Tämä on kova juttu – Sugoi-videopelihalli nousi keskelle teollisuusaluetta Helsingissä. - Digitoday - Ilta-Sanomat\nTämä on kova juttu – videopelihalli nousi keskelle teollisuusaluetta Helsingissä\nNyt toistetaan: Sugoi-pelihallin omistaja esittelee viisi hallin kiinnostavinta peliä\nJulkaistu: 14.11.2015 9:56\nHelsinkiin perustettu Markus Aution Sugoi-pelihalli kätkee sisäänsä kymmenittäin kolikkopelejä enimmäkseen 90-luvulta.\nHelsingin Malmin teollisuusalue on hieman syrjässä ja näyttää täsmälleen samalta kuin muutkin teollisuusalueet – harmaita, matalia rakennuksia ja huolimattomasti pysäköityjä autoja.\nTäältä voisi kuvitella löytävänsä lasileikkaamon ja huonekalukirpputorin – kuten löytääkin – mutta yllättäen sieltä löytyy myös jotain muuta.\nNimittäin kymmenittäin 90-lukulaisia arcade- eli kolikkovideopelejä. Sillä erotuksella, että laitteisiin ei tarvitse syöttää kolikoita. Vitosen pääsymaksu Sugoi-pelihallin ovella riittää.\n– Olen junnusta asti pelaillut videopelejä, mutta pelikonsoleilla jouduin tyytymään kehnoihin kolikkopelikäännöksiin, kertoo pelihallin perustaja, kolmekymppinen Markus Autiohttps://www.is.fi/haku/?query=markus+autio.\nMarkus Aution pelikoneet edustavat useampaa laitesukupolvea. Taustalla lcd-näyttöinessä Lidbergh-kabinetissa pyörivä King of Fighters XIII. (KUVA: Aleksi Jalava)\nMuun muassa ikkunanpesijän ja lumenpudottajan töitä tehnyt Autio päätti taannoin lopettaa päivätyönsä ja ryhtyä täysipäiväiseksi pelihalliyrittäjäksi. Idea syntyi hetkellä, ”kun alkoi tuntua tosi tyhmältä, kun on toista sataa peliä ja minä olin ainoa, joka niitä pelaa”.\nLaiteiden hankkiminen on ollut melkoinen projekti. Itse pelit on toteutettu verrattain pienikokoisina piirilevyinä, mutta ne vaativat ympärilleen kookkaan pelikabinetin, joita Autio on hankkinut Japania myöten. Useampaa valmistussukupolvea edustavat kabinetit tulivat Aasiasta kahdessa kontissa.\nKabinetteja on kolmisenkymmentä, ja niihin vaihdettavia pelejä toista sataa. Pelit ovat japanilaisia ja pääosin 90-luvulta. Tällä hetkellä Sugoissa pelattavana ovat muun muassa Gunbird, Hyper Bishi Bashi, Mr Driller G, Beatmania IIDX 17 Sirius, Star Wars Racer Arcade, Tekken 3 ja Super Street Fighter II Turbo.\nPelikabinetit ovat pääosin Segan Astro City-, Blast City-, Net City- ja Lindbergh -malleja. (KUVA: Aleksi Jalava)\nAution mukaan laitteisiin on kulunut ”melkoinen summa”.\n– Mutta harrastukselle ei voi oikein laittaa hintaa, hän lisää.\nSugoi on toiminut vajaan kuukauden, ja sana on ehtinyt kiertää jonkin verran peliharrastajien keskuudessa. Autio myös kuuntelee asiakkaiden toiveita, ja pari hyvinkin epätodennäköistä peliä on noussut pieniksi hiteiksi kävijöiden keskuudessa.\nIS:n ottaman tuntuman perusteella Sugoin pelien pelaaminen on verratonta hupia. Peleille varta vasten tehdyt kontrollit ja pelikoneen äärellä seisominen tekevät pelaamisesta paljon intensiivisemmän kokemuksen kuin kotikonsolilla tai -pc:llä.\nYhtä erinomaista on se, että koneisiin ei tarvitse upottaa rahaa epäonnisen pelikuoleman jälkeen. Jonkin verran videopelitaustaa omaavan toimittajan mielestä tämä on rehellisesti kova juttu.\nYllä olevalla videolla Markus Autio esittelee viisi Sugoin peliä.


Soteksi meni taas – EU-vaalitenteissä ei meinata päästä irti hallitusneuvotteluista | Suomenmaa\nEurovaalit Sunnuntain vaalipäivän lähetessä suurimpien puolueiden puheenjohtajat ovat kokoontuneet jo lukuisiin vaalitentteihin. Torstai-iltana Ylen vaalitentissä keskityttiin aluksi tiiviisti kotimaan asioihin, kun kahdeksan puheenjohtajaa pääsi kertomaan arvioitaan hallitusneuvotteluiden sote-hallintosovusta.\nNyt näyttää siltä, että keskustan hellimää 18 maakunnan mallia edistetään myös seuraavassa hallituksessa.\nNeuvottelujen vetäjä, SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne kertoi aiemmin päivällä, että sote-uudistusta on tarkoitus lähteä rakentamaan 18 itsehallinnollisen maakunnan varaan.\nYlen tentissä Rinne sanoi, että keskeinen ero aiempaan on se, että palvelut pääosin järjestää ja tuottaa julkinen toimija.\nKeskustan puheenjohtaja ja hallituksensa soten kaatumisen takia eroon johtanut Juha Sipilä ei vastannut suoraan, kun häneltä kysyttiin tyytyväisyydestä maakuntien paluuseen. Hän korosti neuvottelujen olevan edelleen kesken.\nVasemmistoliiton Li Anderssonin mukaan hallitusneuvotteluissa käsitellyn mallin suurin ero aiempaan on se, että yksityistäminen on jätetty kokonaan sivuun.\n– Se meni kokoomuksen kanssa oppositioon.\nOppositioon näillä näkymin suuntaavan perussuomalaisten Jussi Halla-aho pääsi kehumaan ennustajankykyjään.\n– Ennustin (hallitusneuvottelujen alkaessa), että keskusta saa 18 maakuntaa ja pari siltarumpua.\nTentin aluksi puheenjohtajilta vaadittiin kannanottoja Ylen uutiseen, jonka mukaan Koillis-Syyriassa sijaitsevalla Al-Holin Isis-leirillä on 44 suomalaista, 11 naista ja heidän 33 lastaan.\nRinteen mukaan Suomen kansalainen on oikeutettu palaamaan riippumatta siitä, mitä ulkomailla on tapahtunut.\n– Tarvitaan jonkinnäköinen kansainvälinen tuomioistuin, jota Ruotsi muun muassa on esittänyt. Selvitetään ihmisten taustoja ja se, onko syyllistytty rikokseen.\nKansainvälisen tuomioistuimen tarpeesta vallitsi puheenjohtajien keskuudessa jonkinlainen konsensus, mutta esimerkiksi Sipilä, Halla-aho ja kokoomuksen Petteri Orpo kiirehtivät toteamaan, että aikuisille lähtö Syyriaan on ollut oma valinta eikä heitä toivoteta avosylin takaisin. Lapsille riitti myötätuntoa.\nHalla-ahon mukaan minkään oikeuslaitoksen tulee olemaan hyvin vaikeaa näyttää toteen mahdollisia rikoksia.


työnilon VALTIOTIETEILIJÄ Koulutus Tieto Vastuu Valta uni kateissa Työ- ja virkasuhteen erot Liiton nimi muuttuu! - PDF\ntyönilon VALTIOTIETEILIJÄ Koulutus Tieto Vastuu Valta uni kateissa Työ- ja virkasuhteen erot Liiton nimi muuttuu!\nDownload "työnilon VALTIOTIETEILIJÄ Koulutus Tieto Vastuu Valta 5-2011 uni kateissa Työ- ja virkasuhteen erot Liiton nimi muuttuu!"\n1 VALTIOTIETEILIJÄ Koulutus Tieto Vastuu Valta uni kateissa Työ- ja virkasuhteen erot työnilon Vuoden Yhteiskuntatieteilijä saarnaaja Liiton nimi muuttuu!\n2 2 Valtiotieteilijä Pääkirjoitus Ilon kautta En minä teihin voi liittyä, kun en ole valtiolla töissä. Enkä edes tee tiedettä. Ja tutkintonikaan ei ole valtiotieteiden maisteri. Harmillisia vastauksia kysymykseen, että oletko harkinnut liittyväsi SVAL:n jäseneksi. Liiton nimi on perinteikäs, mutta monen mielestä harhaanjohtava. Se ei kuvaa meidän yhteiskuntaalan tutkinnon suorittaneiden suurta kirjoa ja monipuolista osaamista. Moni alaa opiskeleva etsii kotiaan toisista liitoista. Ja moni työskentelee yhteiskunnallisella alalla, olematta yhteiskuntatieteilijä. Liiton valtuusto tekikin viisaan ja kauaskantoisen päätöksen ja päätti muuttaa liiton nimen Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry:ksi. Uusi nimi on tarkoitus ottaa käyttöön ensi vuonna. Sen myötä toivottavasti yhä useampi löytää meidät kotipesäkseen. Muutama viikko sitten valittiin myös Vuoden Yhteiskuntatieteilijä. Hän on Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulun professori, YTM ja FT Marja- Liisa Manka. Hän on ideoinut työpaikoille työrauhanjulistuksen, nykyiseltä nimeltään työnilonjulistuksen, joka kuullaan seuraavan kerran tammikuussa Manka on innostava esimerkki omasta työnilonjulistuksestaan. Hän on oikeassa siinä, että meiltä puuttuu suosituksia siitä, miten iloita ja nauttia työstä. Vaikka hyvä mieli lisää tutkitusti työntekijöiden hyvinvointia ja kasvattaa työpaikan tuloksellisuutta. Suomalaisille on laadittu suosituksia siitä, miten pitäisi liikkua ja syödä, jotta pysyisi terveenä. Mankan julistama työnilonjulistus kehottaa ottamaan työstä ilon irti. Hän sanookin, että kohtalonomaisen työpahoinvointikeskustelun sijasta pitäisi ryhtyä puhumaan siitä, miten voisimme vahvistaa työyhteisön ja sen työntekijän voimavaroja. Työnilosta, työssä jaksamisesta ja niiden edellytysten parantamisesta työpaikoilla ei voi puhua liikaa. Vaikka usein peräänkuulutetaan hyvää johtajuutta, voisi sitä itsekin katsoa näin joulun alla peiliin. Olenko ollut rakentava, yhteistyökykyinen, positiivinen kanssatyöntekijä? Tuonko työyhteisöön enemmän hyvää vai kulutanko muiden voimavaroja? Valitanko jatkuvasti, vai yritänkö nähdä myös tilanteiden hyviä puolia? Onko meillä edes joskus kivaa keskenämme töissä? Ainahan voi tehdä lupauksen, että uusi työvuosi alkaa ilon kautta. Elina Moisio Puheenjohtaja VALTIOTIETEILIJÄ Julkaisija Suomen Valtiotieteilijöiden Liitto SVAL ry Mikonkatu 8 A, Helsinki puhelin faksi Päätoimittaja Elina Moisio Osoitteenmuutokset ja tilaukset Toimitus ja ulkoasu MCI Press oy Mikonkatu 18 B, Helsinki puhelin (09) faksi (09) Ilmoitusmyynti Sana-Saku Oy puhelin (09) Kansikuva Merja Ojala Painatus ScanWeb Oy ISSN Painos kpl Copyright MCI Press oy Lehden sisältöä ei saa osittainkaan jäljentää ilman toimituksen kirjallista lupaa. Toimitus ei vastaa tilaamatta lähetetyistä materiaaleista. Kirjoittajien artikkeleissa esittämät mielipiteet ovat heidän omiaan eivätkä välttämättä edusta julkaisijayhteisön kantaa. Ilmestymispäivät 1/ / / / /\n3 [ sisältö 5/11 ] Työrauha on minimi, mutta työnilo on ilman muuta enemmän. Rima pitää nostaa riittävän korkealle. Marja-Liisa Manka Lyhyesti 5 Haloo 6 Ura putkessa Pasi Piela tuntee tilastot. 