitus sisään ja toiminta tutkintaan. Eihän tuossa ole ollut järjen häivää Eksoten puolesta.\n5.2. 10:40 86\nMonessa Suomen kaupungissa (koko maassa?!) huomannut saman ongelman. Ehkä paremmat säästöt syntyy, kun rampautetaan ensin kunnolla, ei jouduta laitoshoitamaan niin pitkään\n5.2. 10:16 85\nOn totta, että moni vanhus haluaa asua omassa kodissaan mahdollisimman kauan, mutta silloin kotihoidon tulee mahdollistaa tämä. Paljon puhutaan vanhuksen toimintakyvyn ylläpidosta, mutta ei tämä ole mahdollista, kun hoitaja piipahtaa ovenrakosessa ja toteaa kaiken olevan ok.\nEntä sitten monipuolinen ravitsemus. Muistisairas vanhus sanoo syöneensä tai ei halua nyt syödä, hoitaja toteaa että ok ja poistuu. Jääkaappiin varatut ruuat syömättä, vihannekset ja hedelmät koskematta. Eikö kotihoidon ammatilliseen toimintaan kuulu houkutella syömään, antaa varattuja ruokia vanhukselle ja varmistaa, että syö edes vähänkin. Ei muistisairas pysty aina ymmärtämään saati muistamaan onko syönyt.\nSaipalle pelkkää säästöä, kun väki ei käy. Ei tarvitse päivittää keltaliivejä, kun ei tule häiriöitä. – Lauritsala


Aikalisä Forssan makasiinin suojelukiistaan | Yle Uutiset | yle.fi\nAikalisä Forssan makasiinin suojelukiistaan\nKaupunginhallitus odottaa yhdyskuntalautakunnan arviota makasiinista. Museoviraston mielestä rakennuksen suojeluratkaisu on perusteltu ja tarpeellinen.\n24.6.2014 klo 07.15\nMuseovirasto ei näe tarvetta muuttaa Forssan vanhan puuvillamakasiinin suojelupäätöstä. Punatiilinen makasiini on noussut alkukesästä rakennussuojelu kiistan aiheeksi Forssassa. Makasiinirannan alueen maanomistaja ja rakennuttaja Rakennusliike Laaksokunnas Oy ovat pyytäneet makasiinin suojelumerkinnän poistamista asemakaavasta.\nRunsas viikko sitten forssalainen Pro makasiini liike jätti kaupungin johdolle vajaan kolmensadan nimen adressin rakennuksen suojelun puolesta. Museovirastonkin mukaan makasiinin suojelu on perusteltua. Näin intendentti Anu Laurila Museovirastosta:\n– Se on osa tätä Forssan teollisuusyhdyskunnan historiaa, ja siksi se on suojeltu kohtuullisen tuoreessa kaavassa. Alun perin alueella oli kaksi näitä makasiineja, ja kaavan valmistelussa todettiin, että edes toinen niistä pitää saada säilymään. Siksi toinen sai suojelumerkinnän ja toinen annettiin purkaa. Meille ei ole ainakaan kerrottu mitään olennaista, mikä muuttaisi rakennuksen suojeluarvoja. Omistaja haluaisi purkaa sen ja rakentaa tilalle samanlaisia asuntoja mitä on jo tehty. Se että rakennukselle ei ole keksitty käyttöä, ei ole mikään syy purkaa sitä, jos se muuten on kunnossa ja sillä on rakennushistoriallista arvoa.\nForssan kaupunginhallitus jätti rakennusliikkeen pyynnön pöydälle ja lähetti asian lausunnolle ympäristölupa- ja yhdyskuntalautakuntiin\nForssarakennussuojeluMuseovirastoyhdyskuntarakennekulttuurihistorialuonnonsuojeluForssan seutukuntaKulttuurihistorialliset rakennuksetHistorialliset paikatkulttuuriperintö


Mammografiassa käynti kannattaa! | Uutinen | Diacor.fi\nMammografiassa käynti kannattaa!\nRintasyöpä on naisten selvästi yleisin syöpä. Siihen sairastuu vuosittain 5000 naista, eli tilastollisesti joka kahdeksas nainen saa elämänsä aikana rintasyövän. Määrä on viime vuosina hiukan lisääntynyt. Kolmasosa rintasyövistä voitaisiin estää, jos yksikään nainen ei olisi ylipainoinen eikä käyttäisi alkoholia, ja jokainen harrastaisi liikuntaa.\nSuomessa 50 - 69-vuotiaat naiset kutsutaan kahden vuoden välein mammografiaseulontaan. Sen tarve ei lopu 70 ikävuoteen, vaan kuvauksia kannattaa jatkaa, jos nainen voi hyvin ja terveitä ikävuosia voidaan olettaa olevan jäljellä. Rintasyövän esiintyvyys nousee 40-vuoden iästä ja 45-vuoden iästä vielä selvästi, joten esimerkiksi lähisuvussa esiintynyt rintasyöpä vaikuttaa päätökseen aloittamisiästä. Joissakin maissa seulonnat aloitetaan jo 40-vuotiaana.\nVarhain löydetyn rintasyövän ennuste on parempi kuin myöhemmin kookkaampana ja levinneenä löytyneen.\nJa mikäli syöpä löytyy pienenä, voidaan leikkaus toteuttaa säästävämpänä, sanoo Diacorin radiologi Marja Rinne.\nSeulonnoista kutsutaan jatkotutkimuksiin 2-5 prosenttia seulotuista ja noin 0,5 prosentilla seulotuista löytyy lopulta rintasyöpä. Yleisin jatkotutkimus on rintojen ultraäänitutkimus. Yksityissektorilla se tehdään automaattisesti mammografiaa täydentävänä. Epäilyttävistä poikkeavuuksista otetaan kudosnäyte.\nKuvauksessa rintaa puristetaan, sillä mammografiakuvasta tulee ilman napakkaa puristusta epätarkka. Lisäksi sädeannos vähenee huomattavasti kudospaksuuden pienentyessä. - Puristus kestää vain pienen hetken, joten sen ohimenevän kiputuntemuksen kestää kyllä. Tuntemukseen vaikuttaa myös rintakudoksen synnynnäinen tyyppi. Jos kudos sisältää pääosin vain rasvakudosta, puristus ei satu. Mutta jos kudos on tiivistä ja runsasta, kuvaus aristaa. Jos rinnat ovat muutenkin kivuliaat ennen kuukautisia, kuvaus kannattaa tehdä vasta niiden jälkeen. Kipulääkettäkin voi ottaa 1-2 tuntia ennen tutkimusta.\nRinteen mukaan mammografiassa ja täydentävässä ultraäänitutkimuksessa käyminen kannattaa ehdottomasti, sillä rintasyöpä on niin yleinen sairaus.\nUltraäänitutkimus on varsinkin ns. tiivisrintaisilla naisilla tärkeä lisätutkimus ja naisen on ylipäätään hyvä tietää, minkälainen synnynnäinen kudostyyppi hänen rinnoissaan on.\nUltraääni ei kuitenkaan yksin riitä, sillä noin joka viides rintasyöpä alkaa pienillä suolajyvän kokoisilla mikrokalkeilla. Ne eivät alkuvaiheessa erotu ultraäänellä, mutta mammografiakuvauksessa sen sijaan kyllä.


NHL-lockout, ket� tulee Suomeen? - Sivu 3 - Jatkoajan keskustelupalsta\nNHL-lockout, ket� tulee Suomeen?\nSivu 3 / 56\nSuosikkijoukkue: Pelicans & Philadelphia Flyers\nNiemi&Hovinen kaksikko maaliin.\nNeloskent�ks vaikka :\nTyrv�inen-Komarov-Sihvonen Noo ty�sulun toteutuessa varmasti joku noista herroista saapuisi Lahteen. Siin� ne "omat" pojat taitaakin aikalailla olla.\nToki Averyn voinee laskea omaksi pojaksi kun l�htem�tt�m�n vaikutuksen j�tti lahtelaisiin.\nHae k�ytt�j�n Eetska l�hett�mi� viestej�\nMiten minusta tuntuu, ett� jos ty�sulku tulee niin A.Miettinen pelaa IFK:ssa? Jotenkin t�lt� vaan tuntuu, en tied� miksi.\nOlisi varmasti ihan hyv� IFK:ssa, sill� paskansy�j�n tiimeiss� puuk�tisyys on enemminkin plussaa kuin miinusta.\nToivottavasti ei tule ty�sulkua. Ensi kaudeksi P-Amerikkaan l�htee niin monta suomalaista, joten mieluummin n�en heid�n onnistuvan siell� kuin tahkoavan tylsi� marraskuupelej� Suomessa. Ja jonkun Sel�nteen n�keminen Jokereiden paidassa on ihan utopiaa.\nJYPin LockOut kokoonpano tulee olemaan:\nBenn -- Couture -- Gaborik\nLouhivaara -- Lahti -- Pominville\nAuvitu -- Ruohomaa -- Eberle\nHorton -- Virtanen -- J��skel�inen\nWeber -- Malmivaara\nN�kyv� -- Viitanen\nLepine -- Karlsson\nKoskinen -- ?\nJYPin LockOut kokoonpano tulee olemaan\nMiss�s Vatasen Sami?!\nFlew to the sarcasmland.\nJasoni tulee poriin, ihan sata. Sil o t��l penska ja kaikkee.\nNo Ahl:ss� tietenkin. J�� opettelemaan pikku kaukalon niksej�. Vatanen pelaa luultavasti Ahl:ss� muutenkin vaikka olisi normaali NHL kausi.\nKaikki suomalaiset huiput menee Jokereihin ja HIFKiin. Sinne menee my�s muutamat ulkomaalaiset huiput kuten Malkin, Crosby jne.\nTsekit menee K�rppiin. Muut ei saa ket��n koska ne haluaa pelata vain yll� mainituissa joukkueissa ja jos kerran ne ei niihin mahdu, niin pit�v�t v�livuoden.\nNo jos Lukko ja Jokerit/Ifk tarjoavat molemmat jollekin ulkomaalaiselle pelaajalle saman verran rahaa, niin aivan varmasti n. 98% valitsee jommankumman Helsinkil�isjoukkueista.\nTodenn�k�isesti ei yksik��n. Komarovin kohdalla tilanne on muutenkin se, ett� mik�li paikka ei NHL:ss� aukea niin mies palaa Moskovaan. Tyrv�inen j�isi AHL:��n, kuin my�s Hovinen antamaan n�ytt�j� seurojen isoille pomoille. Sihvonen nyt ei muuten vain Lahteen en�� palaa ja Niemi varmasti l�htisi johonkin Ven�j�lle rahastamaan.