ärtynyt iho | Elonatura\nPosts Tagged "ärtynyt iho"\nPosted in Blogi, Iho on toukokuu 27, 2015 by tose\nHento malvankukka (Malva Sylvestris) on yksi fytoterapian vanhimpia lääkekasveja. Se tunnettiin jo antiikin Rooman aikaan, ja muun muassa Hippokrates, ”lääketieteen isä”, piti sitä yhtenä tehokkaimmista luonnonkasveista hoitamaan mm. ruoansulatusvaivoja, kurkku- ja keuhkotauteja sekä ihosairauksia.\nLuonnollisena malvankukka kasvaa sekä Aasiassa että Välimeren rannikolla, ja lääkinnällisiin tarkoituksiin siitä käytetään kukintojen ohella myös lehtiä. Etelä-Euroopassa suosittua malvaa voidaan käyttää sekä sisäisesti, muun muassa yrttiteenä, kuivattuna jauheena, tippoina ja uutteina; ulkoisesti malvaa käytetään sekä aromaterapeuttisissa öljyissä ja voiteissa, hauteissa sekä muissa ihonhoitotuotteissa.\nErittäin hellävaraista ja monipuolista malvankukkaa voidaan käyttää niin yskän, kipeän kurkun, hammassärkyjen ja lapsilla hampaidentulon hoitoon, ärtyneen suoliston rauhoittamiseen ja ummetukseen kuin ärtyneen, tulehtuneen ihon, palovammojen ja hankautumien hoitoon. Tehokkaasti punoitusta laskevana, viilentävänä ja rauhoittavana se on erinomainen ensiapulääke moniin arjen vaivoihin. Hyvin siedettynä malvaa voidaan suositella myös pienille\nvauvoille sekä raskaana oleville ja imettäville. Ainoana haittavaikutuksena suuria annoksia käytettäessä\ntunnetaan lääkekasvin lievä laksatiivinen vaikutus.\nElonaturan valikoimista malvankukkaa löytyy Gamarden hellävaraisesta puhdistusvedestä, joka on\nerinomainen herkän kesäihon vedetön puhdistustuote. Miedontuoksuinen ”3-in-1” puhdistusvesi poistaa\niholta meikin, lian ja epäpuhtaudet sekä raikastaa ja kirkastaa ihoa kasvoveden tapaan. Lisäksi puhdistusvesi\nrauhoittaa, kosteuttaa ja suojaa ihoa sisältämänsä kasviperäisen hyaluronihapon ansiosta. Helppokäyttöistä\npuhdistusvettä suihkutetaan kosteutetulla vanulapulle, jolla ihoa pyyhitään, kunnes se on puhdas. Tuotetta voidaan käyttää sekä vauvojen että aikuisten iholla, niin kasvoilla kuin vartalollakin, ja se voidaan haluttaessa\nhuuhdella myös vedellä pois.\nKatso tästä puhdistusveden INCI-lista ja tarkemmat tuotetiedot.\nPosted in Blogi, Iho on kesäkuu 06, 2014 by tose\nVesi ihonhoidossa herättää mielipiteitä. On niitä, jotka vannovat veden parantavaan voimaan, ja sitten niitä, jotka välttävät vedenkäyttöä kuin ruttoa. Ja kuitenkin kaikki olemme yhtä mieltä siitä, että ilman vettä ei ole elämää. Miten on mahdollista, että yksi ja sama raaka-aine voi yhtäaikaisesti olla niin hyvä ja niin paha? Vai syytämmekö väärää puuta; onko todellinen ongelmanaiheuttaja sittenkin herkistynyt iho, ei vesi, jolla sitä hoidamme?\nTarkemmin katsottuna asia ei ole ihan yksiselitteinen. On olemassa vesiä, ja sitten taas vesiä. Valitettavasti päivittäinen vetemme ei ole enää sitä, mitä mummomme ja vaarimme tapasivat käyttää. Vesi, jota kulutamme litratolkulla päivä toisensa jälkeen on pitkälle käsiteltyä, teollista tuotosta. Sitä on puhdistettu, kierrätetty, mineralisoitu ja herra ties mitä. Lisäksi veden koostumus vaihtelee alueittain, sillä maaperän, käytettyjen kaivojen ja putkien vaikutus heijastuu myös lopulliseen hanaveteemme. Samoin viime aikoina paljon puhuttanut tehtaiden, erityisesti lääketehtaiden kyseenalainen toiminta: lääkejämien juoksuttaminen läheisiin jokiin, on radikaalisti muuttanut veden koostumusta muun muassa lisäämällä veden hormonipitoisuuksia. Ja vielä sokerina pohjalla: Koska vesi on niin oleellista elämän jatkumiselle maapallollamme, ja koska makean veden varat ehtyvät jatkuvasti, on vettä tätä nykyä pumpattava paikoista, joista sitä ei aiemmin olisi missään nimessä tehty. Esimerkiksi Brasiliassa, jossa vesi ei hyvällä tahdollakaan ole enää vuosiin ollut juomakelpoista, vettä pumpataan paikoista, jotka rankkasateiden aikaan sotkeutuvat jätevesijärjestelmän kanssa. Vesi toki puhdistetaan ja mineralisoidaan tämän jälkeen, mutta voidaanko sittenkään sanoa, että vesi olisi ”puhdas luonnontuote”, joka hoitaa ja helli niin ihoa kuin elimistöä?\nSamoin kuin kotimainen hanavetemme, kyseisen kaltainen puhdistettu ja käsitelty vesi on omiaan kuivattamaan, ohentamaan ja vaurioittamaan ihoa. Oli ihotyyppi sitten millainen hyvänsä. Hyvänä esimerkkinä voidaan pitää suomalaisia järviämme. Oletko huomannut, miten erilaiselta iho ja hiukset tuntuvat järven rannassa vietetyn mökkiviikonlopun jälkeen, kun hanavesi ja suihkut ovat kaukana ulottumattomissa?\nOnneksi on yhä vesiä, jotka tekevät hyvää. Järvivesiemme lisäksi, ja yhä korkeammalle kipuavat kaksi erityisen hoitavaa vettä: puhdas lähdevesi sekä merivesi. Nämä ovat iholle kuin iholle mitä parasta luonnonhoitoa. Puhdas lähdevesi, silloin kun se saadaan mineraalipitoisesta, usein kalkkiperäisestä maaperästä auttaa korjaamaan useita iho-ongelmia atopiasta psoriasikseen ja akneen. Veden sisältämät mineraalihiukkaset ovat riittävän pienimolekyylisiä läpäisemään myös ihon syvemmät kerrokset, jolloin vesi hoitaa pinnallisten tulehdusten ja iho-ongelmien ohella myös ennaltaehkäisevästi, pintaa syvemmältä. Samaan tapaan toimii merivesi. Uiminen merivedessä tai vastaavasti aidon merisuolan lisääminen kylpyveteen hoitaa ihoa makean mineraalipitoisen lähdeveden tapaan; se puhdistaa, korjaa, rauhoittaa, kosteuttaa ja uudistaa ihoa. Tämä johtuu korkeasta mineraalipitoisuudesta ja erityisesti ns. alkaalisten mineraalien määrästä. Ja tietysti siitä, että mineraalit ovat kummassakin vedessä niiden luonnollisessa muodossaan – ilman lisättyjä, synteettisiä ainesosia. Samoista syistä mineraalipitoinen vesi, oli se sitten kalkkipitoinen lähdevesi tai merivesi, on perinteinen hoitomuoto myös elimistöä vaivaavien nivelsairauksien, reuman ja rappeutumien hoidossa.\nGamarde les Bains –lähdevesi\nKaikki lähdevesi ei kuitenkaan ole samanarvoista. Kuten ei kaikki merivesikään. Saastuneiden, maaperältään köyhtyneiden alueiden vesi on luonnollisesti huomattavasti tehottomampaa kuin vesi rikkaasta maaperästä ja yhä puhtaina säilyneiltä alueilta. Yksi esimerkki hyvälaatuisesta, puhtaasta ja erityisen hoitavasta vedestä on Gamarde-les-Bains -lähteen vesi. Se saadaan Lounais-Ranskasta, erittäin mineraalipitoisesta, runsaasti rikkiä sisältävästä, kalkkiperäisestä maaperästä, ja se virtaa monen vehreän luonnonsuojelualeen läpi. Näistä rakentuu veden poikkeuksellisen hoitava koostumus, joka on huomioitu myös Ranskan Lääketieteen Akatemiassa, jo vuonna 1841. Gamarde-les-Bains -veden todettiin suojaavan, rauhoittavan, korjaavan ja vahvistavan ärtynyttä ja herkkää ihoa. Yhä tänään vedelle annetaan sama lääketieteellinen tunnustus, ja sen on todettu olevan erityisen hoitava sekä vauvojen, pienten lasten että aikuisten iholla.\nGamarden dermatologisella laboratoriolla on oikeus hyödyntää tätä vettä Gamarde-luonnonkosmetiikkasarjansa pääraaka-aineena. Sarjan Eau de Gamarde -mineraalivesisuihke on 98% tätä kuuluisaa vettä. Muissa tuotteissa vesi yhdessä luomuarganöljyn kanssa tekee sarjasta poikkeuksellisen hoitavan ja turvallisen luonnonkosmetiikan vaihtoehdon myös erittäin vaativalle iholle. Näiden kahden raaka-aineen ohella tuotteissa käytetään harkitusti eteläeurooppalaiseen luonnonlääkintään perinteisesti kuuluvia eteerisiä öljyjä, kasviuutteita ja -öljyjä sekä kukkavesiä. Nämä kaikki yhdessä tekevät sarjasta aidosti eteläranskalaisen, Provencen keittiöltä, raikkailta etelän aamuilta ja huumaavilta kukkakujilta tuoksuvan, luotettavan ja laadukkaan sekä ammattitaidolla koostetun sarjan.\nTilaa Eau de Gamarde -mineraalivesisuihke tästä!\nMuut Gamarden luonnonkosmetiikkatuotteet löydät täältä.


