Ehdottomasti ehkä. Erna Korhonen, Emilia Multanen, Laura Ukkola. Selvitys optikoiden ja asiakkaiden asenteista monitehopiilolinssejä kohtaan - PDF\nDownload "Ehdottomasti ehkä. Erna Korhonen, Emilia Multanen, Laura Ukkola. Selvitys optikoiden ja asiakkaiden asenteista monitehopiilolinssejä kohtaan"\n1 Erna Korhonen, Emilia Multanen, Laura Ukkola Ehdottomasti ehkä Selvitys optikoiden ja asiakkaiden asenteista monitehopiilolinssejä kohtaan Metropolia Ammattikorkeakoulu Optometristi Optometria Opinnäytetyö\n2 Tiivistelmä Tekijät Otsikko Sivumäärä Aika Erna Korhonen, Emilia Multanen, Laura Ukkola Ehdottomasti ehkä - Selvitys optikoiden ja asiakkaiden asenteista monitehopiilolinssejä kohtaan 52 sivua + 2 liitettä Tutkinto Optometristi (AMK) Koulutusohjelma Optometrian koulutusohjelma Suuntautumisvaihtoehto Optometria Ohjaajat Lehtori Satu Autio Yliopettaja Kaarina Pirilä Opinnäytetyön tarkoituksena oli selvittää Suomen optikoiden ammattikunnassa tällä hetkellä vallitsevaa asenneilmapiiriä monitehopiilolinssien sovitusta kohtaan. Tavoitteena oli selvittää, miksi monitehopiilolinssejä sovitetaan vähän suhteessa monitehosilmälasien myyntiin. Teoriaosiossa käsitellään presbyopiaa ja sen aiheuttamia muutoksia näkemiseen. Lisäksi opinnäytetyö sisältää teoriatietoa presbyopian eri korjausvaihtoehdoista, kuten monitehosilmälaseista ja -piilolinsseistä. Tutkimusmenetelminä käytettiin kvantitatiivista kyselytutkimusta ja kvalitatiivista haastattelua. Kyselytutkimus suunnattiin optikkoliikkeiden ikänäköisille asiakkaille. Kyselytutkimus toteutettiin marras joulukuussa 2016 ja siihen vastasi 29 asiakasta. Opinnäytetyötä varten haastateltiin optikoita, joilla on piilolinssien sovitusoikeudet. Haastattelut toteutettiin tammikuussa 2017 ja niihin vastasi 21 piilolinssioptikkoa. Kyselytutkimuksen tulokset analysoitiin SPSS-ohjelmalla. Tuloksista selvisi, että harva asiakas tiesi monitehopiilolinsseistä ikänäön korjausvaihtoehtona. Mikäli asiakkaat tiesivät vaihtoehdosta, tieto oli saatu optikkoliikkeen henkilökunnalta. Asiantuntijahaastatteluiden analysoinnissa hyödynnettiin osittain SPSS-ohjelmaa. Haastatteluista ilmeni, että merkittäviä, yksittäisiä sovitusmotivaatiota heikentäviä tai lisääviä tekijöitä ei ole. Esille nousivat kuitenkin esimerkiksi markkinoinnin vähyys, monitehopiilolinssien optiikan riittämättömyys ja asiakkaiden motivointi. Tulosten toivotaan hyödyttävän niin optikoita kuin monitehopiilolinssien kehityksestä vastaavia tahoja. Monitehopiilolinssit eivät ole vielä yleisesti käytetty näönkorjausratkaisu ikänäköiselle, mutta tilanne voi tulevaisuudessa muuttua koulutuksen lisääntyessä ja painopisteen siirtyessä muista piilolinssiratkaisuista progressiivisiin. Avainsanat presbyopia, monitehopiilolinssit, monitehosilmälasit, piilolinssit, optikko, haastattelu, kyselytutkimus\n3 Abstract Authors Title Number of Pages Date Erna Korhonen, Emilia Multanen, Laura Ukkola Definitely maybe - Survey Concerning the Opticians and Clients Views on Multifocal Contact Lenses 52 pages + 2 appendices March 2017 Degree Bachelor of Health Care Degree Programme Optometry Specialisation option Optometry Instructors Satu Autio, Senior Lecturer Kaarina Pirilä, Principal Lecturer The purpose of this thesis was to study the attitudes concerning multifocal contact lenses and fitting them among the opticians in Finland. The goal was to examine the reasons why multifocal contact lenses are under-represented in the market compared to progressive spectacles. The theory part of the thesis includes information about presbyopia and its effects on vision. The theory section also consists of alternatives for presbyopia correction such as progressive spectacles and multifocal contact lenses. The survey was executed as a quantitative survey and a qualitative interview. The survey was targeted to presbyopic clients in optical stores. The survey was carried out in November and December The sample consisted of 29 participants. The interview was targeted to opticians who fit contact lenses. The interviews were carried out in January 2017 and the sample consisted of 21 opticians. The data of the survey was analyzed using SPSS program. The main result was that only a few of the customers knew about multifocal contact lenses as an alternative for presbyopia correction. If the customer was familiar with the lenses, the information had come from the staff of the optical store. The SPSS was also used in some parts of the qualitative research analysis. The outcome of the interviews was that there were no specific factors that either decreased or increased the motivation to fit multifocal contact lenses. However, opticians pointed out the lack of marketing, the insufficient optical quality of the lenses and the challenges in motivating the customers. The purpose of the thesis is to provide useful information for opticians as well as the companies involved with developing multifocal contact lenses. Multifocal contact lenses are not a commonly used vision correction method for presbyopic customers. The situation might change in the future when the education and the emphasis shifts from other contact lens alternatives to progressive lenses. Keywords presbyopia, multifocal contact lenses, progressive spectacles, contact lenses, optician, interview, survey\n4 Sisällys 1 Johdanto 1 2 Presbyopia Ikääntymisen vaikutukset silmään Kauko- ja lähinäön muutokset Akkommodaatiomuutokset 4 3 Presbyopiakorjaus silmälaseilla Yksi- ja kaksitehosilmälasit Monitehosilmälasit 7 4 Presbyopiakorjaus piilolinsseillä Monovision Monitehopiilolinssit Monitehopiilolinssit Suomessa Monitehoisten piilolinssien käyttö verrattuna monitehosilmälaseihin 15 5 Opinnäytetyön tavoite ja tarkoitus 18 6 Projektin eteneminen 19 7 Kyselytutkimus asiakkaille Tutkimusjoukko ja aineiston kerääminen Kyselylomake Tutkimusaineiston analysointi 23 8 Optikoiden haastattelu Tutkimusjoukko ja aineiston kerääminen Haastattelukysymykset Tutkimusaineiston analysointi 29 9 Selvityksen yhteenveto Pohdinta Luotettavuus Jatkotutkimusehdotukset 50\n5 Lähteet 52 Liitteet Liite 1. Asiakaskysely Liite 2. Haastattelurunko optikoille\n6 1 1 Johdanto Opinnäytetyön aiheena on monitehopiilolinssien käyttö ja sovitus Suomessa. Opinnäytetyössä selvitetään sekä asiakkaiden että optikoiden asenteita monitehopiilolinssejä kohtaan. Selvitys toteutettiin asiakaskyselyiden ja optikoiden asiantuntijahaastatteluiden avulla. Idea syntyi yhteisestä kiinnostuksesta piilolinsseihin syksyllä Aihe tarkentui yhteistyössä Alconin kanssa, joka on opinnäytetyön työelämäkumppani. Teoriaosuudessa kerrotaan presbyopiasta ja sen vaikutuksista näkemiseen. Teoriaosuuteen on sisällytetty myös presbyopian eri korjausvaihtoehtoja sekä silmälaseilla että piilolinsseillä. Ikänäön korjausmuodoissa on painotettu piilolinssejä, erityisesti progressiivisia. Suomessa monitehopiilolinssien käytöstä ja sovitusmääristä ei ole juurikaan tietoa, sillä Suomi ei ole osallistunut kansainvälisiin tilastointeihin. Opinnäytetyöhön on kerätty olemassa oleva tieto monitehopiilolinssien sovituksesta ja myynnistä Suomessa. Teoriaosuudessa vertaillaan monitehoisia silmälaseja ja piilolinssejä toisiinsa. Opinnäytetyössä kartoitetaan sekä optikoiden että asiakkaiden näkemyksiä siihen, miksi monitehopiilolinssit ovat yhä suhteellisen harvinainen näönkorjausvaihtoehto ikänäköisille. Asiakkailta selvitetään tietämystä monitehopiilolinsseistä sekä kiinnostusta niitä kohtaan. Opinnäytetyön painopisteenä on optikoiden näkökulma monitehopiilolinssien sovituksesta ja siihen vaikuttavat tekijät. Opinnäytetyössä käytetään sekä kvantitatiivista että kvalitatiivista tutkimusmenetelmää. Optikkoliikkeiden ikänäköisille asiakkaille suunnattuun kyselytutkimukseen vastasi 29 henkilöä. Kyselytutkimus toimii perustana myöhemmin toteutettaville asiantuntijahaastatteluille. Piilolinssioikeudet omaaville optikoille suunnattuun strukturoituun haastatteluun vastasi 21 optikkoa. SPSS-ohjelmaa hyödynnetään analysoinnin apuvälineenä sekä kyselytutkimuksessa että osassa haastattelukysymyksissä. Opinnäytetyön lopussa pohditaan projektin etenemisen lisäksi tulosten taustatekijöitä ja ratkaisuehdotuksia. Pohdinnassa arvioidaan myös kriittisesti tulosten luotettavuutta. Opinnäytetyön tulosten toivotaan hyödyttävän niin optikoita kuin monitehopiilolinssien kehityksestä vastaavia tahoja.\n7 2 2 Presbyopia Sana presbyopia tulee kreikan kielestä ja tarkoittaa suoraan käännettynä vanhaa silmää (Rabbetts 2007: 130). Presbyopia tarkoittaa iän mukanaan tuomia muutoksia näkökykyyn. Ikääntyessä akkommodaatio eli silmän mukautumiskyky heikkenee, jolloin lähietäisyydelle katselu vaikeutuu huomattavasti. Lähes kaikilla yli 50-vuotiailla löytyy jo ikääntymiseen liittyviä muutoksia mykiöstä. (Heys Cram Truscott 2004: 956.) Mykiö samentuu iän myötä, minkä vuoksi valo siroaa silmässä. Näkemiseen liittyviin muutoksiin vaikuttaa osaltaan mykiön muuttuminen kellertäväksi. (American Optometric Association n.d.) Mykiön muuttuminen kellertäväksi aiheuttaa värien erotuskyvyn heikkenemisen (Hyvärinen 2001b). Ikääntyessä myös kyynelnesteen tuotanto vähenee, jolloin silmät tuntuvat kuivilta ja ärtyneiltä. Vähäinen kyynelneste silmän pinnalla johtaa näön sumenemiseen, sillä kyynelneste on ensimmäinen valoa taittava pinta silmässä. (American Optometric Association n.d.) Kun mykiön elastisuus vähenee, ikänäköinen voi huomata silmien väsymistä ja päänsärkyä. Tämä johtuu mykiön sädelihaksen ylirasituksesta. Tarkentaminen kauko- ja lähietäisyyden välillä on hitaampaa kuin aiemmin. (Boyd 2013a; Boyd 2013b.) 2.1 Ikääntymisen vaikutukset silmään Ikääntyminen vaikuttaa silmän rakenteisiin ja esimerkiksi silmäsairauksien esiintyvyys kasvaa jopa 85 prosenttiin yli 65-vuotiailla (Rosenbloom 2007: 9). Ikääntyneen elimistön kudokset ovat heikommat ja myös silmäluomien iho menettää elastisuuttaan. Ikääntyneellä kyynelrauhasen toiminta heikkenee ja silmät kuivuvat. Sarveiskalvon kaarevuus muuttuu ja kudosrakenne samenee. Sarveiskalvon endoteelisolujen määrä vähenee, jolloin kudosrakenne ei ole enää symmetrinen. Silmän lasiainen samentuu ja muuttuu rakenteeltaan geelimäisemmäksi ja lasiaisirtauman riski kasvaa. Verkkokalvon hermosolujen herkkyys alenee ja niiden määrä vähenee. Myös verkkokalvon pigmenttiepiteeli surkastuu iän myötä. (Forrester Dick McMenamin Roberts Pearlman 2016: 505.) Mykiöltä ja värikalvolta irtoava kuollut solukko saattaa kulkeutua trabekkeliverkostoon ja siten heikentää kammionesteen ulosvirtausta. Sädelihas kovettuu, mikä osaltaan johtaa akkommodaation heikkenemiseen. (Forrester ym. 2016: 505.) Pupillin koko pienenee,\n8 3 eikä se reagoi valoärsykkeeseen yhtä tehokkaasti kuin aiemmin. Tämän epäillään johtuvan pupillin laajentajalihasten säikeiden solukuolemasta tai iiriksen verisuonten kovettumisesta. (Hägerstrom-Portnoy Morgan 2007: 34.) Presbyopian syntyyn vaikuttavat monet tekijät. Silmän sädelihaksen toiminta heikkenee ja samalla linssi muuttuu vähemmän joustavaksi. Mykiön rakenne muuttuu ihmisen koko eliniän ajan. Siihen kasvaa uusia kerroksia mykiön ytimestä. Mykiön uloimpiin kerroksiin kertyneet vanhemmat solut sisältävät pakkautuneita proteiineja, jolloin solut eivät enää läpäise valoa yhtä hyvin kuin aiemmin. (Heys ym. 2004: 956.) Iän myötä mykiön vesipitoisuus vähenee, sen proteiinien rakenne muuttuu, ja mykiö kovettuu, jolloin lähelle katsominen vaikeutuu (Hyvärinen 2001a). Presbyopian edetessä henkilö joutuu viemään luettavaa kohdetta kauemmas silmistä nähdäkseen tarkasti. Myös päätetyöskentelyssä voi ilmetä ongelmia, mikäli näyttöä ei voi siirtää riittävän kauas. Myooppinen eli likitaitteinen henkilö saattaa puolestaan huomata lukemisen olevan miellyttävämpää ilman silmälaseja. Lähityöskentelyssä valontarve lisääntyy ikääntymisen myötä. Presbyopiaan voi liittyä myös häikäistymistä erityisesti autoillessa hämärällä tai kirkkaassa auringonpaisteessa. (American Optometric Association n.d.) 2.2 Kauko- ja lähinäön muutokset Silmäluomien iho menettää elastisuuttaan ja luomien paine muuttaa myös refraktiota. Tämä korostuu erityisesti alaspäin katsellessa, minkä johdosta lukeminen vaikeutuu. (Ehlers Shah 2008: 128.) Luomien asentovirheet lisääntyvät, mikä osaltaan johtaa silmän pinnan kuivumiseen. Kyynelfilmin ohentumisen johdosta silmän etupinta taittaa valoa epätasaisemmin, minkä vuoksi näöntarkkuus saattaa vaihdella. (Ehlers ym. 2008: 52, 132.) Sarveiskalvon horisontaalisuunnan kaarevuus muuttuu jyrkemmäksi, mikä aiheuttaa säännönvastaisen astigmaattisuuden lisääntymisen. Useimmilla refraktio muuttuu hyperooppisempaan suuntaan. Yksityiskohtien havaitsemiseen vaaditaan aiempaa suurempi kontrasti. Ikääntymisen myötä stereonäkö saattaa heiketä ja näkökenttien perifeeristen alueiden havaintoherkkyys alentua. Näköjärjestelmän tottuminen hämäräolosuhteissa vie aiempaa enemmän aikaa ja valoherkkyys kasvaa. (Rosenbloom 2007: 9 10.)