\nVaikka lakko tilanteessa tilanne on tavallaan toinen, niin voisikohan mitenk��n onnistua Mikke ja h�nen NHL "isoveljens�" Mikko Koivu lakon ajaksi petopaitaan? Ik��nkuin tulevaisuutta silm�ll� pit�en. B�ckstr�m maaliin ja niin edelleen.\nHaluan kyll� ehdottomasti saman l��kityksen kuin sin�. Mikko kuitenkin taitaa osittain omistaa er�st� toista liigaseuraa. Vinkkin�: nimess� 3 kirjainta, eka T, vika S.\nsekolust: �l� koskaan aliarvioi HIFK:n kyky� perseill� asioita tyystin. Mm. Ville Peltonen.\nEn aliarvioikaan, mieless� tosiaan juuri Sopan, Peltosen ja kumppanien siirrot ja valinnat. Sen sijaan vaikutelma Tuomon kanssa k�ydyst� sanailusta ja sanattomista viitteist� vaikutti silt�, ett� ainakaan ekana ei Ilmala rankingissa ole. Tosin ammattimiesten ollessa kyseess� syd�n voi sykki� yhdelle, mutta realiteetit vet�� muualle. Tuskin HIFK j�tti esimerkiksi Jarkkoa tyystin ilman tarjousta, tarjous vain ei ollut samaa luokkaa kuin meill�; ammattimies joutuu miettim��n asioita muiltakin kanteilta kuin vain seurarakkauden kantilta.\nEi jumalauta. On se Stadi kova.\nSuosikkijoukkue: HIFK, Ducks, Blackhawks\nEi PS ottais Malkinia, Crosbysta puhumattakaan, kun ei se oo tarpeeks spartalainen (blueslainen?). Jos NHL lockoutin sijaan joku Doc kertois PS:ll�, kuinka palata jollain DeLoreanilla Antiikkiin, kyll� meid�n ykk�sviisikko olis jotain t�llaista:\nLykorgus - Prokles - Talaja\nLeonidas - Varakas\nFact: Ryan Getzlaf can leave Hotel California. "Three minutes, and all ye are fallen."\nHae k�ytt�j�n Nurmos_888 l�hett�mi� viestej�\nSuosikkijoukkue: KalPa, HIFK, Kaspu, J�r�, Aleksei Kovalev\nHaluan kyll� ehdottomasti saman l��kityksen kuin sin�. Mikko kuitenkin taitaa osittain omistaa er�st� toista liigaseuraa.\nEi tainnut aikoinaan osaomistajuus SaiPasta est�� Jussi Markkasta pelaamasta Jokereissa...\nKaikki Tai Ei Mit��n!\nHae k�ytt�j�n avt84 l�hett�mi� viestej�\nAika hauska olet, muttet selv�sti tied� kuinka monta pelaajaa EU:n ulkopuolelta kokoonpanoon saa istuttaa.\nEi NHL:��n tule ty�sulkua. NHL:n v�ki tiet��, ett� ty�sulku olisi KHL:lle lottovoitto, kun useampi pelaaja matkustaisi sinne kahden vuoden sopimuksilla. Taistelevat loppuun asti, ettei ty�sulkua tarvita.\nEDIT: Jos se ty�sulku tulisi, Kerho luultavasti hankkisi yhden tshekin hy�kk�ykseen, siis jonkun potentiaalisen ei t�hden. Ja nyt kun tarkistin, ei sellaisia ole, joten H�meenlinnaan ei tulekaan ket��n, perkele.\nRalph on viimeksi muokannut viesti� 09.06.2012 16:26\nOnneksi Lukolle j�i viime lockout kaudelta n�m� j�m� pelaajat (Gill, Roloson, Pirnes, Pettinen), jotka eiv�t Keh� III sis�puolelle mahtunut ja tulivat t�nne sivistyksen ulkopuolelle pelailemaan. Olisi kyll� se Vokoun ja Mikki Jokinen kelvannut Lukkoon, niin ei olisi tarvinnut niit� mitalipelej� pelata sill� kaudella.\n"Paljon olen saavuttanut urallani sellaista, joista olisin valmis luopumaan Lukon mestaruuden takia." - Petri Vehanen -\nOnneksi Lukolle j�i viime lockout kaudelta n�m� j�m� pelaajat (Gill, Roloson, Pirnes, Pettinen), jotka eiv�t Keh� III sis�puolelle mahtunut ja tulivat t�nne sivistyksen ulkopuolelle pelailemaan.\nTomi Pettisen laskeminen NHL-avuksi on aika hyv� l�pp�. Maalissa Jokereilla oli Thomas ja IFK:lla Vokoun, joten aika kakkoskategoriaa Roloson oli siin� kisassa l�ht�kohtaisesti. Pirneksen paikalla ykk�ssentterin� Jokereissa oli Metropolit ja IFK:ssa Jokinen ja kakkosenakin Pirjet�. Gillille varmaan olisi kummallakin joukkueella ollut k�ytt��, joten pisteet siit�. Campbell, V��n�nen, Zidlicky, Karalahti ja Lydman kuitenkin puolustivat Helsingiss�, eik� tilaa kuitenkaan ihan loputtomasti ole kummankaan lompakossa.\nMaalissa Jokereilla oli Thomas ja IFK:lla Vokoun, joten aika kakkoskategoriaa Roloson oli siin� kisassa l�ht�kohtaisesti.\nSin��ns� j�nn� juttu, kun Rolosonilla oli edelt�v�n� kautena NHL;n paras torjuntaprosentti ja pelasi t�hdist�ottelussa. Mill� perustein silloin Vokoun ja Thomas mielest�si olivat parempia?\nNo se riippuu siit� kumpaa pikkukyl�� pelaaja sattuu pit�m��n sympaattisempana.\nYmm�rt��kseni sill� ett� Thomas pelasi Jokereissa ty�sulkukaudella ei ollut mit��n tekemist� itse lockoutin kanssa, vaan h�n olisi tullut Suomeen muutenkin. Ei ollut viel� t�htikategorian pelaaja silloin miss��n nimess�.\nViimeksi ne joukkueet jotka menestyiv�t parhaiten ottivat NHL-apuja vastaan varsin maltillisesti, mestaruuden vieneell� K�rpill� taisi olla pudotuspeleiss� mukana ainoastaan Kukkonen, Jokereilla puolestaan Campbell, V��n�nen ja Sel�nne, joka ei pystynyt polvivaivojen vuoksi pelaamaan. Vastaavasti todellisen t�htisikerm�n kasannut HIFK ei tunnetusti menestynyt kovin kaksisesti.\nTomi Pettisen laskeminen NHL-avuksi on aika hyv� l�pp�.\nOlihan Pettisell� kuitenkin ennen tuota kautta enemm�n NHL-pelej� vy�ll��n kuin Thomasilla.\nSuosikkijoukkue: HIFK, Katso Pallo, Vancouver Cancouver\nLeino - Filppula - Filppula\nRuutu - Ter�v�inen - Ruutu\nKukas tuo Smile on?\nHae k�ytt�j�n HJL l�hett�mi� viestej�\nTomi Pettisen laskeminen NHL-avuksi on aika hyv� l�pp�. Pirneksen paikalla ykk�ssentterin� Jokereissa oli Metropolit ja IFK:ssa Jokinen ja kakkosenakin Pirjet�. Gillille varmaan olisi kummallakin joukkueella ollut k�ytt��, joten pisteet siit�. Campbell, V��n�nen, Zidlicky, Karalahti ja Lydman kuitenkin puolustivat Helsingiss�, eik� tilaa kuitenkaan ihan loputtomasti ole kummankaan lompakossa.\nPirnes oli NHL-pelaaja ja olisi ollut maailmancup joukkueessa ilman loukkaantumista. Nimellisesti oli parempi, kuin mainitsemasi Metropolit taikka Pirjet�. Itseasissa Lasse Pirjet�n mainitseminen hieman naurattaa. Campbell oli my�s aika rivimies ennen Jokereihin tuloa, k�yt�nn�ss� vasta yksi kokonainen kausi oli takana NHL;ss�. Lydman ja Zidlicky olivat jo sitten ihan valmiita NHL t�hti�, niin kuin Jokinenkin.\nPirnes oli NHL-pelaaja ja olisi ollut maailmancup joukkueessa ilman loukkaantumista. Nimellisesti oli parempi, kuin mainitsemasi Metropolit taikka Pirjet�. Itseasissa Lasse Pirjet�n mainitseminen hieman naurattaa.\nEsa Pirnes (03-04) 57, 3+8=11, 0,19 p/o\nLasse Pirjet� (02-03 & 03-04) 121, 19+24=43, 0,36 p/o\nAlkaa olemaan lockout hyvin l�hell� ja t�m� tarkoittanee my�s meid�n kotimaiseen liigaan liuta NHL-pelaajia. Varovaiset arviot ennen virallista p��t�st� mahdollisista pelaajista;\nBlues; J Lajunen\nHIFK; B�ckstr�m, Lydman, Petrell, T.Ruutu\nJokerit; V.Filppula, T.Sel�nne, K.Lehtonen, Nokelainen\nKalPa; Hartikainen, K.Timonen\nK�rp�t; Rinne, J.Jokinen, Pitk�nen\nPelicans; A. Niemi, Tyrv�inen\nTPS; S.Koivu, M.Koivu, Salo, M.Kiprusoff, Korpikoski\nN�in ainakin menisi, mik�li kasvattaseuraa tekee mieli tulla auttamaan. Ep�todenn�k�isimpin� pit�isin Kipperin ja Sel�nteen tuloa liigaan, muut ovatkin jopa hyvin todenn�k�isi�. Olli Jokisen tulo liigaan on t�ll�hetkell� ehk� 1% todenn�k�ist�. Antoi viimeksi sellaiset kommentit, ett� tuskin tullaan n�kem��n en��.\nSitten n�m� viime lockout kauden pelaajat ovat varmasti my�s seurojen mieless� mm. Zidlicky, Gill, Campbell, Williams. Varsinkin Lukko ottaisi mielell��n Gillin pelaamaan ja ty�sulun toteutuessa on jopa hyvin todenn�k�ist�, ainakin miehen omista puheista kauden j�lkeen viihtyi eritt�in hyvin ja sanosi ehk� palaavan joskus pelaamaan.\nJokatapauksessa topikin nostaminen on aiheellista, koska t�ll� hetkell� ty�sulku tulee 80% varmuudella. Kaikki puheet joukkueilta, jotka ovat sanoneet "n�ill� menn��n" loppuu kun lockout julkistetaan ja siin� kohtaa alkaa sota Elitserienin, Del;n, NLA;n sek� Extraligan kanssa, ketk� saavat pelaajia/t�hti� jotka eiv�t syyst� tai toisesta mene Ven�j�lle.\nSanotaan viel�, itse en miss��n nimess� toivo ty�sulkua ja se onkin pahin mit� voi tapahtua kaudelle 2012-2013. Mutta toisaalta lockout (0405) oli kausi joka ainakin allekirjoittaneella on ollut se kaikkien aikojen kausi ja aina on hienoa n�hd� niin upeaa j��kiekkoa mit� silloin kotoinen liigamme tarjosi.