PERHEVALMENNUS AIHEESTA RASKAUSAJAN PARISUHDE JA SEKSUAALISUUS - PDF\nPERHEVALMENNUS AIHEESTA RASKAUSAJAN PARISUHDE JA SEKSUAALISUUS\nDownload "PERHEVALMENNUS AIHEESTA RASKAUSAJAN PARISUHDE JA SEKSUAALISUUS"\n1 Kehittämistyö Hoitotyön koulutusohjelma (AMK) Kätilö 2012 Sanna Koskinen & Marika Särös PERHEVALMENNUS AIHEESTA RASKAUSAJAN PARISUHDE JA SEKSUAALISUUS\n2 TURUN AMMATTIKORKEAKOULU Hoitotyön koulutusohjelma Kätilö Syksy Sanna Koskinen & Marika Särös PERHEVALMENNUS AIHEESTA RASKAUSAJAN PARISUHDE JA SEKSUAALISUUS Kehittämistyön tarkoitus oli tuottaa materiaalia syksyllä 2012 pidettävään perhevalmennuskertaan. Aihe perustuu 2011 valmistuneeseen opinnäytetyön aihealueeseen, Raskausajan parisuhde ja seksuaalisuus. Valmennuskerta toteutettiin työelämälähtöisenä projektina Runosmäen äitiysneuvolassa ensimmäistä lastaan odottaville pariskunnille. Tavoite oli käyttää tutkittua ja näyttöön perustuvaa tietoa kätilötyön kehittämiseksi. Valmennuskerran pitämisen tukena käytettiin Power- Point esitystä, jonka sisällön pääpaino oli raskauden toinenja kolmas raskauskolmannes. Diaesityksen sisältöön oli tarkoituksella valittu tilannetta keventäviä kuvia ja kirjoitelmia. Lyhyesti käsiteltiin alkuraskauteen liittyvät muutokset. Tavoite oli tuoda esityksessä esille näihin ajanjaksoihin liittyvät seksuaaliset muutokset odottavan äidin vartalossa, emotionaalisella tasolla ja parisuhteessa. Tilaisuuteen osallistujat saivat kotiin vietäväksi esityksestä paperille tulostetun version, joka toivon mukaan herättää vielä kotonakin ajatuksia ja keskustelua. Valmennuksessa käytettiin asiakaslähtöistä lähestymistapaa, pyrittiin saamaan kuulijat osallistumaan omien voimavarojen mukaan keskusteluun ja tuomaan ajatuksiaan esille. Valmennusryhmä koostui kahdesta yksin tulleesta odottavasta äidistä sekä yhdestä pariskunnasta. Hajonta raskausviikkojen suhteen oli suuri. Ryhmää täydensivät kaksi neuvolan terveydenhoitajaa, sekä terveydenhoitajaopiskelija. Koulun puolesta mukana olivat ohjaava opettaja sekä kaksi esitystä arvioivaa opponenttia. Tilaisuuteen oli kutsuttu kahden neuvolaterveydenhoitajan toimesta yhdeksän pariskuntaa. Kutsutuille oli ilmoitettu perhevalmennuksen aihealue; Aiheen vaativuus ja arkaluonteisuus saattoi vaikuttaa, että osa kutsutuista pariskunnista jättäytyi tilaisuudesta pois. Perhevalmennuksen pitäminen muuttui jonkin verran tehdyistä suunnitelmista ryhmäkoon ollessa odotettua pienempi. Ryhmätyö kohdassa jouduttiin hieman soveltamaan, jotta se saatiin toteutettua. Perhevalmennuksen ilmapiiri koettiin rennoksi ja onnistuneeksi. Valmennuksen jälkeen saadusta välittömästä palautteesta jäi sellainen kuva, että tulevat vanhemmat olisivat voineet vastaanottaa aiheesta enemmänkin tietoa. Perhevalmennuksen onnistumisesta saatiin täytetyt palautelomakkeet, joissa kaikissa aihe koettiin tarpeelliseksi perhevalmennuksen näkökulmaa ajatellen. Perhevalmennusta olisi hyvä kehittää yhtenäiseksi eri neuvoloiden kesken. Tulisi miettiä kuinka monta valmennusryhmää olisi vuoden aikana mahdollisuus pitää ja tehdä rajausta mille raskausviikoille se ajoittuu. Jatkoa ajattelen, olisi tärkeätä markkinoida perhevalmennuksen aihetta tuleville vanhemmille muun muassa aiheen tärkeyteen vedoten. Raskausajan parisuhteen ja seksuaalisuuden tulisikin olla tasa-arvoisessa asemassa muiden valmennuksessa käytettävien aiheiden kanssa.\n3 Sisällys 1 JOHDANTO 5 2 PERHEVALMENNUKSEN LÄHTÖKOHDAT 6 3 PEDAGOGISET LÄHTÖKOHDAT 8 4 PERHEVALMENNUKSEN TOTEUTTAMISPROSESSI 9 5 PERHEVALMENNUKSEN TARKASTELU JA TULOKSET 10 6 JOHTOPÄÄTÖKSET 15 7 HAASTEITA TULEVAISUUTEEN 16 8 LÄHTEET 18\n4 LIITTEET Liite 1 Perhevalmennuksen Power Point esityksen teemat Liite 2 Perhevalmennuksen palautelomake Liite 3 Perhevalmennuksen suunnitelma\n5 5 1 JOHDANTO Monissa kunnissa ollaan kehittämässä neuvoloissa tapahtuvaa perhevalmennusta kansanterveyslain uuden asetuksen mukaiseksi. Tämä kehittämistyö toteutettiin yhteistyössä Turun kaupungin Runosmäen äitiys- ja lastenneuvolan kanssa. Tietoa jaettiin raskausajan parisuhteen ja seksuaalisuuden hyvinvoinnin tukemisen näkökulmasta. Neuvolatoimintaa tulisi kehittää sekä valtakunnallisesti että alueellisesti. Se koetaan ajankohtaiseksi ja tarpeelliseksi. Äitiyshuollon asiakkaiden terveyden edistävien toimintamallien sujuvuus tuottaa lisäarvoa terveyden edistämisen näkökulmasta. (Ahonen, Cornu & Tuominen 2010.) Marko Lähteenmäki Turun lapsi- ja nuorisotutkimuskeskuksesta on toteuttanut äitiys- ja lastenneuvoloiden kehittämistarpeita koskevan kartoituksen 2009,, josta tuloksia saatiin neljältäkymmeneltäyhdeltä terveydenhoitajalta. Kartoituksen katsottiin ajoittuvan monien muutosten yhteyteen, jotka koskettivat myös äitiys- ja lastenneuvola toimintaa. Neuvolatyön keskuuteen luodaan sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämisohjelmien puitteissa uudenlaisia sisältöjä ja toiminnan muotoja. Näiden keskipisteenä on lapsi ja perhe, muutospaineiden katsotaan kohdistuvan myös lapsia ja perheitä koskevan hyvinvointitiedon luomiseen sekä toisaalta hyvinvointitiedon hyödyntämiseen. (Lähteenmäki 2009). Tutkimuksen ideoinnissa myönteisemmin suhtautuivat äitiysneuvolassa työskentelevät, vaikka vastaajien mielipiteet jakautuivatkin. Tutkimuksista saatavaa tietoutta ja tuloksia haluttiin liittää neuvolatyöhön, tärkeimmät päivittäisen työn tueksi koetut lisätiedot tulivat parisuhdetta ja vanhemmuutta koskevalta aihealueelta. Myös puheeksi ottamisen malleja kaivattiin päivittäiseen neuvolatyöskentelyyn. (Lähteenmäki 2009.) Parisuhteen ja seksuaalisuuden tiedetään muuttuvan raskauden ja edessä oleva synnytyksen myötä, siksi onkin tärkeätä panostaa ennakoivaan työhön. Pariskunnan kanssa tulisi keskustella äitiysneuvolassa sekä synnytys- että perhevalmennuksessa siitä, miten he kokevat parisuhteen ja seksuaalisuuden muuttuneen raskauden myötä. (Ryttyläinen-Korhonen, 2011, 8.)\n6 6 Tiedon antamisella ja luvalla puhua asioista pyritään turvaamaan hyvä loppuraskaus sekä luomaan vanhempien välille keskusteleva parisuhde. Hyvällä keskustelevalla parisuhteella turvataan uudelle syntyvälle perheenjäsenelle turvallinen elinympäristö. Vanhempien voidessa hyvin, myös syntyvä vauva kehittyy ja voi hyvin. Valmennuskerran toteutuksen tukena käytettiin Power- Point esitystä. Perusideana oli luoda ensimmäistä lastaan odottaville vanhemmille kattava tietopaketti raskauden aikana tapahtuvista muutoksista naiskehossa unohtamatta emotionaalista puolta. Aiheen haasteellisuuden takia oli tärkeätä luoda välitön, luottamuksellinen ja salliva ilmapiiri. Tavoitteena oli saada aiheesta aikaiseksi keskustelua tai ainakin rohkeutta keskustella aiheesta myöhemmin oman neuvolan terveydenhoitajan kanssa. Laaditun kyselylomakkeen perusteella saatiin palautetta valmennukseen osallistuneilta pariskunnilta ja sen pohjalta oli mahdollisuus analysoida valmennuksen onnistumista. 2 PERHEVALMENNUKSEN LÄHTÖKOHDAT Suomessa tapahtuvien perhe- ja synnytysvalmennuksien toteutus vaihtelee runsaasti eri kuntien välillä ja jopa kuntien sisällä olevien neuvoloiden välillä. Neuvoloiden toimintaan on huomattu kohdistuvan paljon muutospaineita, ne ovat syntyneet uudistuvista kunta- ja palvelurakenteista. Muutospaineita luovat myös omalta osaltaan toimintaa ohjaava lainsäädäntö, joka velvoittaa neuvoloita huomioimaan uusista lähtökohdista lapsiperheiden tarpeita. Parhaillaan kunnissa on työn alla lapsiperheiden palveluiden uudelleen organisointi ja kehittäminen. Kehittämistyön katsotaan jatkuvan tulevina vuosina, keskittämisen ja rakenteiden muuttamisen aikana on hyvinvointipalveluiden saatavuus turvattava alueesta riippumatta. (Hakulinen- Viitanen, Pelkonen, Saaristo, Hastrup & Rimpelä ) Sosiaali- ja terveysministeriön Seksuaali- ja lisääntymisterveyden edistämisen toimintaohjelmassa on laadittu suositukset, mitä eri aihealueita valmennuksen tulisi sisältää. Olisi suotavaa, että perhevalmennuksen toteutus\n7 7 asuinpaikasta ja neuvolasta riippumatta olisi kaikille yhtä kattavaa ja laadukasta. (Neuvolatyön kehittämis- ja tutkimuskeskus 2009.) Kansanterveyslain asetuksessa (380/2009) on neuvolatoiminnan osalta määritelty; ensimmäistä lastaan odottavalle perheelle tulee järjestää perhevalmennusta, joka on moniammatillisesti toteutettua. Perhevalmennuksen tulee sisältää tietoa raskauteen, synnytykseen ja lapsiperheen elämään liittyen. Valmennukseen tulisi sisällyttää vanhempainryhmätoimintaa. Perhevalmennuksen katsotaan olevan keskeisin tapa tavoittaa tulevan lapsen molemmat vanhemmat neuvolapalvelujen piiriin. (THL 2009, Haapio ym. 2009, 9) Riittävä tiedonsaanti on koettu merkittäväksi asiaksi naisen, raskauden ja synnytyksen kannalta. Seksuaalineuvonnan katsotaan kuuluvan olennaisena osana ehkäisevän terveydenhuollon palveluita. Parisuhdevaikeuksista tulisi antaa enemmän tietoa ja neuvontaa äitiys- ja lastenneuvolatyössä. Tällä voitaisiin ehkäistä pikkulapsiperheiden vanhempien eroamista. Tehtyjen äitiyshuollon suositusten mukaan seksuaalineuvonta kuuluu yhtenä osaalueena neuvontasisältöihin. Tehdyn äitiys- ja lastenneuvolaselvityksen mukaan parisuhdetta ja seksuaalisuutta käsiteltiin perhevalmennuksessa. Kuitenkin alle vuoden ikäisten lasten perheryhmissä aihetta käsiteltiin huomattavasti vähemmän ja isäryhmissä sekä leikki-ikäisten lasten vanhempien ryhmissä enää hyvin harvoin. (Hakulinen-Viitanen, Pelkonen & Haapakorva ) Seksuaali- ja lisääntymisterveyden toimintaohjelman kehittämiseksi on yhtenä toimenpiteenä esitetty, että parisuhdetta ja seksuaalisuutta koskevaa neuvontaa olisi tarjolla raskauden aikana henkilökohtaisessa neuvonnassa sekä perhevalmennuksessa. Neuvontaa tulisi jakaa myös synnytyksen jälkeen sekä raskaudenehkäisypalveluiden yhteydessä. (Seksuaali- ja lisääntymisterveyden edistäminen. Toimintaohjelma ) Stakesin tutkimuksista käy ilmi, että perheiden osallistuminen valmennuksiin vaihtelee 70 prosentista 90 prosenttiin. Tähän yhtenä selityksenä on, että tilaisuudet ovat useimmiten tarkoitettu vain ensisynnyttäjille, eikä toissynnyttäjille ole valmennuksia tarjolla. Toissynnyttäjät eivät myöskään ole yhtä aktiivisia osallistumaan tilaisuuksiin kuin ensisynnyttäjät.\n8 8 Uudelleensynnyttäjien lisäksi nuoret ovat usein haluttomia ja motivoitumattomia osallistumaan perhevalmennukseen, joka järjestetään ryhmämuotoisena. Tämän vuoksi nuorille pyritään tarjoamaan tietoa neuvolavastaanottojen yhteydessä. (Haapio ym. 2009, 11.) 3 PEDAGOGISET LÄHTÖKOHDAT Perhevalmennuksessa oppimiseen voidaan vaikuttaa erilaisin opetusmenetelmin. Käyttämällä erilaisia opetusmenetelmiä voidaan kuulijan kiinnostus käsiteltävää asiaa kohtaan herättää. Luennointia pidetään edelleen yhtenä perinteisempänä tapana jakaa olemassa olevaa tietoa. Nykyvanhempien toiveesta valmennustilanteisiin on lisätty muitakin opetusmenetelmiä. Perhevalmennuksessa keskustelu on yksi yleisemmin käytettävä opetusmenetelmä. Keskustelun avulla aikaan saadaan vuorovaikutteista tiedon jakamista. (Haapio ym. 2009) Ryhmässä voidaan keskustelun lisäksi hyödyntää muita toiminnallisia opetusmenetelmiä. Toiminnallisten menetelmien tiedetään vaikuttavan kokemuksen kautta. Kokemuksen kautta näkyväksi muuttuvat ajatukset, tunteet ja mielikuvat, ne soveltuvat erityisesti ryhmämuotoiseen opetukseen. (Helsingin Lapaset Perheverkosto-hanke 2007, 11). Perhevalmennuksessa kuulijoiden mielenkiintoa voidaan herätellä videoiden katselulla sekä yhdessä tehtävillä ryhmätöillä. Kotiin jaettavalla ajantasaisella materiaalilla voidaan vanhempien oppimiskokemusta syventää ja luennolla saatu tieto voidaan myöhemmin palauttaa uudelleen mieleen. (Haapio ym. 2009) Perhevalmennuksen vetäjällä on tärkeä rooli perhevalmennusryhmää vetäessään. Terveydenhoitajan tulee pyrkiä tietoiseen, tavoitteelliseen ja perusteltuun toimintaan. Perhevalmennuksessa käytettävät kokemukset ja erilaiset tilanteet tulee suunnitella ja toteuttaa niin, että ne motivoivat kuulijaa. Motivoitunut kuulija oppii ja sisäistää saatua tietoa paremmin. (Haapio ym. 2009; Helsingin Lapaset Perheverkosto-hanke 2007.)\n9 9 Perhevalmennusta pitäessään terveydenhoitajan tulisi käyttää asiakaslähtöistä ohjaustapaa. Asiakaslähtöistä ohjaustapaa kutsutaan diologiseksi, tällöin vanhemmat ovat tasavertaisessa asemassa terveydenhoitajan kanssa. Tasavertaisessa oppimistilanteessa terveydenhoitaja ja vanhemmat määrittävät yhdessä asian ja pyrkivät löytämään siihen sopivan ratkaisun. Asiakaslähtöinen tapa mahdollistaa vanhempien välille vertaistuen ja omasta tilanteesta voi olla helpompi keskustella samassa tilanteessa olevien kanssa. (Haapio ym ) Kahden terveydenhoitajan vetäessä perhevalmennusta yhdessä, voidaan hyödyntää kummankin erilaiset vahvuudet. Terveydenhoitajat oppivat toinen toisiltaan ja myös ryhmänjäsenet hyötyvät avoimesta kommunikoinnista. Keskenään työskentelevät, toistensa tietoon luottavat terveydenhoitajat jakavat vastuun ryhmän oppimisesta yhdessä ja näin ollen luovat perustan terveelle ryhmäkulttuurille. (Helsingin Lapaset Perheverkosto-hanke 2007; Niemistö 2007.) 4 PERHEVALMENNUKSEN TOTEUTTAMISPROSESSI Perhevalmennuksen kehittämistyö toteutettiin parityönä ja keskinäinen työnjako sovittiin tasapuolisesti. Perhevalmennuksen pitoajankohta oli keskiviikkona klo Asia sovittiin neuvolan terveydenhoitajan kanssa sähköpostitse ja suunnitelmassa pysyttiin loppuun saakka. Perhevalmennuksen lähtökohtatilanteen kartoittamisessa oli ongelmia. Perhevalmennuksen kohderyhmän selville saaminen tuotti useita ongelmia ja lukuisista yhteydenotoista huolimatta esitieto osallistujaryhmästä oli niukkaa. Tiedossa oli etukäteen, että kaikki valmennukseen osallistujat olisivat suomalaistaustaisia heteropariskuntia, kahden neuvolan terveydenhoitajan asiakkaita. Heidän iästään, taustoistaan tai ammateistaan ei saatu etukäteistietoa. Perhevalmennustilaisuuteen oli kutsuttu yhdeksän pariskuntaa, mutta todennäköistä olisi, että tilaisuuteen osallistuu 4-5 pariskuntaa. Terveydenhoitajan kokemusten mukaan kutsutuista pariskunnista kaikki eivät saavu paikalle. Paikalle valmennukseen saapui kolme tulevaa äitiä ja yhden puoliso. Perhevalmennuksessa oli lisäksi mukana Runosmäen äitiys- ja\n10 10 lastenneuvolan molemmat terveydenhoitajat sekä terveydenhoitaja opiskelija. Koulun toimesta perhevalmennukseen osallistui ohjaava opettaja, lisäksi mukana oli kaksi kätilöopiskelijaa opponoimassa tilaisuutta. Perhevalmennukseen osallistujat olivat raskauden eri vaiheissa. Yksi odottajista oli toisen kolmanneksen alussa ja toinen lopulla, sekä kolmas viimeisen kolmanneksen keskivaiheella. Tämä loi tietynlaista haastetta perhevalmennuksen pitämiseen, koska suunnitelmassa oli tarkoitus keskittyä raskauden toiseen ja kolmanteen trimesteriin. Perhevalmennusryhmän koko oli neljä henkilöä, jotka olivat kaikki tämän toisen terveydenhoitajan vastuualueelta. 5 PERHEVALMENNUKSEN TARKASTELU JA TULOKSET Perhevalmennuksen alkuun oli varattu tarjoiltavaa: kahvia, teetä, mehua ja sämpylöitä. Paikalle saavuttiin hyvissä ajoin ja laitteiden toimivuus tarkastettiin sekä tarjoilut laitettiin valmiiksi. Perhevalmennukseen varattu tila oli kokoushuone, jossa oli iso pöytä tuolit ympärillään. Pöydän päässä oli valkokangas, jolle Power-Point esitys saatiin sujuvasti näkyviin. Perhevalmennuksen pitäjien kannalta tila koettiin haastavaksi, mutta se osoittautui hyvin toimivaksi. Tunnelma oli hyvin tiivis yhteisen pöydän ympärillä. Perhevalmennus oli valmis alkamaan sovittuna aikana tarjoiluiden merkeissä. Perhevalmennus aloitettiin suunnitellusti kello Ensin suoritettiin perhevalmennuksen vetäjien esittely ja kerrottiin tilaisuuden aihe ja tarkoitus. Kahvittelun jälkeen valmennukseen osallistujat saivat esittäytyä meille ja ryhmälle, kertomalla oman nimensä ja kuinka monennella raskausviikolla ovat. Tähän oli varattuaikaa n. 15 minuuttia. Esittelyjen jälkeen aloitettiin perhevalmennuksen tueksi tehty Power- Point esitys. Esitykselle ja mahdollisille kysymyksille oli varattu aikaa n. 30 minuuttia. Perhevalmennus kertaan oli varattu 5-10 minuutin tauko, jolloin kuuntelijoiden olisi ollut mahdollisuus jaloitella ja käydä tarvittaessa wc:ssä. Seuraavaksi olisi ollut pienryhmätehtävä, joka perhevalmennusryhmän koon jäädessä pieneksi muutettiin parityöskentelyksi. Tähän varattiin aikaa n. 15 minuuttia, josta käytettiin vain osa tehtävän tekoon ja purkuun. Tehtävään ei ollut oikeita tai vääriä vastauksia.\n11 11 Parit miettivät parisuhteeseen ja seksuaalisuuteen liittyviä laatusanoja, adjektiiveja. Tehtävässä oli mahdollisuus käyttää sanoja positiivisessa ja negatiivisessa mielessä. Tehtävää tehdessä molemmat ryhmät löysivät pääasiassa positiivisia asioita suhteistaan. Lopuksi perhevalmennukseen osallistujat täyttivät palautelomakkeen perhevalmennuksesta ja sen sisällöstä. Palautelomakkeen täyttämiselle varattiin aikaa n. 10 minuuttia. Koko tilaisuuden arvioitiin kestävän noin tunnin ja suunnitellussa aikataulussa pysyttiin hyvin. Perhevalmennukseen osallistuvien kanssa vaihdettiin vielä lopuksi muutama sana ja heidät hyvästeltiin ovella tilaisuuden loputtua. Perhevalmennus oli tarkoitettu ensisynnyttäjille, isille, uudelleensynnyttäjille sekä muille harvalukuisille neuvolan asiakkaille, kuten monikkoperheille ja seksuaali- ja kulttuurivähemmistöön kuuluville. Tutkimuksista on saatu tietoa, että jopa kaksi kolmasosaa odottavista isistä osallistuu valmennuksiin. (Haapio ym. 2009, ) Tutkimustuloksista poiketen pidettyyn perhevalmennus tilaisuuteen osallistui vain yksi isä kutsutuista yhdeksästä, mikä oli pettymys. Tämä isä uskalsi rohkeasti ottaa kantaa ja tuoda omia ajatuksia esille. Perhevalmennuksen suunnittelussa oli varauduttu siihen, että osallistujamäärä saattaa olla pieni ja tarvittaessa suunnitelmia pystyttiin muokkaamaan tilanteen mukaan. Ryhmälle asetetut tavoitteet olivat: Saada ensisynnyttäjille uutta, monipuolista ja tutkittua tietoa valmennuksenaiheesta raskausajan parisuhde ja seksuaalisuus. Saadun tiedon avulla he onnistuisivat selviytymään mahdollisista ongelmista yhdessä tai oppisivat tunnistamaan milloin ammatti-ihmisen lisäapu on tarpeen. Tavoitteena oli pariskuntien valmentaminen niin, että he osaisivat ja rohkenisivat yhdessä hakea tietoa sitä tarvitessaan. Tavoitteena oli myös saada puolisot keskustelemaan asioista keskenään ja herätellä uusia ajatuksia. Samalla heidän keskinäinen suhteensa syventyisi. Pidetystä perhevalmennuksesta jäi sellainen kuva, että osallistujilla on rohkeutta keskustella puolisonsa kanssa asioista ja tarvittaessa hakea apua neuvolan terveydenhoitajalta. Perhevalmennusta pitäessä opiskelijoiden omana tavoitteena oli tiedon syventäminen, saada lisää varmuutta ryhmän kohtaamiseen sekä kehittää\n12 12 suullista esiintymistaitoa. Tavoitteena oli hakea ja löytää lisää parisuhteeseen ja seksuaalisuuteen liittyvää tutkittua tietoa, sekä tutustua aiheeseen liittyvään kirjallisuuteen sitä hyödyntäen. Perhevalmennustilaisuuden jälkeen perhevalmennuksen pitäjät (opiskelijat) kokivat, että aiheesta raskausajan parisuhde ja seksuaalisuus omattiin riittävästi tietoa, jotta valmennus voitiin pitää. Perhevalmennuksen pitämisestä jäi myös sellainen kuva, ettei kenenkään tunteita loukattu ja kielenkäytön asiallisuuteen kiinnitettiin huomiota. Koettiin valmennuksen pitäminen onnistuneeksi ja ilmapiirin olleen hyvän. Valmennusryhmän kohtaaminen koettiin onnistuneeksi ja suullisen esiintymisen koettiin sujuneen hyvin. Perhevalmennuksen suullisen esiintymisen työnjako tehtiin tarkoituksella omien vahvuuksien mukaan. Hyvää palautetta perhevalmennuksen pitämistavasta saatiin valmennettavilta, neuvolan terveydenhoitajilta, opponenteilta sekä ohjaavalta opettajalta. Kohderyhmän toivottiin olevan motivoitunutta ja vastaanottavaa. Toivottiin, että he osallistuisivat edes jollain tavalla kommentointiin ja keskusteluun, mutta varauduttiin myös siihen mahdollisuuteen, ettei kukaan rohkene tai halua ottaa osaa keskusteluun. Perhevalmennuksen osallistujaryhmällä oli hyvä motivaatio. Tieto otettiin hyvin vastaan. Valmennusryhmä osallistui rohkeasti kommentointiin, keskusteluun ja paritehtävän tekoon. Perhevalmennuksen kannalta tässä kohtaan koettiin täydellinen onnistuminen, tilanne olisi voinut mennä toisinkin. Perhevalmennus ryhmän pienen koon uskottiin olleen tässä kohden eduksi. Perhevalmennuksen aiheen uskottiin olevan mielenkiintoinen ja ajatuksia herättävä. Mikäli pariskunnilla esiintyy ongelmia liittyen parisuhteeseen tai seksuaalisuuteen toivottiin pidetyn esityksen motivoivan heitä hakemaan apua ongelman ratkaisuun ja kääntymään oman terveydenhoitajan puoleen. Jälkeenpäin olisi ollut mukava kuulla neuvolan terveydenhoitajilta, ovatko valmennukseen osallistuneet asiakkaat lähestyneet heitä valmennuksessa keskusteltujen asioiden puitteissa. Perhevalmennuksen sisältöä ajatellen teoreettisten lähtökohtien koettiin olevan melko hyvät. Aiheesta oli kerätty tietoa opinnäytetyötä tehtäessä ja siitä oli poimittu osuus KYMPPI-hankkeen Valmiiksi Vanhemmuuteen -käsikirjaan.\n13 13 Perhevalmennuksessa käytetty käsikirjaosuus koettiin toimivaksi ja vastaisuudessa sitä voidaan hyödyntää perhevalmennuksia suunniteltaessa. Parisuhteesta ja seksuaalisuudesta löytyy myös runsaasti uutta ajankohtaista tietoa esim. Väestöliiton sivujen uudet videoleikkeet kliinisen seksologin Tarja Sandbergin pitämänä olivat hieno lisä työhön ja herättivät ajatuksia meissäkin. Hienoa oli huomata, että uutta tietoa on saatavilla jatkuvasti lisää ja aiheesta on tullut sallitumpi puhua entisen tabun sijaan. Perhevalmennuksen tarkoituksena oli hyödyntää tehdyn opinnäytetyön aihealuetta. Aihe rajattiin ajatellen kohderyhmän raskausviikkojen määrää. Perhevalmennuksessa käsiteltiin tarkoituksella lyhyesti raskauden ensimmäisen kolmanneksen muutoksia, koska tämä vaihe on jo raskaudessa ohitettu. Pääpaino esityksessä on toisessa sekä kolmannessa raskauskolmanneksessa. Tarkoituksena oli myös mainita muutamalla sanalla PLISSITISTÄ, luvan antamisesta sekä tiedon jakamisesta. Nämä ovat ne tasot, joilla oma terveydenhoitaja pystyy ongelmia käsittelemään. Pääsääntöisenä menetelmänä perhevalmennuksessa käytettiin luennointia, jonka aikana oli lupa keskeyttää ja kysellä. Tämän rinnalla esitettiin Power- Point esitys, johon oli koottu opinnäytetyöstä oleellisimmat asiat. Power- Point dioissa mainittiin esimerkkinä parisuhdekortit, joiden avulla pariskunta voi esittää kysymyksiä toisilleen. Kortteja läpi käydessä saattaa paljastua positiivisia asioita kumppanista, jota ei ole osannut aiemmin ajatella. Ongelmakysymysten ilmaantuessa voi olla parisuhdekorttien avulla helppo lähestyä puolisoaan ja saada keskustelua aikaiseksi. Dioihin lisättiin aiheeseen liittyviä kuvia ja kertomuksia tunnelmaa keventämään. Perhevalmennuksessa nämä kyseiset diat koettiin kivaksi piristykseksi. Diojen välissä esitettiin Väestöliiton juuri julkaisemia videopätkiä, joissa seksologi käsittelee aihetta ammattilaisen tavoin. Lukuisissa tutkimuksissa oli havaittu, että valmennuksissa käytettävät havaintovälineet ovat epäajanmukaisia ja sisällöllisesti heikkoja. (Haapio ym. 2009, 14.) Tämän vuoksi haluttiin ottaa monipuolisesti mukaan mahdollisimman ajankohtaista ja tutkittua tietoa, sekä esittää se ajanmukaista teknologiaa hyväksikäyttäen.\n14 14 Power- Point esityksen lisäksi suunnitelmassa oli pienryhmätehtävä, jossa isät ja äidit sijoittuisivat eri ryhmiin. Tässä kohden suunnitelmiin tehtiin muutos, tehtävä muutettiin parityöksi. Suunnitelman muutos toimi hyvin, eikä aiheuttanut perhevalmennuksen pitämiseen ongelmia. Paritehtäväksi molemmat parit saivat samanlaisen tehtävän, jossa he saivat kuvata muutamalla adjektiivilla omia raskaudenajan parisuhteeseen ja seksuaalisuuteen liittyviä asioita esim. kaunis, iloton jne. Vastaukset he kirjoittavat tehtävään varatulle paperille. Vastaukset luettiin ääneen tehtävän jälkeen. Vastaukset olivat hyvin samantyyppisiä molemmilla pareilla, positiivia adjektiiveja käytettiin paljon. Tästä voitiin tehdä johtopäätös, että valmennukseen osallistuvien parisuhde ja seksuaalisuus voivat hyvin. Perhevalmennuksen pitämisen aikana esitettiin muutamia kysymyksiä, joihin toivottiin pariskuntien vastaavan värikorttien avulla. Perhevalmennuksen pitämisessä haasteelliseksi koettiin vanhempien saaminen mukaan keskusteluun ja siksi luotiin sanalliselle viestinnälle vaihtoehtomenetelmä, kyllä- ja ei-vastauskortteilla. Korteilla vanhemmilla olisi ollut mahdollisuus ilmaista mielipiteensä, mutta he halusivat käyttää sanallista viestintää. Palautekyselyn perusteella perhevalmennukseen osallistujat olivat tyytyväisiä kuulemaansa esitykseen ja aihe koettiin olevan mielenkiintoinen ja tarpeellinen. Esityksestä kuulijat kokivat oppineensa uutta tietoa ja asioita joita eivät ole tulleet ajatelleeksi. Kaikki osallistujat kokivat, että heidän on tämän valmennuskerran jälkeen helpompi keskustella mahdollisista ongelmistaan oman terveydenhoitajan kanssa. Perhevalmennuksen tarkoituksena oli rohkaista pariskuntia tarvittaessa ottamaan herkemmin yhteyttä omaan terveydenhoitajaansa ja saamaan tätä kautta apua mahdollisiin ongelmiin ja epäselvyyksiin. Pidetystä perhevalmennuksesta toivottiin jäävän kaikille rohkea ja hyvä mieli selviytyä raskausajan ja arjen tuomista haasteista.\n15 15 6 JOHTOPÄÄTÖKSET Perhevalmennuksen arviointisuunnitelmassa tavoite oli, että kuulijat saisivat esityksestä uutta ja hyödyllistä tietoa, joiden avulla he pystyvät paremmin analysoimaan ja käsittelemään parisuhdettaan mahdollisten ongelmien ilmaantuessa. Tilaisuudessa esiin tulleista ajatuksista ja kysymyksistä kukin voi oppia uutta tietoa jo olemassa olevan tiedon päälle. Ryhmässä valmennukseen osallistujat voivat jakaa tietoa ja kokemuksia keskenään sekä etsiä yhdessä vastauksia kysymyksiin. Vertaistuesta on todettu olevan hyötyä perheille. Ongelmia on helpompi käsitellä, kun huomaa, että samanlaisessa elämäntilanteessa olevia pariskuntia on muitakin. He voivat antaa toisilleen sosiaalista tukea ja auttaa jaksamaan arjen hallinnassa. Neuvolan asiakas tulee saada vakuuttuneeksi, että seksuaalisuuteen liittyvistä asioista saa ja tulee puhua. Neuvolan terveydenhoitajan tulee pohtia asiakkaan kanssa yhdessä, miten esimerkiksi raskaudenajan muuttuneessa seksuaalisessa tilanteessa kannattaisi ja tulisi toimia. Muutoksen tapahtuessa seksuaalisuuden osa-alueella se heijastuu herkästi myös parisuhteeseen. (Bildjuschkin & Ruuhilahti 2010, ) Yhtenä tavoitteena perhevalmennuksessa on lisätä tietoa, miten raskauden ja synnytyksen myötä parisuhde ja seksuaalisuus muuttuvat. Parisuhde on lähtökohta, jossa molempien tarpeille löytyy tilaa. Ilojen ja vaikeuksien tukeminen luokitellaan toimivaan parisuhteeseen. Tärkeä perhevalmennuksen tavoite on aikaansaada keskustelu seksuaalisuudesta. (Bildjusckin & Petäjä 2011; Janouch 2010; Kosunen 2006.) Mikäli omat taidot eivät riitä, tulee terveydenhoitajan ohjata pariskunta eteenpäin saamaan erikoisterveydenhuollon palveluita. Sosiaali- ja terveysministeriön (2007) seksuaali- ja lisääntymisterveyden edistämisen toimintaohjelmassa on määritetty aihealueita, joiden avulla voidaan ajanmukaistaa perhevalmennuksen sisältöä. Näitä aihealueita ovat: raskauteen ja synnytykseen liittyvät ongelmat, perheen taloudellinen tilanne, puolisoiden välinen suhde ja sukupuolielämä, äidin työssäkäynti, sairaan lapsen syntymän mahdollisuus, vanhemmuus, äitinä ja isänä jaksaminen sekä synnytyksen jälkeinen masennus. (Haapio ym. 2009, 13.) Perhevalmennuksella voidaan\n16 16 kehittää perheen ja terveydenhoitajan välistä yhteistyötä luottamuksellisemmaksi ja avoimemmaksi. 7 HAASTEITA TULEVAISUUTEEN Mielenkiintoinen kysymys jäi tämän pidetyn perhevalmennuksen jälkeen leijailemaan, miten työkokemus perhevalmennuksen pitämisestä vaikuttaa tiedon hakuun ja valmennuksien läpi viemiseen? Olisi mielenkiintoista selvittää kuinka suuria eroja sisällöllisesti perhevalmennuksissa on Turun kaupungin sisällä olevissa neuvoloissa. Tulevaisuuden haastetta löytyy myös siinä miten jatkossa ensimmäistään lastaan odottavia vanhempia saadaan motivoitua osallistumaan aktiivisemmin perhevalmennuksiin. Tulisikin löytää keino markkinoida perhevalmennuksia uudentiedonsaanti lähteenä sekä ennaltaehkäisevänä ongelmien hoitokeinona. Myös alueellista vertaistuki/ verkostoitumista voisi tuoda esille. Perhevalmennus tulisi suunnata samoilla raskausviikoilla oleville vanhemmille eikä hajonta saisi olla niin suuri kuin mitä pidetyssä perhevalmennustilaisuudessa oli. Raatikaisen (2012) tutkimuksen mukaan syitä siihen, miksi vanhemmat eivät osallistu neuvolan perhevalmennuksiin tai jättävät sen kesken, voi olla monia. Tutkimuksessa selviteltiin myös sitä, millaiseen perhevalmennukseen he olisivat halunneet osallistua. Tutkimukseen osallistuneita kuvattiin hieman keskimääräistä paremmin koulutetuiksi ja useammin parisuhteessa eläviä kuin mitä Suomessa yleensä. Vastaajat kokivat saavansa tietoa riittävästi raskaudesta, synnytyksestä sekä vanhemmuuteen kasvusta muita teitä pitkin, näin ollen perhevalmennukseen osallistuminen koettiin turhaksi. Tiedon saanti lähteitä olivat Internet, kirjat, lehdet sekä neuvola. Perhevalmennuksien vetäjien tulisi vanhempien mielestä olla neuvolan terveydenhoitajia tai valmennus tulisi vetää yhdessä sairaalan kätilön kanssa. Raskaudenaikana järjestetyn perhevalmennuksen tulisi vastaajien mielestä olla käytännönläheistä, synnytykseen, vauvan hoitoon ja imetykseen liittyvää. Nuorille odottajille, ensisynnyttäjille sekä yksin odottaville järjestettäisiin omia perhevalmennusryhmiä. Perhevalmennuksiin osallistuvien tietotaso tulisi\n17 17 huomioida sekä toiveet ja kielitaito. Lisäksi vanhempien erityistarpeet tulisi huomioida paremmin ja sen pohjalta tehdä laajempaa yhteistyötä esim. synnytyssairaalan kanssa. Näin voitaisiin toteuttaa ennaltaehkäisevää ja nykyaikaista terveydenhuoltoa. Jatkotutkimuksella voitaisiin selvittää perhevalmennuksesta poisjäävien vanhempien tukiverkon laatu ja toimivuus. Tärkeää olisi myös selvittää terveydenhoitajien kokemuksia perhevalmennuksesta poisjäävien vanhempien kanssa tehtävästä yhteistyöstä ja kuinka suuri vaikutus perhevalmennuksesta pois jäämisellä on syntyvän lapsen ja perheen hyvinvointiin. (Raatikainen 2012).\n18 18 LÄHTEET Ahonen, P.; Cornu, T. & Tuminen, M Kymppi-hanke saumatonta äitiyshuoltoa. Teoksessa Pia Ahonen (toim.) Varsinaissuomalasta äitiyshuoltoa kehittämässä, kymppi-hanke innovaatioympäristönä.. Tampereen Yliopistopaino: Juvenes Print Oy. Bildjusckin, K. & Petäjä, H Seksuaalisuuden puheeksi ottaminen. 2. painos Varsinais- Suomen sairaanhoitopiiri Bildjuschkin, K. & Ruuhilahti, S Puhutaan seksuaalisuudesta. Helsinki: Kirjapaja. Hakulinen-Viitanen, T., Pelkonen, M., Saaristo, V., Hastrup, A. & Rimpelä, M Äitiys- ja lastenneuvolatoiminta Tulokset ja seurannan kehittäminen. Stakesin raportteja 21. Helsinki: Valopaino Oy. Haapio, S., Koski, K., Koski, P. & Paavilainen, R Perhevalmennus. Edita. Porvoo. Ws Bookwell Oy. Hakulinen-Viitanen, T., Pelkonen, M. & Haapakorva, A Äitiys- ja lastenneuvolatyö Suomessa. Sosiaali- ja terveysministeriö 2005:22. Helsinki. Helsingin Lapaset Perheverkosto-hanke Perhevalmennuksen käsikirja. [viitattu ].Saatavissa ennuksen_kasikirja07.pdf?mod=ajperes Janouch, K Raskaana! Keuruu: Otavan Kirjapaino Oy Kosunen, E Seksuaaliterveyden edistäminen suomessa. Muistio seksuaali- ja lisääntymisterveyden edistämisen toimintaohjelmaa laativaa työryhmää varten. Stakesin työpapereita 5/2006. Verkkokirja. Helsinki. Viitattu Saatavilla: Lähteenmäki, M Äitiys- ja lastenneuvoloiden kehittämistarpeet. Katsaus terveydenhoitajien näkemyksiin lisätiedon tarpeista ja aineksista tutkimusyhteistyöhön VSSHP alueella Sotkanet, indikaattoripankki Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ( ) Sotka-tietokanta Niemistö, R Ryhmän luovuus ja kehitysehdot. Tampere: Tammer-Paino. Raatikainen, S Miksi vanhemmat eivät osallistu perhevalmennukseen? Pro gradu-tutkielma. Hoitotiede. Itä-Suomen yliopisto. Hoitotieteen laitos. Ryttyläinen- Korhonen, K Seksuaalisuuden tukeminen raskausaikana, synnytyksessä ja synnytyksen jälkeen. Kätilölehti 2-3, 8-11.\n19 Liite 1 Perhevalmennuksen Power Point esityksen teemat. Esitys erillisessä tiedostossa. Dia 1. Raskausajan parisuhde ja seksuaalisuus Dia 2. Tilastollinen totuus Dia 3. Dia 4. Naiskehon muutokset Dia 5. Naisen keho\n20 Liite 1 Dia 6. Dia 7. Raskausviikot 1-12 Dia 8. Raskausviikot 1-12 Dia 9. Dia 10. Raskausviikot 13-26\n21 Liite 1 Dia 11. Raskausviikot Dia 12. Raskausviikot Dia 13. Raskausviikot Dia 14. Raskausviikot 27-42\n22 Liite 1 Dia 15. Lupa puhua, saada tietoa ja mahdollista jatkoapua Dia 16. Dia 17. Parisuhdekortit Dia 18. Lähteet\n23 Liite 2 PALAUTEKYSELY Sanna Koskinen & Marika Särös PERHEVALMENNUS KERTA RUNOSMÄEN ÄITIYSNEUVOLASSA 1. TUNTUIKO AIHE MIELEKIINTOISELTA JA TARPEELLISELTA? KYLLÄ TAI EI 2. OTITTEKO OSAA KESKUSTELUUN, SANALLISESTI TAI KUVAKORTEIN? KYLLÄ TAI EI 3. TUNTUUKO, ETTÄ PYSTYTTE TÄMÄN VALMENNUSKERRAN JÄLKEEN KESKUSTELEMAAN PUOLISONNE KANSSA PARISUHTEESSEENNE LIITTYVISTÄ ASIOISTA PAREMMIN? KYLLÄ TAI EI 4. ROHKENETTEKO HAKEA APUA OMALTA TERVEYDENHOITAJALTA MAHDOLLISTEN ONGELMIEN ILMAANTUESSA? KYLLÄ TAI EI 5. OPPISITKO ESITYKSESTÄ JOTAIN UUTTA, JOS NIIN MITÄ? 6. KUMPI MIELESTÄNNE KUVAA PAREMMIN ILMAPIIRIÄ?\n24 Liite 3 KÄTILÖTYÖN SYVENTÄVÄT OPINNOT SANNA KOSKINEN & MARIKA SÄRÖS ATKLK09 PERHEVALMENNUSTILANTEEN SUUNNITTELU, TOTEUTUS JA ARVIOINTI 1. Tilaisuuden aiheena on: perhevalmennustilaisuuden järjestäminen ensisynnyttäjille, aiheeseen parisuhde ja seksuaalisuus liittyen. Valmennustilaisuuden pitopaikkana toimii Runosmäen äitiys- ja lastenneuvola; osoite: Signalistinkatu 2.. Ajankohdaksi on valittu terveydenhoitajan suunnittelema päivä, joka on keskiviikkona klo alkaen. Itse olemme paikalla hyvissä ajoin, jotta voimme laittaa tarvittavat laitteet ja tarjoilut valmiiksi. Meitä vastaanottamassa on terveydenhoitajaopiskelija ja hän avustaa meitä tarvikkeiden ja paikkojen valmiiksi laitossa. 2. Tilaisuuden tarkoitus ja oppimiselle asetetut tavoitteet ovat: Perhevalmennus on tarkoitettu ensisynnyttäjille, isille, uudelleensynnyttäjille sekä muille harvalukuisille neuvolan asiakkaille, kuten monikkoperheille ja seksuaali- ja kulttuurivähemmistöön kuuluville. Tutkimuksista on saatu tietoa, että jopa kaksi kolmasosaa odottavista isistä osallistuu valmennuksiin. (Haapio, Koski, Koski & Paavilainen 2009, ) Ryhmälle asetetut tavoitteet ovat: Saada ensisynnyttäjille uutta, monipuolista ja tutkittua tietoa aiheesta, joiden avulla he onnistuvat selviytymään mahdollisista ongelmista itse tai tunnistamaan lisäavun tarpeen. Tavoitteena on pariskuntien valmentaminen niin, että he osaavat ja rohkenevat itse hakea tietoa sitä tarvitessaan. Tavoitteena on myös saada puolisot keskustelemaan asioista keskenään, näin olen syventää heidän keskinäistä suhdettaan. Omaa oppimistamme tukevat tavoitteet: Saada varmuutta ryhmän kohtaamiseen ja omaan suulliseen esiintymiseen. Hakea lisää parisuhteeseen ja seksuaalisuuteen liittyvää tutkittua tietoa, sekä tutustua aiheeseen liittyvään kirjallisuuteen. 3. Osallistujaryhmän analyysi; Perhevalmennustilaisuuteen on kutsuttu yhdeksän pariskuntaa, mutta todennäköisesti tilaisuuteen osallistuu 4-5 pariskuntaa. Terveydenhoitaja Marja Spets-Rantamäen kokemusten mukaan kutsutuista pariskunnista kaikki eivät kuitenkaan saavu paikalle. Stakesin\n25 Liite 3 tutkimuksista käy ilmi, että perheiden osallistuminen valmennuksiin vaihtelee 70 prosentista 90 prosenttiin. Tähän yhtenä selityksenä on, että tilaisuudet ovat useimmiten tarkoitettu vain ensisynnyttäjille, eikä toissynnyttäjille ole valmennuksia tarjolla. Toissynnyttäjät eivät myöskään ole yhtä aktiivisia osallistumaan tilaisuuksiin kuin ensisynnyttäjät. Uudelleensynnyttäjien lisäksi nuoret ovat usein haluttomia ja motivoitumattomia osallistumaan perhevalmennukseen, joka järjestetään ryhmämuotoisena. Tämän vuoksi nuorille pyritään tarjoamaan tietoa neuvolavastaanottojen yhteydessä. (Haapio ym. 2009, 11.) Ensisynnyttäjä pariskuntien lisäksi perhevalmennustilaisuutta seuraamassa on Runosmäen terveydenhoitaja, terveydenhoitajaopiskelija, kaksi opponenttia ja ryhmämme opettaja. Kohderyhmämme koostuu ensisynnyttäjä pariskunnista. Olemme varautuneet myös siihen, että mukana saattaa olla myös yksinodottajia tukihenkilöineen tai naispareja. Maahanmuuttajien osallistumisesta emme etukäteen tiedä, mutta mikäli heitä osallistuu valmennukseen, toivomme heidän ymmärtävän suomenkieltä. Ryhmän koko on keskimäärin 4-5 paria. Ikähaitari saattaa vaihdella hyvinkin paljon, tämän päivän synnyttäjien keski-iän ollessa korkeampi. Osallistuja pariskuntien ikää meillä ei ole entuudestaan tiedossa, mutta aiheemme soveltuu kaiken ikäisille pariskunnille. Luulemme pariskuntien olevan kuitenkin vuoden väliltä. Kohderyhmän lähtötason toivomme olevan motivoitunutta ja vastaanottavaa. Toivomme, että he osallistuisivat edes jollain tavalla kommentointiin ja keskusteluun, mutta olemme varautuneet myös siihen mahdollisuuteen, ettei kukaan rohkene tai halua ottaa osaa keskusteluun. Kohderyhmän motivaation aiheeseemme toivomme olevan hyvän. Uskomme aiheen olevan mielenkiintoinen ja ajatuksia herättävä. Jos ryhmässä esiintyy ongelmia liittyen parisuhteeseen tai seksuaalisuuteen toivomme esityksemme motivoivan heitä hakemaan apua ongelman ratkaisuun ja kääntymään oman terveydenhoitajan puoleen. 4. Perhevalmennuksen sisältö: Teoreettisten lähtökohtien koemme olevan melko hyvät. Aiheesta löytyy runsaasti ajankohtaista tietoa esim. Väestöliiton sivujen uudet videoleikkeet kliinisen seksologin Tarja Sandbergin pitämänä.\n26 Liite 3 Aiheen perustelu ja rajaus: Aiheen olemme rajanneet ajatellen kohderyhmän raskausviikkojen määrää. Käsittelemme tarkoituksella lyhyesti raskauden ensimmäisen kolmanneksen muutoksia, koska tämä vaihe on jo raskaudessa ohitettu. Pääpaino esityksessä on toisessa sekä kolmannessa raskauskolmanneksessa. Tarkoituksena on myös mainita muutamalla sanalla PLISSITISTÄ, luvan antamisesta sekä tiedon jakamisesta. Nämä ovat ne tasot, joilla oma terveydenhoitaja pystyy ongelmia käsittelemään. Mikäli omat taidot eivät riitä, tulee terveydenhoitajan ohjata pariskunta eteenpäin saamaan erikoisterveydenhuollon palveluita. Sosiaali- ja terveysministeriön (2007) seksuaali- ja lisääntymisterveyden edistämisen toimintaohjelmassa on määritetty aihealueita, joiden avulla voidaan ajanmukaistaa perhevalmennuksen sisältöä. Näitä aihealueita ovat: raskauteen ja synnytykseen liittyvät ongelmat, perheen taloudellinen tilanne, puolisoiden välinen suhde ja sukupuolielämä, äidin työssäkäynti, sairaan lapsen syntymän mahdollisuus, vanhemmuus, äitinä ja isänä jaksaminen sekä synnytyksen jälkeinen masennus. (Haapio ym. 2009, 13.) 5. Perhevalmennuksen menetelmät: Pääsääntöisenä menetelmänä perhevalmennuksessa käytämme keskustelua. Keskustelun rinnalla esitämme Powerpoint esityksen, johon olemme koonneet opinnäytetyöstämme oleellisimmat asiat. Dioissa mainitsemme esimerkkinä parisuhdekortit, joiden avulla pariskunta voi esittää kysymyksiä toisilleen. Parisuhdekorttien avulla pariskuntien voi olla helpompi lähestyä puolisoaan ongelmakysymysten ilmaantuessa. Dioihin olemme lisänneet aiheeseemme liittyviä kuvia ja kommentteja tunnelmaa keventämään. Diojen välissä esitämme Väestöliiton juuri julkaisemia videopätkiä, joissa seksologi käsittelee aihetta ammattilaisen tavoin. Lukuisissa tutkimuksissa on havaittu, että valmennuksissa käytettävät havaintovälineet ovat epäajanmukaisia ja sisällöllisesti heikkoja. (Haapio ym. 2009, 14.) Tämän vuoksi olemmekin halunneet ottaa monipuolisesti mukaan mahdollisimman ajankohtaista ja tutkittua tietoa. PowerPoint esityksen lisäksi pidämme pienryhmätehtävän, jossa sijoitamme isät ja äidit eri ryhmiin. Molemmille ryhmille annetaan tehtäväksi samanlainen tehtävä, jossa he saavat ryhmässä kuvata muutamalla adjektiivilla omia raskaudenajan parisuhteeseen ja seksuaalisuuteen liittyviä asioita esim. kaunis, iloton jne. Vastaukset he kirjoittavat meidän antamille lomakkeille. Vastaukset\n27 Liite 3 luemme ääneen tehtävän jälkeen. Esitämme myös muutamia kysymyksiä joihin toivomme pariskuntien vastaavan värikorttien avulla. Vaikeimpana tilaisuudessa on saada vanhemmat mukaan keskusteluun ja siksi olemmekin tehneet kyllä- ja ei-vastauskortteja, joilla vanhemmat voivat ilmaista mielipiteensä, mikäli eivät halua käyttää sanallista viestintää. 6. Tapahtuman kulku: Perhevalmennus on suunniteltu aloitettavaksi Tilaisuus aloitetaan kahvilla ja pienellä suolaisella tarjoilulla. Tämän aikana me esittelemme itsemme ja kerromme mitä olemme tulleet heille puhumaan. Kahvittelun jälkeen pariskunnat saavat esittäytyä meille ja ryhmälle, kertomalla oman nimensä ja kuinka monennella raskausviikolla ovat. Tähän olemme varanneet n. 15 minuuttia aikaa. Esittelyjen jälkeen aloitamme meidän PowerPoint-esityksemme. Esitykselle ja mahdollisille kysymyksille olemme varanneet aikaa n. 30 minuuttia. Tämän jälkeen pidämme tarvittaessa 5-10 minuutin tauon, jolloin kuuntelijoiden on mahdollisuus jaloitella ja käydä tarvittaessa wc:ssä. Seuraavaksi kokoamme pienryhmät ja ohjeistamme tehtävän. Tähän olemme varanneet aikaa n. 15 minuuttia. Lopuksi jaamme pariskunnille palautelomakkeen pitämästämme perhevalmennuksesta ja sen sisällöstä. Tämän täyttämiselle olemme varanneet aikaa n. 10 minuuttia. Koko tilaisuuden uskomme kestävän n. 1 tunnin. 7. Arviointisuunnitelma: Toivomme, että kuulijat saavat esityksestämme uutta ja hyödyllistä tietoa, joiden avulla he pystyvät paremmin analysoimaan ja käsittelemään parisuhdettaan mahdollisten ongelmien ilmaantuessa. Tilaisuudessa esiin tulleista ajatuksista ja kysymyksistä kukin voi oppia uutta tietoa jo olemassa olevan tiedon päälle. Ryhmässä valmennukseen osallistujat voivat jakaa tietoa ja kokemuksia keskenään sekä etsiä yhdessä vastauksia kysymyksiin. Vertaistuesta on todettu olevan hyötyä perheille. Ongelmia on helpompi käsitellä, kun huomaa, että samanlaisessa elämäntilanteessa olevia pariskuntia on muitakin. He voivat antaa toisilleen sosiaalista tukea ja auttaa jaksamaan arjen hallinnassa. Tilaisuuden tarkoituksena on rohkaista pariskuntia tarvittaessa ottamaan herkemmin yhteyttä omaan terveydenhoitajaansa ja saamaan tätä kautta apua mahdollisiin ongelmiin ja epäselvyyksiin. Perhevalmennus voi kehittää perheen ja terveydenhoitajan välistä yhteistyötä luottamuksellisemmaksi ja avoimemmaksi. Toivomme, että tilaisuudesta jää kaikille hyvämieli ja, että pariskunnilla on tarvittaessa paremmin rohkeutta\n28 Liite 3 selvitä raskaudenajan parisuhde- ja seksuaalisuuden mahdollisesti esiin tulleita ongelmia ja hakemaan siihen apua ammattilaiselta.\n29 Liite 3 LÄHTEET Haapio, S., Koski, K., Koski, P. & Paavilainen, R Perhevalmennus. 1. Painos. Ws Bookwell Oy. Porvoo. Perhevalmennuksen pedagogisia lähtökohtia. Pia Suvivuo. Power Point Optimasta. Perhevalmennus vanhemmuuden tukemisessa.\nKehittämistyö (AMK) Hoitotyön koulutusohjelma Kätilö 2012 Katri Hakala VANHEMMUUTEEN KASVAMINEN Perhevalmennuksen kehittämistyö KEHITTÄMISTYÖ (AMK) TIIVISTELMÄ TURUN AMMATTIKORKEAKOULU Hoitotyön koulutusohjelma


