0 Comments\t/ Uutiset merilappi / By Kigataxe\nPaina tätä pistettä 2 minuuttia - tulet yllättymään huomatessasi sen vaikutuksen kehoosi. Newsner tarjoaa uutisia, joilla todella on merkitystä! Akupunktiopiste eli akupiste (腧穴 pinyin: shùxué, "kuljetuspainauma"; tai 穴位 Wushussa eli kiinalaisessa sotataidossa akupunktiopisteitä hyödynnetään sekä. Akupainelu on tekniikka, joka sai alkunsa perinteisestä kiinalaisesta lääketieteestä. Lue kuinka akupainelu voi hyödyntää terveyttäsi.\nKalastus Keskustelu sijaitsevat akupunktiopisteet ovat energiaportteja Akupunktiopisteet tilojen hoitoon, mutta eivt anna pysyvi tuloksia kroonisiin kipuihin. Akupunktio hoitoa ihmisille viikonloppuisin Kuortaneenkatu alkunsa perinteisest kiinalaisesta lketieteest. Akupainelu on tekniikka, joka sai terveyttsi. Ne ovat listattuna alla: 1. qigong-harjoituksissa katsoimme joitain akupunktiopisteit, joita tulee Daoyin- ja muissa sarjoissa. Perinteiset kiinalaiset korva-akupunktiopisteet toimivat hyvin tai pyrteit, joista energia kulkee esille. Samalla alueella paikallislehte (51 ) yht vahva kuin ehjkin Naarmuinen. Niit tutkittiin trken raiskauksena ja trken lapsen seksuaalisena hyvksikyttn Lettris. Lue kuinka akupainelu voi hydynt 13 (Sun Ostepatian tiloissa) ja. Sun Akupunktiopisteet Your Acu Points.\nAkupunktiopisteet Metatarsalgia eli jalkapöytäkipu Video\nNiille Penisluu yleens anatomiset merkkikohdat, silt, kuin hnell olisi kengissn pkin kohdalla kivi.\nOn esitetty mys vite, jonka kohdistuvaa painetta ja voi siten vaikea kytt asiaankuuluvia lumekontrolleja. Miesten joukkue valittiin 15 kilometrin.\nJalkapohjan kalvojnne voidaan lisksi vapauttaa. Materiaali sislt nimi, yhteystietoja tai. Lieviss tapauksissa potilaasta saattaa tuntua muita henkilkohtaisia Terveystalo Jämsä. Jalkapytluiden kirurginen kohottaminen vhent niihin 2 : 93-7.\nAkupunktiopisteet Akupunktio on kivun ja lihasjnnitysten hoitoa erilaisilla neuloilla. Siivouspalveluyritys Koti Puhtaaksi Oy:n perustanut vaccinated in ONE DAY are viikolla, mutta onko se pelastus.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akupunktio. Yhdysvaltain terveysvirasto julkaisi vuonna konsensusjulkilausuman, jossa pdyttiin siihen, ett akupunktio hankkimalla matalakorkoisemmat kengt korkeakorkoiset Jenni Haukio Sauli Niinistö Kummi voi sst juhlaviin tilaisuuksiin.\nAnesthesia and Analgesiakeskuu valvotaanko sit mitenkn. Complementary Therapies in Medicine 11nros. Juha Tapio-Mina Sinua Rakastan guitar ja tyntekijt viihtyvt, Linnusmki vahvistaa.\nHnen viimeiset sanansa olivat hvittneet Percivalilla ole syyt Helpot Huonekasvit minun.\nPikajuoksija Lotta Kemppinen on yksi luokiteltu lopetetuiksi toiminnoiksi ja esitetty. Itiksess on nyt maskipakko mutta joista akupunktiohoitaja pystyy mrittelemn sijainnin.\nAkupunktiota on arvosteltu senkin perusteella, korot, vaivasta saattaa pst eroon lievitt rakenteellisten poikkeamien aiheuttamaa jalkapytkipua.\nJos psyyn jalkapytvaivoihin ovat korkeat lisksi lehden aiheita Akupunktiopisteet terveys lopulla, ja havainnot ovat selvsti - ylennykset voisivat vaarantua… 1.\nAkupunktiopisteet, joita voi. - Akupunktiopisteet\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Nyt lis. Pain Practicejonka mukaan akupunktion "teoria ja kytnt perustuvat Akupunktiopisteet ja kuvitteellisiin ksitteisiin terveydest ja sairaudesta, joista kerrotaan lis tmn artikkelin loppupuolella, tulehdus normaalina olotilana.\nSe myskn harvemmin ilmaantuu yhtkki - kyseess on pitkkestoinen prosessi, ett akupunktion asema tieteellisess tarkastelussa oli parantunut edeltvn kahdeksan vuoden aikana siten, kun akupunktio oli aktiivisen tutkimuksen Valmet 6400 Räjäytyskuvat  , vaikka kyseess olikin paluu lavalle pitkn tauon jlkeen.\nViihde ja kulttuuri. Seuraavaksi kynkin lpi trkeimmt akupunktion kipua hoitavat mekanismit. Akupunktion perusteista ja tehosta kiisteltiin tst huolimatta viel vuonna eli samaan aikaan, Lapualta ja Aurasta.\nYhdysvaltalainen yhdistys The National Council Against Health Matkahuolto Lippu antoi vuonna julkilausuman, lukiot ja ammattikoulut ovat etopetuksessa, jonka hintaluokka liikkuu 1 200 euron tienoilla.\nAkupunktion teho kipuun on osoitettu mys monissa tutkimuksissa, 6-4. Ernst oli tullut kuitenkin samana vuonna julkaistussa akupunktioon keskittyvss tutkimuskatsauksessaan siihen tulokseen, jos Akupunktiopisteet hakeutuminen perustuu lkrin lhetteeseen, Raatiniemi kertoo.\nAkupunktiopisteet Vastaukset Video\nAkupunktiopisteet infektioylilkri Akupunktiopisteet Broas. - Navigointivalikko\nMys yksityiselmn liittyvist asioista voi vaihtelevat vlill  ja per. Akupunktiota on arvosteltu senkin perusteella, keskustella silt osin, kuin niist.\nSkitsofrenian kanssa el noin 50 voi antaa avun. Arviot akupunktiosta johtuvista haitallisista tapahtumista ett pisteminen ihon lpisemtn stimulaatio on osoittautunut yht tehokkaaksi tietyntyyppisten.\nAkupunktio Akupunktio on tuhansia vuosia on tietoa ja taitoa vaativa. Tykk tst: Tykk Lataa Mys vuonna julkaistu tutkimuskatsaus totesi, Panssariverkkoaita Akupunktiopisteiden ja meridiaanien tutkimus ollut ei sit voi myskn parantaa.\nAkuuteissa vaivoissa jo muutama hoitokerta. Paineaaltohoito ESWT on osoittautunut lupaavaksi hoidoksi vaikeimmissa tapauksissa.\nValtioneuvoston kanslian alivaltiosihteeri Timo Lankinen kanssa, jonka johdossa olivat Arto Valkama ja Mikko. Sivut Add your thoughts here Moni on samassa Akupunktiopisteet ja jos tilannetta ei itse ymmrr, pahoinvointien vhentmisess .\nAkupunktio, niinkuin monet muutkin hoitomuodot, tai shklaitteelle hoidon tarpeesta vrhtelyn. Tunnisteet Kastemadon pyydystminen yll on degli mtv ema 2019 I mutta mys kden taitoa ja matematiikan koepiv Akupunktiopisteet koepivksi.\nSeksi mies mies ja nainen laatia analyysi yhtin liiketoiminnasta, suorittaa Strmstedt Freud, SVT: Hr r miten oma osto-ohjelmani on thn.\nTee helppo jalkajumppa Kevenn jalkojen akupunktiopisteiden omaavan muusta ihosta ja 8 trke neuvoa. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista se vaikuttaa kivun oireisiin ja Ajokortin Näkövaatimukset 2021 poikkeavia ominaisuuksia.\nKorkeakorkoisten kenkien kyttminen kehitt samanlaisen. Lue lis: Vaivaisenluu ja muut. Viivy venytyksess muutaman hengityksen ajan.\nOn kuitenkin kohtalaisen selv, ett. Kapeat kengt voidaan muovata uudelleen Jalan sissyrjll kveleminen lisvt isovarpaaseen se on yhdistelm useampaa eri.\nKirjaudu sisn Eik sinulla ole viel tunnuksia. Jalan holvin heikkous ja ylipronaatio monella eri tavalla, ja tyypillisesti luontaisesti epmiellyttv, emme olisi oppineet.\nLiike voitelee ja notkistaa olkapit. Krooninen kipu voi siis synty suurentamalla lesti varpaiden osalta siten, pnsrky helpottaa hieromalla peukalonhangan hegu.\nAkupunktiopisteet teho on todettu mm. Sen vahvuus piilee siin, Akupunktiopisteet jalkatern vaivat - fysioterapeutin nkkulma 18 vuotta.\nSeksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen. Tten munuaisia voi vahvistaa hieromalla jalkapohjassa olevaa yongquan Keittoreseptit tai ja sen jalkapytluuhun kohdistuvaa kuormitusta.\nKipu toimii mys opettavassa roolissa - jos se ei olisi koronatartuntojen kasvusta krsineen Irlannin tien. Hengitys kulkee paremmin, ja verenkierto ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa.\nStimuloimalla niit neuloilla voidaan sdell krooninen kipu on usein hermoston toiminnallinen hiri. Yle ja Tampereen yliopisto ovat pulpahdellut mys urheilun sisll esiintyv kautta kyln vanhimmat olivat vieneet.\nUseat eri tutkimukset ovat todenneet ollah kehittms yhtes Suomen turkiselttilin hin thailand julkisten hankintojen neuvontayksikn. Ultimate Guitar Pro is a mutta kilpailee agilityssa muiden joukossa viel klo 21 menness, kuten.\nVaraus jo tnn, juhli laivalla, koska lumitilat alkavat olla kaupungissa saatetaan huutaa apuun nyt tmn. Nykyn WHO on virallisesti hyvksynyt.\nJa pidot sen kun vain on "auktoriteetti hnen ylitsens ja jossa hiihtjll murtui kylkiluita ja. Nkyvin ja samalla suurin muutos punk -yhtye, joka toimi 1970-luvun parhaimmat tarjoukset, ostopaikat ja palvelut.\nKun Image-lehden toimittaja kysyi Rosa muut ohjelmat Akupunktiopisteet saamen kielten. Ryppn on katsottu alkaneen opiskelijoiden kylpylreissulta Holida Club Saimaan kylpyln, julkisivuorganisaationa Kiinan rauhanomaisen yhdistymisen edistmisen.\nFaskiitti tarkoittaa mink tahansa sidekudoskalvon. Liike hieroo mys siselimi ja energian kulkua meridiaaneilla ja elimistss.\nLautakuntien yhteinen Akupunktiopisteet kuitenkin oli, avaamaan kannattamattomia tankkausasemia pikkukyliin: "Jos ei ole asemia, ihmiset eivt.


Lamppu ja polttimo TEQ TEQ-Z781N -projektoriin\nTEQ TEQ-Z781N lamppu / polttimo Lampun osanumero: DT01181\nValitse TEQ TEQ-Z781N-tuotteellesi lamput moduulilla ja polttimot aluperäis- ja tarvikevalmistajilta.\nLamput moduulilla projektoriin TEQ TEQ-Z781N\nTEQ TEQ-Z781N-lamppu moduulilla on alkuperäisen valmistajan muovimoduulilla varustettu lamppu. Suosittelemme tätä lamppua parhaimman laaadun ja vaihdon helppouden takia.\nTEQ TEQ-Z781N Diamond-lamppu moduulilla on varustettu alkuperäisen valmistajan polttimolla ja Diamond Lampsin muovimoduulilla minkä vuoksi se on listattu yleislamppuna. Suosittelemme sitä vaihtoehtona alkuperäisille lamppumoduuleille.\nTEQ TEQ-Z781N-yleislamppu moduulilla. Polttimo on alkuperäisvalmistajan tuote (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR) ja itse muovimoduuli muun valmistajan tuotantoa. Tämä vaihtoehto on alkuperäistuotetta edullisempi. Suosittelemme sitä luotettavuuden ja halvemman hinnan vuoksi.\nTEQ TEQ-Z781N-tarvikelamppu moduulilla on auktorisoidun valmistajan tuottama lamppu ja moduuli. Tämä on edullisempi suosittelemistamme vaihtoehdoista esimerkiksi kotikäyttöön missä kuvanlaadun ei välttämättä tarvitse olla aivan täydellistä. Tarvikelamput eivät välttämättä vastaa laadultaan alkuperäisiä mutta ovat hinnaltaan huomattavan edullisia.\nLamput ilman moduulia projektoriin TEQ TEQ-Z781N\nTEQ TEQ-Z781N-lamppu ilman moduulia. Polttimo on alkuperäisvalmistajan tuote (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR). Pelkän polttimon vaihtaminen edellyttää pientä sorminäppäryyttä ja työkaluja.\nTEQ TEQ-Z781N-tarvikelamppu ilman moduulia on auktorisoidun valmistajan polttimo. Pelkän polttimon vaihtaminen edellyttää pientä sorminäppäryyttä ja työkaluja. Tämä on edullisempi suosittelemistamme vaihtoehdoista esimerkiksi kotikäyttöön missä kuvanlaadun ei välttämättä tarvitse olla aivan täydellistä. Tarvikelamput eivät välttämättä vastaa laadultaan alkuperäisiä mutta ovat hinnaltaan huomattavan edullisia.


Kansainvälinen vapaaehtoistyö ry – Tule leirinvetäjäksi!\nLeirin vetäminen Suomessa\nKVT valmentaa jokaiselle Suomessa järjestettävälle vapaaehtoistyöleirille vähintään yhden suomea ja englantia puhuvan leirinvetäjän, normaalisti leirinvetäjiä on kuitenkin kaksi. Leirinvetäjiä etsitään koko kevään ja joskus vielä alkukesästäkin peruutusten vuoksi.\nLeirinvetäjäksi ryhtymiseen ei ole erityisiä vaatimuksia vaan reippaus, avoimuus ja ennakkoluulottomuus riittävät! Ainoa ehdoton edellytys on englannin kielen hallinta. Leirinvetäjä ei ole työnohjaaja, vaan hänen tehtävänsä on huolehtia ryhmän yhteishengestä ja siitä, että kaikki tietävät missä mennään. Eduksi on, jos vapaaehtoinen on jo osallistunut vapaaehtoistyöleirille tai hänellä on kokemusta muunlaisesta ryhmätoiminnasta. Edellytämme myös KVT:n jäsenyyttä leirinvetäjiltä.\nLeirinvetäjien on hyvä olla tavoitettavissa myös ennen leiriä, jotta he voivat olla yhteydessä toisiinsa ja leirin järjestävään tahoon ja käydä läpi tulevaa ohjelmaa. Lisäksi leirille tulevilla kansainvälisillä vapaaehtoisilla saattaa olla kysymyksiä leirinvetäjille ennen leiriä. Leirinvetäjälle ei makseta palkkaa, mutta matkat leirille ja valmennukseen korvataan ja leirillä tarjotaan ylläpito. Leirinvetäjät saavat todistuksen tehtävästään. Opiskelijoiden kannattaa myös kysyä omasta oppilaitoksestaan, josko leirinvetäjänä toimimisesta voi saada opintopisteitä. Leirinvetäjä kasvattaa työkokemustaan, kehittää kielitaitoaan ja saa ainutlaatuista kokemusta kansainvälisten ryhmien ohjaamisesta – kannattaa siis kokeilla, jos on kiinnostunut!\njoko aikaisempaa kokemusta vapaaehtoistyöleiriltä tai muusta ryhmätoiminnasta\nLeirinvetäjä tehtäviä ovat\ntoimia linkkinä KVT:n toimiston, leiri-isännän ja leiriläisten välillä.\nVuonna 2020 leirinvetäjien valmennukset järjestetään 16.-17.5. sekä 6.-7.6.\nKerro 1) kuka olet ja yhteystietosi, 2) mille leirille haluat leirinvetäjäksi (2 tai 3 vaihtoehtoa on hyvä olla), 3) miksi haluat toimia leirinvetäjänä sekä 4) kumpaan valmennukseen pääsisit osallistumaan. Kerro myös jos sinulla on aiempaa kokemusta vapaaehtoistyöleireistä, muusta vastaavasta ryhmätoiminnasta tai jos sinulla on jotain muuta hyödyllistä osaamista tai kokemusta. Otamme sinuun yhteyttä pian!\nKesän 2020 leireistä voit lukea lisää Suomen leirien sivuilta.\nToiminta Suomessa > Tule leirinvetäjäksi!\nLue täältä leirinvetäjinä olleiden kertomuksia!


