Katsaus digitalisaatioon teollisuusyritysten\nHarri Lakkala, Timo Rainio, Jari Jussila, Hannu Kärkkäinen,\nOlli Pirttilä, Marko Seppänen ja Tero Peltola\nTekes Review 319/2015\nTekes – rahoitusta ja asiantuntemusta\nTekes on innovaatiorahoittaja. Rahoitamme kasvuun ja uuteen liiketoimintaan tähtäävien\ninnovaatioiden kehittämistä ja uuden osaamisen luomista. Kannustamme edelläkävijyyteen.\nAsiakkaitamme ovat yritykset, tutkimusorganisaatiot ja julkisten palvelujen tarjoajat. Tekesillä\non vuosittain käytettävissä avustuksina ja lainoina noin 550 miljoonaa euroa tutkimus- ja\nTekesin ohjelmat – valintoja suomalaisen osaamisen kehittämiseksi\nTekesin ohjelmat ovat laajoja monivuotisia kokonaisuuksia, jotka on suunnattu elinkeinoelämän\nja yhteiskunnan tulevaisuuden kannalta tärkeille alueille. Ohjelmilla luodaan uutta osaamista ja\nCopyright Tekes 2015. Kaikki oikeudet pidätetään.\nTämä julkaisu sisältää tekijänoikeudella suojattua aineistoa, jonka tekijänoikeus kuuluu\nTekesille tai kolmansille osapuolille. Aineistoa ei saa käyttää kaupallisiin tarkoituksiin.\nJulkaisun sisältö on tekijöiden näkemys, eikä edusta Tekesin virallista kantaa.\nTekes ei vastaa mistään aineiston käytön mahdollisesti aiheuttamista vahingoista.\nKannen kuva: Tanaka Juuyoh, Creative Commons -lisenssin mukaisesti\nTaitto: DTPage Oy\nLiideri – Liiketoimintaa, tuottavuutta ja työniloa -ohjelma haastaa suomalaisia yrityksiä uudistamaan liiketoimintaa kehittämällä johtamista ja uusia toimintatapoja.\nVisiona on, että Suomessa on Euroopan kilpailukykyisimmät työpaikat vuonna 2020.\nLiideri-ohjelma kokoaa yhteen sen teemoihin liittyviä yritysten ja muiden organisaatioiden kehittämisprojekteja. Pääteemoja on kolme: 1) Työntekijöiden osallistuminen tuotteiden ja palvelujen uudistamiseen. Miten otatte asiakkaat mukaan\nkehittämistyöhön? 2) Uudet tavat tehdä työtä. Miten hyödynnätte verkostoja ja digitaalisuutta? Etsittekö uusia toimintamalleja strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi? ja 3) Uudenlainen johtaminen. Nähdäänkö teillä työntekijöiden osaaminen ja\naloitteellisuus yrityksen kilpailuedun lähteenä? Miten tätä johdetaan?\nKävimme eri tahojen kanssa kevään 2013 aikana keskustelua siitä, miten Tekes\nvoisi tukea yrityksiä paremmin hyödyntämään sosiaalista mediaa oman liiketoimintansa uudistamisesta. Keskustelujen pohjalta Tekes järjesti tarjouskilpailun ”Liideri –\nLiiketoimintaa, tuottavuutta ja työniloa -ohjelman kokeilu yhteisöllisen sosiaalisen\nmedian paremmasta hyödyntämisestä teollisuusyritysten liiketoiminnan kehittämisessä.”\nTekes toivoi saavansa uusia ehdotuksia, ideoita ja ajatuksia, joilla voidaan vauhdittaa suomalaisten teollisuusyritysten kilpailukyvyn kehittämistä edistämällä yhteisöllisten toimintatapojen käyttöönottoa. Kokeilun avulla haluttiin lisätä ymmärrystä\nyhteisöllisten toimintatapojen mahdollisuuksista sekä kokeiluun osallistuvassa yritysryhmässä että laajemmin suomalaisissa teollisuusyrityksissä. Tavoitteena oli luoda\nyrityksiä tukeva toimintamalli yhteisöllisen sosiaalisen median hyödyntämisen edistämiseksi suomalaisessa teollisuudessa.\nSelvityksen tekijäksi valittua asiantuntijajoukkoa koordinoi toimitusjohtaja Harri\nLakkala Intosome Oy:stä. Muina keskeisinä asiantuntijatahoina toimivat Tampereen\nteknillinen yliopisto professori Hannu Kärkkäisen johdolla ja Hermia Groupin kehityspäällikkö Timo Rainio.\nRunsaan vuoden kestänyt selvityshanke monipuolisine sisältöineen ja erilaisine\ntilaisuuksineen on takana. Selvityksen laajempana antina syntynyt ”Teollisuusyritysten digipolku” -julkaisu on nyt valmis ja tarkoitettu suomalaisten teollisten pk-yritysten ”käsissä kulutettavaksi”.\nKiitän mielestäni erinomaisen julkaisun tekijöitä. Uskon ja toivon, että sähköinen\njulkaisu löytää lukijansa ja sen kautta moni yritys saa paremmin kiinni omista digitaalisuuden hyödyntämisen mahdollisuuksistaan.\nohjelmapäällikkö Nuppu Rouhiainen\nMiten liikkeelle digitalisaation kanssa?........................................................................................................... 9\nMuista liiketoimintalähtöisyys................................................................................................................................... 9\nTue muutosta......................................................................................................................................................................... 9\nHarjoittele sisäisesti........................................................................................................................................................... 9\nHuomioi resurssit............................................................................................................................................................. 10\nHyödynnä ammattilaisia............................................................................................................................................. 10\nEtene askel kerrallaan................................................................................................................................................... 10\nDigitalisaatio asiakasrajapinnassa..................................................................................................................... 11\nMiten liikkeelle................................................................................................................................................................... 11\nMahdollisuudet – Ulkoinen...................................................................................................................................... 13\nKäytännön vinkkejä – Ulkoinen............................................................................................................................. 14\nDigitalisaatio yrityksen sisällä ja partnerien kanssa....................................................................... 18\nMiten liikkeelle................................................................................................................................................................... 