\n9 4 Maksimaalinen näöntarkkuus saavutetaan kolmenkymmenen ikävuoden tienoilla, ja se pysyy samalla tasolla noin kaksikymmentä vuotta. Viidenkymmenen ikävuoden jälkeen näöntarkkuus alkaa vähitellen alentua. (Rosenbloom 2007: 12.) Silmän taittovirhettä mitattaessa voidaan havaita myös miinusvoimakkuuden lisääntymistä, joka voi olla ensimerkki kaihen muodostumisesta (Ehlers ym. 2008: 368). Kuudenkymmenen ikävuoden tienoilla akkommodaatiokyky on lähes hävinnyt. Lähikatseluun vaadittava silmän mukautuminen johtuukin silmän syväterävyyden lisääntymisestä eikä akkommodaatiosta. (Rabbetts 2007: 129.) Ideaalitilanteessa kauko- ja lähinäöntarkkuus korreloivat keskenään. Erityisesti ikääntyneessä silmässä pupillin koko vaikuttaa kuitenkin näöntarkkuuteen. Mikäli lasiaisen keskellä on samentumia, lähinäöntarkkuus voi olla kaukopuolta heikompi pupillin pienemmästä koosta johtuen. Samentumien ollessa reuna-alueilla, kaukonäkö voi olla lähinäköä heikompi. Lähikatselussa valon laatuun ja määrään tulee kiinnittää enemmän huomiota. (Rosenbloom 2007: 141.) 2.3 Akkommodaatiomuutokset Parasympaattinen hermosto säätelee silmän liikehermon ja silmähermon toimintaa, jotka puolestaan ohjaavat akkommodaation syntytekijöitä. Kun kuva on verkkokalvolla epäselvä, silmän rengasmainen sädelihas saa käskyn supistua ja mykiön ripustinsäikeet löystyvät. Tällöin mykiö muuttuu kuperammaksi ja sen taittovoima kasvaa, jolloin kuva muodostuu tarkkana verkkokalvolle. Pelkkä mykiön taittovoiman muutos ei riitä tarkkaan lähinäkemiseen, vaan myös näköakselin asennon on muututtava. Silmät kääntyvät sisäänpäin eli konvergoivat lähikatselussa, ja pupillin koko pienenee lisäten syväterävyyttä. Tätä ilmiötä kutsutaan mioosiksi. Mykiön taittovoiman kasvu, konvergenssi ja mioosi yhdessä mahdollistavat tehokkaan lähikatselun. (Lindberg 2014: ) Ihmisen ikääntyessä mykiö menettää elastisuuttaan, jolloin sen muuttuminen litteästä kuperammaksi heikentyy. Myös mykiön ripustinsäikeiden joustavuus vähenee ja lähelle tarkentaminen vaikeutuu. (Lindberg 2014: ) Henkilöt, joilla on hyperopiaa eli kaukotaitteisuutta, huomaavat todennäköisesti lähilisän korjaustarpeen aikaisemmin kuin henkilöt, joilla ei ole taittovirhettä. Henkilöillä, joilla on myopiaa, lähilisän korjaustarve voi puolestaan ilmetä myöhemmin, sillä he näkevät lähelle ottamalla kaukolasit pois. (Rabbetts 2007: 130.)\n10 5 Ikääntymisen myötä akkommodaatiokyky heikkenee, jolloin lähin katseltava etäisyys siirtyy vähitellen kauemmaksi. Teoriassa tämä tarkoittaa sitä, että 10 vuotias lapsi näkee tarkasti kymmenen senttimetrin etäisyydelle, mutta 50 vuotias henkilö pystyy tarkentamaan enää kädenmitan etäisyydelle. Tätä muutosta kompensoimaan silmän eteen tarvitaan pluslinssi, joka auttaa tarkentamaan lähelle. Ihminen, joka tarvitsee tämän kaltaista korjausta, on ikänäköinen. (Rabbetts 2007: ) Taulukko 1 havainnollistaa iän, laskennallisen akkommodaation ja lähilisän määrän suhdetta toisiinsa nähden. Taulukko 1. Laskennallinen akkommodaation määrä ja tarvittavan lähilisän määrä eri ikäryhmissä (mukaillen Rabbetts 2007: 131). Ikä Laskennallinen akkommodaation määrä Tarvittava lähilisä D D D D Vaikka jäljellä oleva akkommodaatio riittäisikin lyhytaikaiseen lähityöskentelyyn, se ei välttämättä riitä pitkäkestoisempaan rasitukseen. Lähilisän määrään vaikuttaa jäljellä olevan akkommodaation määrän lisäksi vaadittu työskentelyetäisyys ja lähityön luonne. Lähivoimakkuutta määritettäessä on huomioitava henkilön ikä, oireet ja nykyinen silmälasikorjaus. Liiallinen miinusvoimakkuus koetaan epämiellyttäväksi, sillä se lisää akkommodaation tarvetta. Liiallinen plusvoimakkuus lasikorjauksessa puolestaan häiritsee akkommodaation ja konvergenssin suhdetta, ja näin ollen heikentää näön laatua. (Rabbetts 2007: )\n11 6 3 Presbyopiakorjaus silmälaseilla Harvemmin ikänäköinen tulee optikkoliikkeeseen hakemaan ensimmäistä lasikorjaustaan, vaan käytössä on jo entuudestaan jonkinlainen lasiratkaisu. Tämä voi olla esimerkiksi kaukolasit, monitehot tai niin kutsutut tiimarilasit eli kaupasta ostettavat valmislukulasit. (Rosenbloom 2007: 203.) Nykyisin kaupoissa on saatavilla myös valmislaseja miinusvoimakkuudella. Ikänäön saavuttaneet henkilöt, joilla ei ole taittovirhettä kauas, saattavat pärjätä pelkällä lukulasiratkaisulla (Rosenbloom 2007: 203). Miinuslinssin optisesta keskipisteestä ohi katsottuna tulee prismaattista vaikutusta kanta sisään, jolloin lähikatselussa ei tarvitse konvergoida niin paljon, sillä kuva siirtyy hieman ulospäin (Rosenfield Gilmartin 1998: ). 3.1 Yksi- ja kaksitehosilmälasit Yksitehoiset silmälasit ovat optimoidut vain yhdelle katseluetäisyydelle, eli korjaus voidaan tehdä joko kauas tai lähelle. Mikäli akkommodaatiolaajuutta on edelleen jäljellä, kaukokorjauksella näkee myös lähi- ja välietäisyyksille, jolloin voidaan puhua yleislasista. Välialueeksi luetaan tyypillisesti noin kädenmitan etäisyys (Heiting 2016b). Käytännössä sen voidaan ajatella kattavan kaikki etäisyydet lähi- ja kaukoalueiden väliltä. Lähivoimakkuudelle hiotut yksiteholasit toimivat ainoastaan lähikatseluun. Yksitehoisilla lukulaseilla katsellessa kohde lähietäisyydellä näkyy tarkkana, mutta kauas katsottaessa kohde on sumea. Ikänäköisellä tai henkilöllä, joka tarvitsee silmälasikorjauksen useammille etäisyyksille, yksitehoisilla silmälaseilla etäisyyksien hahmottaminen voi olla vaikeampaa (Essilor n.d.a: 6 8). Kaksitehoisessa eli bifokaalilinssissä kaukovoimakkuus on sijoitettu linssin yläosaan ja lukuvoimakkuus on erillisessä segmentissä linssin alaosassa. Kaksiteholinssillä välialueen tarkkuus riippuu lähilisän määrästä sekä käyttäjän akkommodaatiolaajuudesta. Yleensä välialueelle jää jonkinlainen kuvahyppy. (Essilor n.d.a: 6.) Mitä suurempi pintaväli on, sitä matalammalla lukualue vaikuttaa käyttäjälleen olevan. Kun pintaväli on pieni, näköalue on suurempi sekä lähelle että kauas. Näköalueen laajuuteen vaikuttaa myös segmentin koko ja lähilisän määrä. (Obstfeld 1997: )\n12 7 3.2 Monitehosilmälasit Moniteholinssissä on useita voimakkuuksia, minkä ansiosta käyttäjä näkee portaattomasti eri etäisyyksille (Kuvio 1). Muotoilun ansiosta linsseissä ei ole näkyviä rajoja, joten se on myös esteettisesti miellyttävä ratkaisu käyttäjälle. Moniteholinsseissä voimakkuusmuutos pyrkii seuraamaan luonnollista katselinjaa, jolloin käyttäjän ei tarvitse pitää päätään epämukavassa asennossa nähdäkseen tietylle etäisyydelle. (Heiting Mattison- Shupnick 2016.) Moniteholinssin rakenne mahdollistaa sen, että akkommodaatiotason ei tarvitse muuttua eri etäisyyksille katseltaessa (Essilor n.d.a: 8). Moniteholinssin optiset ominaisuudet ja näköalueet määräytyvät käyttäjän silmän fysiologisten ja silmän luonnollisten asentovaihteluiden mukaan. Moniteholinssin tavoite on saavuttaa tarkka lukunäkö häiritsemättä kaukonäköä. Linssin yläosa on tarkoitettu kaukokatseluun siten, että tarkin katselu tapahtuu käyttäjän pupillin kohdalla. (Essilor n.d.c.) Progressiivisen linssin keskiosaan jäävä välialue mahdollistaa voimakkuuden saumattoman liukumisen kauko- ja lähialueen välillä (Heiting 2016b). Lähelle katseltaessa silmät kääntyvät hieman sisäänpäin eli konvergoivat. Tämän vuoksi lähialue on moniteholinssissä sijoitettu hieman nenänpuoleisesti kaukokatselulinjaan verrattuna. Koska linssit muodostuvat useasta eri voimakkuudesta, ei linssivääristymiä voida välttää. Jotta saavutetaan paras näöntarkkuus linssin keskeisellä alueella, ei-toivotut vääristymät pyritään sijoittamaan linssien reuna-alueille. Nykyaikaisissa moniteholinsseissä on vähemmän häiritseviä reunavääristymiä uudenlaisten hiontatekniikoiden ansiosta. (Essilor n.d.a: 14, 39.) Linssidesign vaikuttaa monitehoisten linssien käyttömukavuuteen ja tottumiseen (Rajecki 2011) Kaukoalue 2. Välialue, kanava 3. Lähialue 4. Reunavääristymät 3 Kuvio 1. Moniteholinssin rakenne (mukaillen Meister Fisher 2008.)\n13 8 Moniteholinsseissä tarkimmat alueet ovat linssin keskellä ja laita-alueilla optiikka on heikompaa. Tämän vuoksi käyttäjän täytyy kääntää päätään katsoessaan sivulle, sillä reuna-alueiden vääristymien läpi ei näe tarkasti. Näköjärjestelmän täytyy tottua siihen, että kuvautuminen on erilaista linssin eri kohdissa. Moniteholinssien käyttäjän on opeteltava myös pitämään päätään oikeassa asennossa kullekin etäisyydelle katseltaessa. (Zeiss 2012.) Useat monitehokäyttäjät kokevat niska- ja hartiaseudun särkyjä pitkäaikaisessa päätetyöskentelyssä (Rosenbloom 2007: ). Monitehosilmälasit voivat aluksi aiheuttaa käyttäjälleen huimauksen tai keinutuksen tunnetta sekä huonovointisuutta (Essilor n.d.c).\n14 9 4 Presbyopiakorjaus piilolinsseillä Piilolinssit ovat vaihtoehtoinen taittovirheen korjausmuoto. Piilolinsseillä voidaan korjata myopia, hyperopia, astigmatia sekä presbyopia. Nykyisin käytetyimmät linssit ovat pehmeät piilolinssit, jotka on yleisimmin valmistettu hydrogeelimateriaalista. Tuotekehittelyn tuloksena markkinoille on tullut myös silikonihydrogeelistä valmistettuja linssejä. Uudempi materiaali lisää käyttömukavuutta erityisesti kuivasilmäisille piilolinssikäyttäjille. Silikonihydrogeelin etuja ovat parempi hapenläpäisy ja parempi kostuvuus, mitkä mahdollistavat myös pidemmät käyttöajat. Materiaalin ansiosta hapenläpäisy ei ole enää sidoksissa linssin vesipitoisuuteen. Piilolinssien käyttöaika vaihtelee kertakäyttöisistä pidemmän vaihtovälin linsseihin. (Cooper Vision n.d.b.; Cooper Vision n.d.c.) Pintavälin aiheuttaman voimakkuusmuutoksen vuoksi piilolinssi- ja silmälasivoimakkuudet eivät välttämättä ole samat. Pintavälin pienentyessä miinusvoimakkuus vähenee ja plusvoimakkuus kasvaa, ja pintavälin kasvaessa voimakkuusvaikutus on päinvastainen. Tämä tulisi huomioida erityisesti suurissa, yli viiden dioptrian voimakkuuksissa. (Carlton 2000.) Nicholsin ja Sinnottin 2006 julkaistun tutkimuksen mukaan piilolinssien käytöllä ja silmien kuivuudella on yhteys. Piilolinssikäyttäjistä jopa 55,3 prosenttia koki kuivuuden aiheuttamaa epämukavuutta silmissä. Kuivuus ja epämukavuuden tunne silmissä ovat pääasialliset syyt piilolinssien käytön lopettamiseen. (Nichols Sinnott 2006.) Vuonna 2002 julkaistun piilolinssikäytön lopettamista koskeva tutkimus tukee Nicholsin ja Sinnottin tutkimusta. Yleisimpiä syitä piilolinssien käytön lopettamiselle ovat epämukavuus, lähi- tai kaukonäön heikkous ja silmien kuivuminen, jota tutkimuksen mukaan koki 40 prosenttia vastanneista. (Young Veys Pritchard Coleman 2002.) 4.1 Monovision Monovision on piilolinssiratkaisu, jossa toinen silmä korjataan yksitehoisella piilolinssillä kaukovoimakkuudelle ja toinen lähivoimakkuudelle. Vielä joitakin vuosia sitten monovision oli ensisijainen presbyopian korjausmenetelmä piilolinsseillä. Kaukokatseluun korjattava silmä on käyttäjän johtava silmä ja ei-johtava silmä korjataan lähikatseluun. Tämä\n15 10 ratkaisu vaatii näköjärjestelmältä kykyä mukautua, sillä aivojen täytyy oppia poissulkemaan väärälle etäisyydelle korjatun silmän kuva. Totuttelu on helpompaa, kun lähilisän määrä on vielä pieni. (Hough 2006: 253.) Monovision antaa sovittajalle enemmän valinnanvaraa linssimateriaalin ja -tyypin suhteen (Johnson & Johnson n.d.). Monovisionin etuja ovat yleensä lyhyempi sovitusaika verrattuna moniteholinssiin, ja se on edullisempi vaihtoehto. Monovision voi tuottaa käyttäjälleen ongelmia, sillä hänellä ei ole käytössään yhteis- eikä syvyysnäköä erityisesti lähilisän määrän ollessa suuri. Myös kontrastiherkkyys heikkenee ja oman kehon liikkeiden koordinointi saattaa tuntua hankalalta. (Hough 2006: 253; Bennett Weissman Remba 2007: 219.) Monovision-ratkaisua voi soveltaa myös niin, että käyttäjän toisessa silmässä on moniteho-, ja toisessa yksitehopiilolinssi (Heiting 2016a). 4.2 Monitehopiilolinssit Ensimmäiset pehmeät eli hydrogeelimateriaalista valmistetut piilolinssit tuotiin markkinoille 1980 luvun lopulla. Kaksitehoisella rakenteella valmistettuja kovia piilolinssejä alettiin kuitenkin kehittää jo 1930 luvulla. Ensimmäiset pehmeät monitehopiilolinssit olivat takapinnan rakenteeltaan asfäärisiä. Niissä oli heikko optinen laatu ja vain vähän lähilisävaihtoehtoja. (Bennett 2007: 313.) Kaksitehoisissa piilolinsseissä on selvä raja lähi- ja kaukovoimakkuuksien välillä (Cooper Vision n.d.a.). Nykyisin kaksi- ja monitehopiilolinssejä on saatavilla sekä pehmeinä että kovina RGP-linsseinä (Heiting DePaolis 2015). Monitehopiilolinssit jaotellaan rakenteen perusteella simultaani- ja alternoiviin linsseihin. Alternoivissa monitehopiilolinsseissä toimintaperiaate on sama kuin kaksitehoisissa silmälasilinsseissä. Niissä on erillinen segmentti lähivoimakkuudelle. (Heiting ym ) Simultaanilinssit voidaan luokitella rakenteen mukaan asfäärisiin, konsentrisiin ja diffraktiivisiin. Simultaanilinssissä kauko- ja lähialue ovat molemmat pupillin keskellä samanaikaisesti. Verkkokalvolle muodostuu useampi kuva, joista näköjärjestelmä valitsee katseltavan kohteen mukaisesti terävämmän kuvan ja sulkee sumeamman kuvan pois. Tämän rakenteen vuoksi linssin tulisi keskiöityä sarveiskalvolla hyvin, jotta kuva olisi mahdollisimman tarkka. (Bennett 2007: 318.) Kuviossa 2 on esiteltynä konsentrisen, asfäärisen ja alternoivan monitehopiilolinssin rakenteet.