Husqvarna LC 356VP ruohonleikkuri\nHusqvarna LC356VP on kestävä ja tehokas vetävä leikkuri, jossa on nopeudensäätö ja helposti käynnistettävä OHC-moottori. Se on suunniteltu suurempiin puutarhoihin. Varustettu leveällä 56cm ja kestävällä teräksisellä leikkuulaitteella ja sivullepuhallusmahdollisuudella.\nErgonomisesti muotoiltu taitettava työntöaisa, käytännöllinen säiliön tyhjennys ja helppo leikkuukorkeuden säätö tekevät ruohonleikkuusta vaivatonta. Erittäin suuren kerääjän ja keruuterän ansiosta nurmelle jää vain vähän leikattuja kasvinosia, joten leikkuutulos on siisti ja ammattitasoinen.\nEteenpäinajonopeus, vähintään–enintään 3.0 km/h-4.5\nNettoteho/esiasetettu rpm 2800 r/min\nTeho 3.1 kW\nSylinteritilavuus 166 cm³\nMotor/engine model GCV170H-S3AL\nIlmansuodatin, tyyppi Paperi\nKuulalaakeroidut pyörät Kyllä\nBioClip®-sarja Saatavana lisävarusteena\nTerän tyyppi Keruu\nRuohonkerääjän tyyppi Fabric with dust blocker\nKeruusäiliön tilavuus 75 l\nVetojärjestelmä Vetävä, portaaton nopeudensäätö\nVeto etu/taka Takaveto\nPyörien laakerointi, etu/taka Yes/Yes\nLeikkuukorkeuden säätö Keskitetty (25.75mm)


Lasse Keronen | Business Development and Sales Lead10. joulukuuta 2019\nYritysten toimintaedellytykset tulevat määräytymään yhä enemmän kokonaisvastuullisuuden perusteella. Jotkut yritykset ovat varautuneet muutokseen, kun taas toisten vastuullisuuspuheet ovat osoittautuneet tyhjiksi. Kuinka vastuullista liiketoimintaa teillä harjoitetaan?\nSuomeen marraskuussa 2019 rantautunut japanilainen sekatavarakauppa Muji syntyi omien sanojensa mukaan vastalauseena kulutusyhteiskunnalle ja brändilähtöisyydelle. Edellä mainitusta huolimatta avajaisia kuitenkin leimasi kulutusjuhlan tuntu. Finnwatch puolestaan teki katsauksen Mujin vastuullisuuteen, eikä sekään vakuuttanut. Monet Mujin alihankkijoista sijaitsevat riskimaissa ja vastaukset konkreettisiin vastuullisuustiedusteluihin haparoivat kuin poliitikon julkilausumat poliittisen ajojahdin ollessa kiihkeimmillään.\nMujin tapauksessa esiin nousseet faktat eivät suoraan johtaneet vuokrasopimuksen purkuun tai maasta poistumiseen, mutta entä jos lähitulevaisuudessa sinun yritystäsi vaadittaisiin todistamaan kokonaisvastuullisuutesi samalla intensiteetillä, kuin media grillaa totuuden muuntelusta kiinni jäävää poliitikkoa – ja kuten poliitikkojen tapauksessa, toimintaedellytyksesi riippuisivat vastaustesi todistettavuudesta?\nMikä ihmeen kokonaisvastuullisuus?\nMonen yrityksen toimintaedellytykset ovat jo tänään kiinni rahoituksen saatavuudesta ja ehdoista. Sen takia vastuullisuutta on luonnollista lähestyä ensin rahoituksen näkökulmasta. Erityisesti, kun vastuullinen sijoittaminen on jo nyt vakiintunut sijoitus- ja rahoitusmaailman käsite.\nFINSIF määrittelee vastuullisuuden sijoittamisen näkökulmasta näin: ”Vastuullisella sijoittamisella tarkoitetaan ympäristöasioiden, sosiaaliseen vastuuseen liittyvien tekijöiden sekä hallintotapa-asioiden eli ns. ESG-asioiden (Environment, Social and Governance) huomioon ottamista sijoitustoiminnassa siten, että salkun tuotto- ja riskiprofiili paranevat.”.\nMääritelmä pitää sisällään vahvan rahoittajilta yrityksille suunnatun odotusarvon vastuullisuuden paremmasta tuotto- ja riskiprofiilista, mutta on vastuullisuudella muitakin ulottuvuuksia.\nJo vuonna 2013 UNESCO World Science -raportti maalaili planeettamme kestävyysvajeen ratkaisuvaihtoehdoksi sosiaalisia ja planetaarisia rajoja, eräänlaisia konseptuaalisia viitekehyksiä ja kestävän kehityksen polkuja, sovellettavaksi niin paikallisesti, alueellisesti kuin globaalistikin.\nMallissa planeettamme kuormitusta arvioitaisiin mm. vedenkäytön, biodiversiteetin, otsonikadon, typen kierron sekä muiden tunnistettujen noin kymmenen mittarin avulla. Näille mittareille haettaisiin kestävät raja-arvot, joita yksinkertaisesti ei olisi mahdollista ylittää, tai muuten joutuisimme ekosysteeminä maksamaan seuraukset. Me ihmiset siis joutuisimme tarjottujen polkujen avulla päättämään, miten toimintaympäristömme painotuksineen järjestäisimme niin, että maapallon kuormitus pysyisi kestävällä tasolla.\nVain muutaman esimerkin mainitakseni, joutuisimme ottamaan kantaa esimerkiksi siihen, miten turvaisimme energian saannin suhteessa otsonikatoon ja biodiversiteettiin, miten painottaisimme sosiaalista tasa-arvoa muuttuneisiin maankäytön edellytyksiin tai miten lähestyisimme oikeuttamme ruokaan suhteessa ilmakehän aerosolien määrään.\nLukuisten polkujen ja painotusmahdollisuuksien lisäksi päätösten monimutkaisuuttaa lisäisi niiden tekeminen ympäristön lisäksi ihmisyyden, sosiaalisuuden sekä talouden näkökulmista.\nYhdistämällä jättämämme jälki Unescon maalaamassa viitekehyksessä sekä rahoitusmaailman ESG-asioissa, voidaan nähdä kokonaisvastuullisuutena.\nToimintaympäristön 180-asteen muutos\nPrada on tiettävästi ensimmäinen luksusbrändi, joka rahoittaa toimintaansa vastuullisuuteen sidotulla lainalla, ikään kuin konkretisoiden vastuullisuuden merkityksen mille tahansa yritykselle. Lisäksi rahoittajien vastuullisuuteen jo sidotut sijoitusstrategiat, joiden nähdään rahoittajalle edullisella tavalla korjaavan salkun riski- ja tuottoprofiilia, pitäisi kiinnostaa ketä tahansa yrityksen tulevaisuutta pohtivaa tahoa. Sokerina pohjalla, tuoreet kuluttajien ostokäyttäytymisen kehityssuunnat ja käynnissä oleva ilmastonmuutos vain alleviivaavat viestiä.\nYksi tästä johdettavista skenaarioista onkin se, että tulevaisuudessa yritystemme toimintaedellytykset määräytyvät kokonaisvastuullisuutemme ja sen todennettavuuden perusteella. Miten siis todentaa tämä ilmeisen laaja käsite nimeltä kokonaisvastuullisuus? Seuraavat kolme kysymystä auttavat sinua eteenpäin:\nMillä kustannuksella yrityksen tuotto muodostetaan?\nMillä riskillä yrityksen tuotto muodostetaan?\nMillä haitalla yrityksen tuotto muodostetaan?\nJos osasit suoralta kädeltä kysymyksiin vastata, onnittelut: omaat vaikutusvaltaisen assetin, jota voit luovasti hyödyntää eduksesi. Jos olisit Muji ja vastaisit Finnwatchille kyselyynsä kuin apteekin hyllyltä tulevin vastauksin, todennäköisesti jo nyt pystyisit kääntämään positiosi eduksesi. Edellä mainitulla skenaariolla leikitellen voisit saada siitä myös esimerkiksi suoraa veroetua, sekä parempia rahoitusehtoja.\nJos et vielä osannut kysymyksiin vastata, kyvykkyys visualisoida ja summata monimutkaisia vaikutusketjuja määrittää, saatko viestisi haluamallasi tavalla läpi. Tällöin esimerkiksi analytiikan hyödyntäminen voi auttaa, koska markkinat suurella todennäköisyydellä oppivat nopeasti tunnistamaan pr-osaston silmänkääntötemput ja alisuoriutujat karsitaan pois, tai heidän toimintaympäristönsä ainakin merkittävästi vaikeutuu.\nVastuullisempia valintoja analytiikan avulla >>\nMiksi sinunkin tulisi kiinnostua vastuullisesta analytiikasta >>