Valotaidetta tulossa Helsinkiin tammikuussa - Newsbox.fi\nKoti Helsinki Valotaidetta tulossa Helsinkiin tammikuussa\nValotaidefestivaali Lux Helsinki valtaa kaupungin 5.-9. tammikuuta 2022.\nMaksuttomassa Lux Helsinki -tapahtumassa nähdään tällä kertaa ennätysmäärä taidetta, kun osa perutun 2021-festivaalin teoksista yhdistyy uusiin suunnitelmiin.\nNoin 30 teoksen kokonaisuus jakautuu kahteen osaan: Lux1 kiertää Eläintarhan aluetta ja Lux2 levittäytyy keskustasta aina itäiseen ja pohjoiseen Helsinkiin.\nRengasmaisesti Töölöä, Kalliota ja Pasilaa sivuavalla Lux1-reitillä on kymmenen valotaideteosta. Joukossa on esimerkiksi sveitsiläisen Dan Acherin teos Borealis. Se tuo laserein replikoidut värikkäät revontulet Olympiastadionin ylle.\nAlppipuistoon rakentuu hollantilaisen Gijs van Bonin huipputekniikkaa hyödyntävä teos PING. Siinä valo ja ääni matkustavat 200 majakan muodostaman 150-metrisen radan läpi.\nLux2-kokonaisuus käsittää puolestaan kaikkiaan noin 20 teosta ympäri kaupunkia. Esimerkiksi keskustassa Forumin kulma, Citycenter, Eduskuntatalo ja UPM-Kymmenen pääkonttori muuntautuvat valotaideteoksiksi.\nArabianrannassa Arabian tehdas saa kylkeensä Ainu Palmun valotaideteoksen Toivo, joka ammentaa inspiraationsa rakennuksen historiasta. Jari Vuorisen Hanasaareen rakentuva HAPPI-installaatio viestii hiilikasan väistymisestä uudenlaisen kaupunkikuvan tieltä.\n– Lux Helsinki toteutetaan koronaturvallisuus ja ajantasaiset viranomaisohjeet huomioiden. Noudatamme tapahtuman järjestämisessä viranomaisten ohjeistuksia ja suosituksia, ja päivitämme tietoja koronaa koskevista käytännöistä tarpeen mukaan, kerrottiin tapahtuman tiedotteessa.\nGijs van Bonin PING esillä Eindhovenin Glow-festivaalilla 2018.