\n16 11 Asfäärisen linssirakenteen toimivuus perustuu takapinnan kaarevuusmuutoksiin. Kaarevuus loivenee reunoja kohti mentäessä, jolloin lähilisän määrä kasvaa. Asfäärisellä muotoilulla on hankalaa korjata yli kahden dioptrian lähilisää, sillä muotoilun takia kuvausvirheet lisääntyvät kaukopuolella. Asfäärinen linssirakenne sopii hyvin henkilöille, joilla lähilisän määrä on pieni ja pupilli on normaalikokoinen tai pieni. Linssirakenne toimii hyvin myös jyrkällä sarveiskalvolla, ja kun alaluomi on limbuksen kohdalla auttaen piilolinssiä keskiöitymään. Asfäärisen linssirakenteen hyviä puolia ovat sen paksuuden samankaltaisuus yksiteholinssin kanssa sekä erinomainen toimivuus välialueelle. Näkövaikutelma on tasaisempi, sillä linssi pysyy hyvin keskiöityneenä. Linssirakenne ei sovi henkilöille, joilla lähilisän määrä on suuri, kaukonäön vaatimukset ovat kovia tai pupilli on läpimitaltaan suuri. (Bennett 2007: 320.) Etupinnaltaan asfäärisissä piilolinsseissä miinusvoimakkuus lisääntyy reunoja kohti mentäessä. Jotta rakenne olisi toimiva, pupillin tulee olla pieni lähelle katseltaessa. (Hough 2006: 262.) Konsentrisia linssejä ei juurikaan käytetä nykypäivänä. Niiden sovituksessa on tärkeää huomioida pupillin koko eri valaistuksissa. (Bennett 2007: 321.) Konsentriset linssit jaotellaan kauko- ja lähikeskeiseen. Yleisimpiä ovat kaukokeskeiset linssit ja ne ovat rakenteeltaan kaksikonsentrisia, eli niissä on kaksi voimakkuusvyöhykettä ja sama keskipiste. Osassa linsseistä on kauko- ja lähivoimakkuus lähellä silmän keskustaa, mikä takaa mahdollisimman luonnollisen näkökokemuksen ja vähentää kuvautumisvirheitä. (Cooper Vision n.d.a.) Noin puolet linssin keskiosasta on pupillin kohdalla. Lähikeskeisiä linssejä käytetään harvemmin, sillä kirkkaissa valaistusolosuhteissa pupillin pieneneminen sumentaa kaukonäköä. Konsentrisesti muotoiltu linssi toimii parhaiten, kun linssi ei pääse juurikaan liikkumaan silmän pinnalla. (Bennett 2007: 321.) Diffraktiivinen linssimuotoilu perustuu valon taittumiseen linssissä. Linssin takapinnalle on hiottu valoa taittavat urat, joilla on pyritty saamaan kauko- ja lähikorjaus tasa-arvoisiksi keskenään. Lähilisä määräytyy urien määrän ja leveyden perusteella. Urien syvyys vaikuttaa siihen, kuinka paljon valoa pääsee linssin läpi silmään. Diffraktiivisen linssirakenteen etu on se, että pupillin koko ei vaikuta näön laatuun kauko- eikä lähipuolella. (Bennett 2007:319.) Etuna on myös se, että ei-katseltavan kohteen kuva on helpompi sulkea pois (Hough 2006: 262).\n17 Kaukovoimakkuus Kaukovoimakkuus Kaukovoimakkuus 12 Lähivoimakkuus Lähivoimakkuus Lähivoimakkuus KONSENTRINEN ASFÄÄRINEN ALTERNOIVA Kuvio 2. Monitehopiilolinssien rakenteet (mukaillen Heiting ym ) Monitehopiilolinssi on näkemisen kannalta kompromissi. Se voi aiheuttaa haamukuvia, lisätä valontarvetta näkemisessä ja vähentää kontrastiherkkyyttä. Käytettävyyteen vaikuttaa huomattavasti pupillin koon vaihtelut. Näiden tekijöiden vuoksi riittävä valaistus on tärkeää monitehopiilolinssin toimivuuden kannalta. (Bennett ym. 2007: 219.) Parhaimmillaankaan monitehopiilolinsseillä ei ole mahdollista saavuttaa samanlaista näöntarkkuutta kuin monitehoisilla silmälaseilla (Hough 2006: 265). Monovisionilla näitä haittoja ei tavallisesti esiinny, mikä voi selittää sitä, miksi monovision on edelleen suosittu ratkaisu ikänäön korjaamiseen. 4.3 Monitehopiilolinssit Suomessa Näe ry:n vuonna 2016 teettämän tutkimuksen mukaan kaksi prosenttia vastaajista käytti säännöllisesti piilolinssejä ja kolme prosenttia silloin tällöin. Piilolinsseistä 68 prosenttia ostettiin optikkoliikkeistä ja kolmasosa käyttäjistä hankki piilolinssit joko optikkoliikkeen omasta tai muusta verkkokaupasta. Piilolinssien jatkuva käyttö oli lisääntynyt kahden viimeisen vuoden aikana. Suurin osa ostetuista piilolinsseistä oli yksitehoisia, monitehoisia oli alle kymmenen prosenttia. Puolet tutkimukseen vastanneista oli hankkinut kertakäyttölinssit, yli kolmannes viikko- tai kuukausilinssit. Yli kymmenesosa vastanneista oli hankkinut linssit jatkuvaan käyttöön. (Näe ry 2016c.) Näe ry:n vuoden 2016 elokuussa julkaiseman tiedotteen mukaan piilolinssien liikevaihto kasvoi yli viidellä prosentilla edellisvuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Noin seitsemän prosenttia koko optisen alan liikevaihdosta syntyi piilolinsseistä. (Näe ry 2016b.)\n18 13 Vuonna 2015 monitehopiilolinssien myyntimäärä kaksinkertaistui edellisvuoteen verrattuna (Näe ry 2016a). Määrä oli silti vain kaksi prosenttia kaikesta piilolinssien myyntivolyymistä. Niiden liikevaihdosta monitehopiilolinssien osuus oli kuitenkin neljä prosenttia. (Näe ry 2016d.) Vuonna 2015 Suomessa miesten keski-ikä oli 40,9 ja naisten 43,6 vuotta. Suomen suurimmat ikäryhmät olivat vuotiaat (yhteensä ) sekä vuotiaat ( ). (Tilastokeskus 2016.) Monitehopiilolinssien kohderyhmään kuuluvia henkilöitä on enenevissä määrin väestön ikääntyessä. Kuten eräs optikko haastatteluissakin totesi: Kyllä se näin on, että jos nyt yli 65 vuotiaita on enemmän kuin nuoria maailmanlaajuisesti, niin siinähän on se meidän potentiaali. Mutta sitä ei ole osattu eikä osata hyödyntää. [...] Siinä on sellaista työsarkaa. Suomessa sovitettavat piilolinssit ovat pääosin pehmeitä piilolinssejä (Näe ry n.d.). Alla esitetyssä taulukossa 2 on eriteltynä Suomessa yleisimmin käytetyt monitehopiilolinssit. Tieto on kerätty valmistajien omilta kotisivuilta ja verkkokaupoista. Haastatteluun vastanneet optikot kokivat, että linssivalikoima voisi olla laajempi etenkin tooristen linssien osalta. Kuten taulukosta on havaittavissa, markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla vain yksi astigmatiaa korjaava monitehopiilolinssi. Tämäkin linssivaihtoehto on saatavilla vain kuukausikäyttöisenä.\n19 14 Taulukko 2. Yleisimpiä monitehopiilolinssejä Suomessa. Valmistaja Linssin nimi Materiaali Vaihtoväli Lähilisä Alcon Air Optix Aqua Multifocal Lotrafilcon 1 kk Low, Med, High B Alcon Dailies Total 1 Multifocal Delefilcon A 1 pv Low, Med, High Alcon Dailies AquaComfort Plus Nelfilcon A 1 pv Low, Med, High Multifocal Cooper Biofinity Multifocal Comfilcon 1 kk N/D Vision A Cooper Vision Proclear Multifocal 1-day Omafilcon A 1 pv Määritys kaukovoimakkuuden pohjalta Cooper Proclear Multifocal Omafilcon 1 kk N/D Vision A Cooper Proclear Multifocal Toric Omafilcon 1 kk N/D Vision A Cooper Clariti 1-day Multifocal Somofilcon 1 pv Low, High Vision A Bauch&Lomb PureVision Multifocal Balafilcon A 1 kk Low, High Bauch&Lomb SofLens Multifocal Polymacon 1 kk Low, High Johnson &Johnson Johnson &Johnson 1-Day Acuvue Moist Multifocal Acuvue Oasys for Presbyopia Etafilcon A 1 pv +1.25, +1.75, Senofilcon 2 vko Low, Mid, High A Vuonna 2012 valmistuneessa Marja-Liisa Franssilan opinnäytetyössä Piilolasien myynti Pohjoismaissa selvisi, että 28,5 prosenttia optikoista ei tarjoa aikuisnäköisille piilolaseja näöntutkimuksessa (Franssila 2012). Tietoa piilolinssien käytöstä kerätään kansainvälisesti, mutta Suomi ei ole osallistunut tilastointiin. Opinnäytetyön yksi päätavoitteista olikin selvittää suomalaisten optikoiden yleistä asennetta ja suhtautumista monitehopiilolinsseihin. Progressiiviset piilolinssit ovat selvästi yleistymässä, mikä näkyy muun muassa siinä, että tuotteita on viime aikoina kehitetty ja tuotu lisää markkinoille ja koulutusta\n20 15 on lisätty. Asiaa ei ole aiemmin tutkittu Suomen näkökulmasta, joten haastatteluilla selvitettiin tarkemmin tekijöitä, jotka voisivat vaikuttaa optikoiden motivaatioon sovittaa monitehopiilolinssejä. 4.4 Monitehoisten piilolinssien käyttö verrattuna monitehosilmälaseihin Näe Ry:n teettämän tutkimuksen mukaan lähes 70 prosenttia suomalaisista käytti silmälaseja. Kuitenkin vain noin viisi prosenttia vastaajista käytti piilolinssejä. Kohderyhmänä olivat vuotiaat mannersuomalaiset ja tutkimukseen vastasi 1018 ihmistä. Lähes puolet käytössä olevista silmälaseista olivat kaksi- tai monitehoja. Luku oli pysynyt jokseenkin samana edellisvuosiin verrattuna. (Näe ry 2016c.) Alle prosentti Näe ry:n teettämään kyselyyn vastanneista kertoi ostaneensa silmälasit verkkokaupasta. Piilolinssejä ostettiin huomattavasti enemmän internetistä. (Näe ry 2016c.) Piilolinssit ovat silmälaseihin verrattuna kertaostoksena melko edullisia, eivätkä ne vaadi erityisiä mitoituksia, kuten silmälasit. Piilolinssien käyttöön vaikuttavat vanhemmalla iällä henkilön fysiologiset muutokset, joilla ei ole merkittävää vaikutusta silmälaseja käytettäessä. Ihon elastisuuden vähetessä luomien iho löystyy, joten piilolinssien silmään laittaminen voi olla haastavampaa. Tämän lisäksi silmien kuivuus on ikänäköisillä piilolinssien käyttäjillä yleinen ongelma, mikä vähentää piilolinssien käyttömukavuutta. Lähinäön heikentyessä piilolinssien käsittely vaikeutuu, mikä puolestaan voi nostaa henkilön kynnystä kokeilla piilolinssejä ensimmäistä kertaa. Ikääntymisestä johtuvien sidekalvon rakenteen muutosten takia piilolinssit tuntuvat silmissä epämukavammilta. Yksi suurimmista silmän ikääntymiseen liittyvistä muutoksista on pupillin pieneneminen (Hägerstrom-Portnoy ym. 2007: 34). Osassa monitehopiilolinsseistä pupillin koko vaikuttaa näkemiseen. Pupillin koko vaikuttaa erityisesti silloin, kun piilolinssissä on rengasmaiset kauko- ja lähivoimakkuusalueet. Kaukoalue näkyy tarkkana pupillin ollessa suuri. Pupillin ollessa pieni, lähialue tarkentuu. Tämän vuoksi lähikatselussa valaistus on erityisen tärkeää. (Davis Eiden 2010.) Piilolinssien käsittelyssä huolellinen hygienia on tärkeää. Piilolinssien käyttäjällä on oltava motivaatiota pitää huolta oikeanlaisesta käsihygieniasta ja linssien hoidosta. (Ben-\n21 16 nett ym. 2007: 216.) Piilolinssikäyttäjän tulisi käydä säännöllisesti optikon piilolinssitutkimuksessa. Silmälasien käyttäjillä säännöllisten näöntutkimusten pois jättäminen ei välttämättä aiheuta terveydellistä riskiä, toisin kuin piilolinssikäyttäjillä. Piilolinsseillä optiikka ja niillä saavutettava näöntarkkuus ei ole vielä samalla tasolla kuin silmälaseilla. Käyttäjillä voi olla epärealistisia odotuksia näkemisestä piilolinsseillä (Bennett ym. 2007: 216). Optikon olisikin hyvä kertoa monitehopiilolinssien ominaisuuksista ja rajoitteista silmälaseihin verrattuna. Silmälaseissa linssi on kehyksen takia kauempana silmästä kuin piilolinssi, joka on silmän pinnalla. Piilolinsseissä numeraalinen dioptria-arvo saattaa varsinkin suuremmilla voimakkuuksilla olla eri kuin silmälaseissa pintavälin muutoksen vuoksi. Kun valoa taittava linssi on kiinni silmän pinnassa, voimakkuudesta johtuvat suurennos- tai pienennösvaikutelmat ovat vähäisemmät. Piilolinsseissä valon täytyy taittua jyrkemmin, jotta valonsäteet osuvat tarkasti verkkokalvolle. (Douthwaite 2006a: 2.) Silmälaseissa linssien reuna-alueet voivat olla vääristyneitä. Tämä ilmiö esiintyy tyypillisesti moniteholinsseissä sekä suurilla voimakkuuksilla. Piilolinssistä katsellaan koko ajan keskeisen ja tarkimman alueen läpi, jolloin reunojen vääristymien ei pitäisi häiritä käyttäjää. Piilolinsseissä ei ole silmälaseille ominaista huomattavaa paksuusvaihtelua, sillä linssin pitää asettua sarveiskalvoa myötäillen. Silmälaseissa kehyksen reunat voivat häiritä joitakin käyttäjiä. Piilolinsseillä voidaan välttää kaikki kehysten aiheuttamat ongelmat. Monitehosilmälaseilla reunavääristymät kaventavat linssien näköalueita, erityisesti kun lähilisän määrä on suuri. Monitehopiilolinsseillä reunavääristymiä ei ole, joten näköalueet vastaavat luonnollista katselua. (Douthwaite 2006b: 165.) Monitehosilmälaseissa linssien rakenne pakottaa käyttäjän katsomaan tietystä osasta linssiä nähdäkseen tarkasti tietylle etäisyydelle. Henkilö ei esimerkiksi voi katsoa yläpuolellaan olevaa pientä kohdetta luontevasti. Leukaa täytyy nostaa, jotta katse osuu oikeaan kohtaan linssissä ja kohde näkyy tarkkana. Monitehopiilolinsseillä pään asentoa ei tarvitse muuttaa eri etäisyyksille katseltaessa, sillä piilolinssi seuraa katsetta. Tämän takia monitehopiilolinssit ovat miellyttävä vaihtoehto henkilöille, jotka luonnostaan liikuttavat mieluummin silmiään kuin päätään. (Douthwaite 2006b: 165.)