18\nMahdollisuudet – Sisäinen........................................................................................................................................ 18\nDigitaalisia ja yhteisöllisiä työkaluja................................................................................................................... 19\nRiskit ja strategiset virheet........................................................................................................................................ 23\nRiippuvuus verkkoyhteyksistä pilvipalvelujen osalta............................................................................ 23\nTyökalujen käyttöönotto epäonnistuu............................................................................................................ 24\nMenetetty kilpailuetu................................................................................................................................................... 24\nYritysesimerkkejä teollisuudesta........................................................................................................................ 25\nCase Ata Gears – Parhaat hammaspyörät ja yhteisöllisyys................................................................ 25\nCase Sandvik ja Nomet – Kilpailukykyä yhdessä kehittämällä........................................................ 26\nMuita yritysesimerkkejä.............................................................................................................................................. 27\nSYKE-projektin materiaaleja..................................................................................................................................... 27\nDigitalisaatio ja mittaaminen.................................................................................................................................. 29\nSeuraa ja mittaa: sisäinen mittaaminen.......................................................................................................... 29\nMistä tukea kehittämiseen?...................................................................................................................................... 31\nKehittämistoiminnan hankkeistus ja rahoitusmahdollisuudet...................................................... 31\nTutkimus ja kehittämistoiminnan rahoitus – Tekes................................................................................. 32\nINKA – Innovatiiviset kaupungit -ohjelma..................................................................................................... 33\nTekesin katsaukset.............................................................................................................................................................. 36\nDigitalisaatio on todennäköisesti myös teollisuusyritysten\njohtajille vastaan tullut termi. Kuitenkin monissa yrityksissä – etenkin pk-sektorilla – digitalisaation mahdollisuudet\nja käyttöönottotavat ovat todennäköisesti vielä hämärän\nEdessäsi oleva ”Teollisuusyrityksen digipolku” -raportti pyrkii selkeyttämään digitalisaation mahdollisuuksia ja\nkäyttöönottoa teollisuuden pk-yritysten näkökulmasta. Siis\n– mistä on kyse, mitä mahdollisuuksia on olemassa ja miten\nlähteä teeman kanssa liikkeelle.\nRaportin tarkoitus ei ole tarjota kaikkia vastauksia, vaan\nauttaa yrityksiä liikkeelle digitalisaatioon tutustumisessa sekä antaa käytännön hyödyntämisvinkkejä. Suuntaviivana\non ollut viitoittaa yrityksille ”selkeä polku” digitalisaatioon.\nRaportti on tarkoitettu kaikille pk-teollisuusyritysten kehittämistehtävissä työskenteleville; etenkin johdolle, markkinointivastaaville ja sisäisten prosessien kehittäjille.\nDigitalisaatio on laaja termi ja voi tarkoittaa kaikkea\nverkkokaupasta Teolliseen internettiin tai data-analytiikasta itseajaviin ajoneuvoihin. Tässä raportissa tarkastellaan\ntoimeksiantajan toiveen mukaisesti lähinnä digitaalisten\nja yhteisöllisten työkalujen hyödyntämistä yritysten sisällä\nja välillä sekä sosiaalisen median palvelujen käyttöä B2Byritysten markkinointiviestinnässä.\nRaportti on samalla teollisuuden digitalisaatiota selvittäneen Teollisuuden uusi SYKE -projektin loppuraportti.\nProjekti toteutettiin vuonna 2014 ja alkuvuonna 2015 osana Tekesin Liideri – Liiketoimintaa, tuottavuutta ja työniloa\n-ohjelmaa. SYKE-projektin toteutuksesta vastasivat Intosome Oy (Harri Lakkala, [email protected], 045 260\n3884), Tampereen teknillinen yliopisto (Hannu Kärkkäinen,\n[email protected], 040 849 0228) ja Hermia Group\n(Timo Rainio, [email protected], 0500 736 605).\nJos kaipaat nopeaa katsausta aiheeseen tutustu ensin ”Teollisuusyrityksen digipolku”-infograafiin:\nMiten liikkeelle digitalisaation kanssa?\nDigitalisaatiosta on saatavilla todella paljon tietoa, mutta\nselkeän kuvan muodostaminen mahdollisuuksista ja siitä\nmiten asiaa tulisi lähestyä, on monessa yrityksessä haastavaa. Tässä tiivistelmä tärkeimmistä asioista aiheeseen tarttumista mietittäessä.\nMieti miten digitalisaatio voisi oikeasti tukea liiketoimintaasi. Mahdollistaako se jonkin uuden tavan tehdä asioita tai saada kilpailuetua?\nDigitalisaatio voi auttaa tekemään asioita tehokkaammin, tekemään asioita uusilla tavoilla tai jopa luomaan\nuutta liiketoimintaa. Ota digitalisaation mahdollisuudet\nhuomioon strategiasuunnittelussa ja mieti miten voisit\ntukea valittuja strategisia kehittämisteemoja digitalisaation avulla.\nTeollinen internet on digitalisaation liiketoimintaa\nluova ja uudistuva ulottuvuus, tarkoittaen muun muassa\netämonitoroinnin ja -huollon sekä data-analytiikan mahdollistamaa palveluliiketoimintaa. Aihe on tärkeä etenkin\nsuurille teollisuuden päähankkijayrityksille, mutta myös\npk-yritykset, joilla on omia älyä sisältäviä tuotteita voivat\nhyötyä siitä. Kaikkien yritysten kannattaa myös miettiä\nmiten hyödyntää teollisen internetin teknologioita oman\nKäynnistäessäsi kehittämistoimia muista myös kertoa\nmuille miksi muutos on tarpeellinen ja miten se tukee yrityksesi strategiaa.\nKanavien avaaminen ja työkalujen hankkiminen on nopeaa; toimintatapojen ja kulttuurin muuttaminen hidasta. Muista johtaa ja tukea muutosta.