Delusions Of Madness: Piilopaikka salainen\nErikoisesta pukeutumisesta diggaavana immeesenä tarkoitus olisi täällä esitellä vaate ja asuste hankintoja. Toisinaan voin päivitellä elämän menoa yleisesti, laittaa tänne kuvia aikaan saannoksistani, oli kyse sitten kuvataiteesta, ompelusta tai kirjoittamisesta.\nPitänyt vaatekuvia tässä otella pidemmän aikaa mutta meidän kämppä on nyt niin totaallisen pätsi ettei täällä kestä täys pukeissa olla. :D Saa kameran aseteltua niin on jo hiki. @_@ Not nice. Joutunee kuvat siis odottelemaan hetken, ulkonakaan en nyt yksin saa otettua kuvia kun ei ole sellaista jalustaa. Onneksi nyt sentäs sain ikkunoihin laitettua kanaverkkoa niin saa niitäkin pidettyä sepposellaan, ei tarvii pelätä että kissat on ulkona. Mutta silti, näin ilta kymmenen aikaan 28 astetta on aivan liikaa lämpötilaa, minulle kyllä aina. Saisi pysyä max 15 asteessa, ei helteitä mulle.\nOltiin viikonoppu reissun päällä, piti käydä kotopuolessa.\nKissat oli tosi iisisti automatkat ja Matiaksen stressauskin osoittautui turhaksi, ei ollut aikaisemmin käynyt mun vanhemmilla, eikä kyllä muutenkaan keski suomen puolella. Lähtiessä kun kysyi että saiko mitään irti maaseudusta niin vastaukseksi sai vain\n"muutaman hyttysen pureman."\nOli pikainen reissu, en ehtinyt sielläkään oikein käydä missään tai valokuvailla, lähinnä tuntui tutut käyvän moikkaamassa kun olivat kuulleet että olen sinne päin tulossa, niin hurjan ahkerasti käyn. Viimeksi taisin olla viime kesänä luokkakokouksessa.\nMun yhdestä lempparipaikasta oli pakko saada käydä ottamassa kuva kun ei ole ennestään ollut.. Käydä katsomassa muutenkin onko paikka enää ennallaan. Toisinaan kun olin surullinen, tulin tänne rauhoittumaan. Tuolla tasanteella oli mukava makoilla sateelta suojassa ja miettiä syntyjä syviä. Kesä auringolla paikka oli melkoisen maaginen. ^^\nTulen aina olemaan luonnonlapsi, Matiaskin on todennut että olen enemmän hippi kuin gootti. Voin käyttää puoli päivää siihen että saan kaivella varpailla multaa, maata nurmikolla, tuijotella pilviä, haistella metsää ja vain kuunnella tuulta. Ehkä tämän reissun myötä Matiaskin ymmärtää paremmin näitä elämänarvojani ja sen kuinka tärkeä osa luonto ja eläimet tulee aina olemaan elämässäni. Elämän suola. Olen aina ollut ylpeä siitä että olen kotoisin maalta, olen elänyt yksinkertaista elämää pienessä kylässä.\nEilen oli kyllä niin tukahduttavan lämmin että käytiin äitin kans heittämässä talviturkit vaikka vesi olikin vielä aika pirun kylmää. Mutta viilentymäänhän sinne mentiin joten eipä tuo menoa haitannut. :D Veljen koira viihtyy loistavasti ulkona mutta kyllä sekin arvosti sitä että pääsi välillä sisälle lämpöilmapumpun viilentämään ilmaan.\nYritän jossain vaiheessa saada oikeasti otettua kuvia, jos vaikka sitten ulkona jossakin Matiaksen avustuksella. Katsoo nyt kuinka väsynyt se on, hällä tänään takana ensimmäinen työpäivä + sieltä suoraa Kissin keikalle Helsinkiin. Ties kuinka myöhään menee että on taas kotona ja kuitenkin huomenna taas 9 töihin. Taitaa huomenna vapaa aika mennä nukkuessa. :D\n"Kun kukaan ei huomaa lävistystä mun huulessa,\nei korkokenkiä eikä edes näitä siipiä,\nmun aika on hiipiä kotiin takaisin"\nLähettänyt Neiti Mau klo 23.12\nTunnisteet: arkea, Matias, Perhe\nLip Service (1) Matias (1) Päivän Tyyli (1) arkea (1) bolero (1) fishnet (1) liituraita (1) living dead souls (1) lävistykset (1) second hand (1)\nUskolliset seuraajat ^^