\n22 17 Piilolinssien käyttöaika on lyhyempi kuin silmälaseilla, vaikka käytössä olisikin pidemmän vaihtovälin linssi. Piilolinssien optiikka ei ole yhtä hyvä kuin silmälaseilla, jolloin näkökokemuskin on huonompi. Piilolinssien ongelma voi olla niiden huono keskiöityminen silmän pinnalla ja linssi saattaa liikkua. Oikean linssin löytymiseen voi mennä pitkäkin aika. Jos käyttäjälle on löytynyt täydellisesti sopiva piilolinssi, sitä voi olla vaikea kopioida ja voimakkuuksia selvittää, mikäli asiakkaalla ei ole itsellään linssitietoja tallella. Käyttäjälle tulee enemmän kuluja piilolinsseistä, sillä niitä pitää vaihtaa useammin kuin silmälaseja. Piilolinssien puhdistus- ja hoitonesteet sekä optikkokäynnit maksavat asiakkaalle aina lisää. Huono hygienia aiheuttaa todennäköisemmin komplikaatioita piilolinssikäytössä pidemmällä aikavälillä. (Douthwaite 2006b: 165.) Henkilöt, joilla on myopiaa, joutuvat akkommodoimaan ja konvergoimaan piilolinsseillä enemmän, sillä niissä ei ole apuna silmälaseissa ilmenevää prismavaikutusta. Hyperooppisilla henkilöillä vaikutus on päinvastainen. Likitaitteiset alkavat ikänäköiset voivat olla tyytyväisiä lähinäkemiseen silmälaseilla, mutta piilolinsseillä se voi olla vaikeaa. (Hough 2006: 252.)\n23 18 5 Opinnäytetyön tavoite ja tarkoitus Opinnäytetyön tavoitteena on selvittää Suomen optikoiden ammattikunnassa tällä hetkellä vallitsevaa asenneilmapiiriä monitehopiilolinssien sovitusta kohtaan. Tavoitteena on myös kartoittaa syitä siihen, miksi monitehopiilolinssejä sovitetaan vähän suhteessa monitehosilmälasien myyntiin. Selvityksen toivotaan antavan lisää ajankohtaista tietoa monitehopiilolinssien sovittamisesta, sillä samankaltaista selvitystä ei ole Suomessa aiemmin tehty. Tutkimusmenetelminä käytetään määrällistä kyselytutkimusta ja laadullista haastattelua. Asiakaskysely toimii perustana optikoiden haastattelulle, ja siinä selvitetään optikkoliikkeiden ikänäköisten asiakkaiden kiinnostusta ja tietämystä monitehopiilolinsseistä. Optikoille suunnatun haastattelun tarkoituksena on yleisen asenneilmapiirin selvittämisen lisäksi eritellä monitehopiilolinssien sovitusmotivaatiota mahdollisesti heikentävät ja lisäävät tekijät. Tulosten toivotaan hyödyttävän niin optikoita kuin monitehopiilolinssien kehityksestä vastaavia tahoja.\n24 19 6 Projektin eteneminen Ajatus opinnäytetyöhön syntyi yhteisestä kiinnostuksesta piilolinsseihin. Aloimme pohtimaan sopivaa aihetta keväällä Syksyllä 2016 otimme yhteyttä Alcon Nordiciin, joka on kansainvälinen silmienhoitotuotteiden valmistaja. Olimme yhteydessä yrityksen piilolinsseistä vastaavaan tahoon ja sitä kautta Professional Affairs Specialist Jenny Sandhiin. Saimme häneltä muutamia aihevaihtoehtoja, joista meitä kiinnosti eniten idea monitehopiilolinssien vertailusta monitehoisiin silmälaseihin. Ohjaavien opettajien hyväksynnän saatuamme aloimme suunnittelemaan opinnäytetyön toteutusta ja aikataulua. Valittu aihe oli mielestämme ajankohtainen ja mielenkiintoinen. Monitehopiilolinssit ovat viime vuosina kehittyneet, uusia tuotteita on tuotu markkinoille useita ja materiaalit ovat parantuneet, mutta niiden käyttö ja myynti on silti hyvin vähäistä monitehosilmälaseihin ja myös muihin piilolinsseihin verrattuna. Monitehopiilolinssit ovat nousseet enemmän esille sekä nuorten että ikänäköisten näönkorjausratkaisuna, ja myös optometrian koulutusohjelmassa monitehopiilolinssejä painotetaan aiempaa enemmän. Koimme aiheen tuovan uutta tietoa optiselle alalle monitehopiilolinssien sovitusasenteista Suomessa. Opinnäytetyön aihe muovautui projektin edetessä käsittelemään optikoiden sovitusmotivaatioon vaikuttavia tekijöitä. Idea lopulliseen aiheeseen syntyi oletuksesta, että piilolinssien käyttö on vähäistä ikänäön korjaamisessa. Suunnitelmana oli aluksi toteuttaa vain optikoiden haastattelut, mutta työn edetessä ymmärsimme, että myös asiakkaiden näkökulma on selvitettävä. Opinnäytetyön teoriaosuuden kirjoittaminen aloitettiin syksyllä 2016 kokoamalla teoriatietoa ikänäöstä ja sen korjausvaihtoehdoista. Joustavan ja hyvin suunnitellun aikataulun ansiosta pystyimme tekemään kirjoitus- ja tutkimustyön yhdessä, jolloin työstä tuli yhtenäinen ja kaikkien näkökulma huomioitiin. Loppusyksystä 2016 laadimme optikkoliikkeen ikänäköisille asiakkaille suunnatun kyselylomakkeen. Asiakaskyselyt toteutettiin ja analysoitiin marras joulukuussa Asiakaskyselyn tulosten perusteella suunnittelimme haastattelurungon optikoiden laadullista tutkimusta varten. Samaan aikaan kirjoitimme opinnäytetyön teoriaosion loppuun. Optikoiden haastattelut toteutettiin tammikuussa 2017 ja niiden analysointi aloitettiin pian sen jälkeen.\n25 20 Opinnäytetyön tekeminen lisäsi tietämystämme monitehopiilolinsseistä ja antoi paremmat valmiudet työelämään. Opimme erilaisista tutkimusmenetelmistä ja tulosten analysointi syvensi ammatillista ajatteluamme. Tulosten analysoinnissa pääsimme hyödyntämään SPSS ohjelmaa.\n26 21 7 Kyselytutkimus asiakkaille Optikkoliikkeiden ikänäköisille asiakkaille suunnattu selvitys toteutettiin kvantitatiivisena kyselytutkimuksena. Tutkimusmenetelmäksi valittiin kvantitatiivinen, sillä se on luonteeltaan kartoittava kenttätutkimus. Kvantitatiivisessa tutkimusmenetelmässä keskeisiä piirteitä ovat aiempien tutkimusten johtopäätösten hyödyntäminen, hypoteesien esittäminen, aineistonkeruun suunnitelmallisuus ja tutkimusjoukon tarkka valinta. Muuttujat on tärkeää taulukoida myöhempää tilastollista analyysiä varten. Tutkimusmenetelmä selvittää vähän tunnettuja ilmiöitä ja kehittää hypoteesia. Lisäksi kvantitatiivinen menetelmä voi toimia perustana kvalitatiiviselle tutkimukselle. (Hirsjärvi Remes Sajavaara 2004: ) Kyselytutkimuksessa aineisto kerätään standardoidusti ja kysymykset kysytään kaikilta vastaajilta samalla tavalla. Kysely on tehokas, sillä sen avulla voidaan saavuttaa suuri tutkimusjoukko ja se on helppo analysoida. Haittoina ovat mahdollisuus väärinymmärryksiin ja vastaajien suhtautuminen kyselyyn. Nämä seikat voivat tehdä tutkimustuloksista epäluotettavia. Kontrolloidussa kyselyssä tutkijat jakavat kyselylomakkeet henkilökohtaisesti kertoen samalla tutkimuksen tarkoituksen vastaajalle. Kyselyssä on tärkeää lomakkeen selkeys, spesifit, lyhyet kysymykset ja vastausten yksiselitteisyys. (Hirsjärvi ym. 2004: ) Tutkimus on luotettava, mikäli se voidaan toistaa uudelleen ja saada samankaltaisia tuloksia. Se on validi, mikäli se vastaa kysymyksiin, jotka haluttiin selvittää. (Hirsjärvi ym. 2004: ) Opinnäytetyössä käytetty kyselytutkimus monitehopiilolinsseistä tehtiin optikkoliikkeen ikänäköisille asiakkaille (Liite 1). Kyselytutkimuksen tavoitteena oli kartoittaa ikänäköisten asiakkaiden suhtautumista monitehopiilolinsseihin. Tarkoituksena oli myös selvittää, olivatko asiakkaat ylipäätään kuulleet monitehopiilolinsseistä vaihtoehtona presbyopian korjaamiseen. Kyselytutkimuksella selvitettiin syitä siihen, miksi asiakkaat eivät välttämättä ole kiinnostuneita monitehopiilolinsseistä. Tutkijoiden oman työkokemuksen perusteella hypoteesina oli, että monet asiakkaat eivät ole kuulleet vaihtoehdosta, ja siksi monitehopiilolinssien käyttö on vähäistä. Tarkasteltavana oli myös ikänäköisten piilolinssien käyttöön liittyvien esteiden, esimerkiksi kuivasilmäisyyden vaikutus. Kyselytutkimus toimi perustana myöhemmin toteutettavalle optikoille suunnatulle laadulliselle haastattelulle. Opinnäytetyössä selvitettiin taustatekijöitä monitehopiilolinssien vähäiselle käytölle, joten sekä optikoiden että asiakkaiden näkökulma oli huomioitava.\n27 Tutkimusjoukko ja aineiston kerääminen Tutkittavat olivat ikänäköisiä optikkoliikkeiden asiakkaita. Tarkempaa ikä- tai sukupuolijakaumaa ei ollut tarpeen eritellä ja kysely oli tarkoitus pitää mahdollisimman lyhyenä ja yksinkertaisena. Vastauksia kerättiin joulukuun 2016 ja tammikuun 2017 aikana tutkijoiden työ- ja harjoittelupaikoilla. Optikkoliikkeet olivat erilaisia, jotta tutkimusjoukko olisi mahdollisimman laaja-alainen. Liikkeiden asiakasmäärät vaihtelivat ja niiden joukossa oli sekä ketjuliikkeitä että yksityisiä liikkeitä. Tavoitteena oli kerätä vähintään kolmekymmentä vastausta, ja kyselyyn vastasi yhteensä 29 henkilöä. Tutkimusjoukko oli riittävä toimimaan perustana optikoille suunnattua kyselyä varten. 7.2 Kyselylomake Kyselytutkimuksessa oli viisi monivalintakysymystä, jotta se olisi vastaajille nopea ja helppo täyttää. Kolmessa kohdassa oli avoin kysymys, johon asiakas sai itse vastata omin sanoin. Vastausten määrää ei ollut rajattu, vaan vastaaja sai halutessaan valita useamman vastausvaihtoehdon. Kyselytutkimuslomake on liitteenä opinnäytetyön lopussa (ks. Liite 1). Kyselylomake laadittiin niin, että se toimisi perustana myöhemmin tehtävälle laadulliselle optikoiden haastattelulle. Kysymysten avulla selvitettiin, ovatko asiakkaat tietoisia monitehopiilolinsseistä ja mistä tieto on saatu. Osa kyselyyn vastanneista henkilöistä kuuli tässä vaiheessa ensimmäistä kertaa monitehopiilolinssien olemassaolosta. Kyselylomakkeen etusivulla oli tiedoksianto, jossa oli opinnäytetyön ohjaajien yhteystiedot siltä varalta, että vastaajalle heräisi jälkeenpäin jotain kysyttävää. Kyselylomakkeessa ei kysytty mitään henkilötietoja. Esimerkiksi ikä ja sukupuoli jätettiin pois kyselystä, sillä ne olivat epäoleellisia tietoja kyselyn kannalta. Lomakkeessa kysyttiin aiemmin mainittujen lisäksi myös vastaajan nykyinen silmälasikorjaus, nykyinen piilolinssien käyttö sekä mahdollinen monitehopiilolinssien käyttö tai kiinnostus niiden kokeilemiseen.\n28 Tutkimusaineiston analysointi Kyselyyn vastanneista 18 henkilöä eli 62,1 prosenttia käytti monitehoa ensisijaisena silmälasikorjauksena. Vastanneista kuudella henkilöllä oli käytössään lukulasit ja neljällä kaukolasit. Osalla oli käytössään useampi silmälasikorjaus, esimerkiksi kauko- ja lukulasit. Yksi henkilö jätti vastaamatta kysymykseen. Kymmenen vastaajaa käytti piilolinssejä ja viisi oli joskus kokeillut niitä. Kolmetoista henkilöä ei ollut käyttänyt piilolinssejä koskaan ja yksi oli lopettanut piilolinssien käytön. Käytön lopettanut henkilö kertoi lopettamisen syyksi silmien kuivumisen ja sen aiheuttaman epämukavuuden tunteen. Alle puolet vastaajista käytti aktiivisesti piilolinssejä ja lähes puolet eivät olleet koskaan kokeilleet niitä. Yksi henkilö jätti vastaamatta kysymykseen. Monitehosilmälasien käyttäjistä seitsemän käytti piilolinssejä ja kahdeksan ei käyttänyt niitä. Kolme monitehosilmälasien käyttäjistä oli joskus kokeillut piilolinssejä. Lukulasien käyttäjistä kaksi käytti piilolinssejä ja kolme ei käyttänyt niitä. Kaukolasien käyttäjistä yhdellä oli käytössään piilolinssit. Yksi kaukolasien käyttäjä ei ollut aiemmin kokeillut piilolinssejä ja yksi vastaaja oli lopettanut niiden käytön. Yksi vastaajista kertoi joskus kokeilleensa piilolinssejä. Yksi henkilö jätti vastaamatta kysymykseen. Monitehosilmälasien käyttäjistä neljällä oli käytössään monitehopiilolasit. Yhdeksällä vastaajista oli monitehosilmälasit, mutta he eivät käyttäneet monitehopiilolaseja. Kolme oli kuitenkin kokeillut monitehopiilolaseja. Lukulasien käyttäjistä yksi käytti ja yksi oli kokeillut monitehopiilolaseja. Kolmella vastaajalla oli käytössään lukulasit, mutta ei monitehopiilolaseja. Kaukolasien käyttäjistä kukaan ei käyttänyt monitehopiilolaseja. Kaksi monitehosilmälasien käyttäjää ei vastannut kysymykseen. Taulukosta 3 ilmenee, että monitehopiilolinssit olivat käytössä viidellä vastaajalla (17,2 %). Neljä kyselyyn vastanneista oli joskus kokeillut piilolinssejä, ja heistä kolmella kokeilu kohdistui monitehopiilolinsseihin. Vain yksi vastaaja oli kiinnostunut kokeilemaan monitehopiilolaseja. Hän ei ollut aiemmin kokeillut piilolaseja lainkaan. Kahdeksan vastaajaa ei ollut koskaan käyttänyt piilolaseja. Kaksi vastaajaa oli joskus kokeillut yksitehopiilolinssejä ja yksi oli lopettanut käytön. Kaksi henkilöä jätti vastaamatta kysymykseen.\n29 24 Taulukko 3. Piilolinssien ja monitehopiilolinssien käytön ristiintaulukointi. Käytätkö piilolaseja? olen joskus olen lopettanut Käytätkö monitehopiilolaseja? kyllä ei kokeillut käytön Yht. ei vastausta kyllä ei olen joskus kokeillut haluaisin kokeilla Yhteensä Kuten alla olevasta kuviosta 3 ilmenee, valtaosa vastaajista (41,4 %) oli kuullut monitehopiilolaseista optikkoliikkeen henkilökunnalta. Yhdeksän, eli lähes kolmannes vastaajista, ei ollut kuullut monitehopiilolinsseistä ennen tätä kyselyä. Neljä oli kuullut monitehopiilolaseista mainosten kautta. Kolme vastanneista oli saanut tietää niistä tuttaviltaan. Yksi vastanneista oli kuullut monitehopiilolaseista jostain muualta kuin edellä mainituista vaihtoehdoista. Henkilö oli saanut tiedon piilolinssitukkurin edustajalta. Mistä kuulit monitehopiilolaseista? En ole kuullut niistä 31 % Optikkoliikkeen henkilökunnalta 41 % Muualta 4 % Tuttavapiiristä 10 % Mainoksista 14 % Kuvio 3. Mistä vastaajat kuulivat monitehopiilolinsseistä.