\nPilvipalveluiden aikakaudella uusien viestintäkanavien\ntai sisäisten digitaalisten työkalujen hankkiminen on hyvin nopeaa. Työkalujen saaminen päivittäiseen käyttöön\nja uuden avoimemman kommunikointitavan jalkauttaminen on puolestaan hidasta. Digitaalisten työkalujen\nkäyttöönotto kannattaakin nähdä muutosprosessina,\njossa kietoutuvat toisiinsa työkalut, hyödyntämiskohteiden selvittäminen ja muutoksen tukeminen.\nMuutosta tukevia asioita:\n•• Kommunikoi aktiivisesti – Kerro miksi muutos tehdään,\nmillaisella aikataululla ja mikä tulee muuttumaan käytännön työskentelyssä.\nKoulutukset – Koulutukset ovat tärkeitä, mutta työkalujen käytön lisäksi niissä on tärkeä kertoa mihin tarkoitukseen työkaluja käytetään ja miksi.\nTunnista hyödyntämiskohteet – Käy hyödyntämiskohteita läpi eri toiminnoissa tai tiimeissä henkilöstön\nkanssa ja poimi selkeimmät tarvealueet ensimmäisiksi\nSeuraa käyttöä – Seuraa työkalujen käyttöä ja aktivoi avainhenkilöitä mukaan. Neuvo käyttäjiä hyvien\nkäytäntöjen hyödyntämisessä. Mieti mittarit ja seuraa\nmuutosta niiden kautta.\nVarmista johdon esimerkki – Avainhenkilöiden osallistuminen vaikuttaa paljon myös muiden suhtautumiseen.\nHyödynnä onnistumiset – Poimi toimivia käyttökohteita esimerkeiksi ja jaa niistä tietoa.\nYrityksen omat sisäiset työkalut tarjoavat turvallisen paikan harjoitella online-työskentelyä ennen julkiseen internettiin siirtymistä.\nVerkossa julkaiseminen tai verkkokeskusteluihin osallistuminen on vielä outoa ja yleensä pelottavaakin isolle\nosalle työntekijöistä. Etenkin avoimilla foorumeilla toimimiseen voi tämän vuoksi olla iso kynnys.\nNormaalisti onkin helpointa aloittaa digitaalisten ja\nyhteisöllisten työkalujen käyttö ensin yrityksen sisällä. Työkavereiden kanssa kommunikointiin on paljon pienempi\nkynnys ja opittuja toimintamalleja voi hyödyntää myös\nPk-yrityksessä resurssit ovat pienet ja kehittämistä on\npaljon. Jaa kehittäminen pienemmiksi peräkkäisiksi askeliksi, hyödynnä ulkoisia resursseja ja aikatauluta kehittäminen.\nPienissä yrityksissä suurin pullonkaula digitalisaatiokehittämiselle ovat pienet henkilöstöresurssit. Avainhenkilöillä on monia vastuualueita ja helposti tärkeätkin\nkehittämisteemat jäävät operatiivisen toiminnan ja kiireellisten asioiden jalkoihin.\nMieti etukäteen miten kehitystä viedään eteenpäin\npienin askelin (pitäen myös pidempi näkökulma mielessä),\nvaraa itsellesi aikaa ohjata kehittämistä ja jos mahdollista,\nhyödynnä sisäisiä ja ulkoisia osaajia avuksi suunnittelussa\nUlkopuoliset osaajat nopeuttavat kehittämistä, pienentävät omaa resurssitarvetta ja varmistavat oikeiden asioiden tekemisen. Valitse osaavat ja luotettavat kumppanit.\nHyödynnä rohkeasti ulkopuolista osaamista ja resursseja\ndigitalisaatiokehityksessä. Alkuvaiheessa ulkoinen asiantuntija voi auttaa selventämään aihetta avainhenkilöille,\ntunnistaa tärkeimmät hyödyntämiskohteet ja auttaa kehittämissuunnitelman laatimisessa.\nKehittämisen tueksi kannattaa pitää koulutuksia, tehdä ohjeistuksia sekä seurata ja ohjata käyttöä. Ulkopuoliset\nresurssit voivat olla näissä isoksi avuksi, mutta huomaa, että\ntarvitset myös sisäisen omistajan aiheelle.\nVoit ehkä pystyä kiihdyttämään yrityksesi digitalisaatiokehitystä erilaisten hankkeiden kautta tai hakemalla\njulkista kehittämisrahoitusta. Lue lisää aiheesta tämän raportin loppupuolelta kehitysrahoitusta käsittelevästä kappaleesta.\nEtene askel kerrallaan\nHahmottele määränpää pidemmälle, mutta lähde liikkeelle pienin ja konkreettisin askelin. Tekemällä opit ja\npystyt suunnittelemaan seuraavat askeleet helpommin.\nDigitalisaation käyttöönotto ei ole yksittäinen projekti,\njonka voi suunnitella alusta loppuun ennen kehittämisen aloitusta. Se on enemmänkin pienistä kehitystoimista koostuva laajempi ohjelma, jossa on takaisinkytkentä\nOn tärkeää miettiä heti alussa strategiset tavoitteet ja\nkehittämisen yleinen aikataulu, mutta tavoitteita ja suunnitelmia kannattaa tarkistaa saatujen kokemusten myötä.\nYmmärrys markkinointiviestinnästä omalla alalla ja organisaation toiminnan muuttamisesta kasvaa kehittämisprojektien myötä ja auttaa jatkotoimien suunnittelussa ja\nLiian tarkkojen suunnitelmien vaatiminen aiheuttaa\nmyös riskin jäämisestä jumiin suunnitteluvaiheeseen. Kehittämistoimien myöhästyminen viivyttää hyötyjen saamista\ntai kehittäminen voi jäädä kokonaan käynnistämättä, jolloin\nmyöskään hyötyjä ei saada.\nMiten digitalisaation ulkoisen hyödyntämisen kanssa kannattaisi lähteä liikkeelle? Seuraavassa käytännön tasolla\ntoimivaksi havaittuja vinkkejä.\nTee kevyt strategia tai suunnitelma digitalisaation hyödyntämiseksi. Jos teema on tuntematon, digitalisaatiokartoitus auttaa liikkeelle suunnitelmallisesti ja ketterästi.\nDigitalisaation hyödyntämisessä on kyse yrityksen toiminnan kehittämisestä uusia mahdollisuuksia hyödyntämällä ja kehittäminen kannattaa luonnollisesti suunnitella ensin. Iso haaste suunnittelun kanssa kuitenkin on,\nettä monesta organisaatiosta ei löydy tarpeeksi osaamista aiheesta, jotta hyödyntämismahdollisuudet tunnettaisiin ja tiedettäisiin mitä käyttöönotto vaatii.\nJos osaamista tai aikaa aiheen läpikäyntiin ei löydy,\nkannattaa harkita digitalisaatiokartoituksen tilaamista ulkoiselta osaajalta. Kunnollinen digitalisaatiokartoitus nostaa esiin tärkeimmät hyödyntämismahdollisuudet ja tarjoaa\nselkeän kuvan kehittämistoimien toteuttamisesta. Tutustu\ntämän raportin Digitalisaatiokartoitus- ja Yritysesimerkitkappaleisiin saadaksesi lisätietoa aiheesta.\nUlkoisen hyödyntämisen suunnitelmaa tehdessä kannattaa miettiä muun muassa seuraavia asioita:\n•• Kanavat ja niiden roolit\n•• Resurssit ja vastuut\n•• Kehittämisen painopistealueet ja aikataulu\n•• Karkean tason viestinnän ja markkinoinnin toimenpidekalenteri (esimerkiksi messut ja muut tapahtumat)\nYrityksen uskottavuus ja asiantuntemus rakentuu sen henkilöstön varaan. Laita avainhenkilöiden ammatilliset profiilit\nkuntoon ja ota heidät mukaan tuottamaan verkkosisältöjä.