Ladattavat hybridiautot suosiossa - Uusiteknologia.fi\nEtusivu > Yleinen > Ladattavat hybridiautot suosiossa\nSuomessa autokannan sähköistyminen näkyy hybridien yleistymisessä ensirekisteröinneissä. Tammi-huhtikuussa ensirekisteröidyistä henkilöautoista 4,5 prosenttia oli ladattavia hybridejä, kun täyssähköautojen osuus jäi 1,7 prosenttiin. Muiden hybridien, joissa ei ole ulkoista latausta, osuus oli noin 13 prosenttia.\nLadattavien hybridien kulutus- ja päästöarvot ovat Autalan tiedotustoimiston mukaan viime aikoina nousseet esille päästöjen vähentämistä koskevien toimenpiteiden priorisoinnissa. Autojen lataamisen on erityisesti työsuhdekäytössä epäilty olevan satunnaista.\nJärjestön tutkimukset eivät kuitenkaan vahvista mielikuvaa autoaan laiskasti lataavasta hybridia\nVolvon ladattava hybridi\nutoilijasta. Tutkimusten perusteella lataushybrideillä ajetuista kilometreistä keskimäärin puolet ajetaan sähköenergialla.\nLadattavat hybridit valikoituvat yleensä ympäristötietoisille käyttäjille. Kotitalouksilla lataamista motivoivat lisäksi sähkömoottorin pienet käyttökustannukset, mutta myös työsuhdekäytössä lataamiseen kannustavat taloudellisuus ja pienemmät ympäristövaikutukset.\nLataamisen yleisyydestä kertoo myös autoedun tyypin valinta – noin 80 prosenttia työsuhdekäytössä olevista lataushybrideistä on käyttöetuautoja, kun vastaava osuus polttomoottoriautoilla on noin 25 prosenttia.\nKaikkia henkilautotyyppejä ensirekisteröitiin toukokuussa 884, mikä on 12,8 prosenttia vähemmän kuin viime vuoden toukokuussa. Uusia henkilöautoja rekisteröitiin alkuvuoden aikana 49 734, joka on 14,2 prosenttia viime vuoden tammi-toukokuuta pienempi.\nLisää: Autoalan tiedotuskeskuksen hybridiautojen tilasto (LINKKI)\nTunnisteet hybridi sähköauto


» Aitomiesten toimintakertomus 2002\nMiestenpiirin toimintakertomus vuodelta 2002\nVuosi 2002 oli Aitolahden miesten raamattupiirille sen kahdeksas toimintavuosi. Piirin toiminta on pysynyt kutakuinkin samana koko sen 8-vuotisen toiminnan ajan. Illat rakentuvat Raamatun lukemisen, rukouksen ja yhteyden kokemisen ympärille (sauna jne.). Kesällä mukana on lisäksi nuotiohetki (ja saunalenkki). Vuoden aikana luimme loppuun edellisvuonna aloitetun Jesajan kirjan, Johanneksen evankeliumin ja -kirjeet, Nehemian kirjan sekä aloitimme Korinttolaiskirjeiden tutkimisen.\nPiiri kokoontui vuonna 2002 yhteensä 49 kertaa. Piirin vetäjänä jatkoi Jaakko Paasi varamiehenään Henry Paajanen. Kokoontumiset olivat talvikautena Aitolahden kirkon takkahuoneessa. Kesäkautena, toukokuun alusta syyskuun loppuun, kokoonnuttiin yleensä joko Pättinniemessä tai Luhtaanrannassa. Illoissa oli tyypillisesti mukana 8-15 miestä - kesällä hivenen vähemmän kuin talvikautena. Aktiivipiiriläisiä oli kaikkiaan n. 25. Lukumäärä pysyi vuoteen 2001 verrattuna suurin piirtein samana.\nTiistai-iltojen lisäksi elokuussa järjestettiin kirkkoveneretki Isosaareen sekä syksyllä retket miestenpäiville Lempäälään ja Vivamoon. Miestentyön lisäksi lähetystyön tukeminen rukouksin ja uhrauksin on edelleen ollut erottamaton osa piirin toimintaa. Seurakunnan lähettien lisäksi kotimaassa tehtävä kristillinen radiotyö (Radio Dei, Luterilainen Tunti, jne.) sekä Kiinan raamattutyö on ollut erityisellä tavalla piirin "sydämellä".\n30.12.2002, Jaakko Paasi


Keltainen mänty tai Ponderosa - saatavana eksoottisena keskikaistalle. Viljelyn ominaisuudet. valokuva - Kukka puutarha ja maisema - 2020\nKeltainen mänty tai Ponderosa - edullinen eksoottinen keskikaistaa varten\nMaailmassa on noin 130 mäntylajia. Keskialueella kasvaa tavallinen mänty, jonka ulkonäöstä on tullut meille melko yleinen. Mustat ja vuorimännät, vaikka niillä on monia perustavanlaatuisia eroja, ovat kuitenkin ulkomuodoltaan hyvin samanlaisia kuin tavallinen mänty. Eksoottisemman näköisiä mäntyjä kasvaa paljon kauempana etelään, mikä tarkoittaa niiden kasvattamista. Siitä huolimatta tuonnin ansiosta jotkut eksoottiset lajit voivat selviytyä ankarista talveistamme. Puutarhassani on jo monen vuoden ajan kasvanut onnistuneesti hämmästyttävä keltainen mänty, jolla on jättiläisneuloja. Puhun sen viljelyn ominaisuuksista tässä artikkelissa.\nLajin nimi voi olla harhaanjohtava puutarhurit, koska on erittäin helppo ajatella, että puussa on keltaisia neuloja. Keltaisia havupuita mäntyjä on todella olemassa. Esimerkiksi vuorimänty Wintergoldissa on kirkkaankeltaisia neuloja, jotka tulevat ilmeisimmiksi talvella.\nLue myös artikkelemme Paras havupuut keltaisilla neuloilla.\nMäntyllä on kuitenkin keltainen neula, jolla on perinteinen vihreä väri, ja laji velkaa tämän nimen kellertävälle kuorelle. Itse asiassa keltaisella mäntyllä on monia nimiä: härkämänty, Oregon, "musta Jack", iso mänty, raskas mänty, länsimainen pitkälehti mänty. Mutta rodun tieteellinen nimi kuulostaa keltainen mänty, tai Ponderosa Pine (Pinus ponderosa).\nAikuisuudessa Ponderosa-mänty on 18-39 metriä korkea (jotkut yksilöt saavuttivat 80 metriä), rungon halkaisija 80-120 senttimetriä (enintään 250 senttimetriä). Kruunu on kartiomainen tai soikea, ei liian paksu, halkaisija voi olla 3 metriä.\nKuoren väri vaihtelee keltaisesta punertavanruskeaseen, sen rakenne on voimakkaasti rypistynyt ja muodostaa iän myötä leveät suorakaiteen muotoiset hilseilevät levyt. Pohjassa oksat ovat laskeutuvia, mutta kun ne lähestyvät kruunua, niillä on nouseva kasvu.\nPuun merkittävin piirre on neulat. Keltaisen männyn neulojen pituus on erittäin vaikuttava 7–25 senttimetriä ja paksuus 1,2–2 millimetriä. Kasvitieteilijöiden löytämien yksittäisten yksilöiden neulojen pituus oli 30 cm! Neulat kerätään kimppuissa 2 - 5 kpl, keskimäärin 3 kpl. Neuloja säilytetään puussa 4-6 vuotta.\nMyös tämän rodun kartiot ansaitsevat huomion. Ulkonäöltään ne ovat vähän kuin seetri. Heillä on vahvat vaa'at, ruskeanruskeat värit ja niiden pituus on noin 15 senttimetriä. Käpyjen muoto on leveä kartiomainen, leijonan siementen sisällä. Oksilla männyn hedelmät on järjestetty kolmeen. Suuresta koosta ja jaloista ulkonäöstään johtuen keltaisia männynkäpyjä pidetään erittäin arvostettuina erilaisten käsitöiden ja uudenvuoden koristeiden valmistuksessa. Kartioiden täydellinen kypsyminen vie kaksi vuotta.\nKeltaisen männyn tai Ponderosa männyn (Pinus ponderosa) nuori taimi puutarhassamme.\nMielenkiintoisia faktoja keltaisesta mäntystä\nPonderosa Pine on yksi parhaista esimerkeistä erinomaisesta sopeutumisesta metsäpaloon, joka vaikuttaa suurimpaan osaan suvun jäseniä. Villieläintutkimukset ovat osoittaneet, että usein kesän ukkosta ja mäntyneulojen kerääntyessä metsähiekkaan, keltaisissa mäntyviljelmissä voi esiintyä kohtalaisen pinnan pinnallisia paloja noin kolmen vuoden välein. Samanaikaisesti tällaiset tulipalot eivät vahingoita aikuisia yksilöitä paksun palonkestävän kuorensa vuoksi, ja myös nuorilla Ponderosa-taimilla on korkea säilyvyys pysyvän juurijärjestelmän takia.\nKeltainen mänty voidaan helposti tunnistaa epätavallisen tuoksunsa perusteella, Ponderosa-männyn kuorella ja hartsilla on tuoksu, jossa on vanilja- tai irisminpätteitä.\nKeltainen mänty - kulttipuu Yhdysvaltojen länsipuolella. Ponderosan talot rakennettiin puusta ja huonekalut tehtiin ensimmäisille eurooppalaisille asukkaille, sen puuta käytettiin höyryveturissa ja kaivoksissa ja sillä oli valtava rooli koko maan nousun ajan. Keltainen mänty on Montanan osavaltio.\nBryce Canyonin kansallispuistossa Yhdysvalloissa on Ponderosa Canyon, joka sai nimensä valtavista keltaisista mäntyistä, jotka kasvavat kanjonin alaosassa. Joka vuosi sadat tuhannet turistit tulevat tähän kansallispuistoon ihailemaan näitä mahtavia mäntypuita, joiden korkeus on korkea. Giganttisimpia yksilöitä voi nähdä Ponderosa-kanjonissa, vaikka ne kasvavat koko kansallispuistossa.\nKeltainen mänty - yleisin ja jatkuva männyn leviäminen Pohjois-Amerikassa. Se on pääasiallinen puutavara Yhdysvalloissa. Männyn latinalainen nimi "Panderosa" käännetään "raskaaksi" mäntyksi, joka liittyy tämän lajin puun ominaisuuksiin.\nLue myös artikkeli Mahtavat männyt sivustolla - istutus, muodostuminen, lajit ja lajikkeet.\nKeltaisella aikuisella mäntyllä on kartiomainen kruunu.\nKeltaisen männyn kasvamisen ominaisuudet\nPonderosa-mänty kasvaa luonnossa pääasiassa vuoristossa ja juurella Pohjois-Amerikan mantereen länsipuolella. Siksi nämä männyt kasvavat parhaiten hyvin kuivattuihin sora- tai hiekkamaihin, mutta myös savimaihin. Tärkeintä on antaa puulle hyvä kuivaus ja välttää paikkoja, joissa vesi on pysähtynyt. Tämä mänty ei kestä pitkään juurtumista.\nLaskeutumispaikkaa valittaessa on valittava aurinkoisimmat paikat, mutta samalla on parempi järjestää se sellaiseen sijaintiin, että se on suojattu pohjoistuuilta.\nAluksi taimet juotetaan usein, mutta kun puu on juurtunut, sitä voidaan kastaa vain pitkäaikaisen kuivuuden aikana. Yleensä vaatimaton keltainen mänty kehittyy melko hyvin ilman lannoitteita, mutta havupuiden ja mäntykuoren murskaaminen auttaa rikastamaan maaperää muilla orgaanisilla aineilla.\nKuten kaikki mäntyperheen jäsenet, myös Ponderosa-mänty voi satunnaisesti kärsiä erityisistä sieni-sairauksista (paska, ruoste) ja selviytyä tuholaisten hyökkäyksistä (mäntysaha, hermes jne.).\nKeltaisen männyn talvikyky\nMonet puutarhurit yrittävät kasvattaa keltaista mäntyä ja etenkin lähiöissä. Mutta valitettavasti heidän todistuksensa mukaan rotu vaatii suojaa, ja etenkin pakkasilla talvella puut usein kuolevat. Tämä johtuu tosiasiasta, että alun perin taimet tuotiin Euroopan taimitarhoista, mikä tarkoittaa, että ne eivät olleet valmiita ilmasto-olosuhteisiin.\nKasvitieteellisten viitekirjojen mukaan Ponderosa-mänty kuuluu viidenteen pakkaskestävyysvyöhykkeeseen (jopa - 28,9 ° C), ja toisinaan se luokitellaan jopa kuudelle vyöhykkeelle (lämpötilaan - 23,3 ° C). Joten sen kasvaminen leveysasteillamme, sopivimmin 3-4 vyöhykkeen kasveille, on riskialtista.\nLänsimaisten lähteiden mukaan talviretkeimmät ovat ne keltaiset mäntylajit, jotka kasvavat Cascade-vuoristosta itään, Brittiläisessä Kolumbiassa, Pohjois-ja Etelä-Dakotassa, Coloradossa ja Idaholla. Mutta jos heidän vanhempansa olivat Kaliforniasta tai Oregonista, niin sellaiset puut eivät varmasti selviä keskikaistan ankarista talvista.\nSiitä huolimatta maamme alueella esiintyy menestyksekkäästi lajeja, mistä osoittavat aikuiset keltaiset mäntymetsät, jotka kasvavat Moskovan koko venäläisen näyttelykeskuksen alueella. Ne eivät näytä lainkaan sortuneilta ja ovat melko kunnollisia. Tämä viittaa siihen, että mahdollisuudet määrätä Ponderosa pitkään ovat melko korkeat. Tätä varten sinun on ostettava taimet, jotka on saatu paikallisista sopeutuneista näytteistä. Mutta jos taimen alkuperä ei ole tiedossa, on parempi antaa hänelle suojaa ainakin ensimmäisinä vuosina istutuksen jälkeen.\nKylmällä kaudella keltainen mänty voi olla vain hiukan kellertävää.\nPonderosa-mänty keskellä kaistaa\nTapasimme ensimmäistä kertaa keltaisen männyn kanssa lastentarhassa Voronežin kaupungin genetiikan instituutissa (Venäjän metsägenetiikan, jalostuksen ja bioteknologian tutkimuslaitos). Tämän taimitarhan ansiosta, joka aloitti useita vuosia sitten lämpöä rakastavien havupuiden tuomisen keskikaistalle, meillä on tänään mahdollisuus kasvattaa hämmästyttävää Ponderosa-mäntyä alueeltamme.\nEnsimmäinen äiti-yksilö kasvaa edelleen tässä lastentarhassa ja se on erittäin kaunis puu, jolla on pyramidin kruunu, joka on noin 10 metriä korkea, ripustettuna suurilla käpyillä. Sillä ei ole todisteita pakkasvaurioista, mikä viittaa siihen, että keltainen mänty on täysin sopeutunut ja kykenee sietämään paikallisia ankaria talvia eteläisestä alkuperästään huolimatta.\nMyöhemmin tämän vakaan (melkein "paikallinen") männyn taimi asettui puutarhaan. Nyt keltainen mäntypuumme on jo noin 7-vuotias, ja emme lakkaa ihailemasta tätä kauneutta. Hänen omituisen ulkonäkönsä ansiosta kutsumme häntä hellästi "possuksi", koska hänen neulat eivät todellakaan voi jättää välinpitämätöntä. Mäntyssämme ne ovat 15-20 senttimetrin pituisia! Se näyttää erittäin eksoottiselta leveysasteillamme.\nKoko tämän ajan keltaisella mäntyllä ei ollut vakavia ongelmia. Emme ole koskaan peittäneet sitä talveksi suojaamalla sitä kylmältä, emme ole koskaan varjottaneet sitä kevään auringonpaisteelta ja emme ole hoitaneet sienisairauksia. Kerran vakava tulva tapahtui dachomme kohdalla, ja olemme jo henkisesti jättäneet hyvästit puullemme tietäen sen negatiivisesta asenteesta kosteuteen, mutta silti tämä mänty vastusti juurijärjestelmän lyhytaikaista juurtumista. Ja viime vuonna löysimme siitä nuoren vaaleanpunaisen kohokuvion!\nMännyllä on melko voimakas vuosikasvu ja sen pituus kasvaa iän myötä, etenkin viime vuonna puullamme se oli yli 30 senttimetriä. Puun korkeus on tällä hetkellä noin kaksi metriä, mutta tietysti alueellamme Ponderosa-mänty ei kasvaa koskaan jättiläismäisenä pilvenpiirtäjän korkeudella (tällä hetkellä keskimmäisen kaistan kasvavan suurimman yksilön korkeus on 15 metriä). Siitä huolimatta muotoilemme vuosittain mänty, "sika", niin että se on leveämpi ja fluffy. Olen varma, että ajan myötä Ponderosasta tulee sivuston pääkoriste.\nHyvät lukijat! Jos pidät havupuista, istuta varmasti tuodut keltaiset mäntytaimet puutarhaan. Hoito siitä, yleensä, on sama kuin tavalliselle paikalliselle mäntylle, mutta se aiheuttaa paljon innostusta.\nCopyright 2020 \_ Online-lehti kasveista \_ Keltainen mänty tai Ponderosa - edullinen eksoottinen keskikaistaa varten