Kikattavat rotat ja murjottavat mustekalat: kurkistus eläinten tunne-elämään | Erään planeetan ihmeitä\n« Murhia suojelun nimissä\nKansallinen pussihukkapäivä »\nKikattavat rotat ja murjottavat mustekalat: kurkistus eläinten tunne-elämään\n01.09.2011 Tekijä Maija Karala\nKun tapaan pitkän eron jälkeen vanhempieni koirat, alkaa pitkä ja riemukas tervehdysrituaali, joka väistämättä johtaa rutattuihin mattoihin ja huojuviin huonekaluihin. Tiedän itse kokevani tunnetta nimeltä ilo, mutta mitä koirat tuntevat? Päällisin puolin tietenkin näyttää, että ne ovat vielä iloisempia kuin minä, mutta ovatko ne sittenkin vain vaistomaisesti toimivia robotteja? Kykenevätkö ne tiedostamaan ilonsa? Entä nauttiiko tomukylpyä ottava lintu? Tunteeko kala toveruutta parvessaan? Pelkääkö sammakko? Nauttiiko akaattikotilo?\nJokaiselle koskaan koiran tunteneelle asia on (ainakin koirien osalta) itsestäänselvä, mutta tiedeyhteisö on ollut aivan viime aikoihin saakka kovin vastahakoinen hyväksymään ajatusta eläinten tunteista, saatikka, että niiden tutkimus olisi itseään kunnioitavalle tiedemiehelle sopivaa puuhaa. Jokainen eläinten tunteita käsittelevä tuore kirja ja yhteenvetoartikkeli kuvailee ensi töikseen, kuinka kammottavan kaltoinkohdeltu ja lapsenkengissään koko tieteenala on. Eikä ihme: vielä 1995 julkaistu kirja Kun norsut itkevät antaa vahvan kuvan tiedeyhteisöstä, jossa koko tunteiden maininta on tabu, vaikka alan pioneerit olivatkin jo aloittaneet työnsä.\nOn mahdotonta astua toisen elävän olennon mieleen ja tuntea sen tunteita. Jos tarkkoja ollaan, en voi varmasti tietää edes sitä, onko teillä lukijoilla tunteita. Tunteita voidaan kuitenkin tutkia monin epäsuorin keinoin, ja tieteellinen konsensus on kallistumassa samalle kannalle kuin lemmikkiharrastajat. Tämä artikkeli käsittelee tunteiden evoluutiota ja tutkimusta, ja on Riverianan toive vuosipäivähaasteen tiimoilta.\nTunteiden antaminen eläimille voi tuntua tunteelliselta inhimillistämiseltä, mutta tosiasiassa se on yksinkertaisin järkevä selitys hyvin monenlaisten eläinten käyttäytymiselle. Miellyttävät ja vastaavasti epämiellyttävät tunteet ovat yksinkertainen mekanismi, joka saa eläimen toimimaan itselleen edullisella tavalla tilanteen mukaan: hakeutumaan lajitoverien seuraan, pariutumaan, syömään, lämmittelemään kylmällä säällä ja pakenemaan petoja.\nTunteet monimutkaisen käyttäytymisen ohjaajina vaativat paljon vähemmän mutkikkaita virityksiä kuin saman tekeminen kokonaan vaistoin ja refleksein, joka sitä paitsi tekee eläimestä robottimaisen joustamattoman. Toisaalta tunteellisuus ei myöskään edellytä eläimiltä epärealistisia älynlahjoja verrattuna vaikkapa siihen, että naarasriikinkukko tai paratiisileski laskelmoisi mielessään koiraan värityksen yhteyden sen jälkeläisten geenien laatuun.\nTunteiden tarkoituksenmukaisuus antaakin selvän vihjeen siitä, että ne eivät ole vain hermoston toiminnan sivutuotteita, vaan olennainen osa eläimen käyttäytymistä. Syömisen tuoma mielihyvä kannustaa etsimään ravintoa: uteliaisuus edistää uusien asioiden oppimista: pelko ja kipu suojelevat vahingoittumiselta: kiintymys edistää lauman tai parisuhteen koossa pysymistä: kauneudentaju saa valitsemaan terveen puolison.\nMyös neurobiologian edistysaskeleet ovat antaneet samansuuntaisia tuloksia. Ihmisen ja muiden nisäkkäiden aivojen anatomia ja kemia ovat vain liian samanlaiset käydäkseen mitenkään järkeen ilman, että eläimillekin oletetaan tunteet. Aiemmin arveltiin, että ”korkeampaan ajatteluun” liittyvä neokorteksi eli nisäkkäiden aivokuoren evolutiivisesti nuorin osa on tunteiden kokemiselle välttämätön. Siksi tunteet myönnettiin vain vastahakoisesti joillekin nisäkkäille, joiden neokorteksi kuitenkin oli paljon pienempi kuin ihmisen, ja siksi epäilemättä tunteetkin alkeellisia.\nTuoreempi tutkimus esimerkiksi PET- ja MRI-kuvausten avulla on kuitenkin tehnyt selväksi, ettei neokorteksilla ole mitään merkittävää osuutta tunteissa. Sen sijaan limbinen järjestelmä on osoittautunut tunteiden keskukseksi, kuten aiemminkin on ehdotettu. Limbinen järjestelmä pitää sisällään joukon aivoalueita isoaivojen takaosassa. Se säätelee lisäksi muun muassa motivaatioita ja liittää tunteita muistoihin. Hauskaa onkin, että limbistä järjestelmää on evolutiivisen vanhuutensa vuoksi kutsuttu matelijanaivoiksi, ja se on ihmisellä itse asiassa suhteessa pienempi kuin useimmilla muilla lajeilla.\nSuurin osa limbisen järjestelmän osista on yhteisiä kaikille tetrapodeille – sammakkoeläimille, matelijoille, linnuille ja nisäkkäille. Myös tunteisiin liittyvät hormonit ja välittäjäaineet, kuten endorfiinit, dopamiini, oksitosiini ja vasopressiini, ovat laajalti käytössä selkärankaisilla, ja tutkimusten perusteella erittyvät hyvin pitkälti samoissa tilanteissa kuin ihmisillä. Esimerkiksi dopamiini säätelee ”rakkaushormoni” oksitosiinin eritystä sekä rakastuneilla naisilla että preeriamyyränaarailla.\nToinen lähestymistapa tunteiden tutkimukseen on käyttäytymisen mittaaminen. Ääntely, eleet ja ilmeet kertovat tunteista hyvin samalla tavoin niin ihmisillä kuin muillakin eläimillä, kuten jo Charles Darwin yksityiskohtaisesti havainnoi kirjassaan Tunteiden ilmaisu ihmisissä ja eläimissä. Jonkinlaisena biotieteiden yleisnerona Darwin tajusi luonnonvalinnan periaatteen lisäksi häkellyttävän määrän asioita, jotka unohtuivat välittömästi ja on vasta aivan äskettäin todella oivallettu paikkansapitäviksi – saariekologiasta eliömaantieteeseen, lajiutumisesta eläinten tunne-elämään.\nTunteita välittäviä eleitä ja ääniä voidaan jopa mitata objektiivisesti ilman, että joudutaan luottamaan tutkijoiden tulkintaan. Esimerkiksi rottien tiedetään päästelevän ihmisen kuuloalueen ulkopuolelle jääviä sirkuttavia ääniä, jotka ovat erityisen yleisiä rottien leikkiessä tai odottaessa mieluista tapahtumaa – ne nauravat. Sirkutuksen havainnut tutkimusryhmä keksi kutittaa rotanpoikasia nauhurin vieressä, ja viisarit pomppasivat kattoon: rotat kikattivat itsensä tikahduksiin. Edes kuivan akateemisissa julkaisuissaan tutkijat eivät malttaneet olla kutsumatta rottien ääntelyä nauruksi, vaikka kutittamiseen viitataan riemastuttavalla termillä ”experimenter administered manual somatosensory stimulation”.\nMyös koirilta on sittemmin löydetty erityinen, terävä läähätys, joka niillä näyttää vastaavan naurua. Moni leikkisää koiraa tarkkaillut varmaan tunteekin läähätyksen, johon liittyy rento makoilu ja tyytyväinen ilme: viereisen kuvan taukoa leikkipainista pitävä koiranpentu näyttäisi nauravan. Äänen soittaminen eläinsuojissa osoittautui hämmästyttävän tehokkaaksi keinoksi vähentää häkkeihin suljettujen koirien stressaantunutta käyttäytymistä ja haukkumista.\nKenties eniten hullun tiedemiehen touhuilta kuulostava lähestymistapa tunteisiin on aivojen sähköinen stimulointi (ESB). Ideana on kiinnittää elektrodeja tunteisiin liittyviin aivoalueisiin ja esimerkiksi antaa koe-eläimelle tai -henkilölle vipu, jota painamalla aivoaluetta voi ärsyttää. Tällä tavoin on löydetty sekä mielihyväkeskuksia että hyvinkin epämiellyttäviä tunteita tuottavia alueita.\nMielihyvää tuottavia aivoalueita sekä ihmis- että eläintutkittavat stimuloivat väsymättä, ja voivat osoittaa mielihyvää esimerkiksi nauramalla ääneen (sekä rottien että ihmisten tapauksessa). Koehenkilöt ovat kuvailleet napin painamista ”elämänsä miellyttävimmäksi kokemukseksi” ja koerotat ovat joskus innostuneet siinä määrin, että olisivat todennäköisesti vapaaehtoisesti nääntyneet nälkään vipunsa äärelle. Tietyllä tapaa kammottava esimerkki aivojen stimuloinnin voimasta ovat etsintä- ja vakoilutehtäviin kehitettävät kauko-ohjattavat rotat.\nOn siis ilmeistä, että ainakin jotkin eläimet tuntevat tunteita, ja todennäköisesti melko samanlaisia kuin ihmiset. Mutta missä vaiheessa tunteet kehittyivät? Ovatko ne kehittyneet elämän historian aikana kerran vai useita kertoja? Onko kaikilla eläimillä sama tunteiden arsenaali, vai puuttuuko joiltakin osa? Kuinka monimutkaiset aivot tunteiden tuntemiseen oikein tarvitaan?\nNäihin kysymyksiin ei tiedä vastausta kukaan, vaikka arvauksia onkin yhtä monta kuin vastaajaa. Suuri osa eläinten tunteita käsittelevistä teksteistä keskittyy vain nisäkkäisiin, koska niiden tunteet ovat verraten hyvin tutkittuja ja olemassaolonsa suhteen kiistattomia. Tunteista vastaavan limbisen järjestelmän osista, samoin kuin niihin liittyvistä hormoneista ja välittäjäaineista, suurin osa on kuitenkin yhteisiä kaikille maaselkärankaisille, ja osa myös kaloille. Japanilaisessa julkaisussa esitellyn tutkimuksen mukaan taas pelkoon liittyvä ruumiinlämmön ja sykkeen nousu esiintyi nisäkkäillä ja liskoilla, mutta ei sammakkoeläimillä, joten tutkimusryhmä asetti tuntevan olennon rajan liskon ja sammakkoeläimen väliin. Suomen eläinsuojelulaki vetää rajan selkärankaisten ja selkärangattomien välille. Monien mielestä sekin on selkärangattomien aliarviointia, ja esimerkiksi biologi Jonathan Balcomben arvelun mukaan tunteet ovat jokaisen keskushermostolla varustetun eläimen perusvaruste.