\nVerkko on nykypäivänä ensimmäinen ja tärkein tiedonhakukanava, josta haetaan tietoa sekä yrityksistä että\nniiden henkilöstöstä. Tämän vuoksi on tärkeää huolehtia uskottavan kuvan antamisesta sekä yrityksen omien\nkanavien – kuten kotisivut ja yrityksen sosiaalisen median profiilit – että avainhenkilöiden oman ammatillisen\nTehokas tapa parantaa yrityksen uskottavuutta verkossa on pitää henkilöstölle koulutus LinkedInin tehokkaasta\nhyödyntämisestä ja tukea avainhenkilöitä LinkedIn-profiilien laittamisessa kuntoon. Etenkin yrityksen myyjien ja\nylimmän johdon profiilien tulisi näyttää uskottavilta ja ammattimaisilta.\nSamalla kannattaa luoda yritykselle yritysprofiili ja\nmiettiä sisältöjen julkaisemisesta myös sen kautta. LinkedInissä voi julkaista esimerkiksi uutisia, videoita ja työpaikkailmoituksia, ja pyytää henkilöstöä ja yhteistyökumppaneita\njakamaan sisältöjä eteenpäin.\nYritysten avainhenkilöiden oma ammatillinen verkkonäkyvyys, eli esimerkiksi LinkedIn-profiilin sisältö, vaikuttaa\nmyös henkilön työnantajasta luotavaan kuvaan. Henkilöstö\nvoi lisäksi löytää erilaisia kiinnostavia keskusteluja erilaisista\nverkkoyhteisöistä, joista voidaan saada selville uusia potentiaalisia asiakaskontakteja.\nHenkilöstöä kannattaa hyödyntää myös verkkosisältöjen tuottajina. Esimerkiksi asiantuntijoita ja johtoa voi\nhyödyntää blogikirjoittajina. Huomaa kuitenkin tarjota\nkoulutusta ja sparrausta verkkokirjoittamiseen ja muutenkin verkossa toimimiseen.\nLaadi ja jalkauta oma sosiaalisen median ohjeistuksesi\nyhteisten pelisääntöjen luomiseksi.\nSosiaalisen median – tuttavallisemmin ”some” – läpimurron myötä käytännössä jokaisen yrityksen henkilöstöä on jakamassa kuulumisiaan ja ajatuksiaan verkossa.\nTyöntekijät saattavat kuitenkin kertoa ymmärtämättään\nliikaa työasioista tai jopa arvostella työnantajaansa ajattelemattomuuttaan. Työntekijän lojaliteettivelvoite kuitenkin kattaa myös vapaa-ajan. Koska some-päivityksiä\non helppo jakaa eteenpäin, harkitsemattomat julkaisut\nvoivat johtaa ongelmiin\nYritysten kannattaa tämän vuoksi tehdä omat sosiaalisen median ohjeistuksensa. Tiiviissä ohjeessa on suositeltavaa kannustaa verkon hyödyntämiseen, mutta samalla\nnostaa esiin työntekijän vastuut ja velvollisuudet. Someohjeistuksesta ja sen käytännön vaikutuksista kannattaa\nmyös kertoa henkilöstölle.\nVerkosta löytyy useita eri yritysten ja organisaatioiden\nsome-ohjeistuksia pohjaksi omalle ohjeistukselle. Ohjeistuksesta kannattaa kuitenkin räätälöidä yrityksen arvoihin\nja kulttuuriin sopiva versio.\n•• Yleinen ohjeistuspohja Intosomen sivuilla:\n•• Sosiaalisen median ohjeistus SAK:n henkilöstölle:\n•• Pidempi listaus ohjeistuksia: http://wiki.eoppimiskeskus.fi/display/someorg/Some-ohjeistuksia\nKatso mitä kilpailijasi ja eri alojen edelläkävijät tekevät ja\npoimi parhaat ideat.\nOvatko kilpailijasi vielä lähtökuopissa digitalisaation\nhyödyntämisen suhteen vai onko joukossa myös edelläkävijöitä? Oman strategisen suunnittelun taustaksi ja\nideoiden saamiseksi on hyvä kartoittaa mitä kilpailijat\n•• Millaisessa kunnossa kilpailijan kotisivut ovat?\nOnko ne linkitetty sosiaalisen median kanaviin?\nMissä sosiaalisen median kanavissa kilpailijat toimivat\n(esim. LinkedIn, YouTube, Facebook tai Twitter)\nMillaisia sisältöjä verkossa jaetaan?\nMillaista tyyliä eri verkkokanavissa käytetään?\nMiten kuvia, videoita ja muita sisältöjä käytetään?\nKuinka uskottavalta ja ammattimaiselta verkkoosallistuminen vaikuttaa?\nMitä ideoita voisimme hyödyntää ja mitä puolestaan\nmeidän ei kannata tehdä?\nKilpailijoiden lisäksi kannattaa tutkia edelläkävijäesimerkkejä muilta vastaavilta aloilta sekä isommista yrityksistä.\nTee verkosta myynnin väline\nRakenna verkosta kanava liidien ja yhteystietojen keräämiseen. Se on helpompaa ja edullisempaa kuin luulet.\nAlkuvaiheessa on tärkeää näkyä verkossa ja houkutella\nmahdollisia asiakkaita, eli niin sanottuja prospekteja,\ntutustumaan tarjottuihin ratkaisuihin ja käymään verkkosivuillasi. Tästä eteenpäin yhä tärkeämmäksi nousee\npyytää asiakkailta markkinointilupa ja kommunikoida\nmyös asiakkaan suuntaan. Kotisivuilla tulisi tietenkin olla myyjien yhteystiedot sekä yhteydenottolomake, mutta lisäksi kannattaa tarjota kävijälle mahdollisuus tilata\nyrityksen uutiskirje tai jos yrityksellä on blogi, niin tieto\nYksi kiinnostava keino on myös ”hunajapurkkien” hyödyntäminen eli tarjota kävijälle jotakin hyödyllistä sisältöä\nhänen yhteystietojaan (tyypillisesti sähköpostiosoite) vastaan. Tarjottava sisältö voi olla esimerkiksi jokin raportti,\ntutkimus tai verkkolaskuri.\nEsimerkiksi suomalainen yritys Actiw tarjoaa vapaasti\nladattavaksi referenssikuvauksia omasta rahtikonttien lastaamisen automatisoivasta tuotteestaan, mutta pidempien\naihealueeseen liittyvien raporttien lataaminen vaatii sähköpostiosoitteen antamista. Katso lisää Actiw LoadPlaten\nYhteystietonsa antaneiden voi olettaa olevan kiinnostuneita yrityksen tarjoamien tuotteiden tai palvelujen\nhankkimisesta. Myynti voi olla kontakteihin yhteydessä tai\nheille voi esimerkiksi lähettää yrityksen uutiskirjeen ja ottaa\nJos liidien kerääminen verkon kautta on hyvin tärkeää, kannattaa tutustua viime vuosina suosioon nousseisiin markkinointiautomaatioratkaisuihin. Automatisointi\nvähentää työmäärää ja mahdollistaa paljon suuremman\nliidimäärän tehokkaan hallinnan. Järjestelmät ovat etenkin\nsuuryritysten suosiossa, mutta markkinoilta löytyy nykyään\nmyös pk-yrityksille soveltuvia tuotteita.\nRuukin kattobisnes on ollut yksi suomalaisia edellä\nkävijöitä teollisuudessa, lisätietoa: http://blog.idbbn.\nfi/2013/11/19/mestarit-katolla-kuinka-rautaruukille-luotiin-teraeksinen-liidikone.aspx ja http://www.slideshare.\nSeuraa ja mittaa\nHyödynnä ilmaiset tai edulliset seurantatyökalut ja ohjaa\nkehittämistoimiasi datan pohjalta mutun sijaan.\nYrityksen kotisivujen kävijämääriä on helppo seurata\nedullisilla tai jopa ilmaisilla analytiikkapalveluilla. Ilmainen Google Analytics (http://www.google.com/analytics/) on hyvä työkalu ja palvelun käyttöönoton pitäisi\nonnistua kaikilta kotisivujen toteuttajilta. Toinen vaihtoehto on käyttää kotimaista Snoobi Analytics -palvelua\n(http://www.snoobi.fi/snoobi-analytics/), jonka hinta\nlähtee noin sadasta eurosta kuukaudessa.