Asiakaskokemuksen mittaaminen alkaa maaliskuussa | Imatran Seudun Sähkö Oy\nAinutlaatuinen asiakaskokemus syntyy asiakkaiden odotusten ylittämisestä yksittäisissä kohtaamisissa. Otamme maaliskuun alusta alkaen käyttöön uuden tavan mitata asiakaskokemusta palvelutapahtumakohtaisesti kehittääksemme toimintaamme ja palveluitamme. Asiakaskokemuksia ja palautteita kerätään Zeffin kyselytyökalulla, joka toimitetaan osalle asiakaspalvelussamme asioineista asiakkaista sähköpostitse tai tekstiviestitse pian palvelutapahtuman jälkeen. Kyselyyn vastaaminen on nopeaa ja vaivatonta. Palautteet kerätään ja käsitellään luottamuksellisesti ja nimettöminä. Toivomme, että asiakkaillamme on aikaa vastata tähän lyhyeen kyselyyn, joka auttaa meitä kehittämään palveluitamme. Sähköpostit tulevat asiakkaille osoitteesta noreply@zef.fi -osoitteesta. Tekstiviestit tulevat Zeffi Test nimellä.\nSuoritamme lisäksi perinteisen asiakastyytyväisyyden mittaamisen kaksi kertaa vuodessa sähköpostitse. Kysely lähetetään kaikille asiakkaillemme, joiden sähköpostiosoite on meidän tiedossa. Ensimmäinen laajempi asiakastyytyväisyysmittaus sähköpostitse lähetetään asiakkaille toukokuussa.


Olet täällä: Alkuun / Uutiset / MAL-sopimusten toimenpiteiden valmistelu etenee\nHelsingin, Tampereen, Turun ja Oulun kaupunkiseuduilla pyritään lisäämään kuntien keskinäistä ja seudun ja valtion välistä yhteistyötä maankäytön, asumisen ja liikenteen ongelmien ratkaisemisessa. Tästä ns. MAL-sopimuksesta on neuvoteltu viime syksystä alkaen ja nyt neuvottelutulosten käsittely siirtyy kuntiin.\nValtio on varautunut tukemaan MAL-sopimusten toteuttamista kunnallistekniikka-avustuksilla kaikilla sopimusalueilla sekä kohtuuhintaiseen vuokra-asuntorakentamiseen myönnettävillä käynnistysavustuksilla Helsingin seudulla.\nKunnallistekniikka-avustuksiin on varattu vuosittain 15 miljoonaa euroa ja käynnistysavustuksiin hallituksen päivittämän strategisen hallitusohjelman toimintasuunnitelman perusteella 20 miljoonaa euroa vuodessa.\nKunnallistekniikka-avustuksilla vauhditetaan asuntotuotantoa suuren asuntokysynnän alueilla MAL-sopimusten mukaisiin tavoitteisiin pääsemiseksi. Täydennysrakentamisella voidaan monipuolistaa asuinalueiden asuntotarjontaa ja parantaa asukkaille saatavilla olevia palveluja erityisesti tiivistyvillä alueilla. Viheralueisiin panostamalla voidaan säilyttää ja parantaa alueen viihtyisyyttä täydennysrakentamisen ohessa.\nAvustusta myönnetään asuntoalueella tarvittavien katualueiden ja puistojen rakentamiseen sekä täydennysrakentamisen vaatimiin rakentamistoimenpiteisiin, jotka kuuluvat kunnan vastuulle. Avustuksen enimmäismäärä on 30 prosenttia hankkeen kustannuksista. Avustuksen myöntää Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA).\nValtio tukee 30 miljoonalla eurolla kaupunkiseutujen pieniä kustannustehokkaita liikennehankkeita ja 40 miljoonalla eurolla kaupunkiseutujen joukkoliikennettä.\nMAL-sopimusten tavoitteena on liikennetukien osalta myös edistää uusien palvelumallien syntymistä ja parantaa käyttäjien matkaketjujen sujuvuutta.\nValtion sitoutuminen MAL-sopimuksiin ja kasvusopimuksiin on tarkoitus vahvistaa valtioneuvoston periaatepäätöksellä toukokuussa. Sopimusten allekirjoittaminen ja voimaantulo tapahtuu osapuolten hyväksymisen jälkeen kesäkuun alkupuolella.\nAsuntotuotantoa ja liikennehankkeita\nSopimuksen tavoitteena on myös kasvattaa Helsingin seudun asuntotuotantoa kysyntää vastaavasti ja sillä luodaan edellytykset jopa 10 000 asuntoa päättynyttä sopimuskautta suuremmalle asuntotuotannolle. Tämä tarkoittaisi 60 000 asuntoa koko sopimuskautena.\nSopimuksen merkittävin liikenne-investointi on Raide-Jokeri, jonka toteuttamiseen myös valtio osallistuu 84 miljoonalla eurolla.\nLisäksi valtio ja kunnat pyrkivät aloittamaan sopimuskaudella Klaukkalan ohikulkutien rakentamisen.\nTampereen seudun sopimuksen painopisteenä on yhdyskuntarakenteen eheyttäminen ohjaamalla asumista, työpaikkoja ja palveluja nykyiseen rakenteeseen, keskustoihin ja joukkoliikennevyöhykkeille. Sopimuskauden asuntotuotantotavoite on hieman alle 13 000 asuntoa.\nTampereella valtio osallistuu raitiotien toteuttamiskustannuksiin 71 miljoonalla eurolla.\nTurun seudulla asuntotuotantotavoite on noin 10 000 asuntoa. Maankäytön painopisteenä on keskustojen, keskeisten taajama-alueiden sekä asemanseutujen kehittäminen.\nValtio ja kunnat jatkavat Turun Kehätien toimivuuden parantamistoimia.\nSopimuksella tuetaan myös Turun ja Helsingin välisen nopean junayhteyden (ns. tunnin junan) suunnittelua.\nMyös Oulun seudulla tavoitteena on tukeutuminen nykyiseen taajamarakenteeseen. Isoja asunto-ongelmia seudulla ei ole.\nAlueen kilpailukyvyn kannalta tärkeän valtatie 4:n parantaminen Oulusta pohjoiseen käynnistyy. Sopimuksessa on myös palvelurakenteeseen ja elinkeinojen kehittämiseen liittyviä näkökulmia.\nKategoriassa: Uutiset Avainsanoilla: asuminen, asuntotuotanto, kaavoittaminen, Käynnistysavustukset, liikenne, maankäyttö, MAL-sopimus, taajama, vuokra-asunnot, vuokra-asuntorakentaminen