\nMinne raja sitten vedetäänkään, ei ole suinkaan mahdotonta, että tunteet – sellaisina kuin me ne määrittelemme – ovat kehittyneet elämän historian aikana useita kertoja. Katselemme asiaa tietenkin itse ihmisen näkökulmasta ajatellen, että mitä kauemmaksi ihmisestä mennään, sitä todennäköisemmin tunteet puuttuvat. Ajatus on sikäli järkevä, että ihminen on ainoa laji, jonka tunteista todella tiedämme jotain. Muut elämän puun haarat eivät kuitenkaan lakanneet kehittymästä, kun ne erosivat ihmisen kehityslinjasta, ja ovat hyvinkin voineet kehittää samoja ominaisuuksia itsenäisesti.\nMustekaloilta on havaittu paljon käyttäytymistä, joka selkärankaisella liitettäisiin tunteisiin: akvaariossa pidettyjen mustekalojen on jopa tulkittu murjottaneen ja kostaneen hoitajilleen. Monetkin lajit lähettävät toisilleen monimutkaisia viestejä väriään vaihtamalla. Olisi mielenkiintoista tietää, mitä nuo viestit sisältävät, elleivät ne kerro lähettäjänsä tunteista.\nJopa niin vähä-älyisen oloisilla eläimillä kuin kotiloilla tuntuu olevan yllättäviä kykyjä. Kun Helix aspersa-kotilojen seksuaalisesta käyttäytymisestä vastaavalle aivoalueelle asennettiin elektrodi, ja kotilolle annettiin mahdollisuus stimuloida aluetta itse, se oli siinä juuri niin innokas kuin minkä tahansa muun eläimen voisi kuvitella olevan. Toisaalta se oppi myös nopeasti välttämään mahdollisuutta stimuloida pedoilta suojautumiseen (eli kenties pelkoon?) liittyviä aivoalueita. Toisaalta, eiväthän kotilot ole kovinkaan kaukaista sukua mustekaloille. Miksipä ei?\nKotilojen parittelua seuranneen ei ole erityisen vaikea kuvitella niille tunteita. Touhu on monivaiheista, harkitun hidasta ja sisältää kotiloiden kietoutumisen toisiinsa perin intohimoisin elein. Jopa sähköstimulaatiokokeita tehneiden tutkijoiden oli kuivan tieteellisen artikkelinsa loppupäätelmissä myönnettävä: ”The sexual behavior of snails contains several phases; it is impossible to describe it without the concept of motivation.”\nBalcombe 2011: The Exultant Ark: a Pictorial Tour of Animal Pleasure. Amerikkalaisbiologin kauniisti kuvitettu kirja eläinten iloista ja niiden takana olevasta tieteestä.\nMasson 1995: Kun norsut itkevät: eläinten tunne-elämä. Kirjanmuotoinen kritiikki tiedemaailman vastahakoisuudelle hyväksyä eläinten tunteita.\nDarwin 1872: Tunteiden ilmaisu ihmisissä ja eläimissä. Tunteiden tutkimuksen varhainen raamattu, joka sisältää vielä nykyäänkin mielenkiintoisia havaintoja.\nAllan 2006: Quieter shelter dogs? It’s a laughing matter. Animal sheltering May-June, s. 6\nBoissy ym. 2007: Assessment of positive emotions in animals to improve their welfare. Physiology & Behavior.\nBurgdorf & Panksepp 2006: Neurobiology of positive emotions. Neuroscience & Biobehavioral Reviews.\nBalaban & Chase 1991: Interrelationship of the emotionally positive and negative regions of the brain of the edible snail. Neuroscience and Behavioral Physiology.\nCabanac 1999: Emotion and phylogeny. The Japanese Journal of Physiology.\nKategoria(t): eläinten käyttäytyminen, fysiologia | Avainsanat: emootiot, limbinen järjestelmä, neurobiologia, tunteet, tunteiden evoluutio | 11 kommenttia\n: 07.09.2011 klo 19.25 | Vastaus Tiina Aumala\nEvoluutiobiologisesta näkökulmasta tuntuisi oikeastaan täysin järjenvastaiselta olettaa, että tunteet olisivat yhtäkkiä putkahtaneet lähestulkoon tyhjästä ihmisen kehityslinjassa. Tai sen puoleen muutkaan hermostolliset ominaisuudet. Sikäli Darwinin voisi sanoa olleen yksinkertaisesti johdonmukainen, kun taas hänen jälkeensä seurannut behavioristinen paradigma eräänlainen harharetki kohti Descartesilaista ajattelua. Onneksi viime aikoina on saatu kerättyä riittävästi todisteita eläinten tuntevuudesta, ja toisaalta ihminen on osoittautunut huomattavasti kuviteltua irrationaalisemmaksi, tunteiden ja muiden alitajuisten prosessien viemäksi otukseksi.\nEläinten empatia on muuten mielenkiintoinen osa-alue eläinten tunteita, josta voisi varmaan saada ihan oman artikkelinsa. Empatiaa on joissain muodoissa löytynyt rotiltakin. Yhtälailla kiinnostava, ja empatiaakin sivuava aihe ovat minusta moraalisen käyttäytymisen perusmuodot toisilla lajeilla. Varsinkin kun alalla tehdään koko ajan uusia tutkimuksia. Ja jos artikkeli-ideat jostain ihmeen syystä sattuisivat olemaan vähissä, samaan aihepiiriin liittyen myös eläinten persoonallisuudet voisivat ansaita käsittelyä. ;)\n: 08.09.2011 klo 9.03 | Vastaus Maija Karala\nKiitos! Tosiaan, artikkeliaiheitahan on täysi työ keksiä, kun mielenkiintoiset aihepiirit ovat biologiassa niin kovin vähissä. :D Persoonallisuusaiheinen artikkeli taitaakin olla vielä vuosipäivähaasteen listalla, eli tänä vuonna tulossa kyllä.\nDarwinin ajatukset ovat kyllä useimmissa muissakin oivalluksissa yksinkertaisesti loogisia, mutta ilmeisesti tiedemaailman seuraajat eivät olleet yhtä loogisia. Olen esimerkiksi nähnyt (muistaakseni ihan modernin tutkijan kynästä) väitettävän, että Lajien synty ei itse asiassa kerro lainkaan lajien synnystä, koska lajiutuminen ei liity mitenkään luonnonvalintaan!\n: 08.09.2011 klo 17.04 Tiina Aumala\nTuo väittämä, ettei luonnonvalinta selitä lajiutumista ei välttämättä ole ollenkaan niin umpiälytön kuin miltä ensin kuulostaa. Viime keväänä (muistaakseni) luin aiheesta artikkelin, joka selitti aihetta paljonkin. Lajiutumisista oli tehty ilmeisesti molekyylikelloja käyttäen analyysiä ja tultu siihen tulokseen, että parhaiten lajien eriytymisen frekvenssiä selittäisi ohjaavien valintapaineiden sijaan pohimmiltaan täysin satunnaisten mutaatioiden ilmaantuminen, joka muodostaa populaatioiden välille lisääntymisesteen. Tämän jälkeen luonnonvalinta voi sitten vapaasti muokata kumpaakin lajia omaan erilaiseen suuntaansa, koska risteytyminen ei enää sekoita populaatioiden geenipooleja keskenään. Täytyy kaivella tuo juttu esiin ja tarkistaa, etten nyt pistä sekaan ihan omiani.\n: 08.09.2011 klo 17.29 | Vastaus Maija Karala\nJuu, kyllähän erillisten populaatioiden satunnainen ajautuminen eri suuntiin on merkittävä tekijä (allopatrisessa) lajiutumisessa. Veikkaisin kuitenkin, että alueellinen sopeutuminen on myös tärkeää, tai seksuaalivalinnan ajama erilaistuminen (olet varmaankin lukenut norsukalojen lajiutumisesta sähköisten ”laulujen” muuttumisen kautta?). Samoin ekologinen eriytyminen on olennaista, jos uudet lajit aikovat myöhemmin elää samalla alueella.\nSen sijaan sympatrista lajiutumista satunnaisajautuminen ei selitä millään.\nJos löydät tuon paperin, laita toki linkki. :) Graduaiheeseeni kuuluu muun muassa sympatrinen lajiutuminen habitaatti-isolaation kautta, joten sen yleisyyttä arvioivalle artikkelille olisi käyttöä.\n: 09.09.2011 klo 12.59 | Vastaus Tiina Aumala\nItse asiassa se juttu, jonka muistin lukeneeni keväällä taitaa olla tämä aihetta omalla tavallaan sivuava artikkeli New Scientistissä (http://tinyurl.com/44qr7w7) jossa käsitellään geeniä Prdm9, joka saattaisi säädellä populaatioiden kykyä risteytyä keskenään. Luulen, että muistelemani juttu lajiutumisesta on sittenkin jo viime vuoden puolelta. Muistan siitä erityisen hyvin graafiset esitykset lajiutumisfrekvensseistä, ja miten hyvin ne sopivat eri hypoteesien mukaisiin malleihin. Voi olla että menee vielä jonnin aikaa ennen kuin saan sen kaiveltua esiin. :/\n: 10.09.2011 klo 14.39 Tiina Aumala\nLöytyihän se sitten, onnenkantamoisella. Muisti heitti vuodella, se olikin jo viime keväältä. Tässä itse pihvi: http://www.nature.com/nature/journal/v463/n7279/full/nature08630.html\nTutkimuksen pohjalta tehdyn artikkelin perusteella sain sen ymmärryksen, että 78% tutkituista fylogeneettisistä puista sopii parhaiten harvinaisten ja odottamattomien yksittäistapahtumien aiheuttamien lajiutumisten malliin. En tiedä pääseekö tähän graafiin käsiksi ilman NS:n tilausta: http://www.newscientist.com/articleimages/mg20527511.400/1-accidental-origins-where-species-come-from.html\nSamalla tonkiessa törmäsin tähän Keith Bennettin artikkeliin, joka tuntuisi myös sivuavan aihetta (adaptaatioiden osuus makroevoluutiossa): http://www.newscientist.com/article/mg20827821.000-the-chaos-theory-of-evolution.html?page=1\n: 10.09.2011 klo 13.37 | Vastaus Riveriana\nMelkein tekisi mieleni sanoa, että eläimillä on voimakkaammat tunteet kuin ihmisillä. Ihan siitä syystä, että niiden tunteet ovat sitoutuneet toimintaan tiukemmin kuin ihmisillä. Pelästynyt hevonen = juokseva hevonen.