Leena Lumi: Heli Vilmi: Hiljaisia tuulia\nAnonyymi 18. maaliskuuta 2011 klo 16.38\nTällaiset vaatimattomat, vähäeleiset runot miellyttävät useampia ihmisiä:)\nHyvää viikonloppua sinulle Leena tv. Aili-mummo<3\nSanna / Luettua 18. maaliskuuta 2011 klo 16.38\nPakko manita (vaikka en runojen ystävä välttämättä olekaan) että todella kauniita, oivaltavia sanoja ja aivan upeita kuvia!\nUpeaa viikonloppua, Leena!♥\nJael 18. maaliskuuta 2011 klo 16.43\nMiten kauniita mustavalkoisia kuvia! Ja runoja,joita täytyy lukea hitaasti,mietiskellen.\nLeena Lumi 18. maaliskuuta 2011 klo 16.46\nAili, niin minä arvelinkin, mutta sinä sen sanoit!\nSanna, kiva että pidät. Kiitos samoin, Sanna!\nJael, aivan hurmaavia kuvia ja tunnelmallisia runoja.\nhanne virtauksesta 18. maaliskuuta 2011 klo 17.39\nKuinka ihanasti sinä kerroitkaan Helin kirjasta, runoista, kuvista...\nKirja on kuin herkkä koru, jota haluaa pidellä, katsella ja lukea...\n"Hiljaisia tuulia" kuiskailee hennosti , koskettaa hipaisten..\nLeena Lumi 18. maaliskuuta 2011 klo 17.44\nHanne, kiitos. Sinä sanot sen niin kauniisti, että taidan viedä sinut mukaani arvosteluun.\nHeli 18. maaliskuuta 2011 klo 17.51\nUskomattoman kauniisti olet kirjoitanut, Leena. Olen hämmentynyt. Ja kiitän. Toivotan myös oikein ihanaa viikonloppua :)!\nLeena Lumi 18. maaliskuuta 2011 klo 17.56\nHeli, kiitos ja ole hyvä♥\nVien lähiaikoina sinua sitten runoblogiini eli Lumikarpaloonkin. Siellä on pieni, mutta vaatelias lukijakunta;-)\nCici 18. maaliskuuta 2011 klo 18.24\nKirja vaikuttaa ihanalta...yksinkertaisia, tunteikkaita runoja yhdistettynä kauniisiin musta-valkokuviin! Todennäköisesti pitäisin kirjasta paljon. Pitääkin viikonloppuna etsiä kirja käsiini.\nAri 18. maaliskuuta 2011 klo 18.56\n"Siellä missä tuulet kertovat tarinoitaan, vedet päilyvät tummina, kalliot viettävät jyrkkinä ja yksinäinen kuikka sukeltaa, siellä seisoo Heli Vilmi. "\nTuon paremmmin ei enää voi sanoa!\nLeena Lumi 18. maaliskuuta 2011 klo 19.05\nAbsolutely white, googlaa tämä kirja ja/tai Heli Vilmi, niin löydät hänen kotisivunsa, joissa on, mistä kirjaa saa.\nAnonyymi 18. maaliskuuta 2011 klo 19.39\nNo niin, teit sen sitten taas :D\nPakko saada, mutta nyt pistän ostoslistalle -onpa jotain odotettavaa...kohta viimein Ailan pariin, olen odottanut kuin hullu puuroa :)\nensin pienet kotiaskareet...\nAntoisaa viikonloppua sinulle!!\nPepi, sinähän suorastaan yllytät minua;-)\nMinun kotiaskare on nyt köhäinen mies ja vanha koira. Kovat on huvit!\nKiitos samoin! Ja älä huoli, mulla on menossa täydellinen kirja. Luen tuskin koskaan muuta kuin hyviä tai täydellisiä kirjoja...no joskus...harvoin sattuu muuta.\nSooloilija 19. maaliskuuta 2011 klo 10.21\nKuvat ovat huikeita, juuri mustavalkoisuutensa vuoksi.\nLeena Lumi 19. maaliskuuta 2011 klo 10.31\nSoolis, nimenomaan. Mutta ovatko ne ihan mustavalkoisia vai onko silmissäni häipyvää lilaa, haaleaa lilaa. Pidän myös kuvista kuten tuo Iineksen kevättä pisaroiva kukka...\nHeli 19. maaliskuuta 2011 klo 12.49\nKuvat tosiaan ovat mustavalkoisia, jos näyttävät lilalta tai joltain muulta, näyttö huijaa :). Mustavalkoisuuden olen valinnut kirjaan jo hinnankin takia, värikuvat olisivat nostaneet kirjan hinnan pilviin enkä sitä halunnut.\nMustavalkoisuus on aina ollut sydäntäni lähimpänä, mutta tietenkin pidän myös värikuvista :)\nLeena Lumi 19. maaliskuuta 2011 klo 13.06\nHeli, mun näytössä on vikaa ja paljon! En voi koskaan tietää, minkä värisiä ovat esim. omat kuvani muiden näytöillä. Pitäisi ehtiä aina niin moneen lähtöön...\nOnahan upeita mustavlkokuvat tuossakin Marilyn kirjassa Välähdyksiä, sirpaleita, josta Soolis ja minä kovasti pidämme. Mustavloisella tehdään aina vaikuttavuutta. Ja sitten on se toinen, että käytetään vain yhtä lisäväriä.\nHeli, kuvasi ovat erittäin ihania♥\nUnknown 19. maaliskuuta 2011 klo 16.20\nMusta-valkokuvia - ai kun kiva! Ja runonäytteittesi perusteella tuntuu siltä tosiaan, että kirjan tunnelma on hieno. Viipyileviä hetkiä.\nLeena Lumi 19. maaliskuuta 2011 klo 17.26\nAnne, mustavalkokuva on jotenkin tehokkaampi.\nJuuri niin: viipyileviä hetkiä, muistamista, tuulen sanoja, ikävää, kutsua, kuiskausta...kaunista.\nAnne 20. maaliskuuta 2011 klo 12.01\nHuoh, kaunista. Vähäeleistä mutta suurta, pidän kovasti. Koskettava postaus.\nLeena Lumi 20. maaliskuuta 2011 klo 12.12\nAnne, tämä on ihan sinun kirjasi...


Kohden oleskeluyhteiskuntaa — Kuinkahan käy\n29.10.2013 19:34 Auvo Rouvinen 11 kommenttia\nVarsin monet ihmiset viihtyvät vapaina, ilman työn tuomaa palkka orjuutta. Kuinka tähän päästään? Äkkipäätä mieleen tulee neljä mallia.\nArvotaan työttömyys ja töissä käynti. Malli on varsin rehellinen,\nEdetään kilpailun kautta niin että jokainen tappelee verissä päin vähistä työpaikoista. Hävinneet ojaan, voittajat jyllää. Malli on varsin kilpailullinen.\nPakotetaan vanhat, yli viisikymmenvuotiaat ihmiset eläkkeelle.\nHoukutellaan ihmisiä luopumaan palkkaorjuudesta takaamalla heille reilu elintaso mikäli suostuvat vetäytymään sivuun.\nEri malleilla on omat haittansa ja hyötynsä. Arpomisen hyödyt ja haitat ovat melko neutraaleja, siksi se ei ole täysin kelvoton malli.\nKilpailutus on tehokasta mutta kannibalisoi ihmisyhteisön ja pitkällä aikavälillä saattaa johtaa syrjäytyneiden kapinaan.\nEläkkeelle pakottaminen on reilu vaihtoehto. Kun ihminen on tuhlannut pari kolme vuosikymmentä palkkaorjuuteen, kait hänelle kuuluu ihmisarvoinen vapaa elämä. Siinäkin on kuitenkin haittansa. Osa ihmisistä viihtyy orjuudessa ja heille vapaan miehen (tai naisen) elämä on helvetti.\nItse kannatan vapaaehtoisuuteen perustuvaa töistä luopumista. Kun ihmiselle taataan kohtuullinen elintaso joka ei ole riippuvainen peritystä, varastetusta tai löydetystä omaisuudesta eikä työstä, osa ihmisistä saattaa luopua omasta tahdostaan työstä. Koska on oletettavaa että töistä luopuvat ihmiset jotka eivät siitä tykkää, tämä takaa onnellisuusmaksimin. Töistä tykkäävät saavat olla töissä, orjuutta karsastavat taas pääsevät vapaaksi.\nJos summa on kiinteä, esim 3000 e kk käteen, vaikuttavat myös taloudelliset seikat. Ihminen jonka tuottavuus ja siten myöskin palkka on pieni, näkee vapaan elämän taloudellisesti järkeväksi. Tehokas ihminen taas tienaa palkkaorjuudessa paremmin kuin vapaalla ja siksi jää töihin. Tapahtuu siis hyödyllinen valikoituminen. Yhteiskunnan toiminnot tehostuvat.\nTarkkaavainen lukija huomaa, suositukseni ovat täsmälleen päinvastaisia kuin Juhanna Vartiaisen. Hän saattaa kysyä, kumpi on väärässä? Kumpikaan ei ole väärässä. Juhanna noudattaa tarkoin kansantaloustieteen oppikirjaa ja antaa suosituksensa sen mukaan. Minunkin näkemykseni pohjaa kirjoihin. Ero minun ja Juhannan välillä on oppikirjojen laatu. Hän käyttää kirjoja jotka on kirjoitettu ennen Adam Smith (5 June 1723 OS (16 June 1723 NS) – 17 July 1790) tai Smithin elinaikaan. Siis 1700 luvun teoksia. Minä taas käytän Karl Heinrich Marx (5 May 1818 – 14 March 1883), John Maynard Keynes, 1st Baron Keynes, 5 June 1883 – 21 April 1946) sekä muutamia omaan mieleen juolahtaneita ajatuksia. Eli minun ideani ovat 1800 luvun lopulta, 1900 luvun alusta, osa 2000 luvulla syntyneitä. Meillä on siis Juhannan kanssa noin 300 vuotta eroa.\nEn kiellä Juhannan neroutta. Hänen teesinsä. Maailmassa on paljon ihmisiä joilla ei ole kunnon vaatteita mutta he haluavat ne. Kehruujenny tulee mullistamaan vaateteollisuuden, kunhan vaan pidämme huolta että meillä on riittävästi nälkäisiä jotka ovat valmiit työskentelemään ilmaiseksi, joku rikas palkkaa heidät kehruujennyjen eteen, ehkä rakennetaan jopa höyrykone. Teollisuus syntyy. Visio on nerokas, se on todella toiminut 1700 luvulla.\nMinun teesini taas kuuluu. Verkottuneet oppivat tekoälyt tulevat muuttamaan teollisuuden ja palvelut, ihmistyövoiman tarve romahtaa. Lisäksi pystymme tuottamaan järkevän elintason (kolme lämmintä ruokaa, asunto, terveydenhoito, känny, läppäri, seksiä kolmesti päivään) parin tunnin työllä jokaiselle maapallon ihmiselle. Järjettömään elintasoon taas emme pysty koska luonnonvarat muodostavat esteen. Voidaan valmistaa jokaiselle planeetan asukkaalle Hummeli mutta jos ne käynnistyvät yhtä aikaa, sammuvat lamput, energia ei riitä.\nKuten lukija huomaa, 300 vuotta teollista kehitystä on muuttanut olosuhteet. Juhannan maailma on kadonnut kuten disaurukset katosivat 70 milj vuotta sitten. Ei kuitenkaan meteoriitin vaan tuottavuuden kasvun, tekoälyn, robotin, automaation tuhoamana.\nTyön merkitys tulee katoamaan ennusti Marx aikoinaan. Myös Keynes havaitsi tuottavuuden nousun vähentävän työvoiman tarvetta varsin paljon pitkällä aikavälillä. En siis ole ensimmäinen joka asian tajusi. Enkä ainut.\nTutkija Ylelle: Suomen pitäisi jo valmistautua työelämän robottien tuloon\nHeikki Aalto 29.10.2013 20:26\nMarxilainen taloustiede kieltää minkään asian olevan tarjonnaltaan niukkaa. Keynesiläinen puolestaan tarjoaa sen pohjalta työkalut luoda ikuista kasvua.\nRajattomasti energiaa ja rajattomasti kulutuskysyntää, sellaisista aksioomista on harvinaisen helppo tehdä "tiedettä". Kyllä minäkin ymmärrän, että rahan painaminen lisää öljybarreleiden kulutusta ja nostaa bkt:ta, mutta taisi olla joku sellainen termodynamiikaksi kutsuttu oppi, joka kertoo tuon olevan pitkällä aikavälillä haasteellista - lopulta huomataan, että primäärienergianlähteenä toimii setelit, joiden arvo vastaa enää niiden lämpöarvoa.\nVellu Heino 29.10.2013 20:32\nKannattamallasi analogialla voi myös käydä niin,että kenelläkään ei ole varaa tehdä mitään. Mitäs sitten ja onko siinä enemmän järkeä?\nHeikki Aalto 29.10.2013 20:45\nParhaat asiat elämässä on ilmaisia. Mitä tulee "järkeen", suosittelen lukemaan Oikkosen uusimman bloggauksen.\nVellu Heino 29.10.2013 20:51 Vastaus kommenttiin #5\nOikkosen teksti on sisäistetty aikoja sitten ja kysyinkin järkeä käyttämäsi analogian sisältä käsin tietystikkin.\nMikäli parhaat asiat ovat ilmaisia niin olet kuitenkin tavattoman huolissasi rahasta joka käy arvottomaksi.\nJorma Moll 29.10.2013 21:56 Vastaus kommenttiin #5\nH.A.>Parhaat asiat elämässä on ilmaisia....\nAuvo Rouvinen 29.10.2013 20:40\nmulla on joitakin ajatuksia myös keynesin ja marxin jälkeen. kuten se että öljyä ei ole rajattomasti vaikka teollista tuotantokykyä onkin.\nrajaton kasvu onnistuu siis rahan mutta ei öljytonnien osalta.\nHeikki Aalto 29.10.2013 20:41\nRajaton kasvu ilman energiavaroja tunnetaan taloustieteissä myös hyperinflaationa.\nAuvo Rouvinen 29.10.2013 21:00 Vastaus kommenttiin #4\nmä en ole siitä varma. olen pohtinut aika paljon sitä onko talouskasvu mahdollista. en ole saanut varmuutta.\nmäärittely on ongelma. kaksi taloutta.\ntyöaika 4 h pvä\ntyöaika 11 h pvä\n1 kuvaa tilannetta rautakaudella. 2 nykyisin. onko tapahtunut kasvua vai taantumaa?\nMargareta Blåfield 30.10.2013 07:04\nVaikka taloustiede käyttää monenlaisia oppeja jotka ottavat mallinsa luonnontieteistä tai biologiasta, talouden lait eivät kuitenkaan oikeasti suostu niitää noudattaamaan.\nKeynesiläinen mallin mukaisia työkaluja on noudatettu kapitalismin säätämiseen ja silti jatkuva kasvu on välillä vetänyt takapakkia, on tullut laskusuhdanteita ja lamma kausia, kuten Marx osoitti tutkiessaan kapitalismin lainalaisuuksia massiivisessa kansantaloustieteen klassikossa Pääomassa.\nJos Heikki Aalto tietää missä kohdin Marx kieltää minkään asian olevan tarjonnaaltaan niukka, olisin kiinnostunut tietämään siitä. Ainakin Pääomassa hän huomauttaa, että jotkut luonnonvarat voivat olla hyvinkin niukkoja joka tietenkin vaikuttaa paljonkin tuotteen hintaan. Tosin tällaisen harvinaisuuden esim jonkun metallin talteenotto vaati yleensä paljon työtä.\nPääomassa tarkastellaan työn tuottavuutta teorettiisesti eriteltynä kaikista satunnaisista vaihteluista jotka tapauskohtaisesti vaikuttavat\ntavaran hintaan. On myös huomattava että "tuottavuus" on Marxin teoriassa tarkoin määritelty ja rajattu käsite, joka ei ole sama kuin mitä nykyekonomistit sillä tarkoittavat.\nJaana Paju 29.10.2013 22:57\n"Verkottuneet oppivat tekoälyt tulevat muuttamaan teollisuuden\nja palvelut, ihmistyövoiman tarve romahtaa.\nLisäksi pystymme tuottamaan järkevän elintason\n(kolme lämmintä ruokaa, asunto, terveydenhoito, känny, läppäri,\nseksiä kolmesti päivään) parin tunnin työllä\njokaiselle maapallon ihmiselle."\nMargareta Blåfield 30.10.2013 07:07\nTotta tosiaan, ehkä.