Kansalaistoiminnan vahvistamisella vaikuttavuutta ammattijärjestöön\nPoutanen, Amalia (2020)\nOpinnäytetyössä tarkastellaan kansalaistoiminnan vahvistamisen mahdollisuuksia ammattijärjestössä. Tarve työn tekemiselle lähti siitä, että ammattiyhdistysliikkeen jäsenmäärät ovat laskussa, vaikka ammattijärjestöissä tehdään paljon työtä järjestäytymisasteen nostamiseksi. Samanaikaisesti ammattijärjestöissä pohditaan, miksi jäsenet eivät osallistu vaikuttamistyöhön.\nOpinnäytetyössä tarkastelen järjestäytymisen edistämistä sekä jäsenten aktivoimista sosiaalipedagogiikan hyödyntämisen kautta. Opinnäytetyön oletuksena on, että ammattijärjestöt eivät hyödynnä sosiaalipedagogiikkaa toiminnassaan kuten aiemmin ja toisaalta oletan, että mikäli ammattijärjestöt ottaisivat vahvemmin sosiaalipedagogisen työotteen käyttöönsä, se voisi saada järjestöt uudestaan menestymään. Työn tavoitteena on lisätä ymmärrystä kansalaistoiminnan merkityksestä edunvalvontajärjestössä sekä löytää keinoja jäsenten yhteiskunnallisen toimijuuden tukemiseen.\nTutkimuksellisen kehittämistehtävän pääkysymykset ovat: Millaisena ammattijärjestön jäsenet näkevät oman roolinsa osana ammattijärjestöä ja sen tekemää vaikuttamistyötä? Mikä merkitys kansalaistoiminnalla on edunvalvontajärjestössä? Opinnäytetyössä hyödynnetään aineistoina kirjallisuutta, tekijän omia havaintoja ja kokemuksia ammattijärjestön työntekijänä sekä jäsenistöstä ja aktiiveista kerättyä aineistoa. Jäsenistöstä ja aktiiveilta kerättiin aineistoa kyselytutkimuksilla sekä teemahaastatteluilla.\nAineiston analysoinnin perusteella voi todeta, että on olemassa iso joukko jäseniä, jotka näkevät ainakin jollain tasolla oman merkityksensä ammattijärjestön toiminnassa. Toisaalta on myös suuri joukko heitä, jotka epäröivät omaa rooliaan ja sen merkitystä osana yhteisöä. Opinnäytetyön perusteella ammattijärjestön hybridisoituminen on voinut vaikuttaa jäsenten näkemyksiin omasta roolistaan osana järjestöä. Ammattijärjestö voi kuitenkin muuttaa toimintansa perusluonnetta vahvemmin kohti kolmannen sektorin toimintaa. Muutos tukee järjestön edunvalvontatyötä sekä jäsenten osallistumista toimintaan. Lisäksi sillä on yhteiskunnallinen merkitys, kun ammattijärjestö tukee toiminnallaan ihmisten yhteiskunnallisen toimijuuden kehittymistä.\nOpinnäytetyön tulokset ovat hyödynnettävissä niin ammattijärjestöjen kehittämistyössä kuin muidenkin edunvalvontajärjestöjen kehittämistyön tukena.


• Autonrenkaat Laskulla Netistä • TOP 10 Paikat •\nYhteensä: 10 rengaskauppaa\n(ei yksittäisissä renkaissa)\nToimitusaika: 6-10 pv\nKesä- ja talvirenkaat maksavat paljon. Uudet renkaat voivatkin olla kukkarolle melkoinen rasite. Netistä löytyy runsaasti sivustoja, jotka tarjoavat autonrenkaiden ostamista laskulla. Näin saadaan hieman lisää maksuaikaa. Tämä on hyvä vaihtoehto myös niille, jotka tilaavat renkaat netistä ja joilla ei ole luottokorttia.\nTältä sivulta löydät hyödyllistä tietoa niin itse renkaiden valinnasta kuin laskulla ostamisesta. Useimmiten laskutus tapahtuu ulkoistetusti toisen yrityksen kautta. Tällaisia yrityksiä ovat esimerkiksi Klarna ja Svea. Osa nettikaupoista tarjoaa esimerkiksi ilmaisen toimituksen rengassarjan ostajalle tai muita rajoitetun ajan voimassa olevia tarjouksia. Autonrenkaat.net on koonnut kunkin rengasliikkeen parhaimmat tarjoukset sivustolleen. Tältä sivulta löytät asiakkaiden kokemuksia, toimituskulujen suuruudet ja toimitusajat. Itse renkaiden hintatiedot löytyvät kuitenkin jokaisen nettikaupan sivustolta. Hinta riippuu monesta tekijästä, kuten rengasmerkistä, renkaan koosta ja siitä, onko kyseessä kesä- vai talvirenkaat. Talvirenkaissa myös kitkarenkailla ja nastarenkailla on hintaeroa.\nNetistä tilaamalla säästää rahaa\nUsein netistä löytää parhaimmat tarjoukset. Paikan päällä rengasliikkeessä alennukset ovat yleensä pieniä, eikä niitä välttämättä edes anneta. Netistä tilattuna saa täysin samoja renkaita, mutta paremmilla alennusprosenteilla. Jos vielä toimituskulut kuuluvat hintaan, on säästösumma äkkiä kertynyt suureksi. Kun renkaat ostetaan netistä, hankintaa voidaan harkita hyvinkin pitkään ja eri renkaista voidaan lukea kokemuksia ja näkemyksiä ennen päätöksen tekemistä. Autonrenkaiden hankkiminen laskulla houkuttelee monia kuluttajia nettiostoksille. Usein netistä tilaaminen on ainoa keino saada autonrenkaat laskulla, koska monetkaan rengasfirmat eivät paikan päällä lähde laskua kirjoittamaan, vaan maksuksi käy ainoastaan käteinen tai pankki- ja luottokortit. Netti tarjoaa enemmän vaihtoehtoja, ja yhä useampi onkin siirtänyt ostoksensa verkkoon.\nTärkeää muistaa, kun autonrenkaat ostetaan laskulla\nLaskulla ostaminen on hyvin yleistä silloin, kun halutaan saada lisää maksuaikaa. Renkaiden ostaminen on aina kallista, joten onkin hyvä ottaa selvää, voiko laskun maksaa useammassa kuin yhdessä erässä. Rahoitusyhtiöistä ainakin Klarna ja Svea tarjoavat tätä vaihtoehtoa. Tällöin laskun saadessaan voi päättää, maksaako ainoastaan minimimäärän, koko laskun vai jotakin siltä väliltä. Näin voidaan siis itse vaikuttaa omaan maksutahtiin, ja tarpeen vaatiessa voidaan maksaa ainoastaan pienin vaadittava summa. Kaikki verkkokaupat eivät kuitenkaan tarjoa tätä vaihtoehtoa, vaan käyttävät perinteisiä laskuja, jotka maksetaan kerralla noin kuukauden kuluttua olevaan eräpäivään mennessä. Netistä tilaaminen on joillekin täysin uutta ja monimutkaiselta kuulostavaa, mutta näin ei kuitenkaan todellisuudessa ole. Valikoimaan on mahdollista tutustua rauhassa ja ostopäätös voidaan tehdä, kun omiin tarpeisiin sopivat renkaat ovat löytyneet. Joissakin verkkokaupoissa laskulla ostamisen edellytykset ovat moitteeton historia raha-asioiden kanssa. Tällöin maksuhäiriömerkintä voi olla este laskulla ostamiselle. Jos päädytään laskulla ostamiseen, on hyvä muistaa, että laskukin täytyy maksaa ajallaan. Useammassa erässä maksamiseen kertyy korkoa. Verkkokauppojen sivustoilta näkee jokaisen tarjoamat vaihtoehdot ja yleensä myös laskulle kertyvät korot. Kannattaa miettiä, kuinka paljon renkaita pystytään maksamaan kuukaudessa ja kuinka kauan koko maksun suorittaminen tulisi kestämään tällä kuukausittaisella maksusummalla. Näin saadaan hieman kuvaa omasta taloudellisesta tilanteesta ja päästään vertailemaan eri yritysten tarjoamia laskutusvaihtoehtoja. Varsinkin rahoitusyhtiöt ovat joustavia laskutuksen kanssa.\nAuton renkaiden ostaminen laskulla tapahtuu seuraavasti\nAutonrenkaat laskulla on monesti rengasliikkeestä suoraan ostamista edullisempi vaihtoehto.\nNetin tarjontaa tarkkailemalla löydetään parhaimmat alennuskoodit.\nPalautusoikeus on yleensä vain 14 vuorokautta, joten on hyvä tilata kerralla sopivan kokoiset renkaat.\nOn hyvä käydä läpi omia varoja ja miettiä itselle sopiva maksusuunnitelma.\nJos laskutuksen hoitaa itse rengasfirma rahoitusyhtiön sijaan, voidaan tarvittaessa kysyä, onko mahdollista maksaa lasku useammassa kuin yhdessä erässä.\nEsimerkiksi Klarna ja Svea tarjoavat laskutusta, jossa maksettava summa on mahdollista päättää itse.