\nVaikkakin, jännittävää kyllä, on olemassa eläimiä, joilla tietyt tunteet ja -pakko sanoa- ihanteet tai vähintään ajatteluprosessit hallitsevat niinkin voimakasta aluetta kuin lisääntymistä. Tästä varmaan kasvatusta harrastavilla koiraihmisillä on paljonkin tarinoita alkaen värirasismista ja päätyen oman lauman nartuille uskollisena olemiseen.\n: 15.09.2011 klo 16.40 | Vastaus Maija Karala\nVeikkaisin myös, että jos ihmisen ja muiden lajien tunteiden voimakkuudessa jokin systemaattinen ero on, niin se on juuri tuohon suuntaan. Olen tosin itse ajatellut syyksi sitä, että eläimet eivät kenties ihan samassa mittakaavassa osaa järkeillä tunteitaan pois. Iloisina ne eivät mieti, ettei nyt kannata vielä innostua liikaa kun tulevaisuudessa voi kuitenkin pettyä, ja toisin päin epämiellyttävien tunteiden osalta.\nToisaalta saatan myös aliarvioida niitä. Heti ensiksi tämän kirjoitettuani tuli mieleen anekdootti eläinlääkärituttavan uroskoirasta, jolla oli tapana käydä kylillä ja tapella. Kotiin tullessaan se osasi arvioida, kaipaavatko haavat tikkejä ja kävellä tarvittaessa suoraan vastaanoton ovelle kotioven sijaan. Kai sen täytyi järkeillä, että vapaaehtoinen kipu nyt säästää lisäkivulta myöhemmin?\nTarinassa oli vielä se yksityiskohta, että ronski mieseläinlääkäri ompeli koiran haavat ilman puudutusta, eli se aivan varmasti sattui.\nTiinalle vielä kiitokset artikkeleista. Vaikuttavat sen verran hyödyllisiltä, että Naturen paperi saattaa hyvinkin päätyä gradun lähdeluetteloon. :)\n: 03.10.2011 klo 18.32 | Vastaus Nata\nEn tiedä onko tästä ollut jo puhetta tai käsitteletkö asioita\njoissain vanhemmissa postauksissasi. Itse olen lukenut uusimmasta\nvasta tähän asti, mutta olen pistänyt merkille että et millään\ntavoin ilmaise omia tunteitasi. Vaikka uskon pystyväni lukemaan\ntämänkin postauksen rivien välistä, mitä mieltä olet, olisi silti\nmukavaa jos lopussa olisi oma mielipiteesi pohdintoineen ynnä\nVielä pakko kehua vähän, mahtavaa luettavaa! : )\n: 05.10.2011 klo 20.24 | Vastaus Maija Karala\nEn ole asiaa sen kummemmin perustellut tai paljon miettinytkään, mutta tavoitteena on tosiaan pitää jonkinlainen objektiivisuus, vaikka omat näkemykseni kyllä lukee aika helposti rivien välistä ja välillä niitä erikseen kerronkin. Annan mieluummin ihmisten tehdä omat johtopäätöksensä tietojen perusteella sen sijaan, että tunnen tuputtavani omia tuntemuksiani. Niitä maailmanparannus-mustatuntuublogeja on jo ihan tarpeeksi monta. :)\n: 05.10.2011 klo 19.18 | Vastaus Empaattinen, naurava, uneksiva rotta « Erään planeetan ihmeitä\n[…] apinoiden asia, vaan myös koirat ilmeisesti nauravat, kuten eläinten tunteita käsittelevässä artikkelissa tarkemmin […]


Tissihirviö: syyskuuta 2016\nSanté, niin kuin ranskaksi skoolataan!\nMikä se onkaan se sanonta puun koputtamisesta... Olis varmaan pitänyt. Öiset kuumat aallot ovat parina viime yönä olleet ihan helvetillisiä. Viisaammat neuvovat, että hikiliikunta helpottaa kuumia aaltoja. No, minä olen käynyt salilla ja lenkillä lähes päivittäin ja ihmettelenkin, millaisia nämä kuumat aallot olisivat ilman liikuntaa?\nJos vielä pari päivää tuntui siltä, että arjen rytmi on suht hallussa, näyttää nyt vahvasti siltä, että kohta taas ei ole. Sädehoidot alkavat 5.10. Kauhulla katselin jo kalenteria, että mihin minä muka saan mahtumaan jokaikiselle arkipäivälle piipahduksen Meilahdessa. 25 kertaa eli päivää tähän tuhraantuu. Se on itse asiassa melko vähän, mutta nyt on sitten syyslomaviikollekin selkeät suunnitelmat.\nTasan viikko sitten oli Siskot ry:n järjestämä Siskopäivä, eli kiinnostavia luentoja, bilebändejä, tanssiesityksiä, hyvää ruokaa ja juomaa sekä paljon ihanaa vertaistukea. Kiitos teille siskot, jotka loitte mahtavan päivän!\nEn tainnut muistaa, mikä on rintasyöpätoipilaan virallinen alkoholinkäyttösuositus.\nJoten noudatin tätä (Rinnakkain 3/2016):\nKolme tai neljä on minimi. Hihi.\nLähettänyt Tissi Hirviö klo 7.49 Ei kommentteja:\nTunnisteet: arki, sädehoito, vertaistuki\nJa taas palattiin arkeen\nViime aikojen kuulumiset voi ilmaista hyvin ytimekkäästi: kiirettä pitää. Kahden työviikon jälkeen homma alkaa taas vähitellen olla hanskassa, ja jopa liikuntaharrastukset olen saanut tähän yhtälöön sovitettua. (Ehkä ensi viikolla alan muistaa myös lasten harrastukset ja sen, moneltako minäkin päivänä pitäisi olla ruuan pöydässä - se on jo korkeampaa matematiikkaa.)\nAloitin työt neljän päivän seminaarimatkalla Tallinnaan (kuten olen jo useaan otteeseen täälläkin hehkuttanut). Aika iso harppaus oli siirtyä sairaslomalta puhumaan englantia ja suunnittelemaan kansainvälisiä koulutushankkeita 10-12 tuntia päivässä. Mutta ei se vastenmielistä ollut! Lisäksi mulla oli mukavasti aikaa itsellenikin: Sunnuntaina saavuin Tallinnaan muutama tunti ennen seminaarin alkua ja vierailin Lennusadamassa. Joka aamu ehdin urheilla, käydä lenkillä tai uimassa. Ennen kotimatkaa ehdin vielä shoppailla pari tuntia.\nLennusadamaa suosittelen erityisesti perheen kanssa matkustaville.\nVaikka oli minustakin jännittävää käydä sisällä sukellusveneessä!\nViimeisenä iltana kävimme opastetulla kaupunkikävelyllä.\nAika onnistunut otos Toompealta. #nofilter\nNyt minäkin tiedän, mitä kansainvälisillä seminaarimatkoilla oikeasti tehdään.\nKävin ensimmäistä kertaa Nigulasten kirkon museossa. Olisi kannattanut käydä jo aiemmin.\nAamulenkillä neuvostoarkkitehtuurin raunioilla.\nLopuksi vielä lääketieteellinen päivitys: Maksassa ei ollut etäpesäkettä vaan pelkkää rasvoittumista, joka lääkärin mukaan johtuu lääkkeistä (joten aion jatkaa viiniharrastustani). Rinnat arpineen ovat parantuneet hyvin. Olen tosiaan uimassakin käynyt, ja tällä viikolla lopetin tissiliiveissä nukkumisen. Ihana vapaus! Antihormonilääkityksen kanssa on siedettävä elää. Pahimpia oireita ovat suun limakalvojen kuivuminen, johon auttaa järkevä ruokavalio, ja kuumat aallot, jotka eivät päivällä juurikaan häiritse ja yölläkin alan olla jo aika tottunut peiton ja pelkän lakanan välillä venkslaamiseen, nukahdankin jo ihan saman tien uudestaan. Kaikki on siis suunnilleen niin okei kuin olla voi!\nLähettänyt Tissi Hirviö klo 11.37 Ei kommentteja:\nTunnisteet: antihormonihoito, arki, työ\nTaas on tapahtunut vaikka mitä ja paljon olisi kirjoitettavaa, mutta tänään kerron kaksi tarinaa julkisesta terveydenhuollosta.\nTarina 1: Onnellinen loppu\nSairasloman loppuvaiheessa alkoi tuntua siltä, että olisi hyvä jutella viimeisen puolen vuoden pyörityksestä jonkun ulkopuolisen kanssa. Vaikka olenkin ollut blogissani melko avoin, en kuitenkaan ihan kaikkia ajatuksia voi päästää täällä ilmoille. Ystäviä ja miestä voi kuormittaa vain tiettyyn pisteeseen saakka. Lopullisen päätöksen tein, kun eräs sisko kehui, että oli saanut valtavan hyvää palvelua Syöpäklinikan psykoterapeutilta.\nSoitin Syöpikselle yhtä labra-asiaa ja puhelun päätteeksi totesin, että olisi mulla yksi toinenkin asia. Sitten kaikki ei mennytkään ihan niin kuin Strömsössä:\n- Haluaisin lähetteen psykiatrille.\n- No psykiatrille tai psykologille tai mikä teillä siellä Syöpäklinikalla on.\n- Siis mihin?\n- Niin kun lääkäri on sanonut, että lähetteen voisi saada tarvittaessa ja nyt tarvitsisin keskustelua, niin...\nOlin kuin puulla päähän lyöty. Löikö se mulle luurin korvaan? Mikä ihmeen kesäpetteri siellä oli, jos ei se edes ymmärtänyt mistä puhuin? Odotanko nyt vain lääkärin soittoaikaa, johon on vielä yli viikko, saadakseni lähetteen? Puhaltelin hetken ja päätin sitten kokeilla uudestaan. Onneksi soitin; linja oli kuulemma ollut huono ja tällä kertaa asiasta luvattiin laittaa viestiä lääkärille. Nyt ne risut: Mitäs jos se soittaja en olisikaan ollut minä? Mitä jos se olisi ollut joku, joka oli kerännyt rohkeutta soittaa monta päivää? Ja sitten ruusuja: alle viikon päästä soitosta postilaatikossa oli aika psykiatriselle arviointikäynnille ja tuhannen lappua, jotka täyttämällä selvitetään psyykkisten ongelmieni taso.