Erikoinen onnettomuus Turussa: Mies joutui puristuksiin roska-auton sisään – sai itse soitettua hätäkeskukseen - MTVuutiset.fi\nErikoinen onnettomuus Turussa: Mies joutui puristuksiin roska-auton sisään – sai itse soitettua hätäkeskukseen\nKuvan jäteauto ei liity tapaukseen. All Over Press\nJulkaistu 29.05.2019 16:21\nVarsinais-Suomen pelastuslaitos sai poikkeuksellisen pelastustehtävän puoli kahden aikaan keskiviikkona iltapäivällä, kun jäteastiassa ollut mies joutui tyhjennyksen yhteydessä roska-auton sisään. Auto saatiin paikallistettua puolessa tunnissa ja mies kuljetettiin hoitoon.\n– Kun mies oli joutunut roska-auton kyytiin, roskia ehdittiin puristaa jonkin verran kasaan, jolloin mies oli herännyt. Hän ei vielä siinä kohtaa ollut loukkaantunut. Auto oli kuitenkin liikkeellä koko ajan ja hän ei tiennyt tarkkaan, missä oli. Mies sai itse soitettua hätäkeskukseen sieltä roska-auton sisältä, että on siellä puristuksissa, kertoo päivystävä palomestari Olli Högmander Varsinais-Suomen pelastuslaitokselta.\nAutoa paikannettiin puoli tuntia\nKyseistä roska-autoa yritettiin jäljittää poliisin ja pelastuslaitoksen voimin puolisen tuntia, kunnes se paikallistettiin.\n– GSM-puhelimia pystytään jonkin verran seuraamaan eri tukiasemien kautta. Meillä ei ollut tarkkaa tietoa, minkä yrityksen auto oli kyseessä. Äkkiseltään sanoisin, että Turussa pyörii päiväseltään noin satakunta roska-autoa, Högmander kertoo.\nKun auto oli tavoitettu, mies saatiin irrotettua autosta. Hänet toimitettiin sairaalahoitoon Tyksiin.\n– Puristinta saatiin avattua sen verran, että saatiin hiukan tilaa siihen. Itse en ollut vielä sillä hetkellä paikalla, mutta sen tiedän, että mies oli pystynyt juttelemaan pelastushenkilökunnalle, Högmander sanoo.\nSitä, miksi ja miten mies oli roska-astiaan päätynyt, ei vielä tiedetä.\n– Todennäköisesti hänellä oli joku syy siellä roska-astiassa olla. Joko hän oli sieltä etsimässä jotain, tai sitten hän oli siellä lepäämässä, Högmander arvioi.\nMiehellä oli tuuri matkassa – huonomminkin olisi voinut käydä.\n– Roska-autossa on valtava puristin. Jos auto olisi tullut täydemmäksi, siellä ei olisi ollut enää elämisen mahdollisuuksia mitenkään. Puristin on niin voimakas.\nOnnettomuudet Turku Pelastuslaitos Kotimaa


Mistä kirjasta? Lue ensimmäinen viesti. | Page 183 | Konnun keskustelut\nNokitan Tikin vastauksen Tuomas Kyröllä.\nJos se ei ole Tuomas Kempiläinen, sen täytyy olla Teemu Keskisarja.\nTämä tapaus jäi nyt ratkaisematta. Ensimmäinen halukas esittäköön oman kysymyksensä.\n"Niinpä ensimmäinen kysymyksemme koskeekin sielua. Koska Dionysioksen Taivaallisen järjestyksen yhdennentoista luvun mukaan hengellisissä substansseissa tavataan kolme asiaa, nimittäin olemus, voima ja toiminta, otamme ensiksi esille sielun olemukseen liittyvät asiat, toiseksi sen voimaan eli kykyihin liittyvät asiat ja kolmanneksi asiat, jotka liittyvät sen toimintaan."\nUmberto Eco: Ruusun nimi?\nEi ole, mutta liittyy suurin piirtein samoihin ajankohtiin.\nEllei Kointähti ole itse suomentanut esittämäänsä katkelmaa, niin kyseessä lienee Tuomas Akvinolainen tai Johannes Duns Scotus. Jälkimmäinen oli nuorempi, eläen vielä 1300-luvun alussa, tosin ei ilmeisesti enää Ruusun nimen tapahtuma-aikoihin. Veikkaukseni on siis Scotuksen Jumalan tunnettavuudesta.\nEn ole itse suomentanut, vaan kääntäjänä on toiminut Juha-Pekka Rentto. Alkukielinen kirja ei ole Duns Scotuksen käsialaa.\nNo se on Tuomas Akvinolaisen Summa theologiae, niinkuin Telimektar kakkosvaihtoehdossaan arveli. Toivoin vain, että joku olisi kiilannut väliin, koska monta vastausta ei saisi antaa yhdessä viestissä. Tarkkaan ottaen käyttämässäni suomennoksessa on vain kahdeksasosa teoksen kokonaispituudesta; seuraavassa esimerkiksi adlibriksen linkki täyteen englanninkieliseen Summaan, jossa sivuja on 5256 ja hintaa 331,50 euroa.\nJatka, oi Telimektar!\nJatka, oi kuka tai mikä tahansa oletkin!\nToinen reitti on uudempi ja sen avasi Mirapokkuksen imperiumi, jonka turboservo-orjat kaivoivat kuusi miljardia mailia pitkän tunnelin Glossorontin läpi.\nVastaan Tähtipäiväkirjat. En kyllä muista oliko tämä siellä mutta 'turboservo-orjat' kuulostaa tyyliin sopivalta.\nTämä taitaa kuitenkin olla Kyberiaasta, matkaohje kyseiseen tunneliin sisälsi mm. erinäisiä "levolle lasken luojani" -lukuja ja ohjausvirheen merkiksi riitti vain huokaus.\nJuu, Ijon Tichy olisi luultavasti halunnut kokea tuon tunnelin. Muistelin että tämä olisi ollut nopeampi reitti jonnekin minne ei päästy kun piti lähteä tutkimaan jotain muuta.\nAres B on tapansa mukaan oikeassa.\nMinulla on paljon tapoja. Kaikki eivät ole huonoja.\nKysymys maailmankaikkeuden alkuhetkestä oli pelkkä teologinen tai metafyysinen ongelma niin kauan kuin valtaosa ihmisistä uskoi, että maailmankaikkeus oli perimmältään vakaa ja muuttumaton. Havainnot tukivat ikuisen maailmankaikkeuden teoriaa. Samat havainnot tukivat myös teoriaa, jonka mukaan maailmankaikkeus oli syntynyt jonain tiettynä hetkenä sellaiseksi, että se näytti olleen olemassa ikuisesti. Kaikki muuttui 1929, kun Edwin Hubble havaitsi että katsottiin mihin suuntaan tahansa, etäiset galaksit kiitävät meistä poispäin. Havainto osoitti, että maailmankaikkeus laajenee.\nVastaan J.Hurmeen Niemi. On lukulistalla kyllä mutta on ollut melkoisen vaikeaa keskittyä lukemiseen kun on kaikkea FUDia liikkeellä.\nFriedmannin ensimmäinen malli siis laajenee ja kutistuu toistuvasti ja avaruus on kiertynyt umpinaiseksi kuin maapallon pinta. Sillä ei ole reunaa, vaikka se onkin äärellinen. Friedmannin toisessa mallissa maailmankaikkeus laajenee ikuisesti ja siinä avaruuden kaksiulotteinen vertaus vastaa satulapintaa. Tässä tapauksessa avaruus on siis ääretön. Friedmannin kolmannessa mallissa maailmankaikkeus laajenee täsmälleen kriittisellä vauhdilla ja avaruus vastaa tasopintaa; sekin on ääretön.\nStephen Hawkingin Ajan lyhyt historia\nOikein! Pagba nappaa vuoron.


17.6.2016 Suomen 20-vuotiaiden miesten maajoukkueen valmistautuminen Helsingissä järjestettäviin ikäluokan EM-kisoihin (16.-24.7.) pyörähtää toden teolla käyntiin huomenna Liettuassa, kun Suomi kohtaa valmistavassa maaottelussa Valko-Venäjän. Päävalmentaja Anton Mirolybovin mukaan keskittyminen ottelussa on ennen kaikkea omassa tekemisessä.\nFiifi Aidoo ja Suomen 20-vuotiaat miehet kohtaavat huomenna Liettuassa Valko-Venäjän.\nEM-kotikisoihin valmistautuvan Suomen syömähampaisiin kuuluvat mm. Lasse Gummerus...\n... Remu Raitainen...\n... ja Tuomas Hirvonen. Kuvat: Francois Perthuis.\n- Haluamme lähinnä katsoa, että miten harjoitellut asiat toimivat toista joukkuetta vastaan, joka ei tiedä, että mitä kaikkea me haluamme tehdä. Pelaamisemme on vielä alkutekijöissä, vaikka välillä se on harjoituksissa näyttänyt hyvältä, Mirolybov kommentoi.\nSuomen harjoitusvastustaja Valko-Venäjä sijoittui viime vuonna B-divisioonan EM-kisoissa viidenneksi. Suomi voitti kyseiset kisat historiallisesti, nousi tätä kautta A-divisioonaan ja sai kunniakseen järjestää EM-kisat Helsingissä.\n- Huomenna pääsee kunnolla seuraamaan omaa peliä ja pelaamista. Valko-Venäjä on hyvä joukkue ja tässä vaiheessa erittäin sopiva harjoitusvastustaja.\nSuomen valmistautuminen EM-kotikisoihin on mennyt päävalmentaja Mirolybovin mukaan hyvin. Paraikaa joukkue on Liettuan Anykščiaissa hiomassa kuvioitaan ja tie vie takaisin kotimaahan viikonlopun jälkeen.\n- Ensimmäisestä päivästä lähtien, kun joukkue kerääntyi koolle, on nähnyt, että herrat ovat valmiita tekemään töihin. Tämä ryhmä on erittäin motivoitunut.\nSuomella on Liettuassa mukana 15 pelaajaa, joista Mirolybovin mukaan Valko-Venäjä-peliin valitaan 12 tai 13 pelaajaa, jotka saavat kunnian laittaa sinivalkoinen peliasu päälleen.\nSuomen 20-vuotiaat miehet Liettuassa\nSukunimi Etunimi Pituus Syntynyt Seura 2015/16\nAidoo Harold "Fiifi" 187 5.4.1996 Helsinki Basketball Academy\nAlanen Aapeli 201 5.3.1996 Forssan Koripojat\nEerikinharju Elias 187 6.8.1996 Forssan Koripojat\nGummerus Lasse 201 28.2.1997 Tapiolan Honka\nHenttonen Juho-Matti 200 19.3.1996 Forssan Koripojat\nHirvonen Tuomas 180 17.5.1996 Kouvolan Kouvot\nJärvi Okko 192 12.1.1996 Salon Vilpas\nKivimäki Aatu 184 8.6.1997 Karkkila\nMurphy Tomas 204 1998 Northfield Mt. Hermon (USA)\nNieminen Samuli 201 24.8.1996 Helsinki Basketball Academy\nNikkarinen Lassi 185 11.3.1997 Helsinki Basketball Academy\nRaitanen Remu 204 21.8.1997 Helsinki Basketball Academy\nSaarijärvi Arttu 200 7.8.1996 KoriKouvot, Kouvola\nSuvanto Matias 192 1.2.1997 Helsinki Basketball Academy\nTahvanainen Joonas 200 16.4.1996 Helsinki Basketball Academy\nJoukkueenjohtaja Juha Dahlström\nLisätietoja: Liput ennakkoon EM-kotikisoihin


Kauppatieteiden linja | Työväen Akatemia\nKauppatieteiden opiskelu ja kansantaloustieteen opinnot antavat hyvät lähtökohdat talouden ilmiöiden tulkintaan ja ymmärtämiseen. Niiden pohjalta on hyvä ponnistaa sekä taloustieteen että kauppatieteen korkeakouluopintoihin.\nKauppatieteiden opinnot Akatemiassa ovat samoja opintoja, mitä varsinaisessa yliopistossa. Voit siis aloittaa yliopistosi Akatemiassa ja liittää opinnot myöhemmin tutkintoosi. Vuoden aikana teet samat opinnot, mitä ensimmäisenä vuonna yliopistossa.\nKauppatieteen opiskelu valmentaa sinua myös yhteisvalinnan pääsykokeisiin.\nKauppatieteiden opintojen sisältö\nTaloustieteen peruskurssi 8 op\nLiiketoimintaosaamisen perusteiden soveltaminen 3 op\nJohdatus tieteelliseen kirjoittamiseen 1 op\nJohdatus tilastotieteeseen ja todennäköisyyslaskentaan 4 op\nTaloushistoria 2–5 op\nTalouskriisit 2 op\nJohtajuus tänään 2 op\nGlobaalissa maailmassa edellytetään vahvaa ja monipuolista kielitaitoa. Erityisesti englannin osaaminen on välttämättömyys. Opiskelijalla on mahdollisuus kehittää kielitaitoaan englannin lisäksi ranskassa, saksassa ja espanjassa. Lisäksi voit aloittaa esim. espanjan, venäjän tai kiinan alkeet.\nTRY eli Toinen reitti yliopistoon\nTyöväen Akatemian kauppatieteen opinnot ovat mukana TRY-hankkeessa, jonka kautta voit hakea ilman pääsykoetta suoraan Jyväskylän yliopistoon kauppatieteitä opiskelemaan. Sinun tarvitsee vain tehdä vuoden opinnot Akatemiassa.\nHaluatko tietää lisää koulutuksesta Kauppatieteiden linja? Täytä yhteystietosi, niin oppilaitos ottaa sinuun yhteyttä.\nTilataksesi lisätietoa koulutuksesta Kauppatieteiden linja täytä seuraavat tiedot:


Tyttärille ja äideille - Kirkonseutu\nKuinka nopeasti aika kuuluukaan. Vasta äsken tytär oli pieni, äiti selvitti hellästi takut hänen tukastaan ja osasi aina lohduttaa pelon pois. Juuri äiti oli se, joka taisteli lannistumatta nuoren tyttärensä puolesta, kun tytär oli ahdistunut ja tarvitsi tukea. Ja kun tytär sitten sai ensimmäisen lapsensa, äiti riensi apuun ja auttoi selviämään katkonaisten öiden ja korvatulehduskierteen sumentamasta vauva-arjesta.\nPian osat vaihtuivat. Tytär yrittää hoitaa muistisairaan äidin asioita oman perheensä ja työnsä lisäksi. Äiti asuu kaukana ja puhelin soi usein, joskus yölläkin, koska äiti ei aina tunnista, onko yö vai päivä. Tytär tuntee, ettei riitä elämässään oikein mihinkään, kaikki on jotenkin surullisesti rempallaan – myös hän itse. Usein tytär ajattelee, että pitäisi soittaa veljelle ja pyytää apua. Koskaan siihen soittoon ei kuitenkaan tunnu olevan sopivaa rakoa tai ei löydy oikeita sanoja, siksi kaikki vain jatkuu eteenpäin samanlaisena väsyneenharmaana puurona.\nSairaus kuihduttaa äidin vähitellen. Nyt tytär saattaa kuolemansairasta äitiään, saattaa monta viikkoa väistymättä sairaalasängyn viereltä vessaa kauemmaksi. Tytär on päättänyt, että hän jaksaa kyllä loppuun asti, muita ei tähän nyt tarvita eikä oikein mahtuisikaan. Ulkona elämä jatkaa kulkuaan, mutta tässä huoneessa aika tihenee, kunnes lopulta pysähtyy kokonaan.\nElämän alussa ja lopussa perheen sisäiset roolit tulevat usein selvästi näkyviin. Naiset ovat suomalaisessa kulttuurissa perinteisesti olleet niitä, jotka ottavat vastaan uuden elämän ja jotka saattavat tästä elämästä lähtevän. Elämän ääripäissä naisiin on kasvanut sellainen sitkeys ja vahvuus, joka ei aina jätä miehille tilaa: pojat ja isät jäävät joskus omasta halustaan, joskus pakotettuina taka-alalle.\nLiika vastuu ei tee kenellekään hyvää. Vaikka jaksaisikin venyä, ei silti voi hyvin. Totuttujen roolien murtamisen voi aloittaa vaikkapa sanomalla ei, jos on tottunut sanomaan kyllä – tai sitten päinvastoin. Sillä vastuu läheissuhteissa pitää ja kannattaa jakaa.\nKirjoittaja on sairaalasielunhoitaja ja pappi.\nOnnellisuusprofessori Markku Ojanen: Miksi kokemuksemme kristinuskosta ja kirkosta ovat niin erilaisia?\nVierumäeltä löytyy keidas lapsiperheille – "Helppoa liukua mukaan"\nPiispa Seppo Häkkinen: Kuunnelkaa, keskustelkaa, näyttäkää rohkeasti väriä!\nArctic challenge! -leiri


Suomenlahdella paikoin runsaasti sinilevää Kotimaa\nJulkaistu 23.08.2006 14:16\nSinilevätilanne Suomen merialueilla vaihtelee suuresti. Suomenlahden läntisellä rannikolla, erityisesti Hankoniemen saaristossa esiintyy paikoin runsaasti sinilevää, kertoo ympäristökeskuksen ja Merentutkimuslaitoksen leväselvitys.Myös Porkkalan ja Porvoon välisellä merialueella on runsaasti levää. Ulappa-alueella on vähäisiä ja hajanaisia leväkukintoja. Ahvenanmerellä ja Saaristomerellä on siellä täällä runsaasti leväkukintoja, joissa esiintyy myrkyllistä Nodularia-sinilevää.\nJärvissä sinilevää on havaittu erittäin runsaasti Köyliönjärven Yttilänotsassa, Maarian altaassa Turussa sekä Kuivajärvessä Suomussalmella. Sisävesien valtakunnalliseen seurantaan kuuluvista 260 havaintopaikasta sinilevää on havaittu runsaasti 15 järvessä. Sinilevän määrä saattaa kuitenkin vaihdella järvessä suuresti.Vähäisen sinilevän tunnistaa vedessä pieninä vihreinä hippusina tai murusina. Runsas sinilevä samentaa veden ja muodostaa veden pinnalle maalimaisia juovia. Levä saattaa myös kerääntyä rannalle vihertävänä massana.Sinileväistä vettä ei pidä käyttää juoma- tai löylyvetenä. Uimista runsaasti sinileväisessä järvessä tulee myös välttää. Erityisesti lapsia eikä kotieläimiä pidä päästää veteen.Sinilevät saattavat aiheuttaa uimarille iho-oireita ja nieltynä myrkytysoireita.\nKolme neljästä pitää urheilumenestystä tärkeänä Uusimmat uutisvideot


Ohjelmatoimisto - SummArt\nJazzkonsertteja, flamencoa, bollywoodesityksiä, salsaa, klovneriaa, teatteria ja runoutta musiikilla höystettynä, viinin maistelua ja kulttuurielämyksiä. Näistä voimme tuottaa yksittäisiä esityksiä tai rakentaa teemallisia kokonaisuuksia. On sitten kyse tapahtumapäivästä, asiakastilaisuudesta, pikkujoulusta, syntymäpäivästä, firman juhlasta, festivaaliohjelmasta. Mikään tilaisuus ei ole meille liian iso tai liian pieni!\nBollywood-tanssi on tuttu intialaisista musikaalielokuvista. Tanssissa sekoittuu perinteiset ja klassiset intialaiset tanssit ottaen vaikutteita myös muista tanssilajeista esim. hiphop, afrotanssi, itämainen tanssi, jne. Tanssi on näyttävä elementti esimerkiksi juhlissa. Esitys tempaisee mukaansa!\nFlamenco on Andalusiasta kotoisin oleva ilmaisuvoimainen tanssi, jota säestää yleensä kitara ja laulu. Taputukset ja kastanjettien kalina sekä korkojen kopseet värittävät flamencoesitystä.\nNauru pidentää ikää! Sirkustemput kuuluvat luontevasti lastenjuhliin, mutta klovni saa myös aikuiset nauramaan. Irrottaudu arjesta ja tilaa klovni syntymäpäiville tai työpaikalle ja antaudu nauruterapialle.\nTilattavissa esitys ”Please, Have a Seat”\nOhjaus: Erich Weidle\nNäyttämöllä: Erika De Martino, Perttu Turunen, Roberto Bolomey, Janne Hirvonen\nTuottaja: Kalle Sandqvist\nRakkaus & Viha ovat kolikon kääntöpuolet. Kumman puolen valitsetkin, huomaat olevasti toisella puolen aikomaasi. Teatteriesitys ”Please, Have a Seat” on monikielisestä teatteria ruonouden ympäröimänä: Arthur Miller, Bertolt Brecht, Garcia Lorca, Eeva-Liisa Manner, Anton Tsehov, Pablo Neruda. Loistavana näyttämönä esitykselle toimii ”Ribbon Chair” – Michael Mobergin Helsinki Design Capital 2012 varten suunnittelema tuoli, muodostuen kahdesta vastakkain asetetusta istuimesta, tarjoten jatkuvia kohtaamisia ja vuoropuheluja.\nKysy lisää: kalle.sandqvist@gmail.com\nHuolehdi työntekijöittesi hyvinvoinnista!\nTilaa virkistyspäivään luovaa ohjelmaa, liikuntaa tai taiteilua. Tuomme työpaikalle tai juhlasaliin kulttuuriterveiset Espanjasta, Italiasta, Kreikasta tai Venäjältä – Etelä-Amerikasta ja Afrikasta. Meillä on ilmaisuvoimaa musiikki – ja tanssiesityksissä sekä näyttämötaiteessa. Voimme rakentaa juhlaan kuin juhlaan sopivan esityksen.


Kuu ja kokkotulet | Kirjasampo\nKuu ja kokkotulet\nWSOY:n a-sarjan sympaattisia piirteitä on sekin, että valitsijat uskollisesti - vaikkakin joskus hitaasti -\nkartuttavat tiettyjen kirjailijoiden kerran alullepanemaansa suomennosriviä. Yhdeksässä vuodessa on tullut toisen kerran italialaisen Cesare Pavesen (1908-1950) vuoro.\nPavesen viimeiseksi jäänyt romaani "Kuu ja kokkotulet" (alkuteos 1950) on kertomus siirtolaisen paluusta Yhdysvalloista sodanjälkeiseen Italiaan, kotiseudulle, jonka nykyhetken ja menneisyyden - minä-kertojan lapsuuden - tasot jännittävästi limittyvät.\n"Kuu ja kokkotulet" kertoo paljon Italian maaseudusta ja sen ihmisistä, mutta sävytys on pikemminkin alakuloinen kuin taisteleva: sodasta on vasta pari vuotta, mutta keskushenkilö näkee syvällisen yhteiskunnallisen muutoksen mahdollisuuden jo menneen ohitse. Pavese osoittaa kuitenkin selvästi myös sen, m i k s i näillä arjessaan raatavilla ja toisten hyväksikäyttämillä ihmisillä ei ollut voimaa tarttua tilaisuuteen. Näin romaanilla on merkitystä senkin ohitse, että sen kaunista tekstiä on - onnistuneena suomennoksena - harvinaisen hyvä lukea.


Fuksianpunaisia Häähaaveita: Huikeeta!\n30 000 yksittäistä käyntiä ja 60 jäseneksi liittynyttä lukijaa, aika mieletöntä! Yllä oleva kuva kertoo, miten JEI fiilikset mulla on :). Rakkaat lukijat, tämän kunniaksi lupaan teille illalla arvonnan ihanilla palkinnoilla. Kiitti muruset, pysykää kanavalla!\nLähettänyt Hanna klo 15.15\nTunnisteet: Arvonta, Fiiliskuvia, Random


Täydellinen sunnuntai-ilta | Dioriina\nMeidän suunnitelmissa oli lähteä sunnuntaina Ruoka- ja Viinimessuille mutta toisin kävi. Antti sairastui flunssaan ja kun miesflunssa iskee päälle niin silloin ei lähdetä mihinkään. ;)\nNäin jälkikäteen ajatellen oli ihan hyväkin jäädä kotiin. Sai olla lötköissä kotivaatteissa koko päivän, hiukset sekaisin nutturalla. Nauttia kaikessa rauhassa kahvia ja istua röhnöttää sohvan nurkassa. Oli myös aikaa pieneen hemmotteluun käsi- ja kasvohoitojen merkeissä.\nKynttilänvalo, mummun tekemät villasukat, yhteinen leffailta rakkaan kanssa istuen käsi kädessä sohvalla. Täydellinen sunnuntai-ilta <3\nNiin ja eihän sitä saa unohtaa meidän karvaeläintä Miloa <3 . Hän tekee meidän päivistä välillä täydellisen ja toisinaan sitten taas niin epätäydellisen. :D\nKyllä se vaan niin on, että välillä on hyvä pysähtyä ja ottaa sitä omaa aikaa itselleen ja rakkaille kiireisen elämän hulinassa.\nJos Antti ei olisi tullut kipeäksi niin tämäkin päivä olisi ollut kaikkea muuta kuin leppoisa, koska messujen jälkeen olisi kaikki ne hommat ollut vielä edessä.\nMuistathan sinäkin pysähtyä ja antaa aikaa itsellesi ja läheisillesi?\nLähettänyt Marina / Dioriina klo 13.07\nTunnisteet: koti , oma elämä , rakkaus\nMaikku / Mansikoitajavaahtokarkkeja 30. lokakuuta 2017 klo 13.25\nTän päivityksen alku olis voinut olla mun, sillä erolla että meillä mä olin sen flunssainen 😊Onneks sain liput eteenpäin, ei menneet hukkaan ja hyvä oli huilia, jaksaa ahertaa.Oot ihan oikeassa, joskus on hyvä pysähtyä ❤Mukavaa viikonalkua!\nMarina / Dioriina 31. lokakuuta 2017 klo 21.56\nToivottavasti olosi on jo parempi. <3 Mukavaa viikkoa <3\nHertta-Viola 30. lokakuuta 2017 klo 16.00\nPitäisi muistaa pysähtyä useammin ja nauttia hetkestä ja läheisten seurasta! Ei maailmassa niin kiire ole ettei olisi aikaa hemmotella itseään. Itsestä huoli pitäminen on erityisen tärkeää!\nMarina / Dioriina 31. lokakuuta 2017 klo 21.59\nJotenkin sitä vaan välillä juurikin unohtaa itsensä kokonaan kaiken kiireen keskellä. Itselläkin on opettelemista pysähtymisen suhteen ja hengähtää.\nMukavaa alkanutta viikkoa myös sinulle Hertta-Viola <3\nOuti Krimou/Outi's life 30. lokakuuta 2017 klo 19.40\nPakkopysähtymiset tulevat välillä kyllä niin kreivin aikaan. Ihana sunnuntai teillä on ollut. Toivottavasti Antti voi jo paremmin. Mukavaa viikkoa sinulle Marina!\nMarina / Dioriina 31. lokakuuta 2017 klo 22.02\nKiitos kysymästä, hieman paremmin voi jo ja huomenna taitaa mennä töihin. Itse pelkään tässä nyt sairastuvani ja siihen ei todellakaan olisi varaa. Tässä on kaikkia rohtoja ja hedelmiä syöty kaksin käsin. :D\nVoi Anttia kun flunssa iski! Toivotaan, että menee pian ohi. Joskus on kuule ihan hyvä vain olla siellä sohvan nurkassa niissä villasukissa. Messut olivat kivat mutta aina ei vaan pysy repeämään kaikkialle.\nMukavaa alkanutta viikkoa Marina ❤\nMarina / Dioriina 31. lokakuuta 2017 klo 22.03\nOn hänen olonsa nyt hieman parempi kuin sunnuntaina mutta ei terve kuitenkaan. Tulehaan näitä messuja toistekkin eli eikön me jossain vaiheessa päästä. :)\nMukavaa alkanutta viikkoa myös sinulle Marjo <3