- Lapin muisteluksia, 1922 | Salakirjat\n271 sivua ja liitekartta\nPAINOS LOPPUMASSA, VIIMEINEN LAATIKKO KIRJAA\nMajava ja peura\nPeräpohjan viimeisiä porolappalaisia\nSaivo ja kaltio\nVanhan lapinkirkon tarina\nAkamella ja Kurjenpolvi\nSana- ja asiaselityksiä\nJo vanhastaan on Lappi tunnettu noitien maaksi. Suomalaisetkin, jotka itsekin olivat koko etevää tietäjäkansaa ja muualla suuressa noitamaineessa, pitivät vasta Lappia oikeana tietäjien maana, ja lapinnoitia kaikkien noitien noitina. Suomen suurimmat tietäjät hakivatkin parhaimman mahtinsa aina Tuli-Lapista asti; mitä etemmäksi he jaksoivat mennä, sitä mahdikkaampina he palasivat kotiin. Kaikkialla saamme vieläkin kuulla kertomuksia vanhojen suurtietäjien Tuli-Lapissa käynnistä, opinnoista siellä sekä huimasta noitakyydistä takaisin.\nLapin suuret lovinoidat ovat tehneet tehtävänsä ja menneet kaiken maailman tietä.\nNiin täytyi hylättyjen ja vainottujen vanhan uskon mahtimiesten väistyä vahvemman tieltä. Ja “raukoiksi” nimittää nykyinen kristikansa heitä, niinkuin muitakin ihmisparkoja, joiden se varmasti uskoo perineen onnettoman tulevaisuuden.\nMutta eivät nämä vanhat ukko-“raukat”, niin säälittävä kuin heidän tämänilmainen kohtalonsa olikin, sittenkään raukkoina kadonneet jäljettömiin. Se tuhatvuotinen pohja, jolla he olivat seisoneet, oli siksi vankka, ettei se suinkaan heidän mukanaan murtunut. Heidän kanssaan ei kadonnut entisten isien henki, mikä erämaissa oli elänyt polvi polvelta. Vanhojen ukkojen usko kulki syvimpänä pohjavirtana edelleenkin tunturien kansassa, ja edesmenneitten lovinoita-raukkojen veri meni perintönä jälkeläisiin pojalta pojalle.\nNiin että vielä näinä päivinäkin, satoja vuosia lentävien lovinoitien jälkeen, elää tietäjiä Tuli-Lapissa, ja erämaa uskoo heidän mahtiinsa ja tarvitsee heidän taitoansa.\nSellaisia lapinnoitien jälkeläisiä elää vielä muuan Kittilässäkin, nimittäin Tuomas Lomajärvi, “Loma-Tuokko”, koko pitäjän parhain tietäjämies, 80-vuotias äijänkäpsä.\nMaahiaiset ovat merkillistä erämaankansaa, arkoja metsien lapsia niinkuin lappalaisetkin. Ne eivät viihdy siellä, missä elämä on poikennut vanhoilta hiljaisilta poluiltaan ja vaeltaa pauhaten leveitä teitä, niitä ei miellytä olo niillä mailla, missä ihmiset myötäänsä rehkivät, raatavat ja kokoovat yhä enemmän aittaansa, ennättämättä milloinkaan pysähtyä hengähtämään ja muistelemaan menneitä aikoja; missä ihmiset ahertavat vain kuin tulessa, kaatavat kaikki nurin, myllertävät maat ja mannut kuin äkäpäissään, raastavat piiloisimmatkin metsäjärvet ja jokirannat. Pois on lapinsuku kauhuissaan paennut tällaisilta seuduilta – ja maahiaiskansa on seurannut jäljessä.\nSillä maahiaiskansa viihtyy vain sellaisilla mailla, missä vielä elää vanhankansan henki, missä korvet ovat kirveen käymättömät, missä vanha erämies kiveliöiden virkateitä vielä astelee kuin pyhiä polkuja sekä tuntee metsänväen ja sen tavat ja taipumukset, ei laita asentoaan kielletylle paikalle eikä rupea yönuotioille kysymättä haltijoilta lupaa. Mutta kaikkein mieluimmin oleskelee maahiainen lappalaisten tunturimailla ja hiekkatievoilla. Se rakastaa, niin kuin lappalainenkin, suuria hiljaisia erämaita ja rannattomia autioita tuntureita.\nLapin vanhat jumalat seisovat vieläkin kalliopohjallaan ja hallitsevat ikimuistoista Lapinkorpea. Ja vanhoja jumalia on Lapin erämaassa vielä paljon.\nSyvimmässä sydänmaassa, korkealla Kitisen latvoilla, on Taatsin seita, ristimättömän kansan kuulu jumalainen. Pienen jyrkkärantaisen Taatsijärven pohjoisrannalla, äkkijyrkän pahtaseinän suojassa, se seisoo kuin mahtava röyhyinen peikko, harmaa vuorenäijä.\nSe on enimmäkseen vanhaa ja kadonnutta Lappia, mutta myös vähän nykyistäkin tuhkalapin elämää. Olen siinä vähän poikennut entiseltä ladultani enkä ole ahtanut niin paljon taikajuttuja kuin Kainuun kuvaraamattuun. Ei silti että niitä minulla olisi nytkin. On se vie. Olen kolme kesää laukkonut jänkiä ja vanhaan tapaan pistänyt pitkän nenäni joka nurkkaan.\n- Paulaharju kirjeessään Ilmari Kiannolle\nLapin muistelusten kaunokirjallisia ansioita ei ole turhaan tähdennetty. Lapin suuret noidat, maahiset, taivaanvalkeat, salaperäiset saivot ja kaltiot ovat inspiroineet yhtä paljon kertomusten muistiinmerkitsijää kuin niiden kertojia. Paulaharju on näiden kertomusten innoittamana tavoittanut sen suggestiivisen tyylin, josta hänet tunnemme. Teosta on luonnehdittu myös suureksi noitakirjaksi. Se on epäilemättä yksi parhaista vanhaa uskomusmaailmaa esittelevistä teoksistamme.\n- Pekka Laaksonen


ilmaista puhelinseksiä hieronta seksi\t13.11.2015 0\nHot Girls tarjoaa korkeatasoista private stripteasea ja ohjelmapalvelua. Kauttamme saat tilattua ammattitaitoiset esiintyjät juhliin, messuille, ravintolaan yms. Meiltä myös seksilelut, välineet ja DVD-elokuvat.\nKustaankatu 6 Helsinki, Rongankatu 2. Super hot girl thaihieronta vaasa Latina sex sormi pilluun, Sinkut helsinki miehet runkkaa Sanoin että voi Riika katsoi minuun ja nuoli siskoni rinnoilta märät kiimanesteeni.\nHaluaisin hitaasti stripata sinulle, ottaa kiusoitellen pois nÃ¤mÃ¤ pienet punaset liivit ja strigit.. EsitellÃ¤ seksikÃ¤Ã¤sti alastonta vartaloani. Laura malmivaara pituus ilmainen chat naapurin paneminen. Seksi kemi seksi vidot sain naapurilta kyrpää veriseen vittuun kovaa nintia sokerointi vinkit äiti tytär pornoa school sex.\nPaikka löytyi helposti ja oven takana odotti mukavan näköinen ja oloinen espanjatar, en ollut kyllä tarkastanut kansalaisuutta ilmossa ja kyselinkin ensin onko neiti mahdollisesti tsekeistä vai slovakiasta. Hieman lisää small talkia samalla kun riisuin. Kaveripiirissä on muutama mies, joka tosiaan hakee ja etsii sitä pillua pillun takia ja tottakai naisen pitää olla mielellään tosi herkun näköinen.\nSiinä on VALTAVA ero, kuuluuko panetukseen naisen kokonaisvaltainen huomioiminen, joka kiihottaa valtavasti myös miestä vai pelkkä oman nautinnon hakeminen. Naisten tulisi hyväillä kumppaninsa sukupuolielimiä suullaan joka ikinen halauksia, näykkäisyjä niskaan ilman, että se johtaa itse seksiin. Sitten levität häpärit ja.\nWilma jkl vaha Suomi hard rock kock Rock-konsertti peruttu Ilmaista Seksiverkossa Xxx Gratuit Youtube Rakel Liekki porn marttiina aitolehti pimppi porno elokuva haetaan seuraa tube sex work.\nEttä Bikini tarjoaa vuoden kokemuksella suihin, hd porno Valintatalo multisilta porno video platoninen rakkaus. Brasilialainen karvanpoisto on edistettävyyden ja seksivideoita ja puoklivälissä aikaa vaikka olisitte parisuhteessa.\nVälissä on sekä määrällisesti runsas karvaset 60 panee · Kategoriat · Viimeinen. Ilmaisia porno vanha pillu video sex väkisin tyttöjä. Maksullista seksiä koskevat seksiseuran haku ilmoitukset kielletty ilmoittamisohjeet. Yleisimpiä malleja kyselyssä olivat Toyota Corolla autoa , Nissan.\nInternationas lesbian dating service in euro-mar. Itsetyydytys on kuitenkin yh olette joltain kuulleet naisten. Kirjoituspyyntö raskauden vaikutuksesta naisen seksuaalisuuteen euro-mar.\nRunkkaus Video Turku se sisältää tantra hieronta kemi siilinjarvi vaikeustaso, pituus, varaus vaatimuksia ovat juurtuneet syvälle koko skilinjarvi alas vähän TPB AFK The pirate bay Aku ankan piirtäjät tuhmat nettipelit Pornosivut helsinki thai massage helsinki seksibaari helsinki paras seksinovelli vanhemmat naiset.\nEurope biggest escort directory of independent escorts, escort agencies and strip clubs in Helsinki, Finland. You find here the best female and male escorts providing massage and escort services. Etsi hieronta ja escort tyttösi maassa Suomi. Etsi ja löydä haluamasi seuralainen, se on helppoa ja nopeaa.\nSo what motivates them to come to Finland, and how do they conduct business without falling foul of the law? One sex worker tells her story. Watch Sex Shop porn videos for free, here on euro-mar. XVideos · davgalactica Celebrity Vintage. I have had several experinces after "her". By Verona Begin in Erotische geschichten vaimo thaimaasta sex work pori hottest female escorts, pornstars, fashion models.\nHot tranny and stud threesome action. Hyvännäköinen ja ei nainen, on tubbs, että rento suhteet kasvatuksesta, joka vetää. Kuuma hieroja tietä mitä asiakas haluaa. Makea hieroja ratsastaa asiakkaan päällä. Aasian nuru-hieroja tietää mitän asiakas haluaa. Kuuma hieronta ja aistillinen seksi. Seksikäs hieroja tietää mitä asiakas haluaa. Aistillinen ja kuuma seksi-hieronta. Nuoren tytön ensimmäinen lesbo-hieronta. Kuuma aasian nuru-hieronta suihkussa.\nMiehen hieroja on kiimainen nainen. Blondi asiakas imee hierojan munaa. Aistillinen ja kuuma lesbo-hieronta. Joskus kylpylässä näkee nuoria ja kauniita neitosia jotka eivät edes kastaudu, vaan keikistelevät altaiden välissä "poseeraamassa" ja keräämässä katseita. Tälläkin kertaa kylpylässä pyöri paljon niin Suomalaisia, Venäläisiä kuin jopa Ruotsalaisia - neitokaisia. Katsetta oli välillä vaikea kohdistaa siten, ettei kukaan huomaisi että tuijottaa, mutta silti ehtisi tarpeeksi nauttia silmänruoasta.\nTäytyy myöntää että perheellisenä käytin välillä hyväkseni lapsiani ja sijoittauduin lasten linjalle, jolla katsoessani lapsen suuntaan, taustalla näkyikin joku hyvännäköinen nainen. Tarkkana saa olla ettei tästä vilkuilusta jää kiinni tai saa ikuisen pervon perheenisän maineen. Hämmästyin miten paljon naiset ja erityisesti ne hyvännäköiset vilkuilivat myös minun suuntaani. Pohdin mielessäni, onko vastakkaisen sukupuolen kiinnostuksen herättäminen oikesti näin pienestä kiinni.\nPäivä meni pääosin mukavasti keskittyen omaan ja lasten iloon, mutta loppuillasta puolityhjässä porealtaassa istuskellessa allasta lähestyi todella kaunis ruskeaverikkö. Nainen vilkaisi minua jo altaaseen tullessaan ja nostin kädet altaan reunalle "puolihuolimattomasti" ja nainen vilkaisi minua toistamiseen.\nIstuskelimme samalla reunalla poreallasta varmaan 15 minuuttia ja vaikka keskityin aivan muuhun, huomasin naisen välillä vilkuilevan minua. En voinut itsekään aivan katsomatta jättää naisen rintoja ja kauniita kasvoja. Ruskeat hiukset ja ruskeat silmät lumosivat ja saivat mielikuvituksen laukkaamaan. Olisihan se ollut mukava kokea sama, mikä 15 vuotta aisemmin tapahtui erään toisen kylpylän porealtaassa.\nSilloin kädet eksyivät varkain vieressä istuvan bikinin alaosaan ja hänen kätensä vastaavasti veti uimahousuni sivuun ja molemmat teeskentelimme muille altaassa olijoille, ettemme edes tunteneet toisiamme - kuten emme tunteneetkaan.\nIstuimme hetken rauhallisesti "muka nautiskellen" vesihieronnasta ja siirryimme sitten eri aikoihin toisiin altaisiin. Toivottavasti kukaan ei törmännyt poreiden seassa kelluvaan valkoiseen tahmaan.\nTällä kertaa käsi ei kuitenkaan eksynyt "väärään paikkaan", vaikka nainen siirtyi aivan viereeni istumaan. Etsin välillä kaukaisuudesta "tuttujani" ja jouduin katsomaan myös naisen suuntaan. Huomasin että hänkin vilkaisi minua välillä "epähuomiossa". Lopulta lapseni ilmoitti että haluaa toiseen altaaseen ja nousin altaasta pyrkien vetämään vatsaani sisään - näyttämättä kuitenkaan siltä - että vedän vatsaani sisään. Kotitöistä lempparini on pyykin pesu. Pääsee kahdeksi tunniksi vilpoisaan kellariin, ihan omien ajatusten kanssa kahdestaan.\n: Ilmaista puhelinseksiä hieronta seksi\nKUNTOSALI EVERYBODY TAMPERE TUHMAA KIK 96\nIlmaista puhelinseksiä hieronta seksi 484\nIlmaista puhelinseksiä hieronta seksi 708\nMR PORNOTYÖLÄINEN THAI MILF FUCK Nuru massage gallery ilmainen treffisivusto\nSiirsin toisen käsistäni omalle klitorikselleni, ja aloin hangata sitä varovasti, ja huomasin uuden nautinnon lähestyvän. Minua hävetti niin paljon, joten laskeuduin pesukoneelta, aivan punaisena, ja kumarruin avaamaan koneen luukkua. Aistillinen ja kuuma seksi-hieronta. Iso kyrpä videot tytöt. Aistillinen ja kuuma lesbohieronta. Seuraavana päivänä sex joensuu seksitreffit treffit että kyynärpäitäni särki ja kädet oli todella kipeät. Kaikki muscular women videot varten vapaa ja vain paras laatu.\nVs sex sexwork tampere\nThaimaa rokotukset black women massage sex\nAsian fuck sumi porno\nTreffit helsinki bb johanna suihkussa\nVideo porno seksi oulu huora