\nTarina 2: Vaikeuksien kautta voittoon\nKun olin työmatkalla Tallinnassa, puhelimeeni tuli noin sata puhelua Planilta ja Lähi-Tapiolasta. Seminaarin jo loputtua ajattelin nauttia päiväkahvit Maiasmokkissa. Siinä leivoksia valitessa puhelin soi taas, mutta tällä kertaa numero näytti erilaiselta, joten päätin vastata.\n- NN tässä Ostarin terveysasemalta [nimet muutettu, jos ette jo itse arvanneet]. Sinulla on huomenna Zoladex-pistosaika varattu meille.\n- Niin kun sinun oma terveysasemasi on Köyhälän terveysasema niin sinun pitäisi varata sieltä aika.\n- Ahaa. En tiennytkään. Mä olen nyt ulkomailla ja tarvitsen sen lääkkeen huomenna, niin voinko nyt tulla sille ajalle?\n- Ja kun tämä on rokotusaika, joka on 10 minuuttia, ja injektioaika on 15 minuuttia.\n- Ahaa. No se netin varausohjelma ei mitenkään erottele näitä aikoja tai kerro niiden pituutta niin en tiennyt.\n- Mutta voisitko varata nyt ajan sieltä Köyhälästä?\n- No kun valitettavasti en voi, kun olen täällä ulkomailla! Sitä paitsi minun pitää joka tapauksessa käydä huomenna siellä Ostarilla labrassa, niin eikö nyt tällä kertaa onnistuisi Zoladexkin?\nTämän hedelmättömän keskustelun, jota kävivät luultavasti kaksi (takuuvarmasti ainakin yksi) varsin vittuuntunutta henkilöä, lopuksi sain luvan käydä Ostarin terveysasemalla. Mutta ei tämä vielä tässä ollut, ehei! Juuri kun kirjoitin tätä bloggausta, puhelin soi.\n- Tässä on MM Ostarin terveysasemalta. Sinulla olisi se aika tänään tänne, mutta kun se on rokotusaika, niin se ei oikein onnistu.\n- Niin mutta... kun minä tarvitsen sen piikin nyt tänään!\n- Mutta Köyhälästä luvattiin, että saat mennä sinne nyt heti aamusta.\n- Selvä. Mutta kun minä istun juuri nyt täällä Ostarin labrassa ja olen täältä menossa töihin.\n- Jaa. No ei se sitten oikein käy. No kyllä minä ehdin sen pistämään nyt, tule huoneeseen X suoraan sieltä.\nNyt minulla on Zoladex-implantti läskissä ja olen virallisesti ilmoittanut vaihtavani asiakkuuteni Ostarin terveysasemalle. En ehkä ollut erityisen valveutunut näiden terveysasemien suhteen, mutta ei ole ollut tarvetta. Systeemi ei myöskään ole erityisen selkeä, koska lasten hammaslääkäri ei ole kummallakaan näistä asemista, vaan Peräkorvessa. Lisäksi olin jo kerran aiemmin käynyt Ostarin terveysasemalla eikä kukaan ollut kertonut, että olen väärässä paikassa ja vääränpituisella ajalla.\nInhimillistä joustoa onneksi löytyy - mutta sitä saa vasta perustelujen jälkeen. Ei kaikilla, varsinkaan sairailla, ole voimavaroja perustella, selvittää ja yrittää monta kertaa. Minullakin kävi jo mielessä, että pistätän nämäkin sitten työterveydessä. Kaikilla ei ole siihen mahdollisuutta. Eikö tämän järjestelmän pitäisi toimia niin, että homma skulaa ilman jatkuvaa taistelua?\nLähettänyt Tissi Hirviö klo 9.54 2 kommenttia:\nTunnisteet: jaksaminen, mielenterveys\nTöissä ovat epäilleet, että teen liikaa töitä sairaslomalla. Kyllä minä lepäänkin ja varaan aikaa toipumiseen! Tässä todisteita perjantaiselta kävelyltä Seurasaaresta:\nKuinkakohan nopeasti hormonilääkityksen sivuvaikutusten voi odottaa alkaa näkyvän? On meinaan ollut aika jännittäviä hetkiä torstaisen aloituksen jälkeen. Tai ei jännittäviä, ennemminkin liikuttavia. Onhan tässä muutenkin ollut tunteet pinnassa, mutta Exemestanin aloituksen jälkeen tunteellisuudellani ei ole ollut mitään rajoja. Olen esimerkiksi itkenyt suihkussa arpeani silitellen. Lauantaina koin henkilökohtaisen itkukohtauskliimaksini. Siinä tuli sellainen keskiluokan ihmissuhdevastoinkäyminen - ja saanko korostaa, että tällä kertaa ei rakkaan mieheni kanssa, mikä yleensä kiihdyttää hyvään itkuun ihan ilman lääkkeitäkin - ja se aiheutti sen, että istuin sohvalla ja itkin suoraa huutoa vartin putkeen. Herran kiitos olin yksin kotona eikä kenenkään muun tarvinnut tästä pikku tällistä kärsiä. Melankolian lisäksi olen alkanut kärsiä öisistä kuumista aalloista. Se mukavasti häiritsee nukkumista.\nPoistin repsottavat haavateipit tissittömän puolen arven päältä. Kyllä siinä vielä riittää totuttelua, mutta joka päivä näyttää paremmalta. Saapas nähdä, mitä yllätyksiä toisen puolen haavateippien alta vielä paljastuu, mutta yhäkin olen siihen puoleen varsin tyytyväinen. On niin oman näköinen tissi, että peiliin katsominen ilahduttaa joka kerta. Vähän vähemmän kipeä voisi olla kyllä. Sekin puoli kerää seroomaa, mutta ei niin, että punktiota kannattaisi tehdä. Liikkeellä ollessa tuntemukset eivät häiritse, mutta olisi ihanaa pystyä makaamaan kyljellään ilman hirveää jomotusta. Fysioterapeutin vetreytysjumppa sattuu enemmän sille puolelle, koska tuntuu, että nänni irtoaa. Vaikka no, tietenkin tuntuu, koska se todellakin on leikattu irti ja ommeltu uudelle paikalle. Tissittömänkin puolen jumppa sujuu koko ajan paremmin. Käsivarren imusuonet venyvät ja kainalon ja rinnan kiristys helpottavat vähitellen. Kyllä siitä vielä kalu tulee - ja kalulla tarkoitan kättä, jolla nostetaan vielä puntteja.\nTässä kun on saanut kantaa aika ison kasan rahaa apteekkiin, niin päätin tuhlata vielä sellaiseenkin, mitä ehdottomasti tarvitsen. Nimittäin dosettiin. Hieman on mummo olo, mutta alkoi olla niin paljon pilleripurkkeja pitkin taloa, että ajattelin keskittää esillä olevat lääkkeet kompaktiin pakettiin. Muistinkin varmistusta tarvitaan. Mikä tuli todistettua heti dosettia ensimmäistä kertaa täyttäessäni. Jaoin antibiootteja niin innokkaasti lokeroihin, että unohdin ottaa sen antibiootin, mikä olisi juuri sillä hetkellä pitänyt ottaa. Tarkoitus oli myös aloittaa Exemestan torstaista. Maanantaiaamuna syljeskelin sitten lääkkeitä suustani pöydälle ja noukin sieltä pois sen Exemestanin, mitä ei pitänyt vielä aloittaa. Hirveä vaiva muuten oli kaivaa tiistai- ja keskiviikkoaamun pikkupikkulokeroista ylimääräiset pillerit.\nLähettänyt Tissi Hirviö klo 11.08 Ei kommentteja:\nTunnisteet: antihormonihoito, jaksaminen, ulkonäkö


Olympiakomitean järjestelmälajituki ampumaurheilulle 135 000 euroa – Suomen Ampumaurheiluliitto ry\nOlympiakomitean järjestelmälajituki ampumaurheilulle 135 000 euroa\nOlympiakomitean Peking 2008 -ohjelman järjestelmälajituki ampumaurheilulle on 135 000 euroa vuonna 2008. Tänä vuonna tuki on 130 000 euroa. Suomalaisampujat ovat hankkineet kahdeksan maapaikkaa 2008 olympialaisiin Pekingiin.\nSuomen Olympiakomitean hallitus päätti kesäolympialajeille jaettavasta vuoden 2008 valmennustuesta kokouksessaan 13. marraskuuta. Yhteensä kesäolympialajeista yksilölajeille jaetaan 930 000 euroa. Nyt kuudelle järjestelmätukilajille tukea myönnettiin 820 000 euroa ja 17 huippuyksilöille 101 000 euroa.\nOlympiakomitean kesälajien Peking 2008 -ohjelman tuet olympiavuodelle 2008 jatkavat Ateena 2004 -kesäkisojen jälkeen aloitettua tukilinjaa. Verrattuna vuoteen 2007 tuet säilyvät lajikohtaisesti lähes samoina.\n– Meillä on poikkeuksellisen hyvä tilanne, että tuet pystytään jakamaan myös itse olympiavuonna samansuuruisina, jopa suurempina, vaikka kisakulut vievät Olympiakomitean vuoden 2008 budjetista noin miljoonan, kommentoi valmennuksen johtaja Kari Niemi-Nikkola tukisummia.\n– Kisakuluja katetaan yhteistyökumppaneilta tulevien resurssien jaksottamisella painotetusti olympiavuosiin, jatkaa pääsihteeri Jouko Purontakanen.\nPeking 2008 -ohjelman tuista 9 000 euroa jätetään tässä vaiheessa jakamatta. Uusia urheilijoita voidaan nostaa tuelle mikäli he saavuttavat olympiapaikan ja heillä nähdään olevan mahdollisuus sijoittua Olympialaisissa pistesijoille. Muutamien urheilijoiden kohdalla tukipäätös on kaksivaiheinen. Puolet tuesta maksetaan nyt ja loput, mikäli kyseiset urheilijat saavuttavat olympiapaikan.\nLisäksi palloilulajit, joista lentopallon miesten maajoukkue on mukana Peking 2008 -ohjelmassa, siirtyvät erilliseen palloilulajien tukijakoon.\nKesälajien Peking 2008 -ohjelman tuet vuodelle 2008\nJärjestelmälajit. Järjestelmätuet yhteensä 820 000 €.\nAmmunta: 135 000 €\nJudo: 87 000 €\nPaini: Kreikkalais-roomalainen paini 102 000 €\nPurjehdus: 150 000 €\nUinti: Ratauinti 82 000 €\nYleisurheilu: 264 000 €\nJärjestelmälajien tuen piiriin kuuluvien urheilijoiden ja valmentajien nimilistat julkaistaan myöhemmin Olympiakomitean nettisivuilla www.olympiakomitea.fi .\nHuippuyksilöt. Huippuyksilötuet yhteensä 101 000 €\nMelonta: Jenni Mikkonen 10 000 €, Laura Inha 4 000 €, Anne Rikala 10 000 €, Mika Hokajärvi 1 500 € *, Kalle Mikkonen 1 500 € *\nBeachvolley: Emilia Nyström 6 000 €, Erika Nyström 6 000 €\nNyrkkeily: Jussi Koivula 2 000 € (4 000 €) **, Robert Helenius 3 000 € (6 000 €) **\nRatsastus: Kyra Kyrklund 6 000 €, Piia Pantsu 4 000 €\nSoutu: Ilona Hiltunen 4 000 €, Minna Nieminen 10 000 €, Sanna Sten 10 000 €\nTaekwondo: Teemu Heino 2 500 € (5 000 €) **\nTennis: Jarkko Nieminen (tukipalvelut, ei taloudellista tukea)\nUimahypyt: Joona Puhakka 4 000 € (8 000 €) **, Ville Vahtola 2 500 € (5 000 €) **\n* 7 000 euroa ajalle 1.10.2007-10.8.2008, josta 5 500 € vuoden 2007 budjetista\n** Loput 50 %, mikäli saavuttaa olympiapaikan