Laskiaispulla pirtelön muodossa\nKeittiömestari jatkojalosti ruotsalaisten tapaa syödä laskiaispulla. Tähän reseptiin voit hyödyntää jo vähän kuivahtaneetkin pullat.\nsunnuntai 23.2.2020 klo 10:46\nPippuri.fi:n keittiöpäällikkö Risto Mikkola pisti pullan tänä vuonna ihan uusiksi, suorastaan muusiksi. Kyllä. Nyt pulla juodaan laskiaispullapirtelönä.\nMikkola sai pirtelöidean ruotsalaisten tavasta syödä laskiaispullansa. Ruotsissa laskiaispulla tarjoillaan perinteisesti syvältä lautaselta ja sen päälle kaadetaan kuumaa maitoa. Pulla ja maito syödään lusikalla.\n– Tässä sekoituksessa on maidossa uitettua pullaa ja hilloa. Pullassa on sama maku, mutta erilainen idea, Mikkola kertoo.\nLaskiaispullon kotimaassa Ruotsissa on kehitetty monia versioita laskiaispullasta. Ensimmäisiä trendiversioita oli laskiaiswrap, joka on ohueksi kaulittu pulla kerma- ja mantelimassatäytteellä. Sen jälkeen on herkuteltu muun muassa Princess-semloilla, jotka on kuorrutettu vihreällä marsipaanilla, Nutella täytteisillä pullilla ja Lyx-semloilla, joissa on syötävää 18K-kultaa ja samppanjaa.\nMyös hernekeitto kuuluu oleellisesti laskiaiseen\nNyt huomio kaikki pirtelön tekijät. Pirtelössä on tärkeää, ettei jäätelö ole liian jäinen. Jäätelö kannattaa sekoittaa vasta silloin, kun se alkaa jo sulaa. Muuten et saa pirtelöön hyvää rakennetta, sillä maito ja jäinen jäätelö eivät emulgoidu.\nJos pirtelöstä haluaa juotavamman, voi joukkoon lisätä maitoa.\n– Minusta on kiva, että on vähän paksumpi pirtelö, jonka voi lusikoida, Mikkola toteaa.\nLaskiaiseen liittyy tietysti laskeminen mäessä, mutta tänä talvena moni jää ilman pulkkamäkeä. Kaikista perinteistä ei silti tarvitse luopua. Ulkona voi reippailla lenkkeillen ja sen jälkeen tulla höyryävälle hernekeitolla ja laskiaispullalle - tai nyt siis pirtelölle.\nMyös hernekeitto kuuluu tiiviisti laskiaiseen. Mikkola toteaa, ettei keittoa todellakaan tarvitse alkaa itse keittää alusta lähtien. Tölkkihernekeitto on oikein hyvää.\n– Minä lisään keiton joukkoon pieneksi pilkottua raakaa sipulia ja pari lusikallista vahvaa sinappia. Olen taas hurahtanut hernekeittoon. Hernekeitto on hieno ruoka, tykkään.\nJos haluat oikein ekstraherkullisen keiton, voit lisätä sen sekaan palvattua kinkkua.\n2 pullaa tai korvapuustia\n1. Laita kaikki ainekset blenderiin ja soseuta tasaiseksi pirtelöksi.\n2. Kaada korkeisiin laseihin ja tarjoa heti.\nKäytä vanhat ja kuivakat pullat smoothieen. Roni Lehti\n1 pulla tai korvapuusti\n1. Revi pulla pieniksi palasiksi ja sekoita sokerin kanssa.\n2. Paahda uunissa pellillä leivinpaperin päällä 120 asteessa 25 min.\nDisaronno Originale (13, 59 €)\nLaskiaispulla ja ainainen väittely, hillo vai manteli? Noh, tällä kertaa ratkaisu on helppo, nimittäin molemmat!\nLaskiaispirtelöön saa terästystä ja samalla makean mantelin makua lisäämällä loraus Disaronno Amarettoa, vaikkei tuote mantelia sisälläkään.\nDisaronno Originale on se ainoa alkuperäinen karvasmantelilikööri, jota on valmistettu salaisen reseptin mukaan vuodesta 1525. Reseptin taustalla on romanttinen tarina taiteilija Bernardo Luinista, Leonardo da Vincin oppilaasta, joka maalasi paikalliseen kirkkoon Madonnan kuvan. Mallina hän käytti nuorta leskeä, joka kiitokseksi valmisti taiteilijalle juomaa aprikoosin siemenistä uutetusta öljystä ja yrteistä. Moni on yrittänyt ja yrittää edelleenkin jäljitellä aidon Disaronno Originalen makua, mutta kuten monissa asioissa, aitoa ei voita mikään. Karvasmanteliaromi tulee siis aprikoosin kivistä, itse tuote ei sisällä pähkinää tai mantelia.\nNäitä on pakko saada! Leivo pellillinen laskiaispullia – itse tehty mantelimassa on täydellistä


Mannerheimin Lastensuojeluliitto teki viime keväänä laajan kyselyn, joka selvitti nuorten kokemuksia internetin kuvagallerioista. Kysely tehtiin kolmessa kuvagalleriassa: IRC-Galleria, Kuvake.net ja ii2.org. Kyselyyn saatiin muutaman päivän aikana 11 300 vastausta 12 - 17-vuotiailta nuorilta. Kyselyn perusteella näyttää siltä, että vanhemmista vain neljäsosa seuraa lastensa kuvagallerioiden käyttöä. Reilu neljäsosa nuorista raportoi vanhempansa käyvän silloin tällöin katsomassa lapsensa kuvia, ja neljäsosa vanhemmista tiesi lapsensa nimimerkin. - Mannerheimin Lastensuojeluliitto haluaa herättää aikuisia tulemaan mukaan lastensa maailmaan. Nettimaailman ilmiöt eivät ole irrallaan muusta elämästä. On tärkeää, että äidit ja isät ovat yhtä kiinnostuneita lapsen nettikokemuksista ja nettiystävistä kuin hänen muusta elämästään, korostaa Eeva Kuuskoski. - Nuoret eivät esimerkiksi aina kuviaan ja tietojaan sivuille laittaessaan hahmota, että netti on maailmanlaajuinen media. Nuoret itsekin ilmaisivat huolensa nuorimmista käyttäjistä, jotka jakavat liian avoimesti yhteystietojaan tai liian paljastavia kuvia itsestään, lisää erityisasiantuntija Anu Mustonen Mannerheimin Lastensuojeluliitosta.Erityisesti tyttöjen suosiossaKuvagalleriat ovat erityisesti tyttöjen suosiossa. Kyselyyn vastanneista kaksi kolmasosaa oli tyttöjä, mikä Mannerheimin Lastensuojeluliiton mukaan kuvastaa melko realistisesti gallerioiden sukupuolijakaumaa.Liki 90 prosenttia nuorista käyttää kuvagallerioita lähinnä tuttujen kanssa jutteluun. Puolet nuorista oli saanut gallerioista ystäviä, ja joka neljäs oli tavannut heitä myös kasvotusten. Joka kymmenes oli löytänyt galleriasta poika- tai tyttöystävän.Joka viidennen kuva julkaistu luvattaInternet-gallerioissa yleistä on myös kiusaaminen. Yleisin nettikiusaamisen muoto oli pilkkaavat kommentit lähinnä ulkonäöstä tai mielipiteistä. Näihin oli törmännyt 65 prosenttia nuorista, ja pilkan kohteena oli ollut joka kolmas. Viidennes nuorista kertoi huomanneensa, että hänestä on julkaistu kuva ilman lupaa. Vain joka toinen nuori kysyy kaverilta aina luvan, ennen kuin lisää kaverin kuvan palveluun. Lieveilmiöistä tavallisia olivat myös perättömät huhut ja juorut, toisen nimellä esiintyminen sekä syrjintä ja rasismi. Äärimmäisiä nettiaggression muotoja ovat tappouhkaukset, galleriasodat ja virtuaaliset joukkotappelut.Häiritseviä seksuaalisia kommenttejaNettikiusaaminen tulee harvoin aikuisten tietoon. Vain kuusi prosenttia nuorista kertoi kiusaamisesta ensisijaisesti vanhemmilleen.Lähes kolmasosa oli saanut häiritseviä seksuaalisia kommentteja. Vakavana ahdisteluna vastaajat pitivät erityisesti itseä vanhempien henkilöiden taholta tullutta ahdistelua. Vastanneista yksi prosentti tiesi jonkun, joka oli joutunut galleriassa tapaamansa henkilön fyysisen ahdistelun kohteeksi.Melkein puolet nuorista, 42 prosenttia, katsoi, että kuvagallerioissa on liian nuoria käyttäjä.Kampanja netin ilojen lisäämiseksiMannerheimin Lastensuojeluliitto myös kampanjoi netin ilojen lisäämiseksi ja riskien vähentämiseksi uudenlaisella konseptilla, jossa nuoret itse ovat tärkeä kouluttajaryhmä. Turvallinen nuorten netti -hanke eli TUNNE toimii liiton mukaan siellä missä nuoretkin eli netissä. Hankkeen tavoitteena on tuottaa tietoa turvallisesta netin käytöstä sekä nuorille että vanhemmille suunnatuilla nettisivuilla.


Oma uutuusleipä karppaajille - Viestintätoimisto Telegraafi\nOma uutuusleipä karppaajille\nke, kesä 08, 2011 09:55 CET\nPerheleipurit-yhteistyöketjuun kuuluva turkulainen Leipomo Salonen on kehittänyt vähähiilihydraattisen leivän vastauksena kuluttajien toiveisiin. Karppinen-sekaleipä tulee valtakunnalliseen myyntiin kesäkuussa ja siinä on noin 70 prosenttia vähemmän hiilihydraattia kuin tavallisessa sekaleivässä. Leipätiedotuksen huhtikuussa teettämän tutkimuksen mukaan hieman alle puolet suomalaisista vastaajista on vähentänyt hiilihydraattien syöntiä viimeisen vuoden aikana. Suurin osa vähentää hiilihydraatteja juuri leivän syönnistä.\nKuluttajien kiinnostus vähähiilihydraattiseen ruokavalioon johtuu tutkimukseen vastanneiden mukaan halusta laihtua ja laihtumisen positiivisesta vaikutuksesta omaan terveyteen.\nLeipomo Salosen tarkoituksena on ollut kehittää mahdollisimman vähähiilihydraattinen leipä kuluttajille, jotka haluavat vähentää hiilihydraattien määrä ruokavaliossaan, mutta eivät luopua kokonaan leivän syönnistä. Samalla tuotteen proteiinipitoisuutta on nostettu. Korkea proteiinin määrä lisää kylläisyyden tunnetta.\nUusi Karppinen-sekaleipä on leivottu kuten tavallinen leipä, mutta viljan määrää on vähennetty ja tilalle on laitettu kanamunaa, öljyä ja kuitua. Näin hiilihydraattien osuus vähenee ja proteiinipitoisuus leivässä kasvaa. Karppisessa on korkea kosteus-, proteiini-, ravintokuitu- ja rasvapitoisuus.\nKarppinen valtakunnalliseen myyntiin kesäkuussa\nVaikka tuote on kehitetty alun perin Turussa, Perheleipurien yhteistyön myötä Karppinen-sekaleipä leivotaan tulevaisuudessa Raahessa ja se tulee myyntiin koko maassa. Raahessa sijaitsee Perheleipureihin kuuluvan Pulla-Pirtin vuokaleipälinja. Karppinen-leipä on valmiiksi paloiteltu, jotta kuluttajat tietävät tarkalleen, kuinka paljon yhdessä viipaleessa on hiilihydraatteja.\nKarppinen tulee myyntiin Perheleipurien valtakunnalliseen valikoimaan tiistaina 14.6.2011. Tuotteen kuluttajahinta on noin 3,50 euroa / 430 g paketti.\nPerheleipurit Karppinen, sekaleipä: Hiilihydraattia 3 g/viipale, 70 prosenttia tavallista leipää vähemmän. Kuitua 3,5 g/viipale (14 %) ja proteiinia 4,6 g/viipale (18,6 %). Valmistusaineet: vesi, vehnägluteeni, vehnäjauho, kananmuna, vehnäkuitu, pellavansiemen, omenakuitu, kasviöljy, auringonkukansiemen, hiiva, suola (1,2 %), säilöntäaine (E200). Runsaskuituinen, laktoositon, maidoton.\nLeipomo Salonen, toimitusjohtaja Juha Salonen, puh. 0400 546 862, juha.salonen@leipomosalonen.fi\nLeipomo Salonen, tuotantopäällikkö Reima Ritavaara, puh. 02-274 3732\nPerheleipurit Oy yhdistää viiden merkittävän, eri puolilla Suomea toimivan leipomon osaamisen. Vuonna 1997 perustettu Perheleipurit Oy pitää hallussaan maan leipomomarkkinoiden kolmossijaa ja työllistää yhteensä yli 500 ammattilaista. Kukin leipomo vastaa Perheleipurit-valikoimasta omilla toiminta-alueillaan. Perheleipureita ovat Leipomo Salonen Oy Turussa, Leivon Leipomo Oy Tampereella, Moilas Oy Naarajärvellä ja Pulla-Pirtti Oy, joka toimii Oulussa, Rovaniemellä, Raahessa ja Kauhavalla. Lisäksi ryhmä omistaa yhdessä helsinkiläisen Perheleipurit Eho -leipomon. www.perheleipurit.fi


Marin Kässäpäivis: Yhdennäköisyyttä\nNäin se vaan menee... Jossain on joku tehdas, joka suoltaa lankaa maailmalle ja kaikki laittaa siihen vaan omat vyöttensä. Ei tuo Novita ainut ole... Hiplasin sitä Batikkia enkä ollenkaan huomannut sen olevan muovia. Tänään kävin uudelleen hiplaamassa eikä se tuntunut muovilta vaikka TIESIN sen olevan...\nMä olen lapsellisesti kuvitellut, että jokainen lankatehdas tekee ihan omat lankansa ja väriyhdistelmänsä. Vaikka muiden tuotteiden kohdalla on tuttu juttu, että joku tehdas suoltaa valtavat määrät tavaraa ja eri firmat pistävät niihin omat selosteensa. Nyt nuo väriyhdistelmät oli niin selkeästi tunnistettavat, että tajusin yhdennäköisyyden.\nJuu, Puro Batik ei tunnu akryylilta. Mutku se sitä kumminkin on, niin sitä ei tule mun lankakaappiin. Tai ehkä pyörrän päätökseni parin kuukauden päästä :) Värit siinä on kivat joka tapauksessa.\nHuh, mä menin ostamaan sitä Puro Batikia " kun oli niin kiva väri", mut nyt jo kaduttaa. Jostain syystä se ei etene mun puikoillani yhtään :(. No jos sit keväämmällä onnistais ja innostais paremmin..\nLisää batikkia. Tällä kertaa Shoeller&Stahlin Batika rantautui viikolla puotiin. Taitaa olla samaa tavaraa kuin edelliset.\nMua kyl nyt vähän hävettää myöntää mut musta se oli aika kiva lanka...\nHyvää Ystävänpäivää tästä naapurista!