11 Pykälät 12 Jäsenjärjestöt 14 Työnilon värikäs matkasaarnaaja Marja-Liisa Manka on Vuoden Yhteiskuntatieteilijä. 18 Mitä eroja on työsuhteessa ja virkasuhteessa? Suomessa on käytössä kaksi palvelussuhdetta, jotka poikkevat joiltakin eduiltaan toisistaan. 22 Sama titteli, eri sektori Mitä tarkoittaa suunnittelijan työ eri sektoreilla? 25 Kun uni ei tule, lampaat eivät auta Jopa miljoona suomalaista kärsii unihäiriöistä. 28 Julkishallinto uudistuu uudistuuhan? Julkishallinnon rakenteisiin kohdistuu suuria muutospaineita. 34 Luottamukselliset verkostot viitoittavat työuran alkua Sosiaaliset verkostot hyödyttävät työllistymistä. 39 Tätä mieltä Onko yhteistoiminnalla hintalappua? Valtiotieteilijä 3\n4 [ lyhyesti ] Stipendinsaajista Katri Halen saapui Turkuun onniteltavaksi. Kuva: Aki Reinimäki Stipendejä jaettiin Yhteiskuntatieteilijäpäivillä Liiton stipendit jaettiin Valtiotieteilijäseminaarissa Turussa Stipendiä haki 22 liiton jäsentä, ja SVAL:n hallitus myönsi stipendin kuudelle hakijalle: kolmelle pro gradu -tutkielmalle ja kolmelle väitökselle. Katri Halen väitös Työssä vai eläkkeelle? Helsingin yliopisto/ yhteiskuntapolitiikka Johanna Jussila pro gradu Downshiftaus Helsingin yliopisto/yhteiskuntapolitiikka Jaakko Kauko väitös Korkeakoulupolitiikan dynamiikat Suomessa Helsingin yliopisto/käyttäytymistieteellinen tiedekunta Satu Lindholm pro gradu perhevapaamalli Helsingin yliopisto/sosiaalipolitiikka Johanna Moisio väitös Euroopan unionin korkeakoulupolitiikan vaikutus ja toimeenpano kansallisesti Tampereen yliopisto/ Johtamiskorkeakoulu Saara Saarela pro gradu Sosiaali- ja terveysministeriön samapalkkaisuusohjelma Tampereen yliopisto/valtio-oppi Seuraavan kerran stipendejä jaetaan ensi syksynä. Hausta ilmoitetaan lehdessä, netissä ja uutiskirjeessä. Onnittelut stipendiensaajille! Liitto sai viestintäpäällikön Liiton viestintäpäälliköksi nimitettiin Kati Ahtiainen, 41. Hän on työskennellyt liitossa jo vuodesta 2003, ensin järjestösihteerinä, sitten asiamiehenä ja nyt alkaen viestintäpäällikkönä. Tehtävänkuvani ei juurikaan muutu, mutta on yksinkertaisempaa, kun jo nimike kertoo, mitä tehtäviini kuuluu, Kati sanoo. Liitolla ei ole tähän asti ollut nimettyä tiedottajaa tai viestintäpäällikköä. Katin työura liitossa ei ole yhtä pitkä kuin aloitusvuosi antaisi ymmärtää. Hän oli välillä viisi vuotta perhe- ja työvapaalla, kun asui perheineen Saksassa. Muuta työkokemusta Katilla on Akava-yhteisöön kuuluvasta Vakava ry:stä ja julkishallinnon henkilöstö- ja taloushallinnosta. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden maisteri, ja töissä siis omassa liitossaan. Jos ongelmia tulisi työnantajan kanssa, ovat ainakin lakimiespalvelut lähellä, hän naurahtaa. Viestintäpäällikkönä Kati vastaa SVAL:n sisäisen ja ulkoisen viestinnän suunnittelusta ja toteuttamisesta sekä toimii Valtiotieteilijä-lehden yhteyshenkilönä. Lehden suunnittelu ja juttujen ideointi yhteistyössä toimittajien kanssa on innostavaa. Haluan myös olla kehittämässä liiton viestintää yhä enemmän ulospäin. Ensi vuodelta ei haasteita puutu, kun liiton viestintästrategia uusitaan ja uuden nimen lanseeraus vaatii paljon panostusta viestinnältä, Kati toteaa. Työn vastapainona Katilla on perhe, johon kuuluu toimittaja-aviomies Ilkka sekä kouluikäiset lapset Saima ja Toivo. Perhe muutti Saksasta Helsingin Lauttasaareen runsas kaksi vuotta sitten. Vapaa-ajan ongelmia ei ole. Yritän lenkkeillä mahdollisimman usein ja nauttia Lauttasaaren luonnosta. Saksalaiset tuttuni ihmettelivät paluutani kokopäivätyöhön, koska siellä perheellisten naisten osa-aikatyö on paljon yleisempää. Saksan-muistoja verestän kirjoittamalla säännöllisesti kolumneja Suomi Saksa Yhdistysten Liiton julkaisuun. Kuva: AJ Savolainen Wanhojen Maistereiden Kiltaan uusi jäsen Liiton entinen toiminnanjohtaja Urpo E. Hakala on valittu Wanhojen Maistereiden Kiltaan. Kiltaan kuului ennestään 14 liiton toiminnassa aktiivisesti vaikuttanutta jäsentä. Kilta perustettiin liiton 60-vuotisjuhlissa vuonna Killan tarkoitus on toimia liitossa aktiivisesti vaikuttaneiden henkilöiden yhdyssiteenä ja liiton kollektiivisena muistina, joka pitää omalta osaltaan yllä liiton ideologista perimää. Luettelo kiltaan kuuluvista löytyy netistä kohdasta Liitto Huomionosoitukset. Liiton toimisto sijaitsee aivan Helsingin ydinkeskustassa, Espan tuntumassa Mikonkadulla. Kyllä sijainti aina Itä-Pasilan voittaa, Pasilasta työuransa aloittanut Kati vertaa. Kuva: Aki Reinimäki 4 Valtiotieteilijä\n5 [ haloo ] HALOOOOO Valtuusto on puhunut Liittovaltuuston syyskokous pidettiin Turussa lauantaina Esityslistalla oli joukko sääntömääräisiä päätösasioita: Päätettiin muuttaa liiton sääntöjen 1. Tämä tarkoittaa, että liiton nimi vaihtuu Hyväksyttiin ja vahvistettiin toimintasuunnitelma vuodelle Toimintasuunnitelma on luettavissa netissä liiton jäsensivuilla. Vahvistettiin jäsenmaksut vuodelle 2012 (ks. laatikko). Hyväksyttiin ja vahvistettiin taloussuunnitelma vuodelle Päätettiin julkilausumasta Työelämää tyhmentävä kehitys on pysäytettävä (ks. s. 8). Jäsenmaksut 2012 Valtuusto nosti maltillisesti jäsenmaksuja ensi vuodelle. Maksu nousee yhden euron kuukaudessa työssäkäyviltä jäseniltä, muilta vähemmän. perustutkinnon suorittaneet jäsenet ja vakituisesti työssä käyvät opiskelijat 288 euroa (276 euroa v. 2011) palkansaajakassaan kuulumattomat yrittäjät, apurahalla tai stipendillä työskentelevät, EU/ETA-maissa työskentelevät ja ulkomailla valtioiden välisissä järjestöissä työskentelevät 144 euroa (138 euroa v. 2011) työttömät, perhe-, opinto- tai vuorotteluvapaalla olevat, eläkeläiset, ase- tai siviilipalvelusta suorittavat sekä EU/ETA-maiden ulkopuolella työskentelevät tai ulkomailla ilman palkkatuloja oleskelevat 60 euroa (56 euroa v. 2011) opiskelijajäsenet 25 euroa (24 euroa v. 2011) opiskelijajäsenet, jotka ovat 1 4 kk töissä 60 euroa (60 euroa v. 2011) opiskelijajäsenet, jotka ovat 5 11 kk töissä 100 euroa (100 euroa v. 2011) Ja uusi nimi on YHTEISKUNTA-ALAN KORKEAKOULUTETUT Liiton nimi vaihtuu Miten tähän päädyttiin? Liitto on viimeisen vuosikymmenen aikana kasvanut voimakkaasti, ja jäseninä on yhä enemmän muitakin kuin valtiotieteilijöitä. Liiton nimi on jo usean vuoden ajan koettu käytännön järjestötyössä hankalaksi ja jäsenrekrytointia rajoittavaksi. Nimenmuutoksen tavoitteena on kuvata nykyistä paremmin liiton jäsenkuntaa, johon kuuluu eri yhteiskunta-alan tutkinnon suorittaneita tai alaa opiskelevia sekä yhteiskunnallisilla aloilla työskenteleviä korkeakoulutettuja. Kesällä 2009 otettiin ensimmäinen askel ja järjestettiin nimikilpailu, johon tuli satoja vastauksia. Ehdotuksista mikään ei tuntunut suoraan sopivalta, mutta nimivaihtoehtojen työstöä jatkettiin hallituksen perustamassa nimityöryhmässä. Valtuusto käsitteli ensimmäisen kerran nimiasiaa syksyllä 2010, kun kaksi nimivaihtoehtoa (Akateemiset Yhteiskuntaosaajat / Akateemisten yhteiskuntaosaajien liitto) tuotiin äänestykseen. Valittavana oli, säilytetäänkö liiton nykyinen nimi vai muutetaanko nimeksi jompikumpi hallituksen ehdottamista nimistä. Äänestyksessä oli paikalla 36 liittovaltuuston jäsentä. Vanhan nimen säilyttämistä kannatti 16 liittovaltuuston jäsentä ja nimen muuttamista 20 jäsentä. Koska kyseessä olisi ollut sääntömuutos, olisi päätöksen taakse tarvittu vähintään kolmeneljäsosan määräenemmistö. Valmistelun jatkamista kannatti 29 liittovaltuuston jäsentä ja sitä vastusti 3 jäsentä. Perustettiin työryhmä jatkovalmistelemaan nimimuutosasiaa. Seuraavan kerran nimestä äänestettiin valtuuston kevätkokouksessa Valittavana olivat työryhmän esittämät nimivaihtoehdot, jotka saivat ääniä seuraavasti: Akateemisten yhteiskuntaosaajien liitto 8, Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut 9, Yhteiskuntatieteiden akateemiset 4, Yhteiskunnallisten alojen liitto 10. Neljästä vaihtoehdosta seuraavaan äänestykseen pääsi kaksi eniten ääniä saanutta vaihtoehtoa: Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut (21 ääntä), Yhteiskunnallisten alojen liitto (11 ääntä) Päätettiin, että hallitus jatkaa nimenmuutoksen valmistelua äänestyksessä eniten ääniä saaneen nimivaihtoehdon (Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut) pohjalta ja että nimenmuutos tuodaan sääntömuutosasiana liittovaltuuston päätettäväksi syksyllä Nimestä pyydettiin kielitoimistosta käännökset: ruotsiksi Högskoleutbildade samhällsvetare ja englanniksi Social Science Professionals. Valtuusto päätti nimenmuutoksesta yksimielisesti syyskokouksessa Historiallinen hetki, vaikka käytännön järjestelyiden takia liiton uusi nimi otetaankin käyttöön vasta Nimen myötä myös liiton graafinen ilme ja jäsenlehden nimi vaihtuvat ensi vuonna Valtiotieteilijä 5\n6 [ ura putkessa ] Maailmanmatkaaja tuntee tilastot Teksti: Riikka Hollo Kuva: Susanna Kekkonen Maailmanmatkailua harrastava tilastotieteilijä Pasi Piela työskentelee