Tilausehdot | Sisustusparatiisi\nVerkkokaupan tuotteita myy Paratiisikukka/Kajami Oy, y-tunnus 2019512-4. Myymme tuotteita täysi-ikäisille yksityishenkilöille sekä yrityksille Suomeen. Tuotteiden hinnat sisältävät arvonlisäveron. Pidätämme oikeuden hintojen ja postikulujen muutoksiin.\nTuotteet tilataan internetin välityksellä osoitteesta www.paratiisikukka.fi ostoskorin kautta.\nVerkkokaupan maksuvälittäjänä toimii Paytrail Oyj, Innova 2, Lutakonaukio 7, 40100 Jyväskylä. Paytrailin Y-tunnus on 2122839-7. Sähköpostiosoite on asiakaspalvelu@paytrail.com. Puhelin 020 718 1830.\nMaksamiseen siirrytään Paytrailin verkkopalvelun kautta ja tiliotteella ja laskulla maksun saajana näkyy Paytrail, joka välittää maksut verkkokauppiaalle. Maksaminen on turvallista, sillä kaikki maksutapahtumaa koskevat tiedot välitetään salattua yhteyttä käyttäen niin ettei kukaan ulkopuolinen taho näe maksutapahtuman tietoja.\nLue lisää Paytrailista!\nPaytrail-palvelun kautta voit maksaa verkkopankkitunnuksilla, luottokortilla, laskulla, tai erämaksuna. Paytraililla on oikeus tarkistaa maksavan asiakkaan luottotiedot ja osoite ja myöntää tai evätä luotto niiden perusteella.\nKäsittelemme tilauksia kaikkina päivinä, mutta huomioithan, että tilauksia käsittelee kukkakaupan asiakaspalvelijat, joilla voi olla ajoittain ruuhkaa. Esimerkiksi juhlapyhistä johtuen toimitusajat voivat olla pidemmät. Saat aina vahvistuksen tilauksesi valmistumisesta, jolloin se on noudettavissa tai kuljetetaan perille.\nKuljetamme kukkalähetyksesi halutessasi vastaanottajalle (tai itsellesi) perille pääkaupunkiseudulla (Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen). Perimme kuljetusmaksuna 9.90 eur/lähetys. Voit myös noutaa tilauksesi kivijalkamyymälästämme Oulunkylästä (osoite: Siltavoudintie 4, 00640 Helsinki).\nMuille paikkakunnille Suomessa voimme myös toimittaa kukkalähetyksiä, mutta niihin tulee välityslisä 17 eur kukkalähetyksen hinnan lisäksi.\nMikäli tuote on kadonnut kuljetuksen aikana, vioittunut tai asiakkaalle on toimitettu väärä tuote, tulee asiakkaan ilmoittaa virheestä välittömästi osoitteeseen info@juhlaparatiisi.fi tai postitse:\nParatiisikukka / Kajami Oy, Siltavoudintie 4, 00640 Helsinki\nIlmoitus virheellisestä toimituksesta tai viallisesta tuotteesta on tehtävä välittömästi tuotteen vastaanottamisesta.\nHuomioithan tilausta tehdessäsi, että kaikkia kukkia ei ole kaikkina vuodenaikoina tarjolla. Kauppa ei varastoi paljoa kukkia kerrallaan, että saisimme sinulle mahdollisimman tuoreet kukat! Tämän vuoksi voit joskus joutua odottamaan tilauksesi valmistumista. Ilmoitamme kuitenkin Sinulle, jos tilauksesi käsittely viivästyy.\nParatiisikukka/Kajami Oy käsittelee kaikki asiakastiedot täysin luottamuksellisesti.\nParatiisikukka/Kajami Oy sitoutuu olemaan luovuttamatta asiakastietoja kolmannelle osapuolelle.\nKotimaisia ekologisia pesuaineita valikoimaan\nCopyright © Sisustusparatiisi


Prinsessa Eugenien August-poika jäi ilman prinssin arvonimeä – perheen asumiskuviot hämmästyttävät | Seiska\nUlkomaat | 11.04.2021 19:02\nHelmikuussa prinsessa Eugenie, 31, ja puolisonsa Jack Brooksbank, 35, toivottivat esikoisensa tervetulleeksi.\nEugenien August-poika ei saanut prinssin arvonimeä, vaikka onkin kuningatar Elisabetin, 94, yhdeksäs lapsenlapsenlapsi ja kruununperimysjärjestyksessä 11. sijalla. Hän tosin putoaa ensi kesänä 12. sijalle, kun Sussexin herttuapari Harryn ja Meghanin toinen lapsi syntyy.\nAugust syntyi 9.2. kello 8.55 samassa lontoolaissairaalassa kuin äitinsä aikoinaan. Lapsi painoi syntyessään 3 657 grammaa.\nLue myös: Prinsessa Eugenien esikoinen syntyi - hempeä kuva julki!\nAugust Philip Hawke-Brooks-bank jäi ilman prinssin arvoa kuningas Yrjö V:n vuonna 1917 luoman säännön vuoksi. Siitä lähtien hallitsijan lastenlastenlapset eivät ole saaneet prinssin tai prinsessan arvoa. Poikkeuksena ovat tulevan hallitsijan lapset, kuten prinssi Williamin pesueessa on kyse.\nSama protokolla pätee esimerkiksi prinssi Harryn ja Zara Tindallin lapsiin.\nPikavisiitti Harryn talossa\nPoikansa nimellä Eugenie kunnioittaa sukunsa historiaa. August viittaa kuningatar Victorian Albert-puolisoon, jonka koko nimi oli prinssi Franz August Karl Albert Emanuel.\nToinen nimi tulee Eugenien isoisältä, prinssi Philipiltä joka menehtyi 99-vuotiaana aiemmin tällä viikolla.\nAugust asuu Lontoon Kensingtonissa aivan Cambridgen herttupari Williamin ja Catherinen naapurissa.\nEugenien ja Jackin asumiskuviot ovat herättäneet kysymyksiä. Nuoripari asui pitkään Kensingtonin palatsin pihapiirissä suloisessa sivurakennuksessa.\nAlkuvuodesta he jättivät Lontoon ja muuttivat Sussexin herttuapari Harryn ja Meghanin viralliseen kotiosoitteeseen Frogmore Cottageen Windsorin palatsin naapuriin. Jostain syystä pari ei viihtynyt talossa kuin viikkoja, ja he palasivat takaisin pääkaupunkiin piharakennukseensa Ivy Cottageen.\nVau! Prinsessa Eugenie yllätti luonnollisella kauneudellaan – julkaisi yhteiskuvan rakkaansa kanssa! Vau! Prinsessa Eugenie yllätti luonnollisella kauneudellaan – julkaisi yhteiskuv...\nPrinsessa Eugenien hääauto oli todellinen harvinaisuus Bond-leffasta – kuva! Prinsessa Eugenien hääauto oli todellinen harvinaisuus Bond-leffasta – kuva!\nJulkkiskerma juhli prinsessa Eugenien häiden jatkoilla aamuun asti: samppanja ja tequila virtasi – kuvat! Julkkiskerma juhli prinsessa Eugenien häiden jatkoilla aamuun asti: samppanja ja...


Kansakoulunopettajat Eero Vaativa ja Hertta Tarkka pitivät oppitunnin Rauman taidemuseossa Mennään museoon! -viikolla. Kuva: Rauman taidemuseo\nViikon ohjelmaan kuului muun muassa työpajoja, erikoisopastuksia, käsityönäytöksiä ja museosuunnistusta. Tapahtuman tarkoituksena on tuoda museoita esiin useaan oppiaineeseen sopivana avoimena oppimisympäristönä. Muutamilla paikkakunnilla museot olivat suunnitelleet teeman yhdessä ja panostaneet yhteiseen tiedottamiseen. Esimerkiksi Turussa ohjelma oli suunnattu erityisesti opiskelijoille ja museon työntekijät esittelivät omaa työtään museon näyttelytiloissa.\nMuseoiden opettajilta saama palaute on ollut positiivista. Erityisen suosittuja olivat tapahtumat, joissa voi osallistua opastukseen tai työpajaan, ei vain tutustua omatoimisesti näyttelyyn. Maksutonta ohjelmaa on toivottu enemmänkin. Joskus ongelmana on kuitenkin matkustaminen museoon ja siksi joillakin paikkakunnilla tapahtuma keräsi osallistujia lähinnä lähiseudun kouluista.\nSopivimman ajankohdan löytäminen on ollut hiukan hankalaa, mutta teemaviikon on koettu löytäneen paikkansa lokakuun ensimmäisellä viikolla. Samaan aikaan järjestetty Vanhusten viikko oli paikoitellen saanut enemmän huomiota paikallisissa tiedotusvälineissä ja muutamassa palautevastauksessa toivottiinkin myös muille ikäryhmille suunnattuja museotempauksia.\nMennään museoon! -viikon haasteita on valtakunnallinen tiedottaminen. Isoilla paikkakunnilla tapahtuma jää helposti muiden tapahtumien varjoon ja Museoliiton on hankala tavoittaa suoraan paikkakuntien kouluja. Parhaiten opettajille suunnattu viesti on saatu perille museoiden omien sähköpostilistojen ja muiden tiedotuskanavien kautta.\nPalautetta antaneiden museoiden kesken arvotut kirjapalkinnot on lähetetty voittajille.\nLämpimät kiitokset kaikille tapahtuman järjestelyihin osallistuneille ja palautetta lähettäneille!\nSuomen museoliitto 9.11.2011


Naisten edustuksen lauantainen kotivoitto Rovaniemen Santas Unitedista takasi sarjapaikan ensi kaudelle. Näin ollen kaudella 2017-2018 pelataan jälleen naisten valtakunnallista 1. divisioonaa Mikkelissä.\nVoitto tuli lukemin 7-4 (2-1, 3-1, 2-2). Voitto pitää elossa myös liigakarsintahaaveet, mutta siihen tarvitaan muiltakin vähän apuja. Selvää kuitenkin on, että alaspäin ei ainakaan tarvitse karsia. Rovaniemellä oli hyvää yritystä pelissä ja alku varsinkin oli heidän painostusta, sillä heille pisteet olisivat olleet elintärkeitä putoamiskarsinnan kannalta. Naisten maalilla esiintyi ensi kertaa tällä kaudella B-ikäinen Miia Maaranen, joka hoiti homman kotiin tyylillä.\nEilen lauantaina tuli myös ilmi, että KaPa-65 on peluuttanut vuodenvaihteen jälkeen 7 ottelussa edustuskelvotonta pelaajaa. Näin ollen Salibandyliiton kurinpitovaliokunta on määrännyt päätöksellään KaPa-65:n hävinneeksi ottelut aikavälillä 21.1. - 19.2. lukemin 0-5. Tästä seuraa se, että liigakarsintapaikasta taistellut KaPa putoaa toiseen ääripäähän, taisteluun divaripaikastaan. Muutokset sarjataulukkoon tehdään mahdollisimman pian. Näin ollen, naisilla on vielä liigakarsintapaikkaan teoreettiset mahdollisuudet, mutta se edellyttää pientä apua muilta joukkueilta.\nKautta on nyt jäljellä kaksi ottelua, tänään sunnuntaina kauden viimeinen kotiottelu ja runkosarjan päättävä vierasottelu Joutsenossa 18.3. Pelataan pelit loppuun ja katsotaan kuinka käy.


Oseanian Kartta - Oseania - Helppokäyttöinen oseanian kartta, parhaat karttasivustot.\nHelppokäyttöinen Oseanian Kartta, parhaat karttasivustot.\nOseanian pinta-ala on 8,52 miljoonaa neliökilometriä ja asukaslukuarvio 32,6 miljoonaa asukasta (2002). Oseaniaan katsotaan kuuluvan yli 10 000 saarta. Nimitys Oseania (muun muassa englannin kielessä ocean valtameri latinan sanasta oceanus) kuvaa laajaa merialuetta Amerikan ja Aasian mantereiden välissä vastakohtana muille maanosille, jotka koostuvat pääosin maamassasta.\nAmerikan Samoan Kartta\nRanskan Polynesian Kartta\nWallis- Ja Futunasaaretin Kartta\nTulokset - Oseanian Kartta\n2,987 x 2,190 px\n2,200 x 1,477 px\n2,031 x 1,396 px\n2,028 x 1,389 px\n1,200 x 789 px\n1,181 x 1,013 px\n2,853 x 2,003 px\n2,758 x 1,936 px


Naarassudet ja miesten haastajamaajoukkue kohtaavat Ruotsin kahdesti Kisahallissa\n28.6.2015 21:00 Suomen naisten maajoukkue eli ”Naarassudet” sekä miesten haastajamaajoukkue kohtaa maanantaina ja tiistaina peräkkäisissä peleissä Ruotsin Töölön Kisahallissa. Naisten kohdalta kyseessä ovat kesän ensimmäiset harjoitusottelut, kun taas haastajamaajoukkueelle back-to-back-pelit ovat kenraaliharjoitus ensi viikonloppuna alkaviin universiadeihin.\nKrista Gross ja naisten maajoukkue avaavat maajoukkuevuotensa huomenna "Kisiksellä".\nDionne Pounds ja "Naarassudet" sekä maanantaina että tiistaina Ruotsin.\nSandra Karsten kuuluu Suomen debytantteihin naisten tasolla.\nJulius Rajala ja miesten haastajamaajoukkue saa naisten pelin jälkeen vastaansa myös Ruotsin.\nRajalan lisäksi Suomea tähdittävät mm. Antto Nikkarinen...\n... ja Joonas Cavén. Kuvat: Tytti Nuoramo, Francois Perthuis & Ville Vuorinen.\nPekka Salmisen luotsaama Suomen naisten maajoukkue tekee ensiesiintymisensä suomalaisyleisölle kahdesti. Joukkue kerääntyi kokoon ensimmäisen kerran ennen juhannusta valmistautumaan EM-karsintoihin, jotka pelataan maajoukkueikkunan aikana marraskuussa 2015.\n- Alkukesä naisten maajoukkueen osalta on mennyt todella hyvä. Meillä on ollut innostunutta toimintaa ja positiivinen valmistautuminen ensimmäisiin maaotteluihin tänä kesänä, päävalmentaja Pekka Salminen aloittaa.\n- Meillä on nyt vielä iso porukka, jota vähennetään sitten myöhemmin. Terävin kärki on lupautunut mukaan maajoukkuetoimintaan ja meillä on parhaat mahdolliset pelaajat mukana, kun EM-karsinnat alkavat. Osoitus siitä, että naiskoripalloa tehdään tosissaan, meillä on laadukasta toimintaa ja hyviä pelaajia.\nRuotsi-otteluiden kokoonpano vaihtuu valtaosin päivien välillä, mutta nimekkäin ja kokenein nelikkoTiina Sten, Dionne Pounds, Krista Gross ja Linda-Lotta Lehtoranta pelaavat molempina päivinä.\n- Ruotsi-peleissä meillä on neljä tyttöä, jotka hakevat yhteispeliä toistensa kanssa molemmissa peleissä. Testaamme myös samalla nuorempaa kaartia sekä muistutamme yleisöä yliopistomimmeistämme, jotka eivät karsintoihin pääse mukaan.\nNaisten maajoukkueen Ruotsi-pelit alkavat maanantaina 29.6. ja tiistaina 30.6. kello 17:00 Töölön Kisahallissa.\nHaastajamaajoukkueelle kenraaliharjoitukset ennen universiadeja\nEnsi viikonloppuna Etelä-Korean Gwangjussa pelattaviin universiadeihin valmistautuva Suomen haastajamaajoukkue saa kenraaliharjoituksessaan vastaansa samoihin kisoihin valmistautuvan Ruotsin.\nHaastajamaajoukkue voitti viime viikolla Susi Training Centerissä Viron universiadijoukkueen 97-69 (41-30).\n- Vastus kovenee, yksi harjoituspeli takana, analyysi siitä tehty ja purettu videolta pelaajien kanssa. Tänään harjoitellaan Viro-pelistä opittuja asioita, mutta pidämme homman kuitenkin edelleen yksinkertaisena, päävalmentaja Ari Tammivaara kommentoi.\n- Pääasia näin lyhyessä projektissa on, että pidetään keskittyminen omassa tekemisessä.\nSuomen haastajamaajoukkueen Ruotsi-pelit alkavat maanantaina 29.6. ja tiistaina 30.6. kello 19:15 Töölön Kisahallissa naisten maajoukkueen pelien jälkeen. Haastajamaajoukkueen ottelukohtaiset kokoonpanot selviävät vasta ennen ottelua.\nLippujen hinnat: aikuiset 10€, alle 12-vuotiaat lapset ja opiskelijat 5€.\nNaisten maajoukkue Ruotsia vastaan maanantaina 29.6.\nSukunimi Etunimi Syntynyt Pituus Kasvattajaseura\nBedretdin Meral 07.03.1993 174 Touhun Pojat Lauttasaari\nHämäläinen Moona 03.03.1995 187 Hyvinkään Ponteva\nKarsten Sandra 1997 181 Wartti Basket\nPounds Dionne 05.11.1984 174 Kotkan Työväen Palloilijat\nSaarinen Laura 15.01.1992 186 Helsingin NMKY\nSalomaa Henna 05.06.1989 177 Tikkurila-Seura\nSten Tiina 18.06.1985 188 Turun Riento\nNaisten maajoukkue Ruotsia vastaan tiistaina 30.6.\nGrönberg Camilla 23.04.1994 179 Naantalin Koripalloilijat\nKuisma Kaisa 02.07.1994 180 Orimattilan Jymy\nMäkitalo Anni 08.11.1991 175 Tapiolan Honka\nWahlgren Saara 02.02.1993 174 Karhun Pojat\nWeckström Sophie 09.08.1993 169 Tapiolan Honka\nMiesten haastajamaajoukkue Ruotsia vastaan 29.-30.6.\nSukunimi Etunimi Pituus Syntymävuosi Kasvattajaseura\nVaenerberg Alex 180 1992 Raholan Pyrkivä\nNikkarinen Antto 183 1991 Pussihukat\nSeppälä Ilari 188 1993 Korikobrat Lapua\nvan Andringa Marius 189 1994 Malmin Super Koris\nHerrala Joni 191 1994 ToPo Juniorit\nAkpaso Aleksi 192 1992 Pantterit\nLehtoranta Joonas 194 1994 Kotkan Työväen Palloilijat\nPalmi Topias 194 1994 Tampereen Pyrintö\nHuolila Tommi 198 1993 Salon Vilpas Koripallo\nToivonen Lauri 200 1991 Riihimäen Kolmoskori\nLindbom Carl 206 1991 Tapiolan Honka\nDolenc Daniel 205 1993 Espoo Basket Team\nRajala Julius 205 1994 Malmin Super Koris\nMurphy Alex 206 1993 Duke (USA)\nCavén Joonas 211 1993 Tampereen Pyrintö