SeriE – Kriminaalihuollon tukisäätiö\nRiihimäen vankilassa pohditaan seksuaalirikoksista tuomittujen jatkokuntoutusta. Riihimäen vankilan STEP-osasto on 20-paikkainen osasto, jonne ohjataan seksuaalirikoksista tuomittuja vankeja ympäri Suomea. STEP-osasto on Suomen ainoa seksuaalirikoksista…\n28.11.2018, 12:00 - 16:00 lotta\nSeriE-hankkeen aloitusseminaarissa tutustutaan kolmivuotiseen SeriE-hankkeeseen, jonka tavoitteena on ennaltaehkäistä lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia. Hankkeessa tarjotaan tukipalvelua henkilöille, joilla on kohonnut riski syyllistyä lapsiin kohdistuvaan seksuaalirikokseen…\nSexpo ja Kriminaalihuollon tukisäätiö järjestävät SeriE-hankkeen aloitusseminaarin keskiviikkona 28.11. Laurea ammattikorkeakoululla Tikkurilassa. Seminaarissa tutustutaan SeriE-hankkeeseen, hankkeen asiakastyöhön, verkostotyöhön sekä lapsikohteiseen seksuaalisuuteen ilmiönä. Seminaarissa kuullaan…


44 m² Pyyntitie 1 C, 02230 Espoo Kerrostalo Kaksio vuokrattavana - Oikotie 16010738\nVuokrattavat asunnot Espoo Matinkylä Pyyntitie 1 C, 02230 Espoo\n937 € / kk44 m²\nPyyntitie 1 C, Matinkylä, Espoo2h+kt\nAsunto Oy Espoon Perho valmistui Matinkylään 2018. Päivittäiset palvelut, kuten Kauppakeskus Iso Omena, on ihan nurkan takana. Toimivat kulkuyhteydet parantuivat entisestään Länsimetron valmistuttua, joka toi mm. myös Tapiolan palvelut lähemmäksi Matinkylää. Lähin asema (Matinkylän metroasema) sijaitsee Kauppakeskus Iso Omenassa. Saman katon alla sijaitsevasta bussiterminaalista kulkee useita linjoja eri puolille pääkaupunkiseutua, metromatka Helsingin keskustaan kestää vain vajaa 20 minuuttia. Myös autoilijoille sijainti on keskeinen koska kehäteitä pitkin pääsee sujuvasti moneen suuntaan. Koulut, päiväkodit, oppilaitokset ja muut arkea helpottavat palvelut sijaitsevat Perhon lähikortteleissa. Valoisissa ja laadukkaissa asunnoissa on laminaattilattiat, keraamisin laatoin koristellut kylpyhuoneet lattialämmityksin, keittiö keraamisella liedellä ja astianpesukoneella varustettuna. Taloyhtiössä on ylimmässä kerroksesta talosauna. Vuokrattavissa myös 33 kpl sähköpistokkeellisia autohallipaikkoja. Vuokraan sisältyy 50Mt laajakaistaliittymä. Haluamme tehdä sinulle asunnon valinnan, muuton ja tietysti itse asumisen mahdollisimman helpoksi. LähiTapiolan Mutkaton koti –vuokra-asuntoihin lemmikkisi ovat sydämellisesti tervetulleita. Tarjoamme myös muita etuja kuten edulliset vuokravakuudet, maksuttoman laajakaistan ja viikoittaisen saunavuoron sekä 20 % alennuksen kotivakuutuksen ensimmäisestä vuodesta. Tutustu kaikkiin arkeasi helpottaviin etuihimme osoitteessa mutkatonkoti.fi. Tervetuloa Mutkattomaan kotiisi! Täytä asuntohakemus:www.asuntovuokraus.fi Kiinnostuitko? Ota yhteyttä: Yleisiin asuntovuokraukseen liittyviin kysymyksiin vastaa Realia asiakaspalvelu ark 8-16 p. 010 228 5555.\nAsunto Oy Espoon Perho valmistui Matinkylään paraatipaikalle joulukuussa 2018.\nTässä yhdeksänkerroksisessa kerrostalossa on yhteensä 66 LähiTapiolan Mutkatonta kotia. Kodit ovat pääasiassa yksiöitä ja kaksioita, mutta yhdeksännestä kerroksesta löytyy myös kaksi isompaa asuntoa suurempien perheiden tarpeisiin. Kaikissa kodeissa on laminaattilattiat, tilavat kylpyhuoneet ja lasitettu tai ranskalainen parveke. Yhtiön yleiset tilat kuten talosauna, kuivaushuone ja irtaimistovarastot ovat kaikkien asukkaiden käytössä. Taloyhtiön kodit ovat savuttomia.\nTaloyhtiö sijaitsee erinomaisella tontilla lähes kauppakeskus Ison Omenan takana. Kauppakeskuksesta löydät lukuisia ravintoloita, elokuvateatterin, lääkärikeskuksen, hypermarketteja ja lukuisia muita palveluita. Myös koulut, päiväkodit, oppilaitokset ja muut arkea helpottavat palvelut sijaitsevat Perhon lähikortteleissa.\nLäheisestä Isosta Omenasta löydät metro- ja bussiterminaalin, josta kulkee useita linjoja eri puolille pääkaupunkiseutua. Metromatka Helsingin keskustaan kestää vain vajaa 20 minuuttia. Myös autoilijoille sijainti on keskeinen, koska kehäteitä pitkin pääsee sujuvasti moneen suuntaan. Autoilevan asukkaan on mahdollista vuokrata autopaikka yhtiön autohallista. Hallissa mahdollisuus myös sähkölatauspaikkaan.\nTervetuloa löytämään kotisi Espoon Perhosta!\nMUTKATON KOTI, Haluamme tehdä sinulle asunnon valinnan, muuton ja tietysti itse asumisen mahdollisimman helpoksi. LähiTapiolan Mutkaton koti -vuokra-asuntoihin lemmikkisi ovat sydämellisesti tervetulleita. Tarjoamme myös muita etuja kuten edulliset vuokravakuudet, maksuttoman laajakaistan, pesutuvan sekä viikoittaisen saunavuoron. Tutustu kaikkiin arkeasi helpottaviin etuihimme osoitteessa mutkatonkoti.fi. Tervetuloa Mutkattomaan kotiisi!\nAutopaikka: Hallipaikka 80 €/kk.


Koodarin sijoitusblogi: Nordea Etutilin hyödyntäminen\nNordean asiakkaana (ja erityisesti avainasiakkaana) kannattaa hyödyntää etutiliä, voit perustaa sen itse verkkopankissa. Etutililtä pystyi aiemmin nostamaan kuluttomasti vain 12 kertaa vuodessa (jonka jälkeen oli 0,75 % kulu nostoissa), mutta nyt tämä rajoitus on poistettu ja voit tehdä tilisiirtoja tilille ja tililtä rajattomasti ilman kuluja. Tämä avaa mahdollisuuksia käyttää tiliä laskujen maksuun ja laskuihin tarkoitettujen rahojen säilytykseen.\nSelvityksessä on pystyykö E-laskuja ohjaamaan tälle tilille maksettavaksi ja onnistuuko asuntolainan hoitotilin vaihdos tähän tiliin (epäilen). Alustavasti kuitenkin perustin tämän tilin ja siirsin yhden euron sinne (Nyt minulla on kuuden eri tuoteryhmän tuotetta käytössä Nordeassa, joten pystyn luopumaan maksullisesta visa-electronista ja alkaa käyttämään ilmaista Stockmann MasterCardia. Säilyn silti avainasiakkaana).\nNordea on Pohjoismaiden ja Itämeren alueen suurin finanssipalvelukonserni\nKorko määräytyy asiakkuustasosi ja Nordea Prime koron avulla, siten että Nordea Prime korosta (tällä hetkellä 1,45 %) vähennetään avainasiakkailla marginaali 1,25 %. Korko on siis tällä hetkellä vaatimaton 0,20 %, mutta lähtee toki nousemaan sitten korkotason noustessa. Vähimmäiskorko on 0,15 % ja korko lasketaan jokaiselta päivältä päiväsaldon mukaan ja maksetaan kerran vuodessa.\nRahallinen hyöty on korkeintaan muutamia euroja vuodessa, mutta mukava lisähyöty on myös se että saan vihdoin erotettua laskuihin varatut rahat erilleen käyttörahoista. Tällöin tulee helpommin pysyttyä kunkin kuukauden säästötavoitteessa.\nLähettänyt Tumppi klo keskiviikkona, toukokuuta 01, 2013\nTunnisteet: E-lasku, etutili, Nordea, Sijoitussuunnitelma\nTumppi 2. toukokuuta 2013 klo 12.06\nSoittelin Nordean asiakaspalveluun ja sieltä tuli vähän erikoisia tietoja liittyen Etutiliin:\n* Etutili voi olla lainanhoitotilinä\n* Suoraveloituksia ei voi liittää Etutiliin (suoraveloituksethan loppuu vuonna 2014)\n* E-laskut voi välittää maksettavaksi etutililtä\nAnonyymi 6. toukokuuta 2013 klo 13.52\nNostorajoitettu tili ei ollut etutili vaan kasvutili. Näitä ei voi enää avata