kehittämispäällikkönä Tilastokeskuksen tilastolliset menetelmät -yksikössä. Piela tituleeraa itseään laaja-alaiseksi toimijaksi. Hän sai keväällä Akavan pronssisen ansiomerkin tunnustuksena työstään liittovaltuuston jäsenenä, SVAL-aktiivina ja Tilastokeskuksen luottamusmiehenä. Kuka olet? Olen Pasi Piela, tilastotieteilijä, kehittämispäällikkö Tilastokeskuksessa. Olen virkamiehistynyt, kansainvälinen helsinkiläinen, mielestäni laaja-alainen toimija ja samalla myös pitkäaikainen SVAL-aktiivi. Kuulun PÄÄSY ry:n aktiivisiin perustajiin. Millainen ura sinulla on ollut ja mitkä ovat merkittävimmät virstanpylväät urallasi? Urani on ollut puhtaasti virkamiesura valtionhallinnossa ja samassa virastossa, joskin tähän on sisältynyt useita työtehtäviä ulkomailla. Tylsää ei ole ollut melkoisen pitkästä jaksosta huolimatta. Olin itse asiassa tänä vuonna konsultoimassa Kirgisiassa yhdessä sellaisen kollegani kanssa, joka on tullut palvelukseen jo ennen syntymääni. Arvostan kovasti kansainvälisyyttä ja virallisessa tilastotoimessa se onkin itsestäänselvyys. Työskentelin ensin muutaman vuoden pääasiassa EU-rahoitteisissa tutkimuksen puiteohjelmien projekteissa, minkä jälkeen keskityin tilastollisen laadun ja laadunhallinnan kehittämiseen yleisesti. Nimikkeet ovat muuttuneet, mutta yhtenä keskeisimmistä virstanpylväistä pidän tilastotuotantoprosessien vertaisarviointitoimintaa eli niin kutsuttua läpivalaisua, jonka tekemisestä vastaan. Tämä työ on palkittu ja herättänyt paljon kiinnostusta muissakin virastoissa. Toimintaan on saatu osallistumaan suuri määrä vapaaehtoisia asiantuntijoita. Oikeastaan kyse on laatujohtamisen jalkauttamisesta organisaatiossa. Juuri nyt elän urani seuraavaa virstanpylvästä eli kehitän parhaillaan paikkatietomenetelmiä. Miten ja milloin tiesi vei Tilastokeskukseen? Valmistuin nopeasti ja tein graduni Tilastokeskuksessa kesällä Sain nuorelle miehelle kiinnostavia, kansainvälisiä ja tieteellisesti mielekkäitä työtehtäviä. Aika kului ja pian huomasin olleeni 12 vuotta Tilastokeskuksen palveluksessa. Onneksi sentään Kalasatama muuttuu. Millainen toimenkuva sinulla on? Mitkä ovat työsi haasteet? Tilastotiede itsessään on matematiikan haarana kovin poikkitieteellinen ala täynnä haasteita ja uusia ongelmia. Sitä on myös työni tilastotoimessa. Erikoistun nyt vauhdilla paikkatietomenetelmiin ja -järjestelmiin. Tämä työ linkittyy aiempaan uraani ja toisaalta tässä työssä syntyy koko ajan myös jotain uutta. Kyse on siis tiedosta, jolle voidaan osoittaa sijainti tyypillisesti koordinaatein. Osallistun myös laadunkehittämiseen, istun Suomen virallisen tilaston neuvottelukunnassa ja kuulun muun muassa Eurostatin laatutyöryhmään. Sait keväällä Akavan pronssisen ansiomerkin, miltä tunnustus tuntuu? Ay-työtä kuuluu tehdä ilman tunnustuksiakin, mutta olen ollut SVAL-aktiivi, liittovaltuustojäsen ja jo kauan luottamusmies Tilastokeskuksessa. Olen siis otettu saamastani tunnustuksesta ja siitä, että työni sivujuonne on huomattu. Miten ylläpidät ammattitaitoasi? Tutkijalle jatkuva itsensä kehittäminen on toisaalta tuttu juttu, toisaalta se on haaste. Työhön ja omaan osaamiseen liittyvät kurssit (kuten laatupäällikkökurssi ja tilasto-ohjelmistokurssit) ovat ajoittain hyödyllisiä ja innostavia, mutta vanhan kertaamiselle eli matemaattisten taitojen ylläpitämiselle on myös kysyntää. Tulevaisuuden suunnitelmasi? Haluan tehdä tilastoista entistä kiinnostavampia ja helpottaa niiden avulla päätöksentekoa. Myös kansainvälisessä yhteistyössä ja organisaatioissa mukana oleminen on tärkeää ja kiinnostavaa. Miten vietät vapaa-aikaasi? Liikunnan lisäksi harrastan omatoimimatkailua. Tänä vuonna uusi valloitus on ollut muun muassa Kolumbia. Se on mielestäni Etelä-Amerikan paras maa matkailun näkökulmasta. Bucaramangan tienoilla aloitin vihdoin varjoliitoharrastuksen, johon Kolumbia onkin loistava kohde. Uusi harrastus tosin lennätti minut myöhemmin vuoden loppupuolella kirurgin pöydälle. Mutta kunhan olkapääni taas vahvistuu, aion liitää jälleen tai painua sukeltamaan veden alle. Olen suosinut Yhdysvaltoja matkakohteena viime vuosina. Erityisesti Teksas ja Florida miellyttävät. Tilastotieteilijänä toki Las Vegas on ollut kiehtova, ja kävin siellä lokakuussa nauttimassa viimeisistä helteistä ennen talvea. En ole ottanut ainakaan vielä matkustelua varten esimerkiksi vuorotteluvapaata, mutta toivon, että järjestöt pyrkivät estämään vuorotteluvapaakorvausten leikkausyritykset, sillä se on yksilön kannalta tärkeä mahdollisuus irrottautua uraputkesta muutamaksi kuukaudeksi tai vuodeksi. 6 Valtiotieteilijä\n7 [ ura putkessa ] Pasi Piela Tilastotieteilijä, kehittämispäällikkö Tilastokeskuksen tilastolliset menetelmät -yksikössä Synt: 1976, Hyvinkää Perhe: avopuoliso Nykyinen asuinpaikka: Helsinki Koulutus ja kurssit: Yhteiskuntatieteiden maisteri (1999, tilastotiede, Jyväskylän yliopisto) ja myöhemmin jatko-opintoina filosofian lisensiaatti Keskeinen työkokemus: Tilastokeskuksessa sekä sen palveluksessa hankittu kansainvälinen työkokemus Harrastukset: kuntosali, uinti, maailmanmatkailu, sukeltaminen ja varjoliito Valtiotieteilijä 7\n8 [ lyhyesti ] LIITTOVALTUUSTON JULKILAUSUMA Työelämää tyhmentävä kehitys pysäytettävä Suomen Valtiotieteilijöiden Liitto SVAL ry:n valtuusto on huolissaan työelämää tyhmentävästä kehityksestä ja vaatii lisää tilaa luovuudelle. Erityisen huolissaan liitto on määräaikaisten työntekijöiden asemasta työyhteisössä. Hyvinvoiva työntekijä on tuottelias ja luova. Kiire ja jatkuvat säästötoimet tappavat luovuutta työssä, minkä vuoksi työntekijät ahdistuvat ja suorittavat vain välttämättömimmät työtehtävänsä. Jos asiantuntija- ja johtotehtävissä olevien vaikuttamismahdollisuuksia vähennetään, tukahdutetaan myös elintärkeä oma-aloitteisuus. Luovasta ajattelusta työmarkkinoilla hyötyvät sekä työnantaja että työntekijä. Työministeri Ihalaisen tavoitteena on maailman paras työelämä Suomessa vuonna Tavoite on hieno mutta siihen on matkaa, sillä nykyinen suunta on pikemminkin poispäin. Esimerkiksi valtionhallinnon säästötoimet ovat johtaneet päätösvallan keskittämiseen: suurella osalla asiantuntija- ja johtotehtävissä toimivilla ei ole käytännön sananvaltaa erikoisaluettaan koskeviin asioihin. Heitä johdetaan heikosti, henkilökohtaisista onnistumisista ei palkita ja liian tiukat toiminnan raamit johtavat alisuorittamiseen. Ministerin mukaan tuottavuus syntyy osaamisesta, jaksamisesta, hyvästä johtamisesta ja teknologisen osaamisen soveltamisesta. Tuottavuutta ja kasvua ei nykymenolla synny, sillä niitä ei ylläpidetä ilman osaamista ja innovaatioita. SVAL on huolissaan määräaikaisten työntekijöiden eriarvoisesta asemasta työyhteisössä. Erityisesti nuoret vastavalmistuneet ovat useimmiten määräaikaisissa palvelussuhteissa. Jatkuvassa epävarmuudessa elävä määräaikainen työntekijä ei tunne hallitsevansa työtään ja elämäänsä yhtä hyvin kuin vakituisessa työsuhteessa oleva. Tämä johtaa helposti ongelmiin ja työtyytyväisyyden laskuun koko työyhteisössä. Kuva: Aki Reinimäki Päätökset on tältä erää tehty! Syyskokous 2011 jää historiaan liiton nimenmuutoksen takia. 8 Valtiotieteilijä\n9 [ lyhyesti ] Puheenjohtajan ja toiminnanjohtajan yleisönosastokirjoitus Turun Sanomissa Koulutuspaikkajaosta puuttuu läpinäkyvyys Suomen Valtiotieteilijöiden Liitto SVAL ry on huolissaan läpinäkyvyyden puutteesta opetus- ja kulttuuriministeriön koulutusmääräesityksessä. Esityksen vaikutuksista on uutisoitu laajalti. Ministeriö ei ole julkaissut koulutusmäärien ja aloittajatavoitteiden laskentamalleja, mikä heikentää koko esityksen läpinäkyvyyttä. Läpinäkyvyyden puutteen takia ulkopuolisen onkin mahdotonta arvioida ministeriön laskelmien perusteita. On sinänsä hyvä, että koulutuspaikkojen ennakointi pohjautuu Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n laajaan analyysiin tulevasta työvoimatarpeesta. Ongelmallista on, että pienillä koulutusaloilla pienikin muutos perusteissa aiheuttaa suuren muutoksen koulutusmääriin. Laskelmissa yhteiskuntatieteellisen koulutusalan ja ammattikorkeakoulutasoisen liiketalouden koulutuksen niputtaminen samaan kokonaisuuteen on ongelmallista. Aloituspaikkojen oikeansuuntainen ennakointi tulee sitä vaikeammaksi, mitä suurempi kokonaisuus on. Kokonaisuudessaan aloituspaikkojen leikkaukset ovat perusteltuja, jotta laatu koulutuksessa voidaan säilyttää ikäluokkien pienentyessä. Ministeriön halukkuus leikata nimenomaan politiikka- ja hallintotieteistä kuitenkin ihmetyttää. Ministeriön kaavailujen mukaan politiikka- ja hallintotieteiden aloituspaikat vähenisivät vuonna 2016 yli 30 prosenttia vuoden 2009 tasosta. Laaja-alaisesti pätevöityneitä yhteiskuntatieteilijöitä tarvitaan yhteiskunnallisten prosessien ja muutosten ymmärtämiseen ja yhteiskunnan ongelmien ratkomiseen tulevaisuudessakin. Jäsenmaksun voi pian maksaa e-laskuna SVAL on ottanut käyttöön uuden sähköisen maksutavan, e-laskun. Voit tilata e-laskun omasta verkkopankistasi. Tunnistetietoina tarvitset viimeisimmän laskun viitenumeron ja jäsennumerosi. Jos sinulla on liiton jäsenmaksu suoraveloituksessa, voit