65 m² Pellervonkatu 14 G, 33540 Tampere Kerrostalo 3h myynnissä - Oikotie 16130809\nMyytävät asunnot Tampere Kaleva Pellervonkatu 14 G, 33540 Tampere\nPellervonkatu 14 G, Kaleva, Tampere●3h, k, kph, lasit.p\nHyvältä sijainnilta Kalevasta on nyt vapautumassa tyylikäs päätyasunto, jossa on ikkunoita kolmeen suuntaan. Taloyhtiötä on remontoitu kattavasti, mm. putkiremontti ja julkisivuremontti on jo tehty.\nTilavasta olohuoneesta on käynti lasitetulle parvekkeelle. Linjakas keittiö on remontoitu koneineen 2015, integroidut kodinkoneet sulautuvat valkoisiin kaapistoihin hienosti. Keittiöön mahtuu ruokapöytä ja isommallekin ruokailuryhmälle on hyvä tila olohuoneen puolella.\nAsunnossa on kaksi makuuhuonetta, joista toisessa on kaapistoja. Lisäksi eteisessä on vaatehuone. Asunnon käytössä on myös kaksi varastotilaa taloyhtiön kellarissa.\nAsunnon pintoja on remontoitu 2015 ja koti on kaikin puolin muuttovalmis.\nKylpyhuone on remontoitu taloyhtiön putkiremontin yhteydessä vuonna 2002. Kylpyhuoneen kalustusta on uudistettu myös vuonna 2015.\nKaleva on puistomainen kaupunginosa lähellä keskustan palveluita ja oppilaitoksia. Liikkuminen julkisilla kulkuvälineillä on helppoa, bussiliikenne on erittäin sujuvaa ja valmistuvan ratikkareitin pysäkki on lähellä. Liikkujan iloksi täältä on lyhyt matka Kauppiin ja uimahalli sekä maauimala ovat aivan vieressä.\nTervetuloa kotiutumaan Kalevaan!\nOta yhteyttä ja varaa esittelyaika. LKV Anne Kytömäki |anne.kytomaki@bo.fi\nPellervonkatu 14 G, 33540 Tampere\nTyylikäs keittiö on remontoitu 2015, jossa valkoiset kaapistot. Induktioliesitaso 2015, erillisuuni 2015, liesituuletin 2015, jääkaappi/pakastin 2015, integroitu mikroaaltouuni 2015, astianpesukone 2015. Lattia laminaattia, seinät maalattu. Kaapistojen välitila laatoitettu.\nPesutilojen kuvaus: Kylpyhuone remontoitu putkistosaneerauksen yhteydessä 2002. Kylpyhuoneessa suihku, suihkuseinä (2015), pesuallas (2015), allaskaappi (2015), kaksi peilikaappia (2015), wc, pesukoneliitäntä, tilavaraus pesukoneelle. Seinät ja lattia laatoitettu.\nHallituksen kunnossapitotarveselvityksen 02.06.2020 mukaan: 2020 sähköjärjestelmän ja yleiskaapeloinnin tarveselvitys, ulko-ovien koodilukot, pyörätelineet, 2022-2025 sähköpääkeskuksen uusinta, yleiskaapeloinnin uusinta ja modernisointi.\n2019 jätevesiviemärien kuvaus ja huuhtelu, 2019 yhtiön saunan kunnostus, 2019 kellarien lattioiden huoltomaalaus, 2018 kellarivalaistuksen parantaminen, 2018 pihan kunnostus, 2015 julkisivusaneeraus, 2014 julkisivusuunnittelua A-Insinöörit, 2013 kerrostasojen ovien ja lukostojen uusiminen, 2013 porrashuoneiden huoltomaalaus, 2013 julkisivusaneerauksen hankesuunnitelma LaRa, 2012 julkisivujen kuntotutkimus Raksystems, 2011 kuntoarvio Raksystems, 2002 huoneistojen ryhmäkeskukset (mittauskeskukset ja huoneistojen ryhmäkeskukset on uusittu LV-remontin yhteydessä, uusissa keskuksissa automaattisulakkeet), 2002 lämmönjaon ja patteriventtiilien uusinta, 2002 putkistosaneeraus\nPalvelut: S-Market n. 600, Prisma Kaleva n. 1,3 km, Kalevassa useita ravintoloita alle 1 km, uimahalli ja maauimala n. 350 m, Tays n. 1 km Koulut: Kissanmaan koulu n. 800 m, Sammon koulu n. 850 m, Sammon keskuslukio n. 500 m, Tampereen yliopisto n. 1,8 km Päiväkoti: Lähin päiväkoti n. 300 m\nMuuta kauppaan kuuluvaa: Sälekaihtimet, eteisen naulakko, eteisen peili Kauppaan ei kuulu: Irtaimisto\nMuut maksut: Taloyhtiön tontinvuokrasopimuksen yhteydessä tontin vuokra nousee alkaen 1.1.2022. Tontinvuokran korotuksen vaikutus tämän asunnon vastikkeeseen on arviolta noin 140 euroa lisäystä nykyiseen hoitovastikkeeseen.\nAsunto Oy Väinämöisenkatu 17\nD2007 E-luku 150, voimassa 24.02.2023\nhuoltoyhtiö. Kiinteistönhoidon lisätiedot: Sammon Kiinteistöpalvelu Oy\nKiinteistöjuridia - Tampere, Anne Pakkanen, Pyhäjärvenkatu 1 A, 33200 Tampere, 03 212 5142, asiakaspalvelu@kiinteistojuridia.fi\nBussipysäkki n. 250 m, raitiovaunureitistö valmistumassa, pysäkille matkaa n. 250 m\nTaloyhtiössä muuta: kellarivarastokomerot, sauna, pesutupa, kuivaushuone, ulkoiluvälinevarasto, askarteluhuone, väestönsuoja, Telia valokuituyhteys 100M, kaapeli-tv (vaatii DVB-C- eli kaapelivirittimen).\nKaksi makuuhuonetta, joista toisessa on yhdellä seinällä kaapistoja. Lisäksi eteisessä on vaatehuone ja asunnon käytössä on kaksi varastotilaa yhtiön kellaritiloissa. Makuuhuoneiden lattiat laminaattia 2015, seinät tapetoitu/maalattu 2015.\nTilava olohuone, josta on käynti lasitetulle parvekkeelle. Olohuoneen lattia laminaattia 2015, seinät tapetoitu/maalattu 2015.


OTTELUENNAKKO + KOKOONPANO TPS–HPK-KOTIPELIIN - TPS\nOTTELUENNAKKO + KOKOONPANO TPS–HPK-KOTIPELIIN\nTiistaipelissä kohtaavat kynsin ja hampain pudotuspelipaikasta taisteleva HPK ja vahva kotjoukkue TPS. Huomionarvoista on se, että Tepsin ykköskentältä löydetään tänään 16-vuotias tulevaisuudenlupaus Kaapo Kakko. Hän on innoissaan mahdollisuudesta päästä näyttämään mihin pystyy.\nYkköskentässä yllätysnimi: Kaapo Kakko! Kausikorttilaisille on tarjolla hunajaisia etuja TPS–HPK-ottelussa. Tervetuloa! Ennakkopaketti löytyy Tepsin nettisivuilta: https://t.co/mjq8FPXfYj #HCTPS #Liiga pic.twitter.com/4v8xUzbDO5\n— TPS (@HCTPS) January 23, 2018\nTiistai-illan HPK-ottelu on Kaapo Kakolle iso ilta. Hän pääsee pelaamaan ensimmäistä kertaa ykköskentän laidalla. Tällä kaudella Kakko on nähty Liiga-joukkueen mukana kahdessa kamppailussa. Nuorukainen odottaa iltaa innolla.\n– Tosi hienoa päästä pelaamaan noin hyvien ja kokeneiden pelaajien kanssa ja hyvä paikka päästä näyttämään omia taitoja.\nTPS on tällä hetkellä hyvin mukavasti sarjataulukon kakkosena. Vastaan saadaan taas joukkue, joka sijoituksensa puolesta vaikuttaisi helpolta voitolta, mutta joka voi todellisuudessa olla jotain ihan muuta. Niin pelaajat kuin valmentajatkin odottavat illalta kovaa tekemistä ja tiukkaa peliä.\nMaalissa on tänään juuri jatkosopimuksen kirjoittanut Rasmus Tirronen.\n– Kauden aikana on hyviä ja huonoa hetkiä ja niiden keskellä tässä navigoidaan koko ajan eteenpäin.\nHPK:lla uusi ote\nHPK on tällä hetkellä ihan eri joukkue kuin se, jonka TPS on tällä kaudella jo kaatanut kaksi kertaa kolmesta. Hämeenlinnalaiset ovat juuri nyt huippuvireessä: vyön alla on kuusi tuoretta voittoa edellisestä seitsemästä pelistä. Ennen tätä peli on ajoittain sakannut, mutta nyt tuulet näyttäisivät kääntyneen.\n– HPK:lla on hyvä draivi päällä nyt, joten todella skarppina pitää pystyä olemaan, Tirronen summailee.\nTPS:n tahti on sen sijaan viimeaikoina vähän hyytynyt. Erityisesti moitetta on saanut ylivoima, joka oli aiemmin Liigan parasta, mutta nyt tuntuu jättävän paljon toivomisen varaa.\n– Pelin taso on ollut ihan ok viime matseissakin, Tirronen toteaa.\nParannettavaa hän kuitenkin löytää.\n– Viime matseissa ei olla pystytty ylivoimalla oikein ratkaisemaan pelejä, se on yllättävän tärkeässä osassa loppujen lopuksi, kun marginaalit on pienet. Vähän hiotaan ylivoimaa ja vähän tehokkuutta lisää. Sitä kautta saadaan homma taas kuosiin, Tirronen kuittaa.\nTiistai-iltaa kohti lähdetään siis aikomuksensa löytää taas se aiemmin paljon puhuttu tehokkuus.\nLue Rasmus Tirrosen ajatuksia jatkosopimuksesta!\n54 Kaapo Kakko – 10 Eric Perrin – 71 Tomi Kallio\n25 Teemu Väyrynen – 51 Markus Nurmi – 48 Lauri Pajuniemi\n65 Topi Taavitsainen – 29 Jonne Virtanen – 41 Oskari Siiki\n84 Ilkka Pikkarainen (pelikielto)\nPe 26.1. klo 18.30 TPS–JYP. Osta liput täältä!\nTi 30.1. klo 18.30 TPS–Ilves. Osta liput täältä!