\nWeb-analytiikkapalvelu näyttää kävijämäärät eri sivuilla, sekä millä hakusanoilla tai minkä muiden sivustojen\nkautta kotisivuille on löydetty. Palveluilla voi myös seurata\nhakusanamainonnan tai mainoskampanjoiden vaikuttavuutta kävijämääriin.\nUseat sosiaalisen median palvelut (kuten LinkedIn, Facebook ja Twitter) tarjoavat myös omat yleensä maksuttomat analytiikkatyökalut sisältöjen ja kävijöiden seurantaan.\nEsimerkiksi Twitter Analytics -palvelun (https://analytics.\ntwitter.com) saa käyttöön kirjautumalla sivustolle omalla\nStatistiikkojen ymmärtäminen vaatii opettelua (lue esimerkiksi http://todaymade.com/blog/heres-whats-wrongwith-social-media-metrics/), mutta tietoa löytyy paljon sekä\nverkosta että aihealueen asiantuntijoilta. Tärkeää on miettiä, mitkä ovat tärkeimmät seurattavat asiat ja miten tietoja\nhyödynnetään. Parhaistakaan raporteista ei ole apua, jos\nkatsotaan vääriä asioita tai raportteja ei käytetä päätöksenteossa.\nKartoita ja osallistu oman alasi verkkoyhteisöihin. Mieti\noman yhteisön perustamista tukemaan myyntiä, asiakaspalvelua tai innovointia.\nOlethan huomannut hyödyntää yrityksesi alaa lähellä\nolevat verkkoyhteisöt? Esimerkiksi LinkedInistä löytyy\npaljon eri toimialojen ryhmiä, ja lisäksi erilaisilla ammattilehdillä ja järjestöillä voi olla omia verkkoyhteisöjään.\nYhteisöistä voi löytää ratkaisuja kartoittavia kyselijöitä\ntai aihealueen mielipidevaikuttajia, joita kontaktoida. Muista kuitenkin toimia fiksusti. Älä pelkästään mainosta omia\nratkaisujasi, vaan tuota yhteisöön arvoa osallistumalla keskusteluihin ja jakamalla hyödyllisiä sisältöjä.\nVerkkoyhteisöjä voi hyödyntää myös asiakastuessa,\nkuten Genelec on tehnyt (http://bit.ly/genelectuki) sekä\ninnovoinnissa, kuten ideoiden keräämisessä tuotekehitykseen liittyen. Verkkoon on syntynyt esimerkiksi iso, globaali\nCAD-suunnittelijoiden yhteisö GrabCAD, jota muun muassa\nKonecranes on hyödyntänyt uuden tuotteen yhden ominaisuuden kehittämisessä. Lue aiheesta tarkemmin Yritysesimerkit-kappaleesta.\nMahdollisuudet – Ulkoinen\nTuo tarjoamasi uudenlaiset tuotteet ja palvelut laajemmin ja tehokkaammin potentiaalisten asiakkaiden tietoon ja herätä uusia ajatuksia.\nMyyntiputken ihan alussa ja jo ennen sitä mahdollisilla\nasiakkailla ei ole edes käsitystä, että heillä on jokin tarve\ntai että heidän ongelmansa voisi ratkaista. Nostamalla\nesiin tarjontaasi liittyviä kysymyksiä ja yritysesimerkkejä, voit parantaa tietoisuutta tuotteistasi ja herättää uudenlaisia tarpeita potentiaalisten asiakkaittesi joukossa.\nEsimerkiksi blogikirjoittaminen voi olla tehokas työkalu sekä esitysten ja videoiden julkaiseminen verkossa. Hyvä\ntapa on esittää kysymyksiä sisältöjesi otsikoissa ja tarjota\nVerkko on yksi tärkeimpiä tiedonhakukanavia joka markkina-alueella. Panostamalla fiksuun verkkoläsnäoloon\nnäytät luotettavalta ja modernilta toimijalta. Lisäpotkua\nsaat näyttämällä asiantuntemuksesi verkossa.\nVerkkohaut ovat ensisijainen tiedonhakukanava suurimmalle osalle potentiaalisista asiakkaista, joten sillä miten\nyritys ja sen henkilöstö näkyy verkossa on suuri merkitys yrityksestä muodostuvaan mielikuvaan. Yrityksen on\nvaikea mainostaa itseään aikaansa seuraavana tai edelläkävijänä, jos sillä ei ole verkkosivuja tai ne eivät vastaa\nKotisivujen lisäksi toinen tärkeä paikka on LinkedIn,\njohon kannattaa luoda sekä yritysprofiili että uskottavat\nprofiilit yrityksen avainhenkilöille. Yrityksen koko henkilöstölle on hyvä järjestää koulutus LinkedInin hyödyistä ja siitä\nmillainen on hyvä profiili.\nVerkkoläsnäolon perusasioiden kuntoon laittamisen\njälkeen kannattaa paneutua asiantuntijuuden näyttämiseen verkossa. Esimerkiksi hyvän yritysblogin avulla voit\ntukea myyntiä ja kerätä liidejä, mutta lähtökohtana täytyy\nolla asiakkaiden auttaminen ja lisäarvon tuottaminen, eikä\nYmmärrät markkinoita paremmin\nYmmärrä paremmin millaista tietoa potentiaalit hakevat\nja mistä sitä haetaan. Jaa markkina- ja kilpailijatietoa tehokkaasti oman yrityksesi sisällä. Voit myös hyödyntää\nVerkko tarjoaa myös laajan tietolähteen yrityksellesi, josta\nvoit kerätä tietoa asiakkaiden tarpeista, markkinoista ja kilpailijoista. Seuraa esimerkiksi oman liiketoiminta-alueesi\nverkkoyhteisöjä ja katso millaisia kysymyksiä siellä esitetään. Voit ohjata sen pohjalta omaa sisällöntuotantoasi\nsekä tietenkin myös osallistua verkkokeskusteluihin.\nSovi myös käytännöt markkina- ja kilpailijatiedon jakamiseen yrityksesi sisällä. Hyvä työkalu tähän on käyttöön on\nmikroblogijärjestelmä, johon voit perustaa keskusteluryhmän aiheelle. Jakamalla tärkeimmät uutiset muidenkin nähtäväksi parannat henkilöstön ymmärrystä markkinatilanteesta sekä kilpailijoiden toimista. Voit myös jakaa asiakkaiden\nluona tai eri tapahtumissa kuulemaasi epävirallista tietoa.\nVerkkoyhteisöjä voi myös hyödyntää teollisuusyritysten innovoinnin apuna. Lue lisää aiheesta Yritysesimerkitkappaleesta.\nNäyt laajemmin verkossa\nGoogle rakastaa tuoreita ja asiantuntevia sisältöjä – ja\nniin myös asiakkaasi. Verkkoon räätälöidyt sisällöt ja niiden aktiivinen jakaminen kasvattavat verkkojalanjälkesi\nihan uuteen kokoluokkaan.\nVerkkonäkyvyyden kasvattamiseksi yrityksellä on kolme\nkeinoa: 1) mainostaa verkossa, 2) optimoida kotisivujen\nhakukonenäkyvyyttä tai 3) tuottaa verkkosisältöjä. Kaikille näistä keinoista on paikkansa, mutta pidemmällä\ntehokkainta on laadukkaiden verkkosisältöjen tuottaminen. Mainonnan teho katoaa, kun lopetat mainoksien\nostamisen ja pk-yrityksen verkkosivustot ovat tyypillisesti niin pieniä, että hakukonenäkyvyyden optimointi\nei vaikuta merkittävästi.\nYleensä järkevintä onkin tuottaa suunnitelmallisesti potentiaalisia asiakkaita kiinnostavia verkkosisältöjä ja\njakaa niitä parhaan kykynsä mukaan. Omien kotisivujen\nsijaan sisältöjä kannattaa julkaista sisällönjakopalveluissa –\nkuten SlideShare, YouTube tai Issuu – ja sen jälkeen jakaa\nlinkkejä aktiivisesti verkossa, eli esimerkiksi LinkedInissä,\nTwitterissä ja Facebookissa.\nSisältöjen suunnittelussa, tekemisessä ja jakamisessa\nkannattaa olla suunnitelmallinen ja hyödyntää asiantuntijaapu sekä suunnittelu- että tuotantovaiheessa.