siirtyä e-laskuun jo tämän vuoden puolella. Jos olet saanut tähän asti jäsenmaksulaskun kotiisi, voit siirtyä ensi vuoden alusta lähtien e-laskuun. E-laskun tilauksen voit tehdä kuitenkin jo nyt. E-lasku säästää luontoa ja helpottaa maksamista. E-laskut maksetaan verkkopankissa helposti yhdellä klikkauksella ilman tili- ja viitenumeroiden syöttämistä. Voit halutessasi valita myös automaattisen maksamisen, jolloin lasku lähtee eräpäivänä maksuun ilman erillistä hyväksymistä. Lisätietoja siirtymisestä e-laskuun saat omasta pankistasi ja liitosta sähköpostitse Marjut Soiniselta tai p Koulutusta luvassa lisää ensi vuonna Jäsenkyselyn vastausten mukaan liiton tarjoamalle koulutukselle olisi tilausta. Aloitamme koulutustarjonnan lisäämisen heti alkuvuodesta: työttömille suunnattua koulutusta akavalaisena yhteistyönä OTTYssä ja kaikille jäsenille tarkoitettua koulutusta yhteistyössä TJS Opintokeskuksen kanssa. OTTY-koulutukset SVAL liittyy alkaen Omaehtoisen työllistymisen tuki OTTY ry:n jäseneksi. Liittymisestä päätti liiton hallitus kokouksessaan OTTY syntyi 1990-luvun lamavuosina korkeasti koulutettujen työllistymisen tueksi. Se tarjoaa työllistymistä edistäviä luentotilaisuuksia, sparrausta, vertaisryhmätoimintaa ja verkottumismahdollisuuksia työttömille tai ammattiliiton jäsenille, joita uhkaa työttömyys. OTTYn perustavoitteena on edistää työnhakuvalmiuksia ja etsiä erilaisia työllistymiskeinoja korkeasti koulutetuille. OTTYn muita akavalaisia jäsenjärjestöjä ovat: Tekniikan Akateemiset TEK, Suomen Ekonomiliitto SEFE, Myynnin ja markkinoinnin ammattilaiset SMKJ, Tradenomiliitto TRAL ja Helsingin Insinöörit HI. Vuoden 2012 talven ja kevään tilaisuuksien alustavat aiheet: tammikuu Tapakoulutus helmikuu Ajattelun hallinta maaliskuu Työnhaku, verkko ja sparraus huhtikuu Tunteet ja työnhaku toukokuu Uusia työnteon muotoja Koulutukset järjestetään Helsingissä. Tutustu OTTYn toimintaan osoitteessa Tulevista koulutuksista kerrotaan tarkemmin mm. uutiskirjeissä, jotka lähetetään kohderyhmälle. TJS-koulutukset TJS Opintokeskuksen kanssa on sovittu ensi vuodelle neljä iltakoulutustilaisuutta. Tilaisuudet ovat avoimia kaikille SVAL:n jäsenille. Koulutuksista kaksi on keväällä ja kaksi syksyllä Aiheina ovat neuvottelutaidot ja osaamisen tunnistaminen. Koulutusten kesto on 3 tuntia. Koulutusten ajat ilmoitetaan myöhemmin lehdessä, netissä ja uutiskirjeessä Valtiotieteilijä 9\n10 [ lyhyesti ] Tiedote Yhteiskuntatieteellisen alan toimijoiden yhteistyötä on lisättävä Suomen yliopistot UNIFI ry julkaisi kuluvalla viikolla työryhmiensä loppuraportit, joissa käsitellään yliopistokoulutuksen rakenteellista kehittämistä neljällä eri koulutusalalla. Suomen Valtiotieteilijöiden Liitto SVAL ry:n edustajat ovat olleet UNIFI:n yhteiskuntatieteellisen koulutusalan työryhmän kuultavana. Liitto on tyytyväinen siihen, että yhteiskuntatieteellisen alan kouluttajat on kerrankin saatu saman pöydän ääreen. Yhteiskuntatieteellisen alan koulutusehdotukset ovat vielä pintapuolisia, mutta liitto toivoo työtä jatkettavan. Alan sisäinen vuoropuhelu on ollut aivan liian vähäistä, ja tämä työ on tärkeä avaus kokonaisuuden hahmottamisessa. Lisätyötä kuitenkin tarvitaan, sillä ehdotukset ovat vielä kovin yleistasoisia, kommentoi liiton toiminnanjohtaja Simo Pöyhönen. Tärkeää on paitsi mitoittaa koulutusmäärät työelämän tarvetta vastaaviksi myös huolehtia koulutuksen laadusta. Liian monessa paikassa koulutus perustuu edelleen massaluentoihin, joissa ei vuorovaikutustaitoja opita, Pöyhönen jatkaa. Työryhmä ehdottaa laajempia kandidaatin tutkintoja ja resurssien kokoamista niin, että vapautuvat voimavarat kohdennettaisiin opetuksen ja tutkimuksen laadun parantamiseen. Tämä on kannatettava kehityssuunta. Samalla on kuitenkin huolehdittava, että monialaisten tutkintojen suorittaminen on edelleen mahdollista. Verkostot ja laaja-alainen osaaminen ovat usein yhteiskuntatieteilijän menestyksekkään työuran tae. Olemme tyytyväisiä, että pääsimme UNIFI:n työryhmän kuultavaksi. Jatkotyössä on erittäin tärkeää, että työelämän eri osapuolet saavat mahdollisuuden osallistua. Esimerkiksi SVAL:lla yhteiskuntatieteiden alan koulutettuja edustavana ammattijärjestönä on paljon yliopistoilta puuttuvaa tietoa alan koulutettujen sijoittumisesta työelämään, heidän ongelmistaan ja hyvistä puolistaan työmarkkinoilla. Annamme mielellämme panoksemme alan koulutuksen kokonaisuuden kehittämiseksi, Pöyhönen lupaa. Vakuutusyhtiö vaihtuu liiton vastuu- ja oikeusturvavakuutuksessa Liiton vastuu- ja oikesuturvavakuutukset siirtyvät Pohjolasta If-vakuutusyhtiöön vuoden 2012 alusta. Vaihto tapahtuu kilpailutuksen seurauksena, eikä vaikuta jäsenten oikeusturvaan. Jos sinulla on omia vakuutuksia Pohjolassa, säilyvät vanhat edut ja ehdot ennallaan. If-vakuutusyhtiö tarjoaa tuntuvan järjestöalennuksen henki- ja tapaturmavakuutuksista. Katso lisätietoja kohdasta Jäsenpalvelut ja -edut -> Vakuutukset ja pankkiasiat. Anna palautetta lehdestä ja voita kahviautomaatti! Jokainen numero on uusi mahdollisuus osallistua VALTIOTIETEILIJÄ Koulutus Tieto Vastuu Valta Vastaaminen on helppoa ja nopeaa! työnilon Vuoden Yhteiskuntatieteilijä on saarnaaja UNI kateissa Työ- ja virkasuhteen EROT Liiton nimi muuttuu! 1. Kirjaudu osoitteeseen 2. Merkitse numerosarja Tämän jälkeen pääset lukijakyselyyn klikkaamalla Lähetä-painiketta. Onnea arvontaan! Arvottava palkinto on noin euron arvoinen Jura-kahviautomaatti. Lukijakyselyyn voi vastata kahden viikon sisällä lehden ilmestymisestä. Kyselyyn voivat osallistua kaikki MCI Press oy:n tuottamien lehtien lukijat. Voit osallistua kyselyyn jokaisen ilmestyvän numeron yhteydessä, mutta vain yhdellä vastauksella lehden numeroa kohden. Kysely ja arvonta koskevat lehtiä, jotka ilmestyvät syyskaudella Palkinnon arvontaan osallistuvat kaikki vastanneet. Palkinto arvotaan Voittajalle ilmoitetaan sähköpostitse tai kirjeitse.\n11 [ pykälät ] Kenellä on todistustaakka oikeudessa? Arto Vainio varatuomari ja asianajaja, erikoistunut työoikeuteen Todistustaakkaa koskevat säännöt ja periaatteet määräävät sen, kumman osapuolen on oikeudessa näytettävä toteen jokin seikka tai olosuhde. Yleinen todistelusääntö riita-asioissa on, että sen, joka jotain väittää, on näytettävä väitteensä toteen. Kanteen nostaneen kantajan on näytettävä toteen ne seikat, jotka tukevat kannetta. Vastapuolen on puolestaan vahvistettava todisteilla ne seikat, joita hän tuo esiin edukseen. Rikosprosessissa syyttäjän tulee näyttää syyte toteen. Jos riittävää näyttöä ei esitetä, kanne/syyte hylätään. Työsuhdejutuissa todistustaakka poikkeaa edellä mainitusta riita-asioiden pääsäännöstä siten, että työnantajan on näytettävä toteen menettelynsä lainmukaisuus. Työnantajan on esimerkiksi todistettava se, että sillä on ollut lainmukaiset perusteet työsopimuksen päättämiseen, että työntekijälle on maksettu palkka sopimuksenmukaisesti/asianmukaisesti tai että työntekijälle on annettu vuosiloma lainmukaisesti. Työsyrjintää, yhdenvertaista kohtelua ja tasa-arvoista kohtelua koskevissa asioissa sovelletaan niin sanottua käännettyä todistustaakkaa. Tämä poikkeaa työsuhdejuttujen pääsääntöisestä todistustaakasta, jossa työnantaja on velvollinen näyttämään, että sillä on ollut lainmukaiset perusteet menettelyynsä. Käännetty todistustaakka tarkoittaa sitä, että sen, joka katsoo joutuneensa syrjinnän kohteeksi, on näytettävä toteen niin sanottu syrjintäolettama. Syrjintäolettama ei synny pelkällä väitteellä, vaan sen syntyminen edellyttää konkreettista näyttöä. Tämä tarkoittaa sitä, että syrjintää kokeneen henkilön on esitettävä todennäköisiä seikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa syrjintäkieltoa rikotun. Esimerkiksi palkkasyrjintäasiassa työntekijän on näytettävä, että työnantaja soveltaa häneen epäedullisempia palkkaehtoja kuin samaa tai samankaltaista työtä tekevään/tekeviin muuhun/muihin työntekijään/työntekijöihin. Syrjintäolettaman syntyminen merkitsee sitä, että väitetyn syrjintäkiellon rikkojan esimerkiksi työnantajan katsotaan menettelyllään syyllistyneen syrjintään, ellei se voi osoittaa, että menettelyyn on ollut hyväksyttävä syy. Esimerkiksi mikäli työntekijä kykenee näyttämään, että työnantaja soveltaa hänen kohdallaan epäedullisempia palkkaus- tai muita työsuhteen ehtoja kuin muiden samaa työtä tekevien kohdalla, työnantajan on osoitettava menettelyyn työn tai tehtävän laadusta johtuva hyväksyttävä syy tai, että menettely on johtunut muusta hyväksyttävästä seikasta. n Valtiotieteilijä 11\n12 [ jäsenjärjestöt ] SVOL:n Syysseminaari 2011: Yhteiskuntaosaajat ja Suomen tulevaisuus tapetilla SVOL:n Syysseminaari 2011 Tulevaisuuden Suomi yhteiskuntaosaajan silmin järjestettiin Helsingissä reilun viidenkymmenen osallistujan voimin. Seminaarissa Suomen eturivin yhteiskuntaosaajat Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Seija Ilmakunnas, kansanedustaja Sanni Grahn-Laasonen, professori Timo Aarrevaara ja akateeminen yrittäjä Aku-Ville Lehtimäki pyrkivät antamaan omasta näkökulmastaan kuvaa siitä, mitä annettavaa nykyisellä opiskelijasukupolvella