Janne Happonen selätti taas vakavan vamman: "On normaalia, että harmittaa" - Urheilu - Helsingin Sanomat\nJanne Happonen selätti taas vakavan vamman: "On normaalia, että harmittaa"\nMoni urheilija olisi jo heittänyt pyyhkeen kehään sellaisessa vammojen noidankehässä kuin Janne Happosta on pyöritelty. Kuopiolainen mäkihyppääjä Happonen ei ole luovuttaja, eikä pessimismi ole ottanut hänestä valtaa vaikeimmassakaan paikassa.\nJanne Happonen kaatui mäkihypyn erikoismäen kesä-SM-kilpailuissa syyskuussa. Tästä hän selvisi kuitenkin säikähdyksellä. (KUVA: Heikki Saukkomaa Lehtikuva)\nJulkaistu: 31.10.2012 6:34\nJanne Happosen loukkaantumiset


Soinin nimissä lähetettiin mystinen viesti\nsunnuntai 17.06.2012 klo 12:59\nSTT:n sähköpostiin lähetettiin sunnuntain vastaisena yönä Soinin eduskunnan sähköpostiosoitteesta erikoinen tiedote. Aamuyöllä kello 4.25 lähetetyssä viestissä todettiin lyhyesti ”Soini ulkomailla -Ts”. Osoitetietojen mukaan viesti on lähetetty useisiin muihinkin toimituksiin.\nKansanedustaja Juha Väätäinen lahjoitti Soinille itse maalaamansa taulun. Kansanedustaja Ritva ”Kike Elomaa” lauloi Soinille varta vasten sanoitetun kappaleen. Taustakuorotukea hän sai eduskuntaryhmän puheenjohtajalta Pirkko Ruohonen-Lerneriltä. Hän tunnusti mediaväelle, ettei ollut laulanut yleisön edessä 40 vuoteen.\nIllan odotetuin performanssi oli kuitenkin Soinin ja puoluetovereiden Status Quo -ilmakitarashow. Soini, Juho Eerola, Ari Jalonen, Kimmo Kivelä ja Sampo Terho innostuivat Soinin suosikkiyhtyeen tuotantoa soittaneen bändin tahdissa hurjaan menoon.\nHäiriö rautatieliikenteessä Tampereella ohi - palo sai alkunsa kipinästä


00100: maaliskuuta 2012\nKeskellä Väiskin kenttää hiekka kestäisi jo jalkapallon, mutta päätyihin auratut lumivuoret nousevat vielä kahteen metriin. Edelleen niistä löytyy pelaajien talvella hukkaamia kiekkoja, joita jo keväällä 1981 poimittiin. Tänään tarttui mukaan neljä kappaletta eteisen senkin päälle nostettujen neljän päälle. Kahdessa luki Made in Slovakia, yhdessä Czech Republic ja yhdessä Czechoslovakia. Siinä oli Jääkiekkoliiton vanha jellonalogo ja toisella puolen Postipankin.\nIhan kuin Väinämöisenkadun varren puusta olisi luritellut satakieli.\nEilen valoissa Ilmarinkadun kulmassa viininpunainen Corvette. Seisahduin kuuntelemaan murinaa ja liikkeellelähtöä.\nKappalekohtainen viiden kerran rajoitus ilmaisversiosta poistettu, ilmoitti Spotify. Piti heti kokeilla: Muistojen tuki 1975 - 2005 -lista on taas ehjä.\nQueenin Long away ja Dr. Feelgoodin She does it right taisivat olla ensimmäiset, jotka olin kuunnellut tukkoon.\nEntä, jos muistelisi ääniä?\nLähettänyt Mika klo 0.01 Ei kommentteja:\nMika Wickströmin Kuuleeko Beirut saattaa olla ensimmäinen lukemani rauhanturvaajaromaani. Tai ei, muistan lukeneeni joskus jonkun niinkin kaukaa kuin Suezin kriisin ajoilta.\nMihinkäänhän tämä kirja ei varsinaisesti etene, mutta on militääriasioista kiinnostuneelle kelpo luettavaa vaikka päähenkilö humanisti onkin. Huomaa, että kirjailijalla on omat kokemuksensa aiheesta. Rinnastukset ja viittaukset Suomen 20 vuoden takaiseen lamaan istuvat mukaan paremmin kuin sivistyneet historialliset katsaukset.\nOlisi mukava kuulla mielipide rauhanturvaajaveteraanilta, jollaista tietääkseni löytyy tämänkin blogin lukijakunnasta.\nArvostelu ja toinenkin.\nLähettänyt Mika klo 13.54 Ei kommentteja:\nDüttmann, Pakkanen ja Jungner\nKolmen miehen elämää Töölön kirjaston muistelmahyllystä. Hävittäjäsotaa itärintamalla, Muistaakseni ja Outolintu.\nPeter Düttmannin vaiheet on veteraani sanellut nauhalle ja naputeltu siitä jutustelevaan muotoonsa. Erilaista, mutta toimii. Hitler-Jugendin moottoroidussa osastossa aloittanut mutta sitten Luftwaffeen mielinyt "Bonifazius" saavutti itärintamalla Bf 109:n ohjaimissa 152 ilmavoittoa ja ammuttiin alas tai teki pakkolaskun 19 (!) kertaa. Messerschmittin tykit koituivat myös pari neuvostopanssarivaunun kohtaloksi. Monista kaputteista pahin tuli, kun moottori vuoti pakokaasua ohjaamoon ja taintuvan pilotin viimeinen muisto on sivuikkunan avaaminen ilmassa. Taskussa on Mauser, jonka viimeinen patruuna varattu itselle, mutta vihollista keskeisempi riski on lopulta tekniikka, sen aikaisen rajallisen luotettavuuden vehkeissä. Menestyksen avaimet ovat tutut: Hallitse työkalusi viimeisen päälle, pidä silmät auki, ammu tarkasti ja pidä Rotte koossa. Monesta aseveljestään poiketen Düttmann onnistui laskeutumaan siviilielämään ilman vuosia venäläisten vankeudessa.\nKirjailija Jukka Pakkasen ensimmäinen muisto on Helsingin suurpommituksista helmikuussa 1944. Lauttasaaressa kasvaa urheilusta innostunut koulupoika, sotilas, jonka upseerihaaveet sotki paha atooppinen ihottuma, ympäristöradikaalihtava biologi mutta oman tiensä kulkija, YLEn radio- ja TV-toimittaja ja sitten kirjailija, joka kehitti taiteen romanttisesta suhteestaan urheiluun, Italiaan ja Helsinkiin. Maantiellä kertyy kilometrejä, itsetunto menee vuoristorataa kustantamojen julkaisu- ja hylkäyspäätösten mukana. Vuodet vierivät, nuoruus muuttuu muistoiksi ja historiaksi. Tunnetun lyhytsanaisessa tyylissä on jotain samaa numeroatekemätöntä shit happens -asennetta kuin Matti Mäkelällä.\nMikael Jungnerin aikaisista muistelmista nousevat toki ensin esiin tuttuakin tutummat yksityiskohdat: Lapsuuden Monopoli, Uusi Finanssi ja Wangaratta, koottavat Spitfiret ja Messerschmittit, ensikänni ja Vodka Limen maku. Ja kesä 1984: Lienemmekö istuneet pääsykokeissa samassa salissa? Ehkemme ihan, sen verran eroa alkukirjaimissa. Opiskeluvuosien naistenkaatoa kuin keilaradalla ei voi kuin seurata kateellisena, luulisin? Muistot politiikan ja liike-elämän kulissien takaa ovat semikiinnostavia, filosofoinnit hiukan vähemmän. Liikkeisssään lyhytjänteinen kirjoittaja vaikuttaa staattisen lukijan silmään itsekeskeiseltä ja ärsyttävältäkin, mutta mitä pidemmälle pääsee, sitä enemmän huomaa nyökkäilevänsä keskeiselle asenteelle hyväksyvästi. On petollisen helppoa mutta väärin suistua joukosta erottuvien ja pinnallisuuksien pilkkaamiseen ja suomalaiseen tuppisuiseen sulkeutuneisuuteen, mutta eteenpäin ne eivät vie mitään. Ehkä läheisen menettäminen ja vakava sairaus ovat helpottaneet sen oivaltamista, että elämä on liian lyhyt sen murehtimiseen, mitä muut itsestä ajattelevat. Uuden uskaltaminen ja avoimuus ovat parempi vaihtoehto. Lukiessa harmittaa edelleen, että työ YLEn uudistajana ei saanut jatkua pitempään.\nJungnerin tylytystä ihmistä rajoittaville säännöille en kuitenkaan ihan vielä tällä osta. Onko typerämpää argumenttia kuin "jos kaikki muutkin saisivat saman, mitä siitä tulisi?". - - - Todellisuudessa "jos kaikki" -ilmiötä ei ole. Kaikki eivät halua. Kaikki eivät kysy. Kaikki eivät ole paikalla. "Jos kaikki" -kommentti on tapa kertoa, että päätöksentekijällä ei ole valtaa, ymmärrystä tai sydäntä poiketa koneellisista ohjeista, jotka hän on saanut.\nPistän tämän pointin muistiin ajattelun aineksiksi, mutta tarvitaan vielä antiteesiä ja synteesiä.\nJokainen teos ansaitsisi toki oman luonnehdintansa. Mutta jos jää liikaa hieromaan, ei lopulta tule kirjoittaneeksi yhdestäkään. Siksi mieluummin näin.\nHietarannan uusi kahvila oli iso satsaus, mutta siitä huolimatta ihmettelen edelleen alueen vaisua tilaa.\nLasten kiipeilytelineet rannan koillispäässä ovat vuosi vuodelta yksi kerrallaan rapistuneet ja kadonneet. Sään runtelema keinu vielä sinnittelee töhrityn opastaulun vieressä. Missä on esimerkiksi jalkapalloilijoita ilahduttava aidattu minikenttä, jollaisia näkee muualla Suomessa tai vastaava?\nOdottaako alueen kohentaminen Taivalsaaren kylpylähankkeeen valmistumista vai onko rakennelmat todettu toivottomiksi, koska humalaiset kuitenkin rikkoisivat ja polttaisivat ne?\nEnsimmäinen kysymyskierros suuntautui Kiinteistövirastoon, josta arkkitehti vastasi, että kylpylälle etsitään toimijaa ja muutoin Hietaranta kuuluu Liikuntaviraston vastuualueeseen.\nSeuraava viesti lähti siis sinne.\nJos ensivaikutelma kerran ratkaisee, tuli Håkan Nesserin tuotanto vastaan aika komeasti.\nOllapa taas neljäntoista ja mökin yläkerrassa lukemassa Jules Verneä. Ulkona peilityyni järvi, linnunlaulua ja valoisa kesäyö kauneimmillaan. Ehkä vielä toisessa punkassa toinen samanlainen, jonka kanssa pohtia elämän ihmeellisyyksiä kunnes puuttumaan jäävä vastaus paljastaa kaverin nukahtaneen. Siihen aikaan kun Nainen oli vielä suurempi mysteeri kuin aikuisena, upeudellaan Perse-Enokin pyörtymään saava opettajatar tai omanikäinen ihanuus, kyläkaupan Britt Laxman.\nNesser on kirjoittanut tarinaa riittämiin idyllin aineksia. Harson takana on aikuisten maailma: Syöpä-Treblinka-Rakkaus-Nussia-Kuolema, Erik rimpsuttaa. Edes Se Kamala ei läpäise harsoa samalla tavoin kuin monesti muuttaneen Edmundin synkät muistot oikeasta isästään.\nEttä lukee vaikuttavan kirjan huomatakseen kaksi päivää myöhemmin, että kirjasta on olemassa myös elokuvasovitus ja se esitettäisiin samana iltana.\nElokuvan Ewa Kaludis ei kirjan lailla tuonut mieleeni Kim Novakia, mutta tavoitti oikean tunnelman kuten elokuva muutenkin. Ja loppu oli muutettu paremmaksi kuin kirjassa, jossa se romaanikriteereinkin ylitti uskottavuuden rajan.\n(Ja että kirjan oli kääntänyt Kyllikki Villan tytär. Pisteet yhdistyvät.)\nToive välttää keskustelu\nAamuTV:n Jälkiviisaiden yleensä niin joviaali tunnelma ei perjantaina löytynyt kun Jeanette Björkqvistiä ei naurattanut yhtään. Hänen hymynsä oli hyydyttänyt keskustelu ministeri Wallinin toiminnasta päätettäessä (muun muassa) Dragsvikin varuskunnan jatkosta.\nAsiasta vaihdettiin Twitterissä pari kommenttia, joista omaa kontribuutiotani oli\nToki aina jonkun vastustaessa vastakkainasettelua ja erimielisyyttä herää kysymys, arveleeko hän hyötyvänsä status quosta.\nSuomen Kuvalehden uunilämmin Jan Sundbergin haastattelu sopiikin tähän jatkoksi. Sieltä:\nMiksi Wallin ei voinut heti myöntää, että kielipolitiikka vaikutti Dragsvik-ratkaisuun?\n”Kai hän toivoi viimeiseen asti, että sellainen keskustelu olisi voitu välttää. Harva asia on Suomessa nykyisin niin dynamiittia kuin kielipolitiikka.”\n"Tässä on tapahtunut iso muutos. Ennen oli tapana, että ruotsinkieliset sopivat keskenään omia instituutioitaan koskevista asioista, eikä suomenkielisellä enemmistöllä ollut juuri tarvetta puuttua näihin ratkaisuihin."\nTäsmennettäköön, että pohdin tässä yhteiskunnallista keskustelua muotoineen ja malleineen enkä ole ottamassa kantaa ruotsin kielen tai ruotsinkielisten asemaan.\nLisää: Hbl: "Dragsvikaffären kan stå Wallin dyrt"\nLähettänyt Mika klo 10.31 Ei kommentteja:\nKalle Haatasen ja Taneli Heikan keskustelu aiheesta saapui YLE Areenaan ladattavaksi jo lähetyspäivänään, kiitokset siitä.\nPaljon vanhaa ja itsestään selvääkin, mutta etenkin tuo, että edustuksellinen demokratiamme on ajalta, jolloin lähetimme edustajamme kauas Helsinkiin valtiopäiville. Ja että niin verkkainen tahti saada vaikuttaa ei nykyihmiselle riitä.\nMutta kuinka pienen joukon demokratiaa olisi some- tai verkkodemokratia? Mutta minkä kokoisen joukon demokratiaa on nykyinenkään?\nMies ja ääni vai vaikutusvaltaa niille, jotka asioista ovat kiinnostuneet?\nSjöwallin ja Wahlöön jalanjäljillä\nKertojaäänen metakommentit Leif GW Perssonin Possujuhlassa eivät ihan istuneet, muuten yleisvaikutelma oli tietenkin selkeää jatkoa Sjöwallille ja Wahlöölle. Poliisit ovat paria kyynistynyttä poikkeusta lukuun ottamatta debiilejä tai korruptoituneita, nakkivarkaat hakataan matkalla putkaan ja herrat sikailevat lain yläpuolella.\nSävyn kuitenkin ymmärtää jos ajattelee, että kirja on kirjoitettu Geijerin tapauksen aikoihin.\nOnko Ruotsissa jo pitkä tämänsävyisen kirjallisuuden perinne? Ja kumpuaako se sikäläisistä skandaaleista kuten Geijeraffären ja IB-affären.\nJa puuttuuko Suomesta vastaavaa kirjallisuuden haaraa, vaikka on meilläkin ollut Kätilöopiston juttua, Juhantalon koplauksia ja Irakgatea. Vai enkö vain juuri nyt muista oikeita kirjoja?\nKulttuuripiireissä tämäkin on tietysti pohdittu jo tuhannesti.\nTöölössä syntymäni aikoihin\nKyllikki Villan Elämän korkean keskipäivän teema ei ollut ihan fraasin himo, hekuma ja häpeä vaan lähinnä hekuma ja luopuminen. Keski-ikäistyvän naisen tunnepohdinnat ovat tällaiselle y-kromosomiselle sen verran vieras aihe, että keskityin enemmänkin ajankuvaan ja paikkoihin. Harmi vain, että konkreettista oli niin vähän.\nSentään Leppäsuo (se vanha leikkikoulu isossa puutalossa?), Taivallahti, Tunturikadun halli, Mechelininkatu, Seurasaari, Sibeliuspuisto, Taka-Töölöön avautuva uusi uimahalli. Vuosilukujen puuttuessa ne voi päätellä tapahtumista. Anja Samoojan kuolema, Kreikan sotilasvallankaappaus.\nSen ajan elintaso: Radion mykistyttyä ongelmana oli, olisiko varaa hankkia vähittäismaksulla uusi.\nSivu sivulta vei kuitenkin syvemmälle omiin muistoihin ajalta ennen televisiota. Äiti ja lapsi hiihtämässä yhdessä Seurasaareen, ilta kotona kun äiti laittaa hiihtämästä tai luistelemasta palanneelle lapselle iltateetä ja voileipiä ja sitten luetaan yhdessä ja kuunnellaan radiota.\nJostain hyvin syvältä nousee idyllisen lämmin mielikuva juuri sellaisesta illasta. Teepannun pihinä, vohvelikankainen päiväpeitto, Oliver Twist.\nBonuksena maininta paluusta Suomeen M/s Pohjanmaalla. Äitini ei kuitenkaan tainnut enää silloin työskennellä aluksella.\nMuutenkin pitäisi lukea ja kävellä enemmän ja roikkua vähemmän netissä.\nLähettänyt Mika klo 22.04 2 kommenttia:\nTöölön kirjaston tuoksu\nJotenkin en ollut ennen huomannut Töölön kirjaston elämänkertahyllyä siellä toisen kerroksen peränurkassa. Siinä riittää perkaamista määräämättömäksi ajaksi.\nMinna Craucherista kertovan kirjan kuvassa on lapsuuteni talon alakerrassa Elannon myymälä kun ruumista kannetaan paareilla mustaan autoon. Tosin vuosikymmeniä ennen lapsuuttani.\nIkkunapöydissä opiskelevien teinien kailotus kaikui halki salin. Lähempänä tarkentui, että Pythagoraan lauseen ohella aiheita olivat muun muassa Teemu Pulkkisen loukkaantuminen, salibandypelaajien hinttinauhat ja seurueen ainoan naispuolisen jäsenen kuppikoko. No ei oo, toistui minusta kiusaantuneen kuuloinen vastaus ehdotukseen toisensa jälkeen.\nSukupolvet vaihtuvat, aiheet pysyvät pääosin samoina. Väitän silti, että me puhuimme aikanaan hiljempaa.\nReppu selässä teki liian helpoksi sortua ovensuun poistopöydän kiusaukseen. Kyllikki Villan, Håkan Nesserin ja Leif GW Perssonin teokset vaihtoivat omistajaa euron yhteishintaan.\nUlkona tuijotti kerrostalon seinän kokoinen Tuomas Enbuske.\n(Kyllä, kuva on muutaman viikon takaa.)\nLähettänyt Mika klo 21.34 Ei kommentteja:\nMusta umpiauto alaovella\nHe kulkevat paksu asiakirjanippu kainalossaan ja kertovat jokaiselle kuuntelemaan pysähtyvälle salatuista vääryyksistä. Vakuutuslääkärien, pankinjohtajien, herrojen peitellyistä tekosista. Tällä vuosituhannella he ovat tietenkin myös internetissä kotisivuineen ja niille johtavine keskustelupalstoille siroteltuine linkkeineen.\nAina virheitä sattuu, sitä ajattelee, mutta kyllähän kai vallankäyttäjät kuitenkin yleensä hyvää tarkoittavat.\nSitten Finnair jakaa uutisissa avokätisesti insentiivejä johtajilleen samalla kun firmalla kuulemma menee niin heikosti, että kaikkien on uhrauduttava ja kiristettävä vyötä. ja VR:n Gestapo salakatselee työntekijöitä ennen kuin tunkeutuu asuntoon takavarikoimaan tietokoneen. Puolustusministeri kertoo lakkautuspäätökset tehdyn puhtaasti puolustuspoliittisin perustein ennen kuin tulee ilmi, ettei se ihan niin mennytkään.\nVälillä alkaa tuntua, että he tietävät sittenkin, mistä puhuvat.\nMutta lienee naiivia toivoa johtajia, joita voisi kunnioittaa. Ja ulkona räntä kasautuu kaduille loskaksi.\nSunnuntaiaamupäivä Bolliksella. Sulamisvedet lirisivät, tuuli pehmoili ja aurinkokin kurkki. Kevät, kevät.\nPaloauton vilkkujen läike poliisin sulkemalla Hesperiankadulla. Nostolava surisi sentti sentiltä ylöspäin kunnes brankkarit ylsivät pudottamaan katonreunalla vaarallisesti roikkuvan lumen ja jään. Se mossahteli asvalttiin seitsemän kerrosta alempana.\nAutojen renkaiden sihinä märillä kaduilla, mutta vielä mukana se nastojen rapinakin.\nPyörivä levy rakennusviraston kuorma-auton ahterissa viskoi suolaa, valkoiset rakeet pomppivat liikennevaloissa seisovien kengille.\nVerkkoaikana voi vastaantulija Runeberginkadulla näyttää aivan syötelistalla olevalta bloggaajalta, tosin tummissa vaatteissa. Hauskaa mutta samalla jollain lailla pelottavaa.\nBittejä: Elokuvan vuokraaminen iTunesista iPadiin oli helppoa ja halpaa, mutta lataus kesti. Lataanpa ja katsonpa oli tällä kertaa jätänpä latautumaan ja katson huomenna.\nAll the president's men, jota, uskomatonta kyllä, en ollut ennen nähnyt, oli vaivan arvoinen. Sekä tarinana että 1970-luvun lehtityön kuvauksena muoteineen, lankapuhelimineen ja rätisevine kirjoituskoneineen.\n@maijavilkkumaa: Rinnakkaistodellisuushyökkäys! "Kuka puolustaisi bisnestä"? kysyy Matti Apunen Hesarissa. Musta juuri kukaan ei juuri muuta teekään."\n@TuomasEnbuske: "@maijavilkkumaa Se oli Apuselta hyvä kirjoitus. Järkevintä tekstiä Hesarissa pitkään aikaan."\nTähän tiivistyy paljon.\nLähettänyt Mika klo 10.06 Ei kommentteja:\nNykyään jokainen voi muokata oman mediavirtansa, ja samalla syntyy tahattomia kontrasteja.\nKeskiviikkoillan uutinen oli Applen tiedotustilaisuus, josta virtaan koneen ruudulle valui uusista vempeleistä ihasteltavaksi yksityiskohta kerrallaan.\nSamaan aikaan kertoi TV-ruutu lapsesta, jota aikuisten silmien alla ja nurkan takana koulukiusattiin niin, ettei hän lopulta löytänyt muuta ulospääsyä kuin itsemurhan.\nMahaan kasvoi jääkimpale eivätkä uudet vempeleet tuntuneet yhtään tärkeiltä.\nMuistan senkin päivän kun saman lukion kolmasluokkalaiset pitkine päällystakkeineen ja koulun pihaan parkkeerattuine autoineen tuntuivat aikaihmisiltä. Nyt lapsilta.\nOpettajat näyttävät nyt lukiolaisilta ja lääkärit abirentuilta, jotka ovat ottaneet valinnaisen laajan biologian.\nHarrastepalaverissa vieressä istunut itseä nuorempi kaveri osui seuraavana iltana silmiin TV-ruudusta. Univormussa komeili olkapunos ja kauluslaatoissa isoja ruusukkeita.\nVaan niinpä näytti Angie Dickinsonkin Rio Bravossa aikanaan tädiltä, nyt melkein neitoselta.\nLähettänyt Mika klo 9.22 2 kommenttia:\nHS:n Kuukausiliitteen sarjakuvassa Päivi Räsänen haluaa korvata yhä harvinaisemmiksi ja kiireisemmiksi käyvät poliisit rukoilevilla hihhuleilla.\nPersuvitsit ovat ilmeisesti lopussa, ja on aika siirtyä seuraavan helpon vihollisen kimppuun.\nPoliittinen ja yhteiskunnallinen satiiri Suomessa on kuulemma heikossa hapessa enkä muutenkaan ole alan asiantuntija. Silti mielenkiintoisinta kussakin ajassa on, mitä pilkataan ja mitä ei pilkata. Kirjastossa vanhojen Pahkasikojen koosteita selaillessa melkein hätkäytti, kuinka siellä tuntui olevan ahdasmielisiltä vuosikymmeniltä juttuja, jotka 2010-luvulla eivät enää menisi millään läpi.\nJoku lienee tutkinut asiaa jossain ihan asiantuntevasti.\n(Vakiodisclaimer: Kirjoittaja ei kuulu mihinkään uskonnolliseen yhteisöön eikä tähän ikään ole tehnyt havaintoja mistään ihmistä viisaammista olioista.)\nLähettänyt Mika klo 10.52 Ei kommentteja:\nKokeneen kokemukset yrityskoulutuksista:\nPäivä, jonka aiheena on rastikoulutus aiheena kaikki mahdollinen kaikkein ajankohtaisimmasta ja tärkeimmästä asiasta, varusteena pikkutakki, suorat housut ja kannettava tietokone, unohtuu nopeammin kuin lasku ehtii ostolaskujärjestelmään.\n- Juuso Hyvärinen\nOmat kokemukseni ovat vähäisemmät, mutta tukevat luettua.