\nLuot uuden kanavan liideille\nHoukuttele potentiaalisia asiakkaita verkkosivuillesi tarjoamalla kiinnostavia sisältöjä ja kerää heidän yhteystietojaan uutiskirjeitä ja myyntikontaktointia varten.\nParantamalla verkkonäkyvyyttäsi ja jakamalla sisältöjä\nhoukutat enemmän kävijöitä verkkosivuillesi. Jo ostovaiheessa olevat kävijät tulisi aktivoida ottamaan yhteyttä\nyritykseesi, mutta kannattaa pyrkiä säilyttämään kontakti myös myyntiprosessin aiemmissa vaiheissa oleviin\nVoit esimerkiksi tarjota mahdollisuutta tilata tiedon\nuusista blogikirjoituksista tai julkaisemastasi uutiskirjeestä\nsähköpostiin. Lisäksi kannattaa hyödyntää ”hunajapurkkeja” eli esimerkiksi erilaisia oppaita ja raportteja, jotka kävijä\nsaa ladattua yhteystietojaan vastaan. Lue lisää aiheesta ”Tee\nverkosta myynnin väline” -kappaleesta.\nKäytännön vinkkejä – Ulkoinen\nSeuraavassa joitain käytännön vinkkejä ulkoiseen hyödyntämiseen.\nHyödynnä hitaat ja passiiviset kanavat – Alussa on helpompi mennä mukaan hitaampiin kanaviin, jotta päivi-\ntyksiä ja sisältöä ei tarvitse julkaista kovin usein. Esimerkiksi LinkedIniin voi luoda aluksi pelkän yritysprofiilin tai\nvoi perustaa blogin, johon riittää julkaiseminen kerran\nTutustu sovelluksiin – Tutustu tarjolla oleviin työpöytäja mobiilisovelluksiin. Esimerkiksi Twitterin käyttö helpottuu huomattavasti Tweetdeckillä (https://tweetdeck.\ntwitter.com/) verrattuna selaimen käyttämiseen. Facebookiin ja LinkedIniin löytyy puolestaan monipuoliset\nmobiilisovellukset kännyköihin ja tabletteihin.\nAikatauluta julkaiseminen ja seuranta – Suunnittele sisällöillesi julkaisuaikataulu ja tutustu sosiaalisen median\nhallintapalveluihin (esim. Falcon Social – http://www.falconsocial.com/) keskustelujen seurannan ja päivitysten\naikatauluttamisen helpottamiseksi. Mieti myös sinulle\nsopiva tapa seurata verkkokeskusteluja ja varaa kalenterista aika, jolloin julkaiset omaa sisältöä verkossa.\nUudelleenkäytä sisällöt eri kanavissa – Oletko tehnyt\ntai teettänyt videon? Kirjoita aiheeseen liittyen myös blogikirjoitus ja upota video siihen, tai lisää ruutukaappaus\nja linkki videoon painettuihin esitemateriaaleihin. Kerro\nsitten sisällöistä verkkosivujesi uutisissa, Twitterissä ja\nTue messuosallistumista verkossa – Messut voivat olla\ntärkeä markkinointikeino. Hyödynnä myös verkko aktiivisesti ennen messuja, niiden aikana sekä jälkeen. Kerro\nosallistumisesta, jaa tunnelmakuvia ja tietoa tuoteuutuuksista ja vaikka haastattele messukävijöitä osastollasi.\nLuo inhimillisempi kuva yrityksestäsi – Yleensä teollisuusyritysten markkinointiviestintä on hyvin ammattimaista ja pyrkii antamaan neutraalin kuvan yrityksestä.\nSosiaalisessa mediassa voit luontevammin nostaa esiin\nihmiset yrityksen takana. Jaa esimerkiksi kuvia yrityksesi\nhenkilöstötapaamisista, nosta esiin ihmisiä eri toiminnoista tai kerro henkilöhaastattelun kautta millaista uutta osaajaa etsitte.\nKouluta henkilöstöäsi – Jos haluat osallistaa henkilöstösi verkossa toimimiseen, on heille hyvä järjestää koulutuksia. Pidä koulutus itse tai hanki asiantuntija ulkoa\nkertomaan sosiaalisen median käytöstä teollisuusyrityksissä. Aloita esimerkiksi LinkedInin tehokäytöstä tai verkkokokousten ja mikroblogien hyödyntämisestä.\nKäytä sekä sisältöpankkeja että jakopalveluja – Osa sosiaalisen median palveluista soveltuu pääosin sisältöjen\njakamiseen (esim. YouTube videoille ja SlideShare esityksille) ja osa taasen sisältöjen jakamiseen (esim. Twitter,\nFacebook ja LinkedIn). Tuota laadukkaita sisältöjä ja var-\nmista niille riittävä näkyvyys (nk. ”reach”), jotta ne huomataan yrityksesi seuraajien ja hakukoneiden toimesta.\nHuomioi visuaalisuus – Yksi viime vuosien iso trendi on\nollut visuaalisuuden merkityksen kasvu. Kotisivut ovat\nmuuttuneet enemmän verkkolehtien suuntaan (tutustu\nesim. Flockler-palveluun – http://flockler.com/), kuvanjakopalvelujen (kuten Instagram) suosio on noussut ja\ninfografiikat ovat nousseet uudeksi sisältötyypiksi. Mieti,\nmiten voisit hyödyntää visuaalisuutta omassa viestinnässäsi.\nVaikka kotisivujen merkitys onkin pienentynyt sosiaalisen\nmedian palvelujen myötä, ne ovat kuitenkin edelleen yrityksen verkkoläsnäolon kulmakivi. Kotisivut luovat ensimmäisen mielikuvan yrityksestä, toimivat sisältö- ja uutisvarastona ja mahdollistavat kontaktitietojen keräämisen.\nJos mahdollista, kotisivut kannattaa uudistaa muutaman vuoden välein sekä ulkoasun että sisältöjen osalta.\nMieti samalla uudistuksen yhteydessä kotisivujen rooli digitaalisen markkinoinnin kokonaisuudessasi ja miten voisit\nvaljastaa ne tehokkaammin osaksi myyntikoneistoasi.\nVinkki: Mieti ”hunajapurkkien” eli kiinnostavien asiantuntijasisältöjen (raportit, laskurit tai tutkimukset) jakamista sivuillasi. Sisällöt annetaan ladata ilmaiseksi, mutta vastineeksi vaaditaan sähköpostiosoitteen tai muiden\nyhteystietojen antamista. Kontaktitietoja voi käyttää\nuutiskirjeiden lähettämisessä tai myyntikontaktoinnissa.\nLinkedIn on yksi tärkeimpiä palveluja B2B-yrityksille uskottavuuden rakentamisessa. Yrityksen avainhenkilöiden\nprofiilit kertovat paljon yrityksestä ja ammattimainen yritysprofiili luo kuvan isommasta yrityksestä.\nPalvelua voi hyödyntää hyvin monipuolisesti mm.\ntiedonhakuun, verkostojen luomiseen ja ylläpitoon, uskottavuuden rakentamiseen ja myyntiliidien hakemiseen.\nYrityksen henkilöstölle kannattaa järjestää koulutus LinkedInin tehokäytöstä ja auttaa profiilien luomisessa ja parantamisessa.\nVinkki: Järjestä koulutus LinkedInin tehokkaasta hyödyntämisestä yrityksesi henkilökunnalle. Koulutus auttaa\nammatillisesti uskottavien profiilien luomisessa ja voit\nvaikka järjestää valokuvaussession samassa yhteydessä\nkunnollisten profiilikuvien ottamiseksi.