on Suomelle. Nuorten yhteiskuntaosaajien vahvuudeksi sekä Seija Ilmakunnas että Sanni Grahn-Laasonen nostivat kyvyn kriittisyyteen niin vallitsevia toimintatapoja kuin itseäänkin kohtaan. Molemmat korostivat myös hyvien menetelmällisten valmiuksien merkitystä työelämässä. Timo Aarrevaara toi esiin yhteiskuntatieteellisen generalistitutkinnon arvon tutkimusmaailmassa: Generalistinen tutkinto ja sen mukanaan tuoma laaja osaaminen auttavat pärjäämään ja ymmärtämään muita monitieteellisessä tutkimusmaailmassa. Mihin yhteiskuntaosaajia sitten tulevaisuudessa tarvitaan? Grahn- Laasonen näkee yhteiskunnalliselle asiantuntijuudelle tilausta politiikassa niin poliitikkoina kuin avustajatehtävissäkin. Ilmakunnaksen mukaan yhteiskunta-alan osaamiselle olisi tarvetta erityisesti todistusaineistoon perustuvan lainsäädännön (evidence based policy making) parissa. Valitettavasti tällä hetkellä näyttää todistusaineiston valossa siltä, etteivät päätöksentekijät arvosta yhteiskuntatieteellistä tutkimusta, harmittelee Ilmakunnas. Aku-Ville Lehtimäen mielestä yhteiskuntatieteellinen osaaminen tuo syvempää ymmärrystä liiketoiminnan edellytyksistä ja huomauttaa, ettei yrittämisessä ole kyse vain rahasta: Yrittäjyys on yksi tapa vaikuttaa yhteiskuntaan ja viedä sitä haluamaansa suuntaan. SVOL:n Syysseminaari järjestetään jälleen ensi syksynä uudella teemalla ja uusien puhujien voimin. Tervetuloa mukaan! Mukavaa joulunodotusta ja tervetuloa 10-vuotiaan Pääsyn kevääseen! Pääkaupunkiseudun yhteiskuntatietelijät ry Pääsyn hallitus tahtoo kiittää kaikkia kuluneen vuoden aikana toimintaan osallistuneita ja toivottaa kaikille jäsenilleen oikein mukavaa joulunodotusta! Pääsyn vuoden 2012 toiminta lähtee käyntiin ma klo 17 vuosikokouksella, jonne kaikkia Pääsyn toiminnan ideoinnista kiinnostuneita SVAL:n jäseniä kannustetaan saapumaan paikalle. Samassa yhteydessä päätetään sääntömääräisistä asioista ja valitaan uusi hallitus vuodelle Vuonna 2002 perustetulle Pääsylle 2012 on siis juhlavuosi, ja järjestämme yhdistyksen ensimmäisen vuosikymmenen kunniaksi gaalan la klo 18 myöhemmin ilmoitettavassa ravintolassa. Paikalle toivotetaan tervetulleiksi yhtä lailla vanhat parrat Pääsyn 10-vuotistaipaleelta kuin seuraavan vuosikymmenen aktiivit. Lisätiedot gaalasta ja siihen ilmoittautumisesta löytyvät tiedotuskanavistamme. Lisätiedot toiminnasta ja sähköpostilistallemme liittyminen verkkosivuillamme osoitteessa: paasy.info Tykkää Pääsystä Facebookissa: 12 Valtiotieteilijä\n13 [ jäsenjärjestöt ] SVOL:n liittokokousuutisia SVOL:n liittokokous valitsi Kuopiossa liitolle uuden hallituksen. Puheenjohtajaksi valittiin vuoden 2011 hallituksen varapuheenjohtaja Saara Hanhela Itä-Suomen yliopistosta. Hanhelalla on kokemusta liiton valtakunnallisen ja paikallisen toiminnan lisäksi myös ainejärjestökentältä, Akavan aluetoiminnasta sekä ylioppilaskunnan hallituksesta. Tulevana vuonna SVOL:n painopiste tulee ensisijaisesti olemaan yhteiskuntatieteitä opiskelevien edunvalvonnassa sekä toiminnan avoimuuden edistämisessä. Yliopistojen profilointi lisää paineita alamme opiskelijoita kohtaan. Tämän vuoksi alan valtakunnalliset kipukohdat tulee tunnistaa ja tarttua niihin näkyvästi. Avoimuuden kautta toivon SVOL:n pääsevän vilkkaampaan vuoropuheluun jäsenistönsa kanssa, linjaa Hanhela. Hallitukseen valittiin lisäksi kahdeksan varsinaista jäsentä eri paikallisyhdistyksistä sekä kaksi varajäsentä. Kokouksessa vahvistettiin myös liiton vuoden 2012 toimintasuunnitelma sekä SVOL:n lähivuosien strategisia tavoitteita linjaava Visio HALLITUS 2012: Puheenjohtaja Saara Hanhela (Itä-Suomen yliopisto, Kuopio) Varsinaiset jäsenet Satu Huotari (Helsingin yliopisto) Denis Galkin (Itä-Suomen yliopisto, Joensuu) Anni Rahikainen (Jyväskylän yliopisto) Kristiina Kivilohkare (Itä-Suomen yliopisto, Kuopio) Anne Hyyryläinen (Lapin yliopisto) Jussi Lammassaari (Turun yliopisto) Lauri Koponen (Tampereen yliopisto) Simo Talvia (Vaasan yliopisto) Varajäsenet Anna-Mari Österlund (Porin yliopistokeskus) Ellen Söderlund (Åbo Akademi) SVOL:n kannanotto Harjoittelukäytänteet epätasa-arvoistavat opiskelijoita Suomen Valtiotieteitä Opiskelevien Liitto SVOL ry on huolissaan yhteiskuntatieteellisten alojen opiskelijoiden epätasa-arvoisuudesta korkeakoulututkintoon kuuluvan harjoittelun suorittamisessa. Erot yliopistojen välillä liittyvät harjoittelun pituuteen, pakollisuuteen sekä harjoittelutuen määrään ja tuen saannin kriteereihin. Myös opiskelijoiden harjoitteluun tarvitseman ohjauksen kattavuus vaihtelee. Asianmukaisen, harjoitteluun liittyvän tuen ja informaation saanti on erityisen tärkeää niiden korkeakoulujen opiskelijoille, jotka joutuvat alan työpaikkojen keskittymisen vuoksi hakeutumaan harjoitteluun muualle kuin opiskelupaikkakunnalleen. Harjoittelu on opiskelijalle tärkeä sijoitus tulevaisuuteen sekä olennainen väylä työelämäkontaktien ja -verkostojen solmimiseen. Harjoitteluun panostaminen tuo työelämää lähemmäs opiskelijaa ja helpottaa työelämään siirtymistä. SVOL vaatii kaikille yhteiskuntatieteellisten alojen opiskelijoille yhtäläiset mahdollisuudet suorittaa opintoihin kuuluva harjoittelu. Yliopistojen vaihtelevat harjoittelukäytännöt tulee yhdenmukaistaa ja siirtyä kaikille yhteiskuntatieteellisten alojen opiskelijoille pakolliseen, vähintään kolmen kuukauden pituiseen harjoitteluun. Yliopistojen tulee tukea harjoittelua sekä rahallisesti että tarjoamalla ohjausta harjoittelua ennen ja sen jälkeen. Harjoittelutuen määrän tulee täyttää ansiosidonnaisen työttömyysturvan ehto, joka on vuonna 2011 vähintään euroa kuukaudessa. Harjoittelutukea tulee myöntää vähintään kolmeksi kuukaudeksi yhdenmukaisin kriteerein. Yliopistojen tulee luoda aktiivisemmin yhteyksiä harjoittelupaikkoja tarjoaviin paikallisiin yrityksiin ja muihin työnantajiin Valtiotieteilijä 13\n14 Työnilon värikäs matkasaarnaaja Vuoden Yhteiskuntatieteilijä Marja-Liisa Manka Älkää vain kuvitelko, että Marja-Liisa Manka on täysin vaaraton nainen puhuessaan työnilosta. Hän on mullistanut kokonaisia konserneja opeteltuaan ensin irrottamaan broilereiden rintalastoja liukuhihnalla. Teksti: Eeva-Liisa Hynynen Kuvat: Merja Ojala Mikä piru meihin suomalaisiin työelämässä iskeekään? Suomi on EU:n kärkimaa työpaikkakiusaamisessa. Kyseenalaisen kunnian voisi kiteyttää myös siten, että olemme kiusaajien onnela, vaikka työelämän lainsäädäntömme on kansainvälisesti huippuluokkaa. Jokainen meistä unelmoi hyvästä ja iloisesta työelämästä, mutta vain harva sellaisen tunnustaa omistavansa. Tampereen yliopiston työhyvinvoinnin professori Marja-Liisa Manka on kulkenut pitkän tien kasvaakseen työnilon matkasaarnaajaksi. Vaalan lukiosta 1971 ylioppilaaksi kirjoittanut nuori nainen lähti opiskelemaan Tampereelle tiedotusoppia, mutta toimittajan tehtävissä Manka on viipynyt vain lyhyitä aikoja. Vuoteen 1990 asti Manka työskenteli julkishallinnossa erilaisissa tiedotus-, suunnittelu-, koulutus- ja kehittämistehtävissä. Sitten Mankalle tapahtui se jokin. Lähdin Saarioisille koulutuspäälliköksi suurella innolla ensimmäisenä tavoitteena työurien jatkaminen. Eräs tärkeä toimeksiantoni oli lähes halvaannuttava. Sain tehtäväkseni broileriteurastamon toiminnan kehittämisen. Tuottavuutta piti nostaa siten, että päivittäin teurastettujen broilerin sijaan piti kyetä teurastamaan broileria. Lisäksi työyhteisön sairastavuuden piti vähentyä. Aikaa tavoitteiden toteuttamiseksi annettiin kolmisen vuotta, Manka muistelee. Marja-Liisa Manka kutsui apuun kaksi työelämän kehittämiseen perehtynyttä professorituttavaansa: Paula Liukkosen Tukholman yliopistosta ja Pekka Ruohotien Tampereen yliopistosta. Hain apua tutkimustiedosta. Pekka Ruohotie rohkaisi minua uskaltautumaan liukuhihnalle ja tutkimaan asiaa itse. Parhaiten opit, kun itse tutkit, hän sanoi. 