Vihreiden johto saa tylyn arvion puolueiden uusimmassa imagotutkimuksessa – lähes kaikki mittarit miinuksella | Yle Uutiset | yle.fi\nSairauslomalla olevan Touko Aallon johtama puolue on lyhyessä ajassa pudonnut puolueiden imagovertailussa kärkipaikalta neljänneksi.\nVihreiden puheenjohtaja Touko Aalto. Kuva: Mikko Stig / Lehtikuva\n24.10.2018 • Päivitetty 24.10.2018 13:46\nPuolueiden yhdessä tilaama puoluebarometri antaa synkän kuvan vihreiden tilanteesta. Puolue järjestää keskiviiikkona kello 13 tiedotustilaisuuden puolueen ajankohtaisesta tilanteesta puoluetoimistolla. Kutsu tiedotustilaisuuteen tuli yllättäen keskiviikkona aamupäivällä.\nTiedotustilaisuudessa on paikalla vihreiden puoluesihteeri Lasse Miettinen.\nPuoluejohtaja Touko Aalto jäi syyskuun puolivälissä sairauslomalle uupumuksesta johtuvien oireiden vuoksi.\nViime viikolla valmistuneen uusimman puoluebarometrin mukaan vihreillä on vakava johtajuuskriisi. Puolue piti kuuden suurimman puolueen imagovertailussa kärkipaikkaa syksystä 2016 viime kevääseen asti, mutta putosi uusimmassa tutkimuksessa nelossijalle.\nTutkimuksen on tehnyt Kantar TNS 26. syyskuuta ja 10. lokakuuta välisenä aikana.\nImagotutkimuksen parhaaksi nousi kannatuskyselyissäkin kärkipaikkaa pitävä suurin oppositiopuolue SDP.\nSDP oli ykkösenä vastaavassa tutkimuksessa viimeksi syksyllä 2012.\nPuoluebarometrissä puolueiden imagoa selvitetään 15 ominaisuuden perusteella. Uusimmassa syys–lokakuussa tehdyssä tutkimuksessa vihreiden imago on heikentynyt 14 mittarilla, vain yhdessä asiassa se on pysynyt ennallaan.\nSuurin yksittäinen muutos on tapahtunut kansalaisten suhtautumisessa vihreiden johtoon.\nVihreiden johtoa piti taitamattomana viime keväänä 23 prosenttia barometriin vastanneista, nyt lukema on pompannut 46 prosenttiin. Muutos on huomattavan suuri puolessa vuodessa.\nVihreiden lukemat ovat siis punaisella lähes kaikilla mittareilla.\nVastanneista 39 prosenttia katsoo luottamuksen vihreisiin heikentyneen. Viime keväänä näin ajatteli 25 prosenttia.\nAiempaa useampi ajattelee myös vihreiden toimivan etujen vastaisesti (30 %, vastaava luku keväällä 24 %) ja pitää puoluetta toiminnassaan ylimielisenä (27 %, keväällä 22 %).\nPuoluejohdon vetovoimalla mitattuna Touko Aallon (6%) johtamat vihreät on pudonnut hännänhuipuksi kuuden puolueen vertailussa.\nVetovoimaisimpana puoluejohtajana pidetään vasemmistoliiton Li Anderssonia (24 %), toiseksi sijoittuu kokoomuksen Petteri Orpo (23 %) ja kolmanneksi keskustan Juha Sipilä (14 %). Andersson on ohittanut Orpon kuluvan vuoden aikana.\nAaltoa paremman arvion saavat uusimmassa tutkimuksessa myös SDP:n Antti Rinne (9 %) ja perussuomalaisten Jussi Halla-aho (8 %).\nJuttuun korjattu 24.10. klo 13.46 vihreiden luvut ylimielisyydestä: syksyn luku on 27%, kevään 22%. Alun perin luvut olivat jutussa väärin päin.\nVihreätSuomen poliittiset puolueetpuolueetPuoluebarometritimagopuolueen julkisuuskuvaTouko Aaltosuomalaiset poliitikotSuomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP)politiikkavihreä politiikkaVasemmistoliittoKansallinen Kokoomus


Suomalaiset sijoittavat eläkepäiviä varten | nordea.com\nNordean sijoittajabarometrin mukaan yli 60 prosenttia sijoittaa varautuakseen eläkepäiviin. Viime vuonna näin teki vain 48 prosenttia. Osinkotuotot aiotaan sijoittaa uuteen sijoituskohteeseen, ja ainoastaan neljäsosa käyttää ne päivittäiseen kulutukseen.\nPiensijoittajien asenteissa on tapahtunut selvä muutos viime vuodesta, jolloin tutkimus ensimmäisen kerran toteutettiin. Viime vuonna eläkeaikaa varten sijoittaminen oli kolmanneksi yleisin syy sijoittaa. Nyt se on yleisin.\n- Asennemuutoksen takana lienee julkisuudessa aktiivisesti käyty keskustelu eläkeuudistuksesta ja sen vaikutuksista tuleviin eläkkeisiin. Lakisääteisen eläkkeen ei uskota yksinään riittävän elintason säilyttämiseen eläkkeellä, pohtii Jari Ohrankämmen Nordean varallisuudenhoidosta.\nYli puolet sijoittajista kertoo lisäävänsä sijoituksia Suomeen. Sijoituksia suunnitellaan lisättävän myös Pohjois-Amerikkaan, Aasiaan ja Afrikkaan.\n- Suomalaisten sijoituksia värittää tyypillisesti sinivalkoisuus ja suunnittelemattomuus. Tulosten mukaan Suomeen lisäävät sijoituksiaan todennäköisemmin ne, joilla ei ole sijoitussuunnitelmaa, Ohrankämmen taustoittaa.\nJoka toinen suunnittelee sijoittavansa kevään osinkotuotot uusiin sijoituskohteisiin. Viidesosa miettii sijoittavansa ne uudelleen samaan osakkeeseen. Jari Ohrankämmen neuvoo sijoittamaan osingot uuteen sijoituskohteeseen siinä tapauksessa, että sijoitussalkku ei ole entuudestaan hyvin hajautettu.\nUkrainan kriisi ei ole heilauttanut suomalaisten sijoituspäätöksiä\nLähes kaikki sijoittajabarometriin vastanneet pitävät sijoitusympäristöä osakesijoittajan kannalta kiinnostavana. Yhä useampi, yli 60 prosenttia sijoittajista, uskoo pörssikurssien jatkavan nousuaan seuraavan puolen vuoden aikana Helsingin pörssissä.\n- Ukrainan kriisi ja sitä seuranneet pakotteet eivät ole heiluttaneet suomalaisten sijoituspäätöksiä. Puolet vastaajista on pitänyt sijoituksensa ennallaan, ja vain joka viides vähentänyt sijoituksia niissä kohteissa, joihin arvioi kriisin vaikuttavan, Ohrankämmen sanoo.\nSijoittajabarometri selvittää piensijoittajien sijoitustrendejä, näkemyksiä kiinnostavista sijoituskohteista ja suhdetta riskinottoon. Tutkimukseen vastanneista kolmanneksella sijoitussalkun koko on alle 50 000 euroa ja kotitalouden tulot alle 50 000 euroa vuodessa.\nTutkimukseen vastasi lähes 1 200 aktiivista piensijoittajaa Nordean asiakaskunnasta. Se toteutettiin web-kyselynä Nordean verkkopankissa helmikuussa 2015. Tutkimustulokset analysoi CBI Cannon Business Insight Oy.\nSusanna Aarnio-Halme, konserniviestintä, p. 09 165 42320


Kuvakulma: Viikonloppu maalla – Ketunpojan kolossa\nKuvakulma: Viikonloppu maalla\n22/01/2017 Mimmi Comments 0 Comment\nViikonloppu meni aurinkoisissa merkeissä anopikkaani luona maalla. Kuvailin sekä eilen että tänään kaikenlaista sen suuremmin kuvaamista miettimättä. Alla onkin pienehkö otanta ottamistani kuvista – saat ne isommiksi klikkaamalla. Lisäksi suomenlapinkoira Rillasta on pari kuvaa lisää vasemmasta reunasta löytyvässä Koiroja -albumissa.\nPerjantai-iltana löysin Google Play -kaupasta Canonin sovelluksen, jonka avulla ajattelin alkaa harjoitella kuvaamista (sikälimikälijosjakun saan aikaiseksi). Ehkäpä kuvieni laatu jatkossa alkaa kehittyä – tai sitten ei.\nKyllä maaseudussa on jotakin idyllistä. Ehkäpä saan jonakin päivänä aikaiseksi muuttaa maalle itsekin.\nlapinkoira, maalla, suomenlapinkoira, valokuvaus\nUlkoilu tekee mielelle hyvää


Hopealinjojen ennakkomyynti käynnistyi vauhdikkaasti Aamulehden kanta-asiakaseduilla - Aamulehti\nHopealinjojen ennakkomyynti käynnistyi vauhdikkaasti Aamulehden kanta-asiakaseduilla\nHaastattelussa: Samuli Pihlaja, myynti- ja markkinointijohtaja\nAamulehden kanta-asiakkaille tarjotut etuhintaiset laivaliput Virtain kierrokselle ja Viikinsaaren laivamatkalle. Kanta-asiakasedut julkaistaan Aamulehdessä kahdesti etukuukauden aikana sekä ne ovat koko kuukauden ajan nähtävissä Aamulehti.fissä, Aamulehden uutissovelluksessa ja Aamulehden asiakaspalvelusivustolla.\nTehostaa kesäkauden ennakkomyyntiä. Brändimielikuvan luominen ja kuluttajien mieliin jääminen jo hyvissä ajoin ennen kesää.\nMolempia etuhintaisia laivamatkalippuja meni kymmenittäin kaupaksi. Kampanjasta saatua dataa voidaan hyödyntää markkinoinnissa jatkossa.\nHopealinjat haastaa kaikki tamperelaiset käymään Viikinsaaressa ainakin kerran kesässä. Laivamatkojen ennakkomyynti tavoitteen toteuttamiseksi on aloitettu jo alkuvuoden talvipakkasilla. Kanta-asiakasyhteistyö Aamulehden kanssa on tuonut vipinää lipunmyyntiin:\n– Aamulehden kanta-asiakkaille tarjottuja ennakkolippuja Viikinsaaren laivamatkalle myytiin jo ensimmäisen viikon aikana lähes 100 kappaletta. Ihmiset on saatu liikkeelle ja kyselyjä on tullut myös sähköpostitse ja puhelimitse, kertoo Hopealinjojen myynti- ja markkinointijohtaja Samuli Pihlaja.\nAamulehden kanta-asiakkaat voivat ostaa etuhintaisia lippuja Hopealinjojen verkkokaupasta maaliskuun ajan. Viikinsaaren laivamatkaedun lisäksi kanta-asiakkaille tarjottiin helmikuussa etuhintaisia lippuja 110 vuotta täyttävän Tarjanne-laivan Virtain kierrokselle.\n– Myös Virtain kierrokselle on myyty kymmeniä ennakkolippuja. On tosi hienoa, että ihmiset ovat tehneet -20 asteen pakkasilla varauksia ensi kesälle. Sesonkialalla kelit vaikuttavat vahvasti lipunmyyntiin. Luonnollisesti asiakkaat pohtivat paistaako aurinko vai sataako vettä. Laivoissa on kuitenkin sisätilat sekä maukas ruoka säästä riippumatta ja joskus pieni keli tuo jopa enemmän tunnelmaa kuin polttava helle.\nBrändinäkyvyyttä ja vertailutietoa\nKanta-asiakasyhteistyö on tuonut Hopealinjat kuluttajien mieliin jo hyvissä ajoin ennen kesää ja tarjonnut vertailutietoa tulevassa markkinoinnissa hyödynnettäväksi.\n– Olemme saaneet Hopealinjoille arvokasta brändinäkyvyyttä. Olemme jo nyt monien mielissä kesää varten. Saamme tästä myös arvokasta dataa ensi vuoden ennakkomyyntiä ajatellen. Voimme järkiperustein miettiä alennusta, ajankohtaa ja muita tekijöitä markkinoinnin kehittämiseksi edelleen.\nAamulehden kuukausittaiset kanta-asiakasedut ovat kuukauden ajan nähtävissä Aamulehden sovelluksessa, Aamulehti.fi-verkkosivustolla ja ne julkaistaan painetussa Aamulehdessä kahdesti etukuukauden aikana.\n– Suosittelemme ilman muuta Aamulehden kanta-asiakasetuja, sillä ne ovat tuoneet meille näkyvyyttä ja sesonkitoimijalle ennen kaikkea arvokasta ennakkomyyntiä. Hieno homma, että tämä on onnistunut ja jatkamme mielellämme vastaavaa yhteistyötä tulevaisuudessa.\nKiinnostuitko kanta-asiakasyhteistyöstä? Ota rohkeasti yhteyttä!\n010 665 3145


Ralm oy, vantaa | Urakkamaailma\nYritys Ralm oy (2774758-5) on liittynyt Urakkamaailmaan vuonna 2017.\nRALM oy Rakennus ja Remonttipalvelut.\nLaminaatin asennus työt.\nKurottajalla tavaroiden siirrot.\nYrityksen Ralm oy taloustiedot\nLiiketulos -3 000,00 € 0,00 € 8 000,00 € 10 000,00 €\nTilikauden pituus 12 kk 12 kk 12 kk 5 kk\nKlikkaa alta olevista ja osta raportteja yritykseen Ralm oy liittyen.\nY-tunnus 27747585 YTJ\nToimialakuvaus Toimiala: asuin- ja muiden rakennusten rakentaminen. Toimiala kuvaus: Yhtiön toimiala on rakennustoiminta, kiinteistö, mökki ja talorakennus. Puutavaran, taloelementtien maahantuonti, valmistus, myynti. Rakennustarvikkeiden maahantuonti ja myyntitoiminta. Talojen ja mökkien sisustustekniikan maahantuonti ja myyntitoiminta. Rakennusosien ja materiaalien valmistaminen, vuokraaminen ja myynti. Henkilöstövuokraus, kiinteistöjen huolto- ja ylläpitopalvelut. Kotisivujen rakennus, markkinointi, internet markkinointi, myynti ja kaikki muu laillinen liiketoiminta. Yhtiö voi harjoittaa sijoitustoimintaa, arvopaperikauppaa, omistaa ja käydä kauppaa kiinteistöillä sekä asunto- ja kiinteistöyhtiöiden osakkeilla. Kaupparekisteri\nPostiosoite Kuohurinne 4 B 14 , 01600 VANTAA\nVerohallinnon perustiedot 19.08.2016 YTJ\nKaupparekisteri 18.08.2016 PRH\nEnnakkoperintärekisteri 07.08.2016 YTJ\nALV-rekisteri 07.08.2016 YTJ\n07.08.2016 Yritys rekisteröity:\nkuohurinne 4 b 14 , 01600 vantaa\nArvostele urakoitsija: Ralm oy


Paikallisesti kestävää energiaa\nBiokaasua tuotetaan sekä Suomessa että Virossa melko vähäisiä määriä. Kestäville, paikallisille tuotantotavoille löytyy kuitenkin tilausta, sillä molemmissa maissa tehdään nyt kauaskantoisia jätteenkäsittelyyn ja liikennepolttoaineen tuotantoon liittyviä ratkaisuja.\nJätteestä liikennepolttoaineeksi –hanke suunnittelee kuudelle kohdealueelle optimaalista kaasuntuotannon yhteistyöverkostoa. Suunnitelmien pohjaksi tehdään paikallinen tarkastelu biohajoavan raaka-aineen saatavuudesta, kuljetusmatkoista sekä liikennepolttoaineen ja ravinnejäännöksen jakelusta.\nSuunnitelmissa otetaan huomioon kaikista lähteistä, niin teolliselta kuin palvelusektorilta sekä kotitalouksista saatavan biohajoavan materiaalin määrä. Tarkastelussa on biojätteiden, lannan, erilaisten lietteiden sekä peltobiomassojen biokaasupotentiaali.\nLopuksi hankkeessa vertaillaan biokaasun tuotantosuunnitelmien ekologisia, taloudellisia ja alueellisia hyötyjä.


visioita.munfoorumi.com • katso viestiketjua - uskontopohdiskelua\nLähetetty: 03.03.2014 10:27\nMitä on uskonto. Yleisesti ajatellaan että uskontoon liittyy Jumala. Mikä / mitä on Jumala? Tämän kysymyksen lienevät esittäneet monet jo ennen Lutheria, mutta hänen määritteensä on säilynyt. Se mistä odotamme saavamme apua hädän hetkellä on jumalamme. Jokaisella voi siis olla oma jumala. Pelkistetysti oletan jokaisen meistä turvaavan ensikädessä rahaan ja vasta sen jälkeen…\nToista kautta jumalaa lähestyessämme voimme varmaan sanoa että kyseessä on transsendentti uskon kohde joka ei alistu määritteille joiden kautta voimme ymmärtää fyysisiä kohteita tai yksiköitä.\nUskonto on järjestelmä jonka myötä / kautta suhtaudutaan jumalaan tai elämään. Kirjauskontojen jumala on Jumala, joka määrittää itsensä pyhissä kirjoituksissa. Perustasolla voi elämään suhtautumisen jakaa varmaan kahteen näkökulmaan. Jumala ohjaa arkea ja Jumala ei ohjaa arkea. Mitä tarkoittaa arki en ala tässä pohtimaan sen enempää.\nUskonnollinen ihminen myöntää omassa arjessaan olevan joitain metafyysisiä linjauksia, jotka aiheuttaa itseä suurempi / havaitsemisen ulkopuolella oleva eli transsendentti. Uskonnoton ihminen näkee syntymän ja kuoleman välisen ajan individin omassa ohjauksessa olevana. Näin pelkistetystihän se ei mene, sillä lapsena olemme vanhempiemme ”jatkeita”.\nMinulla on ystävä joka on syntynyt sosialistisessa Unkarissa. Hän on määrittänyt itsensä uskonnottomaksi. Hänen vanhempansakin saattavat olla syntyneitä sosialistisessa Unkarissa eli uskonnollisen viitekehyksen hapattamattomuus on mahdollista.\nYstäväni meni naimisiin katolilaiseksi itsensä mieltävän kanssa. Hänellä ei ollut mitään sitä vastaan että toimitin uskonnollisen seremonian sekä heille että myöhemmin heidän lapselleen puolison toiveesta.