\nJos yritys haluaa profiloitua oman alueensa asiantuntijana,\non blogi yleensä paras tapa näyttää henkilöstön osaaminen. Samalla kuitenkin kiinnostavan blogin pitäminen on\nyleensä haastavaa teollisuusyrityksille. Kirjoitusten pitäisi\nolla hyödyllisiä lukijoille, kiinnostavia ja mielellään helposti\nluettavia. Jos kirjoittaminen on ulkoistettu viestintävastaavalle tai ulkoiselle kirjoittajalle, se paistaa helposti läpi, eikä\nBlogikirjoittamiselle kannattaa laatia sisältöaikataulu,\njossa mietitään mistä aiheista halutaan kirjoittaa, millaisia\nnäkökulmia nostaa esiin ja kuinka usein kirjoituksia julkaistaan. Jakamalla kirjoitusvuorot useamman ihmisen kesken,\nvähennetään kirjoittamisen aiheuttamaa taakkaa. Blogikirjoituksia kannattaa myös pyytää vieraskirjoittajilta, kuten\nesimerkiksi oman alan konsulteilta, tutkijoilta tai yhteistyökumppaneilta. Vierailta saa blogille sisältöä, uskottavuutta\nja lisänäkyvyyttä verkossa.\nEnnen blogin perustamista, kirkasta blogisi tavoitteet,\nsisältösuunnitelma ja julkaisuaikataulut, sekä tarjoa asiantuntijoillesi koulutusta verkkokirjoittamiseen. Yrityksen\nviestintävastaavan on myös syytä tukea bloggaajia kirjoitusprosessissa sparraajana.\nVinkki: Tutustu kuljetinratkaisuja tarjoavan Ferroplanin\n(http://www.ferroplan.fi/) persoonalliseen tapaan markkinoida. Yrityksen sivuilta löytyy paljon YouTube-videoita\nsekä Suomen tunnetuin teollisuusblogi (http://www.ferroplan.fi/blogi/).\nVideo on voimakas media, jolla voi herättää tunteita ja\nmielikuvia. Perinteiset yritysesittelyvideot kannattaa jakaa\nverkkonäkyvyyden saamiseksi YouTubessa ja upottaa ne\nkotisivuille. Esittelyjä voi täydentää esimerkiksi referenssivideoilla, haastatteluilla tai esitys- tai webinaaritallenteilla.\nKaiken videomateriaalin ei tarvitse olla täysin viimeisteltyä, vaan perustason kameroilla ja mobiililaitteilla saa jo\nriittävän hyvää jälkeä. Esimerkiksi messuilta ja tapahtumista voi kuvata videota itse, editoida niistä lyhyen tunnelmakoosteen ja julkaista sen verkossa.\nHyviä suomalaisia esimerkkejä YouTuben käytöstä teollisuudessa:\n•• Pk-yritys Actiw Oy:n logistiikkaratkaisut:\n•• Elematicin betonielementtituotantoratkaisut:\n•• Kempin hitsaustuotteet ja -palvelut:\nSlideShare nimeää itsensä ”powerpointtien YouTubeksi”, mikä kuvaakin palvelua hyvin. Palvelu mahdollistaa esitysten\nja tekstidokumenttien jakamisen verkossa ja upottamisen\nmuille verkkosivuille. Tuotekuvauksia tai seminaariesityksiä\nvoi jakaa palvelussa ja upottaa esimerkiksi kotisivuille tai\nSlideShare mahdollistaa myös infografiikoiden jakamisen sekä yhteystietojen pyytämisen esitysten katsojilta kontaktointia varten. Esimerkiksi SYKE-projektin ”Teollisuusyrityksen digipolku” -infograafi on jaossa SlideSharen kautta:\nTwitter on merkittävä sosiaalisen median palvelu, etenkin\nkansainvälistä markkinointia tekeville yrityksille. Suomessa\nTwitter-käyttäjiä on melkein 300 000, joista aktiivisia viikkotasolla noin 50 000 (tilastot: http://www.toninummela.\ncom/suomi-twitter/). Maailmalla, kuten Pohjois-Amerikassa ja Englannissa, Twitter on kuitenkin paljon suositumpi\nja suosituimmilla tunnuksilla on yli 60 miljoonaa seuraajaa\nTwitterissä voi jakaa omaan yritykseen tai bisnesalueeseen liittyviä päivityksiä, tarjota asiakastukea ja aloittaa\nkeskusteluja muiden käyttäjien kanssa. Sieltä voi löytää\noman alan mielipidevaikuttajia ja luoda heihin yhteyksiä\njakamalla heidän päivityksiään eteenpäin (nk. retweet) tai\nkäymällä keskusteluja heidän kanssaan.\nYrityksen oman Twitter-tunnuksen luomisen lisäksi\nkannattaa hyödyntää oman yrityksen asiantuntijat, jotka\novat jo aktiivisia verkossa. Ihmisten välille syntyy helpommin suhde, kuin ihmisen ja yrityksen.\nVinkki: SlideShare-esitykset tulevat monesti korkealle\nGoogle-hauissa, joten mieti jonkinlaisen kiinnostavan\nesityksen laatimista omasta alastasi ja sen jakamista\npalvelussa. Esitys voi nousta esiin useilla eri hakutermeillä ja johdattaa tiedonhakijoita tutustumaan tarjontaasi.\nFacebook on selvästi suosituin palvelu B2C-markkinoinnissa, mutta siitä on iloa myös teollisuusyrityksille. Yrityksen\nprofiilille ei välttämättä saa lukumääräisesti hirveän paljon\nseuraajia, mutta Facebookia voi olla silti järkeä käyttää julkaisukanavana. Ihmiset kuitenkin jakavat melko aktiivisesti\nnäkemiään päivityksiä Facebookissa ja maksamalla päivityksille saa lisänäkyvyyttä.\nYksi kiinnostava trendi B2B-markkinoinnissa on yrityksien ihmimillistäminen, eli vapaamuotoisemmat päivitykset, joissa nostetaan yrityksen työntekijöitä ja vapaamuotoisemmin yrityksen kuulumisia esiin. Inhimillistäminen\nauttaa luomaan yrityksestä uskottavamman ja rakentaa\nmyös hyvää työnantajakuvaa – etenkin nuoremmille sukupolville.\nIsot teollisuusyritykset käyttävät Facebookia oman\ntyönantajakuvansa rakentamiseen nuorten osaajien keskuudessa, rekrytoinnin tukena sekä saadakseen sisällöilleen\nHyviä suomalaisia esimerkkejä Twitterin käytöstä teollisuudessa:\n•• Varastoautomaatioratkaisujen tarjoaja Pesmel:\n•• Metso flow control:\n•• Generaattori- ja tehonmuokkainvalmistaja The Switch:\n•• Taajuusmuuttajavalmistaja Vacon:\nVinkki: Lähde liikkeelle Twitterin kanssa parin viikon kokeilujaksolla, jonka aikana pyrit aktiivisesti seuraamaan\nmuutamaa aihetta, esimerkiksi alaasi liittyviä tunnisteita\n(nk. hashtag eli esimerkiksi #heattreatment). Luo itsellesi\ntunnus ja pyydä alkuun neuvoja joltain Twitterissä aktiiviselta tutultasi tai käy jokin Twitterin perusteet -esitys läpi\n(esityksiä SlideShare-palvelusssa: http://www.slideshare.\nMuita palveluja ja markkinointikeinoja\nMaininta suositulla sivulla tai oma sivu Wikipediassa voi auttaa merkittävästi yrityksen verkkonäkyvyyden parantamisessa, mutta sellaisen saaminen ei välttämättä ole helppoa.\nWikipedia ei ole paikka mainospuheille ja sinne halutaan\nvain merkityksellistä tietoa, joten lisätyt tiedot saatetaan\nYleensä toimivin tapa päästä esille Wikipediassa onkin\nkäydä läpi oman yrityksen bisnesaluetta koskevat suomentai englanninkieliset sivut, ja keksiä luonteva tapaa linkittää\nniihin jotain omaa yritystään koskevaa. Voi olla parempi linkittää johonkin lehtijuttuun omaa yritystä koskien tai verkosta löytyvään tuotevertailuun, jossa on itse mukana, kuin\nsuoraan omille kotisivuille.\nJotkut yritykset ovat myös toteuttaneet jonkinlaisen\nverkkosovelluksen, kuten vaikka alaan liittyvän investointilaskurin tai muunnostyökalun, jonka voi linkittää Wikipediaan. Kannattaa tutkia myös kuinka omat – isot ja pienet\n– kilpailijat näkyvät Wikipediassa ja miettiä vastaavia tapoja.