14 Valtiotieteilijä\n15 Että vielä linnaankin, Manka hihkaisi, saatuaan tunnustuksen jälkimaininkina kutsun Linnanjuhliin Valtiotieteilijä 15\n16 Johtaja luo omalla optimismillaan tai pessimismillään mahdollisuuden työhyvinvointiin tai -pahoinvointiin. Marja-Liisa Manka työhyvinvoinnin professori synt kotipaikka: Kangasala koulutus: YTM, FT perhe: ihana mies ja kaksi kotoa maailmalle lähtenyttä poikaa harrastukset: liikunta, puutarha, mattojenkudonta 16 Valtiotieteilijä Manka kertoo koonneensa työntekijöistä, esimiehistä ja työterveyshuollon asiantuntijoista useita työryhmiä, jotka ryhtyivät pohtimaan broileriteurastamon työmenetelmiä. Seisoin liukuhihnalla tekemässä kaikkia työvaiheita tunteakseni työn, jota piti kehittää. Työntekijät ottivat haasteen vastaan tosissaan. Ymmärsimme, että tässä oli erinomainen mahdollisuus kehittää työn mielekkyyttä. Työyhteisö ei kehity väkisin Kolmessa vuodessa Saarioisten broileriteurastamon tuottavuus koheni, työmotivaatio kasvoi kaikilla mittareilla mitattuna ja sairastavuus väheni 30 prosenttia. Lisäksi koulutuspäällikkö Marja-Liisa Manka tuli keränneeksi ainutlaatuisen aineiston väitöstutkimuksen pohjaksi. Manka väitteli Tampereen yliopistossa toukokuussa 1999 aiheena Toptiimi: kohti tuottavaa, oppivaa ja positiivista työyhteisöä sekä henkilökohtaista hyvinvointia. Toimintatutkimus broileritehtaan transformaatioprosessista tiikerinloikalla ja kukonaskelin. Saarioisilla otettiin radikaali tiikerinloikka työnteon kehittämiseksi vain siksi, että työntekijät halusivat kehittää omaa työtään. Väkisinhän työyhteisön kehittäminen ei onnistu, Manka painottaa. Mankan väitöstutkimus valottaa työntekijöiden tuntoja kehittämisprosessista. Mä oon iloisempi ja jaksan enempi. En enää oo niin usein sairaslomalla. On kasvettu ihmisinä ja opittu puhumaan, herätty vuosien töllötyksestä. Saarioisilta Manka siirtyi silloisen Tampereen teknillisen korkeakoulun Edutechin johtajaksi, sieltä kolmisen vuotta myöhemmin yrittäjäksi omaan firmaansa ja sieltä Tampereen yliopiston professoriksi. Broileriteurastamon kokemukset ovat sittemmin hyödyntäneet lukuisia eri tavoin takkuisia työyhteisöjä. On syntynyt malleja työyhteisöjen kehittämiseksi. Professori tähdentää, että tiede ja tutkimuskaan eivät voi auttaa työyhteisöä, ellei yhteisössä ole tahtoa muuttaa työilmapiiriä paremmaksi. Lopulta keskeisen oivalluksen pitää tapahtua jokaisen omassa päässä. Jos työelämä takkuaa, kannattaa kysyä, mikä on minun roolini tässä kuviossa. Mutta mikä rooli työyhteisön hyvinvoinnissa tai pahoinvoinnissa on johtamisella? Erittäin iso rooli ja panos. Johtaja luo omalla optimismillaan tai pessimismillään mahdollisuuden työhyvinvointiin tai -pahoinvointiin. Manka muistuttaa, että johtajuus on ennen kaikkea suhde : vuorovaikutusta\n17 suhteessa johdettavaan yhteisöön. Yksikään johtaja ei voi yksin muuttaa yhteisön dynamiikkaa. Ratkaisevaa on, kuinka rehellisesti ja rakentavasti työntekijät uskaltavat ottaa yhteisön ongelmat puheeksi. Professori on työtovereineen kiertänyt vuosien varrella kymmeniä ja taas kymmeniä työyhteisöjä erilaisten toimeksiantojen myötä. Silmä harjaantuu lukemaan yhteisön ilmapiiriä nopeasti. Ensimmäisen kymmenen minuutin aikana näkee paljon. Kuuluuko yhteisöstä naurua, ovatko työhuoneiden ovet avoinna vai suljettuja, millainen tunnelma kahvihuoneessa on, Manka luettelee. Oppia lastentarhasta Marja-Liisa Manka sanoo saaneensa parhaan kiteytyksen työelämän pelisäännöistä poliisipäälliköltä. Hän kertoi, että hänen yhteisössään oli laadittu lastentarhan pelisäännöt. Kaikkia tervehditään, jokaisella on nimi, kavereille käyttäydytään hyvin ja jos tarve vaatii, osataan pyytää anteeksi. Ei se sen monimutkaisempaa ole. Hyvässä työyhteisössä jokaisella on vaikutusmahdollisuus ja jokaiselle kehittyy oma merkittävä roolinsa. Kukaan ei ole ulkopuolinen. Tärkeää on myös kokemus oppimisesta. Jokaisella on oikeus kehittyä työssään. Vuonna 2007 Manka laati valtakunnallisen työrauhanjulistuksen edistääkseen hyvinvointia työelämässä. Tänä vuonna julistus luettiin ensi kertaa työnilonjulistuksena. Työrauha on minimi, mutta työnilo on ilman muuta enemmän. Rima pitää nostaa riittävän korkealle. Mankalta on tänä syksynä ilmestynyt kirja Työnilo, jossa professori purkaa työhyvinvoinnin eri osatekijät analyyttisesti pöydälle tarkasteluun ja kokoaa ne lopulta uudelleen taidokkaasti ehyeksi kokonaiskuvaksi. Ehkä kirjan pitäisi levätä jokaisen työyhteisön kahvipöydässä muistuttamassa siitä, että työyhteisön hyvinvointi lunastetaan joka päivä uudelleen omalla käytöksellä. Jo vuosien ajan Manka on tiedostanut työskentelevänsä merkittävän kansantaloudellisen ilmiön parissa. Valtion budjetti on 52 miljardia euroa. Työpahoinvoinnin kustannukset ovat 30 miljardia euroa vuodessa. Tästä summasta 24 miljardia johtuu ennenaikaisesta eläköitymisestä ja 6 miljardia sairauspoissaoloista. Manka muistuttaa, että jokaisella työntekijällä on vastuu omasta jaksamisestaan. Jos yhteisön sisällä ei synny kykyä keskustella ongelmista, aina on olemassa työterveyshuolto ja työsuojeluviranomaiset, joilla on lupa ja velvollisuus puuttua asioihin. Työ ei ole koko elämä Entä sitten professorin oma työnilo? Ilon säilyttämiseksi on tärkeää, että työstä pystyy palautumaan joka päivä. Ei riitä, että palautuminen tapahtuu lomalla kahdesti vuodessa. Työ on vain työtä, eikä se saa olla kenellekään koko elämä, Marja-Liisa Manka sanoo. Manka kertoo juoksevansa useita kertoja viikossa 6 10 kilometrin lenkkejä. Juokseminen on henkireikäni. Pää tyhjenee ongelmista ja täyttyy uusilla asioilla. Moni ongelma on ratkennut lenkkipolulla kuin itsekseen. Toinen rakas harrastus on mattojen kutominen kangaspuilla. Rakastan värien käyttöä. Haaveilin nuorena Taideteollisesta korkeakoulusta. Lukiossa ammatinvalinnanohjaaja sanoi, että hanki sinä tyttö porvarillinen ammatti. Että taiteilla ehtii myöhemminkin, professori naurahtaa. Nyt Kangasalan maisemissa syntyy värikkäitä ja iloisia mattoja kasapäin. Professori tunnetaan myös värikkäästä habituksestaan. Olen aina elänyt värien keskellä ja pukeutunut väreihin. Väreillä on vaikutusta mielialaan. Suomalainen työelämä on harmaata ja valitettavan usein ilotonta. Meillä on paljon työtä siinä, että opimme näkemään erilaisuuden voimavarana eikä vain siedettävänä asiana. Parasta on, että voimme kaikki vaikuttaa omaan työhyvinvointiimme. Rehellinen puhe on hyvä alku. n Vuoden 2011 Yhteiskuntatieteilijä Suomen Valtiotieteilijöiden Liitto SVAL ry on valinnut Vuoden Yhteiskuntatieteilijäksi professori, YTM ja FT Marja-Liisa Mankan. Valinta julkistettiin Yhteiskuntatieteilijäpäivillä Turussa perjantaina Manka on ansioitunut erityisesti työhyvinvoinnin tutkijana. Hän on professorina Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulussa tutkimusalueenaan työorganisaatioiden toimintakunto. Päätyönsä ohella hän toimii myös työhyvinvointiin erikoistuneen konsulttiyrityksen Docendum Oy:n toimitusjohtajana. Ennen professuuria Manka työskenteli Tampereen teknillisen korkeakoulun täydennyskoulutuskeskuksen johtajana. Hänellä on yhteiskuntatieteilijöille tyypillistä muuta työkokemusta suunnittelijana, elinkeinosuunnittelusihteerinä sekä tiedotus- ja koulutuspäällikkönä. Työhyvinvointikysymyksiin Manka on urallaan vaikuttanut myös lukuisten tutkimus- ja kehittämisprojektien asiantuntijatehtävissä. Hän on toiminut muiden muassa Työsuojelurahaston ja Tekesin hankkeissa vastuullisena johtajana. Luennoitsijana Manka on suosittu. Hän on ideoinut työpaikoille työrauhanjulistuksen, nykyiseltä nimeltään työnilonjulistuksen. Tämänvuotisella valinnallaan SVAL haluaa antaa tunnustusta merkittävää tutkijauraa tekevälle yhteiskuntatieteilijälle sekä nostaa esiin työhyvinvoinnin, joka on ollut tärkeässä asemassa myös syksyn työmarkkinaneuvotteluissa. Vuoden Valtio-/Yhteiskuntatieteilijät v lähtien: 1999 VTK Erkki Liikanen, 2000 VTL Anu Kantola, 2001 VTK Jorma Ollila, 2002 VTT Teija Tiilikainen, 2003 VTT Antti Eskola, 2004 YTT Matti Virtanen, 2005 VTM Leena Luhtanen, 2006 YTM Marita Ruohonen, 2007 VTT Esa Pohjanheimo, 2008 VTL Suvi-Anne Siimes, 2009 HTM Antti Rantakokko ja 2010 VTT Cay Sevón Vastavalittu Vuoden Yhteiskuntatieteilijä sai muistoksi kehystetyn kunniakirjan. Kuva: Aki Reinimäki Valtiotieteilijä 17\n18 Mitä eroja on työsuhteessa ja virkasuhteessa? Suomessa on käytössä kaksi palvelussuhdemuotoa: työsuhde ja virkasuhde. Joissain tilanteissa saatetaan puhua myös toimisuhteesta, mutta juridisesti tällöin on kyseessä työsuhde. Yksityisellä sektorilla ainoana palvelussuhdemuotona on työsuhde. Julkisella sektorilla (valtio, kunnat ja kuntayhtymät, evankelisluterilainen kirkko ja eräät julkisoikeudelliset laitokset kuten Suomen Pankki) käytetään sekä työsuhteita että virkasuhteita. Kuvat: Dreamstime Valtiolla valtaosa palvelussuhteista on virkasuhteita ja kunnissa, kuntayhtymissä ja seurakunnissa puolestaan suurin piirtein puolet. Yliopistosektorilla palvelussuhteet olivat aikaisemmin pääosin virkasuhteita, mutta vuoden 2010 yliopistouudistuksen myötä kaikki alan palvelussuhteet muuttuivat työsuhteiksi. Virkasuhde on palvelussuhdetyyppinä käytössä yleensä silloin, kun hoidettavana on julkisen vallan käyttöä sisältäviä tai ainakin luonteeltaan julkishallinnollisia tehtäviä. Muissa tehtävissä käytetään työsuhdetta. Työsuhteen sääntely perustuu työsopimuslakiin ja virkasuhteiden sääntely puolestaan kunkin alan virkamieslakiin (valtion virkamieslaki, laki kunnallisesta viranhaltijasta, kirkkolaki, laki Suomen pankin virkamiehistä, laki eduskunnan virkamiehistä jne.). Virkasuhteen ja työsuhteen keskeinen oikeudellinen ero liittyy oikeussuhteen syntyyn. Työsuhde on oikeussuhde, joka syntyy työsopimuksen tekemisellä sen osapuolten välillä. Työsopimus on siis sopimus, jossa työntekijä sitoutuu tekemään työnantajalle työtä tämän johdon ja valvonnan alaisena palkkaa tai muuta vastiketta vastaan. Virkasuhde syntyy puolestaan yksipuolisella palvelukseen otettavan suostumusta edellyttävällä toimella eli valtionhallinnossa virkaan nimittämisellä ja kunnallishallinnossa viranhaltijan valitsemisella virkavaalilla tai viranhaltijapäätöksellä. Edellä mainittu palvelussuhteiden syntyä koskeva ero konkretisoituu yleensä erityisesti työtehtävissä. Työntekijän osalta työtehtävät ovat sopimusasia, ja molempien sopimusosapuolten tulee pitää sovitusta toimenkuvasta