ASEMAKAAVAN SELOSTUS Kiinteistö oy Hyvinkään Helmi asemakaavan muutos - PDF\nDownload "ASEMAKAAVAN SELOSTUS Kiinteistö oy Hyvinkään Helmi asemakaavan muutos"\n1 ASEMAKAAVAN SELOSTUS Kiinteistö oy Hyvinkään Helmi asemakaavan muutos Hyvinkään kaupungin 6. kaupunginosan korttelin 516 tontin 11 asemakaavan muutos 06:106 HYVINKÄÄN KAUPUNKI TEKNIIKKA JA YMPÄRISTÖ KAAVOITUS\n2 Asemakaavan selostus 06:106 ASEMAKAAVAN SELOSTUS, JOKA KOSKEE 1. PÄIVÄNÄ KESÄKUUTA 2015 PÄIVÄTTYÄ ASEMAKAAVAKARTTAA 1 PERUS- JA TUNNISTETIEDOT 1.1 TUNNISTETIEDOT Kaavan nimi: Asemakaavamuutoksen laatiminen Hyvinkään kaupungin 6. kaupunginosan korttelin 516 tontille 11. Asemakaavamuutos, kaava nro 6:106 Kaava-alueen määrittely: Asemakaavan muutoksella muodostuu Hyvinkään 6. kaupunginosan osa korttelia 516. Asemakaavan muutos koskee Hyvinkään 6. kaupunginosan osaa korttelista 516. Kaavan laatija: Yhteystiedot: Kaavasuunnittelija Lauri Kopposela Hyvinkään kaupunki Tekniikka ja ympäristö/kaavoitus PL Hyvinkää Vireilletulopvm.: Asemakaavaluonnokset nähtävillä: Asemakaavaehdotus nähtävillä: Hyväksymispvm: KAAVA-ALUEEN SIJAINTI Suunnittelualue sijaitsee kaupungin keskustasta noin 700 m lounaaseen Salonkadun ja Uudenmaankadun risteyksen länsinurkassa osoitteessa Uudenmaankatu 29.\n3 1.3 KAAVAN TARKOITUS Asemakaavan muuttamisen tavoitteena on olemassa olevan toiminnan mahdollistaminen tulevaisuudessa. Kuntosalitoiminnalle on ensimmäisen poikkeusluvan lausunnoissa toivottu kaavallista tarkastelua toiminnan mahdollistamiseksi. Poikkeamista ei ole pidetty rakennusvalvonnan puolelta hyvänä ratkaisuna vaan on haluttu pysyvää kaavallista ratkaisua. Asemakaavalla pyritään ratkaisemaan alueen vakiintunut maankäyttö, jotta toimintaa varten voidaan myöntää pysyvä rakennuslupa. Lisäksi ajantasaistetaan asemakaavamerkinnät ja määräykset. 2 TIIVISTELMÄ 2.1 KAAVAPROSESSIN VAIHEET Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen laatiminen on tullut vireille Vireilletulosta on tiedotettu lehtikuulutuksella ja lähimmille naapureille on lähetetty kirjeitse tieto asemakaavan laatimisesta. 2.2 ASEMAKAAVAN SISÄLTÖ Alue on asemakaavoitettu (ALK) asuin-, liike- ja toimistorakennusten korttelialueeksi. Tontilla olevaa rakennusoikeutta ja kerroslukua on nostettu asuinrakennuksen rakennusalalla, johtuen maankäyttö ja rakennuslain muutoksesta jonka johdosta maanpäällinen kellarikerros luetaan mukaan rakennusoikeuteen. 2.3 ASEMAKAAVAN TOTEUTTAMINEN Asemakaavan toteuttaminen on tarkoitus aloittaa asemakaavan saatua lainvoimaisuuden. Asemakaavan toteuttamiseksi laaditaan uusi tonttijako. Rakennuslupa tilanne tulee saattaa ajantasalle.\n4 3 LÄHTÖKOHDAT 3.1 SELVITYS SUUNNITTELUALUEEN OLOISTA Alueen yleiskuvaus Alue on keskustatoimintojen alueella oleva rakennettu asuin-, liike- ja toimistorakennusten tontti. Tontilla oleva rakennusoikeus on käytetty kokonaan. Tontille on rakennettu asuinkerrostalo, autokatos/autotalli ja erilliselle rakennusalalle liikerakennus. Asuinkerrostalo on ½ III kerroksinen osittain maanpäällisellä kellarikerroksella toteutettu lamellitalo. Tontille on rakennettu poikkeusluvalla Uudenmaan kadusta erillään olevan kevyenliikenteen väylän osa. Hankkeen toteutus on perustunut kadunvarren korttelialueiden maanomistajien ja Hyvinkään kaupungin kanssa laadittuun sopimukseen pysyvästä käyttöoikeudesta tarvittavaan maa-alueeseen. Sopimukseen on sisällytetty ehto asemakaavaa myöhemmin muuttaessa kaavoittaa käyttöoikeusalue katualueeksi. Maanomistus Suunnittelualue on yksityisessä omistuksessa. Tekninen huolto Vesi- ja viemäriverkosto sijaitsee alueen läheisyydessä. 3.2 SUUNNITTELUTILANNE Yleiskaava Keskustaajaman osayleiskaava on hyväksytty kaupunginvaltuustossa ja se on tullut kaupunginhallituksen päätöksellä voimaan suunnittelualueella. Asemakaava Alueella on voimaan tullut asemakaava (06:055), jossa alue on yhdistettyjen liike- ja asuntokerrostalojen korttelialuetta (ALK). Korttelin 516 tontin 11 pinta-ala on 3301 m2. Rakennusoikeutta korttelialueella on (e=0,62) 2050 k-m2. Korttelialueella saadaan asemakaavassa osoitetun rakennusoikeuden ja kerrosluvun estämättä rakentaa maanpäälliseen kellarikerrokseen lasten päivähoito-, kerho- ja askartelutiloja yms. yhteiskäyttöön tarkoitettuja tiloja kerrosalaltaan enintään 10 % asemakaavassa osoitetusta rakennusoikeudesta. Korttelialueelle tulee rakentaa tonttikohtaista yhtenäistä yksinomaan leikki- ja oleskelukäyttöön tarkoitettua tilaa vähintään 10 m2 / 50 m2 asuntokerrosalaa. Alueelle saadaan rakentaa tälle toiminnalle tarpeellisia katoksia, aitauksia ja laitteita. Nämä tilat tulee sijoittaa ensisijaisesti asemakaavassa varatulle leikki- ja oleskelualueelle ja tulee tälle alueelle olla rakennusten jokaisesta porrashuoneesta välitön ajoneuvoliikenteestä vapaa yhteys. Kerrostalon rakennusalalla kerrosluku on ½ III. Asemakaavassa on erikseen osoitettu myymälän- tai liikkeen rakennusala. Kaavassa osoitetulla I- ja II-kerroksisen myymälän tai liikkeen rakennusalalla on 700 k-m2 kokonaisrakennusoikeuteen sisältyvää rakennusoikeutta. Autopaikkoja on varattava 1 ap/ 100 m2 asuinkerrosalaa ja lisäksi 1 ap / 70 m2 liike-, myymälä- ja toimistokerrosalaa.\n5 4 ASEMAKAAVAN SUUNNITTELUN VAIHEET 4.1 ASEMAKAAVAN SUUNNITTELUN TARVE Asemakaavan muuttaminen on tarpeen kuntosalitoiminnan jatkamiseksi kellaritiloissa. Elinkeinopoliittisen tavoite- ja toimenpideohjelman päämääränä on luoda yrityksille kilpailukykyinen toimintaympäristö Hyvinkäällä, tukea nykyistä ja edistää uutta yritys- ja elinkeinotoimintaa sekä houkutella uusia yrityksiä kaupunkiin. Kaupungilla tulee kaiken aikaa olla valmius tarjota yritystontteja ja järjestää toimitiloja esille tuleviin tarpeisiin. Asemakaavan laatimisella huolehditaan uusien yritysalueiden riittävyydestä ja vauhditetaan yrityskeskittymien syntymistä. 4.2 SUUNNITTELUN KÄYNNISTÄMINEN JA SITÄ KOSKEVAT PÄÄTÖKSET Asemakaavan laatiminen on käynnistynyt maanomistajan aloitteesta. Hyvinkään kaupunginhallitus on tehnyt kaavoituspäätöksen / 190 alueen asemakaavoittamisesta. 4.3 OSALLISTUMINEN JA YHTEISTYÖ Vireilletulo Asemakaavan vireilletulosta on ilmoitettu kuulutuksella Aamupostissa sekä kirjeitse naapurimaanomistajille ja haltijoille sekä muille nimetyille osallisille. Kaupungin yhteistyötahoille sekä verkonrakentajille asemakaavan laatimisen vireilletulosta on ilmoitettu sähköpostitse. Osallistumisen ja vuorovaikutuksen järjestäminen Vireilletulon yhteydessä osallistumis- ja arviointisuunnitelma on asetettu nähtäville ja siihen voi tutustua kaavoitusyksikössä sekä kaupungin www-sivuilla. 4.4 ASEMAKAAVAN TAVOITTEET Asemaakaavan laatimisen tarkoituksena on mahdollistaa kuntosalitoiminnan jatkuminen alueella. 4.5 ASEMAKAAVARATKAISUN VAIHTOEHDOT JA NIIDEN VAIKUTUKSET Asemakaavaa varten on tutkittu rakennusoikeuden muuttamista siten että rakentamisen määrä tontilla ei kasva. Ennen hyväksytyn kaavan mukaan rakennettaessa rakennuslain mukaan asuin- ja liikerakennuksissa yksi maanpäällinen kerrostaso voi olla kellarikerros tai ns. sekakerros, josta kerrosalaan luetaan ainoastaan pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaiset tilat. Maankäyttö- ja rakennuslain muutos poisti mahdollisuuden maanpäällisen kellarikerroksen rakentamiseen, jolloin jälkeen hyväksyttyjen kaavojen mukaan rakennettaessa kaikkien maanpäällisten kerrosten kaikki tilat luetaan kerrosalaan käyttötarkoituksesta riippumatta. Asemakaavassa on kerroslukua ja rakennusoikeutta nostettu huomioiden mrl:n muutoksen aiheuttama tilanne. Tontin pinta-ala pienenee hiukan johtuen poikkeusluvalla tontin puolelle rakennetusta kevyen liikenteen väylästä 3301m2 3142m2 = 159 m2.\n6 5 ASEMAKAAVAN KUVAUS 5.1 KAAVAN RAKENNE Alue on asemakaavoitettu (ALK) asuin-, liike- ja toimistorakennusten korttelialueeksi. Mitoitus Muodostuvan tontin pinta-ala on 3142m2 ja rakennusoikeutta tontilla on 2250 k-m YMPÄRISTÖN LAATUA KOSKEVIEN TAVOITTEIDEN TOTEUTUMINEN Asemakaavalla pyritään edistämään elinympäristön viihtyisyyttä ja hyödynnetään olemassa olevaa yhdyskuntarakennetta. 5.4 KAAVAN VAIKUTUKSET Asemakaavan vaikutukset ovat vähäisiä. Asemakaavalla todetaan alueen vakiintunut maankäyttö. 5.5 YMPÄRISTÖN HÄIRIÖTEKIJÄT Ympäristössä ei ole toimintaan vaikuttavia häiriötekijöitä. 5.6 NIMISTÖ Asemakaavalla ei muodostu uutta nimistöä. Alueen nimistö säilyy ennallaan. 6 ASEMAKAAVAN TOTEUTUS Asemakaavan toteuttaminen on tarkoitus aloittaa asemakaavan vahvistumisen jälkeen. Hyvinkäällä 1. päivänä kesäkuuta 2015 Kaavoituspäällikkö Anne Jarva


Ohjeita asumiseen - Sokeain Ystävät ry\nJos jokin asuntosi laitteista ei toimi, tarkista ovatko sulakkeet päällä. Sulakkeet ovat automaattisia, joten niitä ei tarvitse vaihtaa. Jos sulake on pois päältä, sulakevipu on alhaalla. Nosta vipu ylös. Jos se ei pysy ylhäällä, ota yhteys huoltomieheen. Sulakkeen alla lukee minkä kohteen sulake on kyseessä. Kaikkien sulakevipujen ja isompien vikavirtakytkinten tulee olla ylhäällä.\nEteisestä löydät tavallista valokatkaisijaa muistuttavan kotona-poissa -kytkimen. Kun kytkin on poissa-asennossa, yläosa on painettu sisään ja siinä palaa punainen valo. Tässä asennossa keittiön sähkölaitteet ja -Pistokkeet ovat ilman virtaa. Jos kotona ollessasi keittiön laitteet eivät toimi, tarkista onko kytkin poissa-asennossa.\nJos liesi lakkaa toimimasta tai Safera hälyttää, soita huoltomieheltä apua tai kutsu hänet paikalle.\nVieraat pääsevät taloon ainoastaan asukkaan kanssa tai asukkaan avatessa oven ovipuhelinjärjestelmän kautta. Kun vieras painaa ulko-oven vieressä olevaa huoneistosi painiketta, järjestelmä hälyttää huoneiston sisällä oven vieressä olevassa käyttölaitteessa. Pääset puhumaan vieraan kanssa painamalla käyttölaitteen alaosassa keskellä olevaa isoa painiketta (laitteen koko alareuna). Kun olet varmistunut, että haluat päästää henkilön sisään, paina vähän ylempänä oikealla olevaa soikeaa painiketta, jolloin ulko-oven lukko aukeaa.\nLangallinen puhelin voidaan kytkeä puhelinpistokkeeseen ns. puhelinadapterilla, jonka saat tarvittaessa kuitatuksi Pengertuvasta.\nPengertalossa on veloituksetta tarjottava laajakaista. Tietokone kytketään datapistokkeeseen työasemakaapelilla. Datayhteys on voimassa vain yhdessä asunnon datapistokkeessa kerrallaan. Jos haluat vaihtaa datayhteyden toisessa huoneessa olevaan datapistokkeeseen, mene asuntosi eteiseen sähköpääkeskukselle. Keskuksen alaosassa on ns. kotijakamo, jossa voit siirtää välikaapelin toisen pään pistokkeesta 1 samaisessa kytkentärimassa olevaan pistokkeeseen 2. Jos aktiivisen pistokkeen vaihtaminen ei onnistu, ota yhteys huoltomieheen.\nPengertalon asukkaiden tulee lajitella jätteensä. Jätekatosten astiat ovat seuraavassa järjestyksessä portilta katsottuna: Metalli, biojäte, paperi, kartonki. Lasinkeräysastia on jätekatosten välissä. Vasemmanpuoleisessa eli viimeisessä katoksessa on pelkästään sekajäteastioita.\nKaikki asuntoa koskevat palautteet tulee antaa kirjallisina mielellään sähköpostitse, postitse tai henkilökohtaisesti isännöitsijälle.\nJa vuokrasopimuksessakin mainittua:\nAsuinkiinteistö on kokonaisuudessaan savutonta tilaa. Tupakointi on kielletty koko talossa, niin asunnoissa, rappukäytävissä kuin parvekkeillakin. Sisäpihalla on tupakointipaikka.\nHuoneiston haltijalla tulee olla voimassaoleva, kattava kotivakuutus koko vuokrasopimuksen voimassaolon ajan.\nVuokralaisella tulee olla oma sähkösopimus.\nUrakoitsijan asukaskansio huoneistojen teknisistä tiedoista


Etusivu - Dance Art\nLukujärjestys, syksy 2022\nIlmoittautuminen uusille oppilaille aukeaa 10.6. Lukkari on nyt julkaistu!\nIkäryhmät 3+, 7+ 10+\nSatubaletti, Tempputanssi, MTV Kids, Hip Hop Kids, Nykytanssi, Baletti, Jazz, Break dance\nK-pop, Commercial, MTV Dance,\nHip Hop, Nykytanssi , Steppi, Disco Dance, Lyrical jazz, Baletti\nNykytanssi, Show, Hip Hop,\nLyrical jazz, MTV / K-pop,\nBreak dance, Baletti, Steppi,\nDance Fit, Jooga, Venytys\nTule rohkeasti mukaan! Voit aloittaa milloin tahansa.\nLukkari on nyt julkaistu! Ilmoittautuminen aukeaa 10.6.!\n3+, 4+, 5+, 6+, 7+, 10+\nNykytanssi, Baletti, Jazz\nMTV Kids, Hip Hop\n12+ 13+ 15+ 17+\nK-pop, Commercial, Show\nMTV Dance, Lyrical jazz\nJazz, Baletti, Disco dance\nAvoimet esiintyvät ryhmät!\nNykytanssi, Show, Baletti,\nMTV / K-pop, Lyrical jazz\nLue ajankohtaiset tiedotteet\nIlmoittaudu Dance Artin tanssitunneille!\nDance Art on alueensa pitkäikäisin tanssikoulu, joka tarjoaa innostavaa ja tavoitteellista tanssinopetusta kannustavassa ilmapiirissä lapsille, nuorille ja aikuisille. Tunteja ja tasoja on tarjolla aloittelijasta edistyneisiin. Lajeinamme ovat lastentanssi (satubaletti, tempputanssi,tanssiviskarit, tanssieskari), klassinen baletti, nykytanssi, jazztanssi, disco/show, hip hop, break dance, MTV dance, commercial dance, lyrical jazz, showjazz, street jazz, show heels, reggaeton, commercial dance, hip hop ja fort dance.\nKoulutusryhmätoimintamme on aktiivista ja tarjoaa mahdollisuuden määrätietoiseen ja haasteellisempaan harjoitteluun sekä erinomaiset valmiudet hakeutua tanssin ammatillisiin opintoihin.\nToimitilamme sijaitsevat Hyvinkäällä Hakalassa ja Riihimäellä Kauppakeskus Majakassa. Molemmissa toimipisteissä on kaksi tanssiin varusteltua salia.\nVerkkokaupastamme löytyvät asusteet ja varusteet tanssitunneille. Valikoimassa on tanssipukuja ja -asusteita kaikenikäisille tanssin ja liikunnan harrastajille. Sieltä löytyvät myös tanssikoulun omilla tunneilla käytössä olevat ryhmäpuvut.\nJärjestämme myös tanssillisia ja toiminnallisia synttäreitä. Ryhmiämme voi kysyä myös esiintymään paikallisiin tapahtumiin ja juhliin. Toimistomme palvelee kaikissa asioissa osoitteessa toimisto@danceart.fi.\nLämpimästi tervetuloa tanssimaan Dance Artille! Kokeile maksutta ja löydä suosikkituntisi ilmaisilla kokeilutunneilla! Nautitaan tanssista yhdessä!\nDance Art toimii mahdollistajana monelle pienelle ja vähän suuremmallekin unelmalle!\nDance Artin harrastajakunta kasvaa koko ajan ja se on ihanaa! Tanssiyhteisömme on paikka, johon kaikki ovat lämpimästi tervetulleita. Tanssi koskettaa ja samalla muovaa ja kasvattaa meistä jokaista. Keskinäinen kunnioitus, hyvät käytöstavat, iloinen kannustava ilmapiiri, toisistamme huolehtiminen ja välittäminen, oman itsensä arvostaminen sekä oikeus omana itsenä olemiseen ja hyväksytyksi tulemiseen ovat tanssikoulumme keskeisiä arvoja. Näitä arvoja noudattaen ja niitä kohti kulkien muodostamme ainutlaatuisen tanssivan yhteisön, jossa jokaisella on hyvä olla. Olet sydämellisesti tervetullut<3