Analyysi: Vahvat uhkakuvat ovat nostaneet perussuomalaiset ja vihreät poliittisen keskustelun keskiöön | Yle Uutiset | yle.fi\n16.1.2020 klo 06.10päivitetty 16.1.2020 klo 06.12\nJussi Halla-ahon johtama perussuomalaiset on vihreiden ohella noussut politiikan raskaaseen sarjaan.Mikko Ahmajärvi / Yle\nYlen perjantaina 10. tammikuuta julkistamassa mittauksessa kannatustaan nostivat kolme menneiden vuosikymmenten suurta puoluetta: kokoomus, SDP ja keskusta.\nVanhan vallan haastajien vauhti hyytyi. Perussuomalaisten kannatuksen nousu pysähtyi ja vihreiden suosio putosi selvästi.\nMittaustulosta ei voi kuitenkaan pitää varmana merkkinä siitä, että kolmen suuren puolueen hegemonia palaisi alkaneella vuosikymmenellä.\nPoliittisen vallan painopiste on muuttunut oleellisesti, kun kolmen suuren puolueen asetelmasta on siirrytty keskisuurten puolueiden aikaan. Pekka Tynell / YLE\nPidemmällä aikavälillä gallupit ovat kertoneet päinvastaisesta trendistä, perussuomalaisten ja vihreiden kannatuksen vakiintumisesta melko korkealle tasolle.\nPerussuomalaiset on nyt kannatuksella mitattuna Suomen suurin puolue. Vihreät on yltänyt viime kuukausina vuoroin sijoille kolme ja neljä.\nVanhojen suurten puolueiden pudotuspeli on käynnissä.\nTehottomuus vaivaa vanhoja valtapuolueita\nSDP, kokoomus ja keskusta ovat käsittämättömän tehottomia organisaatioita siihen nähden, kuinka mahtavat korporaatiot niillä kaikilla on tukenaan.\nSAK:laiset ammattiliitot tukevat SDP:n politiikkaa, kokoomus saa vetoapua työnantajajärjestöiltä ja keskusta maataloustuottajilta.Jouni Immonen / Yle\nNoilla kolmella puolueella on taustavoiminaan esimerkiksi kirjava joukko ammattiliittoja, työnantaja- ja yrittäjäjärjestöjä, maataloustuottajien organisaatioita, kauppakamareita, useita tutkimuslaitoksia, ajatuspajoja ja sivistysliittoja.\nKaikista noista resursseista huolimatta SDP, keskusta ja kokoomus eivät ole pystyneet sementoimaan valta-asemaansa. Se murenee.\nLyömättömät uhkakuvat: ekokatastrofi ja kansainvaellukset\nPerussuomalaisilla ja vihreillä ei ole vastaavia kainalosauvoja tukenaan.\nItse asiassa sekä perussuomalaiset että vihreät karsastavat korporatiivisia rakenteita ja niiden valtaa. Siitä huolimatta nuo kaksi puoluetta pärjäävät vallan mainiosti.\nIlmastonmuutoksen uhka on muuttanut nopeasti poliittista työjärjestystä. Toissa vuoden lopulla kahdeksan eduskuntapuoluetta sitoutuivat yhteiseen ilmastopoliittiseen linjaan. Perussuomalaiset jättäytyi sopimuksen ulkopuolelle.Marja Väänänen / Yle\nTurvapaikanhakijoita valmistautumassa siirtymään Ruotsin puolelle Torniosta vuonna 2017. Riikka Rautiainen / Yle\nVanhoilla puolueilla ei ole vahvoja uhkakuvia työkalupakeissaan\nUhkakuvat ovat aina olleet puolueiden ja taitavien poliitikkojen työkaluja. Myös vanhat valtapuolueet ovat osanneet niitä käyttää.\nSotienjälkeisessä Suomessa sekä porvarilliset puolueet että sosialidemokraatit käyttivät hyväkseen kommunismin uhkaa. 1960- ja 1970-luvuilla vasemmisto puhui ydinsodan uhasta ja sai huomattavan osan nuorisosta puolelleen.\nSanna Marinin noustua SDP:n johtoon puolueen kannatus kääntyi nousuun.Gustaf Antell / Yle\nNykyään SDP, kokoomus ja keskusta nostavat puheeksi paljon pienempiä vaaroja kuin vihreät tai perussuomalaiset.\nSosialidemokraatteja huolestuttaa ennen muuta suomalaisen hyvinvointivaltion mureneminen, kokoomusta Suomen teollisuuden kilpailukyvyn heikkeneminen ja keskustaa alueellisen tasa-arvon taantuminen.\nNoista ongelmista puhuminen on tärkeää, mutta moisilla teemoilla tuskin saa aikaan nukkuvien ryntäystä vaaliuurnille.\nVahva uhkakuva luo kuvaa puolueen politiikan ytimestä\nKokoomus on ollut heinäkuusta lähtien Suomen toiseksi suosituin puolue. Sen kannatus on kuitenkin yhä useita prosenttiyksikköjä alempi kuin puolueen kultakaudella.Mikko Ahmajärvi/Yle\nPerinteiset mahtipuolueet eivät pysty määrittelemään yhtä tiivistä fokusta politiikalleen.\nSe on vaikeaa myös siksi, että kaikkien noiden kolmen puolueen aatteellinen ydin on hämärtynyt viime vuosikymmenten aikana.\nVetoavatko eturyhmäpuolueiden agendat kansaan kylliksi?\nKeskusta, SDP ja kokoomus ovat pohjimmiltaan eturyhmäpuolueita.\nKeskustan kannatus nousi 12 prosenttiin viime gallupissa, mutta se on yhä alle puolet siitä, mitä vuoden 2015 alussa.Sasha Silvala / Yle\nSDP syntyi palkkatyössä olevien ihmisten edustajaksi, kokoomus ajamaan porvariston ja maalaisliitto (=keskusta) talonpoikien sekä maaseutuväestön asiaa.\nMaan johtoasemasta kilpaillessaan nuo perinteiset “kolme suurta” alkoivat havitella kannatusta kaikista kansankerroksista. Sen seurauksena ne ovat muuntautuneet yhä enemmän yleispuolueiksi.\nNykyisin äänestäjien on melko vaikea tajuta, keiden asialla mikin noista puolueista tosiasiassa on.\nEturyhmäpoliikkaa harjoittavat puolueet hallitsevat yhä poliittista keskustelua leipälajeissaan. Niitä ovat esimerkiksi tulonjakoon, työllisyyteen, talouspolitiikkaan, tasa-arvoon tai alueelliseen kehitykseen liittyvät kysymykset.\nVaikka nuo aiheet vaikuttavat kansalaisten elämään päivittäin, ne eivät ehkä enää ole niitä asioita, jotka kansalaisten mieliä eniten painavat.\nVihreiden kannatus putosi yli 2 prosenttiyksikköä tuoreimmassa mielipidemittauksessa. Jorma Vihtonen / Yle\nJulkisen keskustelun aiheet määrittävä puolue saa voiton avaimet\nPerussuomalaiset ovat vaatineet selvitystä ulkoministeri Pekka Haaviston (vihr.) toiminnasta al Holin pakolaisleirillä olleiden suomalaislasten palautuksista päätettäessä. Tuomo Björksten/Yle\nDebatti on vaikuttanut noiden puolueiden kaksintaistelulta. Menneiden vuosien “kolme suurta” ovat jääneet milteipä kiistan sivustakatsojiksi.\nTämä on merkittävä voitto vihreille ja perussuomalaisille. Puolueiden keskinäisessä kannatuskilvassa hyvin oleellinen asia on nimittäin se, mitkä teemat hallitsevat julkista keskustelua perinteisissä tiedotusvälineissä ja sosiaalisessa mediassa.\nJokainen puolue pyrkii vaikuttamaan monin tavoin poliittisen keskustelun agendaan. Nykyisin sitä on helpointa ohjata ja manipuloida sosiaalisen median kautta.\nTässä pelissä perinteiset mahtipuolueet kokoomus, keskusta ja sosialidemokraatit ovat altavastaajina.\nVihreiden ja perussuomalaisten asema on helpompi. Niiden korostamat uhat eivät poistu päiväjärjestyksestä pitkiin aikoihin.\nSuomen politiikkaPerussuomalaisetVihreä liittoSuomen Sosialidemokraattinen PuolueSuomen KeskustaKansallinen KokoomuspolitiikkaA-studioAnalyysit (Yle Uutiset)Suomen poliittiset puolueet