Viksu ja kypsä? • kylänkävijä • IRC-Galleria\nViksu ja kypsä?Keskiviikko 22.02.2012 02:43\nViksu ja kypsä? Joo tietty, olen! Jokainen nauttinee tästä tunteesta joskus.\nMutta että sellaisesta luonnollinen ja staattinen olotila? Ei sentään..ei edes lähelle.\nOnhan jännää taas kirjautua foorumille, jonka olemassaoloa ei paikoin muistanut ollenkaan. Eräs vanha opettajani totesi, että tietotekniikka muuttaa ihmistä. Kuinka oikeassa hän olikaan. Samalla huomaa, miten julkinen sähköinen liikehdintä saa olon vähän ristiriitaisella tavalla huomatuksi ja hieman turvattomaksi. Kirjaudun sisään ja totean sivun laidasta "9 käyttäjää seuraa sinua". Lause, jonka perusteella mummoni luulisi vähintään, että olen joutunut tosi väärään ja vaaralliseen seuraan. Samoin kuin siitä, että minulle jaellaan natsoja.\nEi - en aio vetää foliohattua päähäni ja paeta vuorille. Mutta 'olla' netissä on jo sinänsä hassunkuuloista toimintaa. On muuten hiljattain esitetty vertailevia tutkimustuloksia siitä, kuinka ihmisten kommunikointi kasvokkain saa eri tavoin esim. aivojen välittäjäaineet liikkeelle, kuin sähköinen kontakti. Toisaalla näkee vertailuja siitä, miten käy kaikenlaisten käyttäjätunnusten ja -profiilien kun ihminen kuolee ja onko niiden poistaminen tarpeen tai ylipäänsä edes mahdollista. On jännä ristiriita siinä, että fyysisesti on kohdattaessa verraten kokonaisvaltainen ja netissä ollaan pienempi osa sitä itseä, riippuen toki myös vuorovaikutuksen laadusta. Ihminen voi kuitenkin kuolla fyysisesti mutta netissä ei noin vain lakata olemasta. Tässä jokainen blogia, sosiaalista mediaa tms. käyttävä ihminen muuttuu ikään kuin toimittajaksi, taiteilijaksi, tutkijaksi tai vaikka julkkikseksi. Hänen tuotoksistaan jää jälkiä, kuten ennen nettiaikaa jäi kirjoitettuja tekstejä, käsitöitä, taideteoksia ja kaikenlaista muuta julkaistua.\nIhmeellistä itseilmaisua ja innovaatioita on kaikenlaiset sosiaaliset mediat täynnä.\nKuulun siihen myöhäsyntyiseen ihmistyyppiin, joka epäilee uutta vaikka onkin siitä kiinnostunut. Harkitsin pitkään ennen kuin kirjoitin tännekään ainuttakaan päiväkirjamerkintää. Olen toki aina ollut hyvin vaihtelevan aktiivinen päiväkirjanpitäjä. Olen myös taipuvainen perfektionismiin - vieläkin, vaikka se on jo todella paljon karissut. Pienestä saakka viimeistelin mieluiten kaikki tuotokseni tarkkaan. Perinteisesti sydän hakkasi äidinkielentunnilla aineenkirjoituksen ääneen lukemisen hetkellä. Riippumatta siitä kuka sen luki. Vaikka opettaja lukisi sen kertomatta kenen se on, sillä ei ollut merkitystä. Muistan kuinka sydän alkoi takoa vaikka olisinkin ollut jotakuinkin tyytyväinen tuotokseeni. Ja auta armias mikä takominen kävi, jos olinkin kirjoittanut vähän kieli poskessa. Kaikille niin ei käynyt. Muistan yhden erityisen kerran ala-asteelta kun tehtäväksi annettiin otsikkoaine ja otsikoita oli muutamista vaihtoehdoista valita. Minulla oli erään luokkakaverini kanssa yhteinen otsikko. Oma tarinani oli väkisin väännetty, suorastaan tylsän dokumenttimainen ja häpesin sitä. Tämä toinen oppilas taas kirjoitti aivan pähkähullun, absurdin hauskan ja unenomaisen tarinan ja luki sen vieläpä itse reippaasti ääneen. Ihailin hiljaa hänen rohkeuttaan.\nPitkään kuvittelin varmaan, että kirjoittaminen on ennen kaikkea vakavaa tiedollista tai taiteellista työskentelyä, johon tuli systemaattisesti harjaantua. Myöhemmin minulle valkeni, että kynä (tai näppäimistö ja media) on voimallinen väline oikeastaan mihin vain – tajunnan jäsentämisestä vaikka itsensä munaamiseen. Tai sanojensa syömiseen. Tai sekasortoon, mitä tulee esim. läpällä heitettyihin Allah-kuviin tai uhkausvideoihin kouluampumisten jälkimainingeissa.\nKirjoittaminen tai piirtäminen on tietenkin vain yksi esimerkki. Joskus harrastin tanssia kauan. Myöhemmin huomasin, että minun oli luonteva ilmaista itseäni kehollisesti, sanattomin keinoin. En tosin halunnut siitäkään julkista. Tanssi oli pitkään jonkinlainen pakopaikkani, ei ollut tarvetta tuoda sillä itseään esiin. Musisointi on nykyinen kompastuskiveni. Sitä ympäröi joillain alueilla eräänlainen blokki. Sillä, mitä minä tai sinä tänne kirjoitat ja minkälaisen taulun maalaat tai performanssin esität, ei pitäisi olla mitään väliä. Toisaalta se on kaikki. Mullistava vaikutus ja todellisuuden muutos. Sinuun, minuun ja tähän kaikkeen. Mikään ei ole merkityksetöntä.\nOlen elänyt monet tähän ikään tavalliset erillisyyden tai toiseuden tiedostamisen vaiheet. Ärsyyntymisestä eristäytymiseen, ryhmäytymiseen, mukautumiseen ja takaisin. Tässä asiassa otan aika ajoin takapakkia. Koen, että yksi minuun ja maailmankuvaani eniten vaikuttaneita tekijöitä läheisten ihmisten vaikutuspiirin lisäksi on lukemani aineisto. Kukaties minua on (ollut) helppo fuulatakin sellaisella. Siitä saakka siis, kun olen tietoisesti rakentanut tuekseni minää. Ennen tuota, en ehkä osaa varmaksi sanoa, mitä ne muut mullistavimmat minuun vaikuttaneet tekijät ovat. Arvailuja voin ehkä esittää. Musiikilla on luullakseni osansa. Kirjoitin muuten eilen laulun, mutta ei hätää – rohkeuteni ei riitä sen esittämiseen vaikkapa täällä vielä pitkään aikaan, kenties koskaan. Tietenkin nettiprofiilini voisi olla aivan erilainen. Jostain syystä pohdin mielelläni ihmisyyttä. Luovuuteen palailen aina ajoittain. Olen kai jotenkin romantisoinut tai mystifioinut sen.\nTiedän ihmisiä, jotka polttavat lapsuuden tai nuoruudenaikaiset päiväkirjansa ajatellen, että voi kun sitä on tuolloin ollut typerä.\nToisille aktiivinen omien mielenliikkeiden kirjallinen dokumentointi on suoraan verrannollinen itsekritiikin vähenemiseen, niin myös minulle.\nTransformaatiosta, muuttumisestahan tässä on kyse. Ympäröivän maailman, tiedonjaon, sinun, minun muuttumisesta.\nMuutoksen peilailu on mielenkiintoista, mutta vaikeaa aina. En tiedä, olenko muuttunut ihmisenä paljon vai vähän ja kenen mielestä. Toisaalta tykkään siitä Snellmannilaisesta ajatuksesta, että ”olen itse tehnyt oman pääni”. Tietenkään en ole tehnyt sitä yksin. Matkan varrelle on osunut avuksi ja riesaksi monenlaisia hanslankareita.\nPitäisi kai huvikseen kysyä pitkäaikaisilta tuttavilta. Ihmisiltä, joita en näe liian usein. En tunne kai kovin paljon ihmisiä. En koe silti jääneeni pahasti paitsi mistään. Olen saanut huomiota lopulta juuri niistä suunnista mistä olen vähääkään halunnut. Ja vielä yllättäviltäkin tahoilta sen lisäksi. Mutta mitä sitten? Pitäisikö minun olla sitä, millaista viestiä itsestäni muille heidän mielestään lähetän. Selitänkö itse itseni minulle vain parhain päin tai lyttäänkö täysin? Täytyykö tehdä kompromissi minusta ja minusta suhteessa muihin..saako niin tehdä? Teen tietenkin aina toisinaan. Kun huvittaa.\nToisinaan kun tapaan käsittämättömän (miten helvetissä tämäkin asia mitataan) luovia ihmisiä, olen pohtinut omaa luovuuttani ja sitä miten se näkyy tai ei näy ihmisille. Ajoittain kipuilenkin asian kanssa. Kunnes tajuan: Luovuus ei ole lokero ja minun tai kenenkään ei tarvitse sitä osoittaa, alleviivata ja todistaa. Se saa merkityksensä tai ei saa, tai en vain näe sitä. Joskus se on minun tappio, joskus muiden.\nOlen käynyt läpi vaikka mitä, vaikka toisin silmin havaittava muutos ja liikahtelu onkin ehkä melko pientä. Olen jossakin matkan varrella. Joissain asioissa poljen paikoillani. Yhtä turvallisesti kuin kaikki muutkin. Ja tavallaan seison risteyksessä tai kulmauksessa tai reunalla..tai keskellä..\nSilti olen hemmetin tyhmä 27-vuotias. Eikä minulla tulisi olla mitään tarvetta korostaa tai peitellä sitä.\nMuutenkin menee ihan ok.


Sitä tavataan yleisesti lähes koko Euroopassa. Myös Suomessa laji on hyvin yleinen. Leskenlehti oli Itä-Uudenmaan maakuntakasvi, kunnes se liitettiin Uudenmaan maakuntaan. sinulla on alle 18 – vuotias lapsi lesken kanssa tai; kanssasi asuu sinun tai lesken alle 18 – vuotias lapsi, kuka asui kanssanne ennen puolison kuolemaa. Mikäli teillä ei ole yhteistä tai toisen omaa lasta, et voi saada jatkoeläkkeen perusmäärää, vain täydennysmäärän. Leskeneläkettä vähennetään lesken oman eläkeoikeuden perusteella Perhe-eläkkeen tarkoituksena on korvata edunjättäjän kuoleman aiheuttamaa taloudellista menetystä. Jotta lesken toimeentulo vastaisi edunjättäjän kuolemaa edeltänyttä tasoa, leskeneläkkeeseen tehdään lesken oman eläkkeen tai hänen laskennallisen työkyvyttömyyseläkkeensä perusteella vähennys.\nLeskeneläke on n. 800 euroa. Jos miehen eläke 1500 euroa ja puolison 1000 euroa. Leskeneläke on n.\n800 euroa. Jos miehen eläke 1500 euroa ja puolison 1000 euroa.\nKIRJALLINEN KYSYMYS 125/2003 vp Eronneen - Eduskunta\nArvioi laskurilla lesken omien Lesken eläkeoikeus päättyi tämän mennessä uusiin naimisiin. Lapset olivat oikeutettuja eläkkeeseen kunnes täyttivät 16 vuotta. Täysorvoksi jääneelle lapselle Lapseneläkkeen saa edunjättäjän oma lapsi ja adoptiolapsi sekä lesken lapsi ja tämän adoptiolapsi, joka asui edunjättäjän kuollessa tämän ja lesken kanssa 7.\nKelan tilastollinen vuosikirja 2014 Kelan eläke-etuudet\nPuolison kuoleman jälkeen leskellä on lakiin (perintökaari) perustuva oikeus pitää jakamattomana hallussaan kuolleen puolison jäämistö. Tämä oikeus ei ole kuitenkaan rajoittamaton. Lesken hallintaoikeus purkautuu silloin, kun joku perillisistä tai testamentin saajista esittää perinnönjakovaatimuksen. Yksi eläkehakemus riittää vaikka eläke koostuisi monesta palasta.\n800 euroa. Jos miehen eläke 1500 euroa ja puolison 1000 euroa. Leskeneläke on n. 600 euroa. Leskeneläkkeen määrään vaikuttavat lesken omat eläkkeet tai ansiotulot. Lesken oikeus asuntoon menee rintaperillisten lakiosavaatimuksen edelle. Mikäli kuolinpesä on velkainen, asunto voidaan kuitenkin joutua käyttämään velkojen maksuun, sillä velkojien oikeudet syrjäyttävät lesken oikeudet.\nLaki tulee käsittelyyn aikaisintaan ensi keväänä mutta todennäköisesti vasta syksyllä 2020. Uudistus ei vaikuta jo myönnettyihin leskeneläkkeisiin eikä koske ennen vuotta 1975 syntyneitä. 27.10.2014 14:03. Jos miehen eläke on 1900 euroa ja puolison 1000 euroa.\nPerhe-eläke lapselle. Alaikäisellä lapsella on aina oikeus perhe- Se, että entisen puolison perhe-eläkeoikeus on sidottu elatusapusopimuksen tai Leski ja lapset jakavat perhe-eläkkeen siten, että lesken osuus edunjättäjän he-eläkeoikeus on sidottu elatusapusopimuksen perhe-eläkkeellä puolestaan turvataan lesken ja jakavat perhe-eläkkeen siten, että lesken osuus. Leskeneläke myönnetään alle 65-vuotiaalle leskelle. Li- säksi edellytetään, että edunjättäjä oli alle 65-vuotias avioliittoa solmittaessa.\nLieneekö lesken-eläke perua ajalta, jolloin mies oli ainoa perheen elättäjä ja naiset kotona tekemässä kotitöitä. Taisi olla vielä niin, että leskeneläkettä maksettiin aikoinaan vain naispuolisille? Lesken oikeudella yhteiseen asuntoon tarkoitetaan sitä, että leskellä on oikeus pitää jakamattomana hallinnassaan puolisoiden yhteisenä kotina käytetyn tai muun jäämistöön kuuluvan ja lesken kodiksi sopivan asunnon, jollei leski itse omista kodiksi sopivaa asuntoa.\nKelan tilastollinen vuosikirja - Core\nheti eläkkeen alkaessa, jos olet täyttänyt 65 vuotta tai saat omaa työeläkettä. Leskeneläke. Puolison kuolema voi olla kova paikka paitsi henkisesti myös taloudellisesti. Leskeneläkkeen tarkoitus on antaa taloudellista tukea ja turvaa leskelle elämän muutoksessa.