kiinni. Virkasuhteissa työtehtävistä ei puolestaan koskaan sovita, vaan viranomainen määrää ne toimivaltansa puitteissa. Virkamiesoikeudessa virkajärjestelmä on keskeinen tekijä. Virka on siis julkisten tehtävien kokonaisuus, joka on muo- dostettu lain säätämässä järjestyksessä. Virkamies nimitetään yleensä tiettyyn virkaan. Laissa tarkemmin säädetyissä tilanteissa virkamies voidaan kuitenkin nimittää virkasuhteeseen ilman viran perustamista. Työsopimusoikeudessa virkaa vastaavaa järjestelyä ei tunneta, joten esimerkiksi termillä toimi ei ole mitään itsenäistä oikeudellista merkitystä. Virkasuhteen palvelussuhdeturva eroaa tietyssä määrin työsuhteesta. Virkasuhteen irtisanominen ja purkaminen on toki täysin mahdollista samaan tapaan kuin työsuhteessa, mutta päättämisperusteissa on erityisesti valtion virkamiesten osalta pienehköjä eroja. Olennaisempaa on kuitenkin se, että mikäli virkasuhteen päättäminen katsotaan tuomioistuimessa perusteettomaksi, jatkuu virkasuhde suoraan lain nojalla. Perusteeton työsuhteen päättäminen ei puolestaan koskaan johda työsuhteen palautumiseen, vaan työnantaja on tällöin velvollinen maksamaan työntekijälle rahallisen hyvityksen. Virkasuhteisiin liittyy erityinen oikeudellinen virkavastuu, joka konkretisoituu erityisesti rikoslain 40 luvun virkarikoksia koskevissa määräyksissä. Tiettyjä 40 luvun säännöksiä sovelletaan myös julkisyhteisöön työsuhteessa olevaan henkilöön. Virkamiehen vahingonkorvausvastuusta on myös omia säännöksiään. Kaiken kaikkiaan virkasuhteen ja työsuhteen välisten erojen voidaan katsoa merkittävästi kaventuneen viimeisten vuosikymmenten aikana. Aina silloin tällöin on nostettu esiin kysymys siitä, pitäisikö Suomessa siirtyä yhteen palvelussuhdemuotoon (= työsuhde), mutta ainakaan toistaiseksi mihinkään konkreettisiin toimiin ei ole asiassa ryhdytty. Petri Toiviainen lakimies 18 Valtiotieteilijä\n19 Julkisen sektorin palvelussuhteissa myös houkuttelevia etuja Yksityisen ja julkisen sektorin töitä vertailtaessa nostetaan usein esiin se, että julkisella sektorilla palkat ovat monissa tehtävissä alempia kuin yksityisellä sektorilla. Julkisen sektorin palvelussuhteisiin liittyy kuitenkin tiettyjä etuja, joita yksityisellä sektorilla ei ole tarjolla ainakaan kaikille. Tämä seuraa siitä, että kaikki julkisen sektorin palveluksessa olevat ovat virka- ja työehtosopimusten piirissä. Yksityisellä sektorilla työehtosopimukset eivät kata kaikkia toimialoja, ja niiden ehdot ovat monilta osin heikompia. Virka- ja työehtosopimuksiin perustuvat edut ovat ammattiliittojen neuvottelemia lisäetuja, jotka eivät kuulu lakisääteisesti kaikille. Oheisessa taulukossa on vertailtu etuja ja niiden kattavuutta pääpiirteissään eri sektoreilla lähinnä ylempien toimihenkilöiden osalta. Kaikkia yksityiskohtia ei tässä suppeassa esityksessä voida selostaa. Esimerkiksi palvelussuhteen alkuvaiheessa edut saattavat poiketa taulukossa mainituista. Jukka Nohteri lakimies Julkinen sektori Yksityinen sektori Vuosiloman pituus Äitiysvapaan palkka Isyysvapaan palkka Tilapäisen hoitovapaan palkka Sairausajan palkka Lomaraha Palkankorotukset Valtiolla vuosiloman pituus on 6 viikkoa. 15 palvelusvuoden jälkeen loma pitenee 7 viikkoon ja 3 päivään. Kuntasektorilla vuosiloman pituus on 5 viikkoa ja 3 päivää. 10 palvelusvuoden jälkeen loma pitenee 6 viikkoon ja 15 vuoden jälkeen 7 viikkoon ja 3 päivään. Äitiysvapaan 3 ensimmäistä kuukautta ovat palkallisia. Valtiolla isyysvapaalta maksetaan palkkaa 6 arkipäivältä. Kuntasektorilla isyysvapaa on vielä palkaton, mutta alkaen isyysvapaalta maksetaan palkkaa 6 arkipäivältä. Alle 10 vuotiaan lapsen sairastuessa äkillisesti maksetaan tilapäisen hoitovapaan ajalta palkkaa valtiolla 4 päivältä ja kuntasektorilla 3 päivältä. Valtion virkamiehille maksetaan kalenterivuosittain sairausajalta täysi palkka ensimmäisiltä 60 päivältä. Tämän jälkeen maksetaan 75 % palkasta seuraavilta 120 päivältä. Tämän ylittävältä sairausajalta maksetaan 60 % palkasta. Kuntasektorilla maksetaan kalenterivuosittain sairausajalta täysi palkka ensimmäisiltä 60 päivältä. Tämän jälkeen maksetaan 2/3 palkasta seuraavilta 120 päivältä. Kaikille maksetaan lomaraha, joka on suuruudeltaan noin 50 % lomaajan palkasta. Lomaraha maksetaan myös palvelussuhteen päättyessä maksettavasta lomakorvauksesta. Kaikkien palkkoja korotetaan ammattiliittojen neuvottelemilla yleiskorotuksilla. Vuosiloman pituus on yleensä 5 viikkoa. Äitiysvapaan 3 ensimmäistä kuukautta on sovittu palkallisiksi useimmissa työehtosopimuksissa. Työehtosopimusten ulkopuolella olevilla äitiysvapaa on palkaton, ellei työsopimuksessa ole sovittu toisin. Joissakin työehtosopimuksissa on sovittu isyysvapaan palkanmaksusta 6 arkipäivältä. Työehtosopimusten ulkopuolella olevilla isyysvapaa on palkaton, ellei työsopimuksessa ole sovittu toisin. Useimmissa työehtosopimuksissa on sovittu 3-4 päivän palkallisesta tilapäisestä hoitovapaasta. Työehtosopimusten ulkopuolella olevilla tilapäinen hoitovapaa on palkaton, ellei työsopimuksessa ole sovittu toisin. Työehtosopimuksissa on sovittu sairausajan palkan maksamisesta työsuhteen kestosta riippuen 4-12 viikolta. Työehtosopimusten ulkopuolella oleville maksetaan palkkaa vain sairastumispäivää seuraavilta 9 arkipäivältä, ellei työsopimuksessa ole sovittu toisin. Työehtosopimuksissa on sovittu lomarahasta, joka on suuruudeltaan yleensä 50 % loma-ajan palkasta. Useimpien sopimusten mukaan lomarahaa ei kuitenkaan makseta työsuhteen päättyessä maksettavasta lomakorvauksesta. Työehtosopimusten ulkopuolella oleville lomarahaa ei makseta, ellei siitä ole sovittu työsopimuksessa. Työehtosopimusten piirissä olevat saavat ammattiliittojen neuvottelemat yleiskorotukset. Työehtosopimusten ulkopuolella oleville ei tule mitään automaattisia korotuksia, vaan heidän pitää itse neuvotella työnantajan kanssa palkan korottamisesta jokaisen korotuksen osalta erikseen Valtiotieteilijä 19\n20 Syksyn sopimukset mahtuivat raamiin Syksy on ollut työmarkkinaneuvottelijoille työntäyteinen. Akavan aloilla, sekä julkisella sektorilla että yksityissektorilla, saatiin lähes kaikki sopimukset neuvoteltua raamisopimuksen takarajaan mennessä. Raamisopimus kattaa 98 prosenttia työ- ja virkaehtosopimusten piirissä olevista akavalaisista. Akavalaiset neuvottelujärjestöt JUKO ja YTN ovat käyneet alakohtaisia ves- ja tes-neuvotteluja työmarkkinakeskusjärjestöjen sopiman raamiratkaisun pohjalta. Raamin aikaansaamiseksi tarvittiin melkoisia ponnisteluja, kun lähtökohtana oli Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n linjaus liitto- ja jopa yritystasolla tapahtuvasta sopimisesta. Julkisella sektorilla, valtiolla ja kunnissa, on pitkä traditio sopimustoiminnasta. Siksi tälläkin kerralla päästiin sopimusneuvotteluissa hyviin lopputuloksiin, vaikka neuvottelujen aikana tunteet välillä saattoivat kuumentuakin. Yliopistopuolella tuntuu yhä neuvotteluosapuolen ja -kulttuurin vaihtuminen. Hyvään sopimukseen sielläkin päästiin ihan loppumetreillä, liiton asiamies Arja Laine vetää yhteen. Hän vastaa liitossa julkisen sektorin ja yliopistojen edunvalvonnasta ja neuvottelutoiminnasta. Yksityissektorilla nähtiin monenlaisia käänteitä syksyn aikana ja valtakunnansovittelijaa tarvittiin: teknologiateollisuuden ylemmät toimihenkilöt joutuivat lakon avulla hakemaan ratkaisua, jonka muut henkilöstöryhmät olivat saaneet jo aiemmin. Oma lukunsa on rahoitusala, jossa työnantajalla oli pyrkimys päästä kokonaan eroon yleiskorotuksista. Työantajapuolen kova asenne näkyi työsulku-uhkana nimenomaan järjestäytyneisiin työntekijöihin, vaikka järjestäytymisen vapaus on perustuslakiin kirjattu loukkaamaton oikeus. Raamisopimuksen mukainen ratkaisu ei ole yksityisellä sektorilla ollut mikään itsestäänselvyys. EK:n puolelta yhteistyöhalukkuuteen on kuitenkin vaikuttanut varmasti hankala taloustilanne ja mahdollisesti jopa peitelty pettymys alakohtaiseen sopimiseen, toteaa SVAL:n neuvottelupäällikkö Nuutti Pursiainen. Hänen vastuualueenaan on SVAL:n yksityissektorin edunvalvonta ja neuvottelutoiminta. Kaiken kaikkiaan raamisopimus tuo työmarkkinoille kaivattua vakautta: se hillitsee inflaatiota ja työttömyyttä. Palkansaajien ostovoima kasvaa. Lisäksi hallitus on luvannut lähes 400 miljoonan euron tukipaketin, josta hyötyvät etenkin palkansaajat. Raamiratkaisulla saavutettiin monia työelämän parannuksia, joita olisi muuten ollut hankala saada vietyä läpi liittokohtaisissa neuvotteluissa. Tällaisia parannuksia ovat mm. lakihanke työn kuormittavuudesta, isyysvapaan pidentäminen ja henkilöstösuunnittelua koskevat täsmennykset yt-lakeihin. Myös vuorotteluvapaajärjestelmä saatiin pelastettua, vaikka sen kohtalo oli jo vaakalaudalla. Tälle sivulle on koottu sopimuksien vaikutuksia akavalaisille palkansaajille sekä julkisella sektorilla että osassa yksityissektorin sopimusaloja. Tarkat ja ajantasaiset tiedot eri sopimuksista löytyvät netistä: Julkisen sektorin sopimukset Yksityissektorin sopimukset Valtiolla: Sopimuskausi Yleiskorotus on 1,9 %, kuitenkin vähintään 39,50 euroa. Toisen vuoden yleiskorotus on ,4 %. Virastoerä molempina vuosina ( ja ) on 0,5 %. Virastoerän perälauta on prosentuaalinen yleiskorotus. Matkapäiväkorvaus viikonloppuna tapahtuvasta ulkomaanvirkamatkasta nostettiin 55 eurosta 150 euroon. Valtion merkitys suurimpana työllistäjänä ei ole horjunut Valtio on perinteisesti ollut ja on edelleen liiton jäsenkunnan suurin työllistäjä. Valtionhallinnon henkilöstöpoliittiset linjaukset eivät ole siis ainakaan toistaiseksi merkittävissä määrin vaikeuttaneet yhteiskuntatieteellisen koulutuksen saaneiden rekrytoitumista valtiosektorin palvelukseen. Tiedot perustuvat liiton vuodesta 1996 tekemään työmarkkinatutkimukseen. Valtiosektorin prosentuaalinen osuus työnantajana on viimeisten 15 vuoden aikana vaihdellut tasaisesti muutaman prosenttiyksikön haarukan sisällä. Yksittäisenä poikkeamana erottuu vuosi 2002, jolloin valtiolla työskentelevien osuus kyselyyn vastanneista oli yläkanttiin suhteessa jäsenrekisteritietoihin. Sama 20 Valtiotieteilijä melko rauhallinen, siniaaltomaisen omainen osuuksien vaihtelu pätee myös kuntasektorin ja yksityisen sektorin osuuksiin. Vuosittaiset vaihtelut näkyvät selvästi kuviosta. Valtiosektorin suhdanteita tasoittava merkitys jäsenistön työmarkkinoille on nähtävissä selkeimmin vuosien 2008 ja 2009 luvuissa. Ennen loppuvuonna 2008 alkanutta talouden kurimusta valtiosektorin osuus työllistäjänä oli pienimmillään ja yksityissektorin huipussaan: sektoreiden välinen ero työllistäjäosuuksissa oli yksi prosenttiyksikkö valtion hyväksi. Vuotta myöhemmin ero oli kasvanut valtiosektorin hyväksi seitsemään prosenttiyksikköön jäsenkunnan työttömyysasteen kasvamatta. Tässä vaiheessa tuottavuus-, vaikuttavuusja tuloksellisuus- sekä muiden temppuohjelmien merkitys jäsenkunnan työllistymiselle valtiosektorille tulevaisuudessa jää arvailujen varaan. Tiedot perustuvat kyseisinä vuosina toteutettuihin liiton jäsenille suunnattuihin työmarkkinatutkimuskyselyihin. Vuoden 2010 kyselyssä yliopistosektori eriytettiin valtiosektorista ja järjestöt yrityksistä. Vertailtavuuden takia ne on oheisessa kuviossa kuitenkin esitetty vanhaan tapaan yhdessä (Yliopisto 9 + valtio 32 = valtio 41, järjestö 13 + yritys 23 = yksityinen 36). Nuutti Pursiainen neuvottelupäällikkö


Iskelmä Pikkujoulu | Iskelmä festivaali\nIskelmä Pikkujoulu 23.-24.11.2018 tuo tähdet Tampereelle!\n1 päivä .................... 42 €\n2 päivää .................. 69 €\nTIKETTI | Lippu.fi Tapahtuma on K-18\nEllei tapahtuma tule ennakkoon loppuunmyydyksi:\n1 päivä .................... 47 €\n2 päivää .................. 74 €\nNyt juhlitaan kaikkien aikojen Pikkujoulut!\nSuosittujen Iskelmän kesäfestareiden inspiroimana Tampereella järjestetään marraskuussa kaksipäiväiset sisäfestivaalit. Iskelmä Pikkujoulu 2018 -festivaali tuo 23.–24.11. Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksen TähtiAreenalle ison joukon eturivin artisteja, pikkujoulutunnelma on siis taattu.\nYksin, yhdessä tai yritysporukalla – pikkujoulufestareiden liput on nyt myynnissä Tiketissä ja Lippu.fi:ssä.\n17.00 Ovet auki Gold- ja Silver VIP-lipuilla, ruokailu klo 17.00–19.00.\n15.45 Ovet auki Gold- ja Silver VIP-lipuilla, ruokailu klo 15.45–17.45.\nIskelmä Pikkujoulu 2018 -festivaali 23.-24.11.2018, TähtiAreena, Tampereen Messu- ja Urheilukeskus, tapahtuma on K-18.\nGold VIP -lippua näyttämällä vaatesäilytys on maksuton.\nGold VIP -alue sijaitsee TähtiAreenan 2. kerroksen Barcelona-ravintolassa.\nPääsy alueelle Gold VIP -passi + ranneke -yhdistelmällä. Gold VIP passi + ranneke -yhdistelmällä pääsy myös Silver VIP -alueelle permannolle, lavan vasempaan reunaan.\nPassit ja rannekkeet jaetaan Gold VIP -alueelle johtavien portaiden alapäässä pääsylippua vastaan.\nGOLD VIP Menu\nSilver VIP -lippua näyttämällä vaatesäilytys on maksuton.\nSilver VIP -alue sijaitsee hallissa permannolla, lavan vasemmalla puolella. Pääsy alueelle Silver VIP -passi + ranneke -yhdistelmällä.\nPassit ja rannekkeet jaetaan Silver VIP -alueen sisäänkäynnillä pääsylippua vastaan.\nSILVER VIP Menu\nDrinkkilippuja on myynnissä baaritiskeillä.\nSPR päivystää perjantaina klo 17.00–01.30 ja lauantaina klo 16.00-01.30. Ensiapupiste sijaitsee eteläisessä sisäänkäynnissä.\nNarikan hinta on 3€. Käynnistä vaatesäilytyksellä kesken tapahtuman ei veloiteta erikseen.\nIskelmä Pikkujoulu -festivaalin kävijöitä varten Tampereen joukkoliikenne järjestää ylimääräisiä Y14 bussivuoroja. Bussipysäkki sijaitsee eteläisen sisäänkäynnin edustalla.\nKäytössä normaali Tampereen Joukkoliikenteen hinnoittelu, klo 00.00 jälkeen lipun hintaan lisätään yövuorolisä (3,00€).\nAikataulu: Linja 14Y Messukeskus - Keskustori perjantaina 23.11. ja lauantaina 24.11.\nLisäksi käytössä normaalit linjan 14 vuorot. Lisätietoja Tampereen Joukkoliikenteen nettisivuilta: linjakartta.tampere.fi/\nTähtiAreenan edustalta löytyy taksitolppa. Aluetaksin puhelinkeskus ottaa vastaan tilauksia myös suoraan numerosta 0100 4131.\nTapahtuma-alueelle ei saa tuoda lainkaan omia juomia, alkoholia, huumausaineita, lasi- tai muovipulloja, kameroita, ampuma- ja teräsaseita eikä minkäänlaisia vahingoittamiseen tarkoitettuja välineitä, monitoimityökaluja, räjähteitä, ilotulitteita, soihtuja, laserosoittimia, valotikkuja ja aerosoleja (esim. hiuslakka) eikä selfie-keppejä.\nTapahtuma on K18, ja koko TähtiAreena on anniskelualuetta.\nHallissa tupakointi on kielletty. Tupakointi on sallittua ainoastaan merkityillä tupakointialueilla.\nTasku- ja kännykkäkameroilla kuvaaminen on alueella sallittua. Ammattimaisten järjestelmäkameroiden ja videonauhureiden tuonti alueelle on kielletty.\nBändien paidat ja muut fanituotteet ovat myynnissä merchandise-piste, joka sijaitsee lavan läheisyydessä oikealla puolella hallia.\nTähtiAreenalla ei valitettavasti ole pankkiautomaattia. Lähin sijaitsee noin 1,5 kilometrin päässä S-Market Pirkkalan yhteydessä.\nTapahtuman aikaan pysäköinti Tampereen messu- ja urheilukeskuksen parkkipaikalle on maksutonta.\nInvapysäköintipaikat löytyvät eteläisen sisäänkäynnin vierestä. Sisäänkäynnistä on esteetön kulku halliin.\nSISÄÄNKÄYNTI JA AVUSTAJA\nLiikuntavammaisen katsojan avustaja pääsee ilmaiseksi Iskelmä Live –tapahtumaan maksavan avustettavan seurassa. Sisäänkäynneillä tehdään turvatarkastus, festivaaliliput luetaan elektronisesti ja noudatetaan yleisiä ohjeistuksia.\nLiikuntarajoitteisille on varattu alue yleisöstä katsottuna lavan oikealle puolelle.\nLisätietoja lipuista, ravintolapalveluista ja tapahtumapaikasta:\nSalla Kettula, Salla.Kettula(a)finlandevents.fi\nIskelmä pikkujoulu - festivaalin toteuttavat yhteistuotantona Nelonen Media Live Oy ja Tampereen Messujen tapahtumatoimisto Finland Events. Tapahtuman pääyhteistyökumppanina on Iskelmä.\nMedian akkreditoinnit: tanja.jarvensivu(a)finlandevents.fi\nCopyright 2017 Iskelmä Festivaali. Kaikki oikeudet pidätetään.


sega megadrive sähkönsyöttö | AfterDawnin keskustelualueet\nsega megadrive sähkönsyöttö\nViestiketju Kaikki muut pelikonsolit -osiossa. Ketjun avasi weapea 08.01.2012.\n16bit megadrive II , pitääkö sähkön olla tasan 10 volttia? kokeilin 9,46 voltilla ku alkuperänen ac/dc-adapteri on hukkunu. virran pitäis riittää! onneks löyty kuva muuntajasta netistä ni tiesin napaisuuden. no, kuitenki siis ledi laitteessa EI syty. sähkö menee kuitenki laitteeseen ainaki piirilevylle saakka (vika ei ole liittimessä)\neli onko toi ny oikeesti ihan rikki, vai onko sielä joku elektroniikka joka haistelee että onko kyseessä sonyn alkuperäinen laturi eli siis muuntaja tai siis virtalähde ??? kohta tulee myyntii 8 peliä, mikäli vika ei häivy.\nElektronisesti on aivan sama millä lähteellä sitä jännitettä ja virtaa sinne syöttää, itse koneelle on ihan sama minkä merkkinen se lähde on. Tärkeintä on kumminkin että jännite on oikea ja virtaa riittää, sekä että napaisuus on oikea. Todennäköistä on että virtalähteen jännite tai virta ei riitä, jos kone on muuten ehjä.\nTarvikelähteestä kannattaa säätää jännitteet kohdalleen(mieluiten hiukkasen yläkanttiin, mutta ei paljon, ei ne koneen omatkaan lähteet ole ihan tasan tarkkaan kohdallaan, kunhan on sinnepäin ja riittävän korkeat) virtaa laite ottaa sen mitä se ottaa ja loput menee yleensä lämpönä harakoille, jos ylituotantoa on. Jos virta ei riitä, kone joko ei toimi lainkaan, tai toimii huonosti.\nai. no kokeilin kyl kanssa 12 voltilla(joka on jo liikaa), mut ei pelannu. taidan pistää noi rahoiks ;D\nmegagames6 jossa world cup italy, super hang on, streets of rage, shinobi, columns, ja golden axe.\nsuper thunder black.\nmuut originellilootissaan, paitti tuo megagames6.\nolis ollu kiva ees kokeilla noitaki, ku löysin koneen peleineen vasta.. ostin sen aikanaan kaverilta... vaatehuoneesta voi löytyä aarteita !!!\nKannattaa nyt kuitenkin testata se laite toimivaksi ensin. 10VDC 0.3-1.25A näyttäisi olevan nuo Segan virtalähteet. Eli mikä tahansa 10V 2A virtalähde/muuntaja pitäisi käydä, kunhan johto käy kiinni konsoliin. Toivon mukaan et ole hajottanut laitetta näillä "kokeiluillasi"\ntoimi se! sain myytyä laitteen peleineen pelikauppaan... löyty sit se alkuperänen muuntajaki sieltä vaatehuoneesta