\nNykypäivän teollisuusmarkkinoijan pitäisi tuntea myös liuta\nmuita verkkopalveluja ja markkinointikeinoja. Seuraavassa\nlista joistain kiinnostavimmista.\n•• Instagram – kuvien jakamiseen\n•• Flickr – kuvien jakamiseen ja markkinoinnissa\nkäytettäviin ilmaisten kuvien etsimiseen\n(https://www.flickr.com/). Katso esim. Volvo Trucks:\n•• Pinterest – kuvien ja kuvakokoelmien jakamiseen\n•• Bitly – verkkolinkkien lyhentämiseen ja niiden\nklikkausten seurantaan (http://bitly.com).\n•• Asiakaslehdet – kustannustehokkaampi digitaalisena\ntai mahdollinen erottumiskeino paperisena.\n•• Issuu – verkkolehtien julkaisemiseen ja jakamiseen\n•• Uutiskirjeet – tapa pysyä asiakkaiden mielessä ja\nkertoa omista uutisista ja tarjouksista.\n•• Hakusanamainonta – mainostaminen Google-hakujen\n•• Sähköpostimarkkinointi – sähköisten mainoskirjeiden\nlähettämistä hankituille kontakteille.\nDigitalisaatio yrityksen sisällä ja\nSeuraavassa vinkkejä digitalisaation hyödyntämiseen\nyritysten sisällä ja partnerien, kuten päämiesten ja jälleenmyyjien, kanssa.\nTehosta kommunikointia ja varmista tiedon tallentuminen korvaamalla sähköposti ”sisäisellä Facebookilla” eli\nSähköpostilla viestiminen on välillä tuskallista, etenkin\njos mukana on isompi joukko vastaanottajia ja viestinnän tulisi olla monenkeskistä. Edelläkävijäyritykset ovatkin jo korvanneet sähköpostittelun ”sisäisellä Facebookilla” eli mikroblogijärjestelmällä.\nMikroblogeissa voi jakaa lyhyitä päivityksiä, joista voi\ntykätä ja niitä voi kommentoida. Viesteistä tykkääminen\nkertoo käyttäjän lukeneen viestin ja kommentointi mahdollistaa sähköpostia sujuvamman tavan käydä keskusteluja. Viestiketjut myös jäävät yhteiseen talteen myöhempää\nSuosituin mikroblogijärjestelmä on tällä hetkellä Yammer. Se on osa Microsoftin Office 365 -pakettia, jota moni\npk-yritys jo käyttää sähköposti- ja kalenterijärjestelmänään.\nHelpota tietopankkien, kuten laatukäsikirjan ja työohjeiden, ylläpitoa viemällä ne verkkoon. Mahdollista myös\nsisällöistä keskusteleminen niiden yhteydessä.\nYritysten verkkolevyiltä löytyy paljon dokumentteja, joiden sisältämää tietoa voitaisiin hyödyntää tai ylläpitää\ntehokkaammin. Nykypäivänä on käytettävissä monia\nedullisia pilvipalveluita tiedostojen tallentamiseen ja\njakamiseen. Ne mahdollistavat tiedostojen jakamisen\nhelposti alihankkijoille, jälleenmyyjille ja asiakkaille.\nJos tietoa täytyy luoda tai ylläpitää useamman henkilön toimesta, kannattaa tutustua wikeihin. Wikit toimivat\nkuten verkkosanakirja Wikipedia, eli mahdollistavat tekstisisällön muokkaamisen ja muutosten seurannan. Tyypillisiä\nkäyttökohteita wikeille ovat esimerkiksi yrityksen laatukä-\nsikirjan ja työohjeiden ylläpito. Yritysesimerkit-kappaleesta\nlöydät linkin kuvaukseen miten pk-konepaja Reifer käyttää\nOsa wiki-järjestelmistä myös tukee sisältöjen kommentointia ja niistä keskusteluja sisältöjen yhteydessä. Tiedon ja\nkeskustelujen yhdistäminen helpottaa tiedon löytämistä ja\nhiljaisen tiedon tallentumista.\nToimi tehokkaammin verkostona\nVähennä matkustamista verkkokokouksilla, syvennä\nasiakassuhteita uusilla interaktiotavoilla ja jaa tietoa alihankkijoille ja kumppaneille.\nTeollinen tuotanto on hyvin verkostoitunutta ja lopputuotteen kustannuksista iso osa tyypillisesti syntyy toimittajaverkostossa. Jotta yritys olisi kilpailukykyinen sen\ntulisi toimia tehokkaasti, sekä sisäisesti että sen kumppaniyritysten – kuten alihankkijoiden, jälleenmyyjien ja\nasiakkaiden – kanssa.\nVastaavat työkalut ja toimintatavat kuin yrityksen sisällä, voidaan viedä verkostokäyttöön. Käyttöönotto vaatii kuitenkin tiivistä yhteistyötä vastapuolen kanssa sekä yhteistä\nhalua hyödyntää mahdollisuuksia.\nLue lisää toiminnan tehostamisesta päämiehen ja alihankkijan välillä Yritysesimerkit-kappaleessa.\nMahdollisuudet – Sisäinen\nLäpinäkyvä kommunikointi ja tietojen avaaminen kaikille parantaa tilannetietoisuutta ja vähentää ”sähläämistä” eli turhaa ja päällekkäistä työtä.\nMonessa yrityksessä ilmenee vielä paljon ”sähläämistä” tietotyön osalta. Osa tiedoista on tallennettu vain yksittäisten\ntyöntekijöiden koneelle, tiedostojen uusimpia versioita joutuu metsästämään tai tehtävien edistymisestä joutuu aina\nLean-kehittämisellä on onnistuttu vähentämään tuotantotyön hukkaa ja pienentämään varastoja. Vastaavasti\nyritysten tietotyötä kannattaisi ”digi-leanata” eli kehittää\nkommunikointi ja yhteistyöskentely modernille tasolle.\nUudet digitaaliset ja yhteisölliset työkalut auttavat parantamaan tilannetietoisuutta ja tehostamaan työskentelyä,\nesimerkiksi projekteissa ja poikkeuksien käsittelyssä.\nTutkimusyhtiö McKinsey on arvioinut, että isoissa yrityksissä tietotyötä pystyy tehostamaan 20–25 %. Monessa\npk-yrityksessäkin pystyttäisiin saavuttamaan vastaavia, ja\nosaltaan jopa isompiakin hyötyjä, tehokasta kommunikointia ja yhteistyötä vaativissa prosesseissa.\nKommunikoinnin ja dokumenttien siirtäminen sähköpostista verkkotyökaluihin tuo ne oikeasti yrityksen\nomistukseen ja hallintaan. Uusi toimintatapa pienentää\ntoiminnan jatkuvuuden riskejä ja helpottaa työtä lomien\nja muiden poissaolojen aikana.\nSähköpostia käytettäessä tiedon omistajuus on käytännössä yksittäisillä työntekijöillä, sillä toisten sähköpostilaatikoiden sisältöä ei yleensä pääse lukemaan.\nSiirtämällä keskustelut sähköpostista esimerkiksi mikroblogijärjestelmään, ne tulevat näkyviksi ja tallentuvat\nmyös myöhempää käyttöä varten. Samalla keskustelut\nmuuttuvat yrityksen omaisuudeksi, joten tiedonhallinnan näkökulmasta muutos tarjoaa selkeitä hyötyjä.\nKeskustelujen lisäksi dokumentit tai niissä oleva tieto\nkannattaa siirtää jaettuihin verkkotyökaluihin, kuten verkkolevyille yrityksen sisällä, turvallisiin pilvipalveluihin tai mahdollisesti wikeihin. Tämä helpottaa työskentelyä avainhenkilöiden työmatkojen ja lomien aikana, kun muutkin pääsevät\naina dokumenttien viimeisimpiin versioihin käsiksi.\nDigitalisaatio mahdollistaa toiminnan tehostamisen\netenkin pitkissä ja laajoissa asiakassuhteissa. Yhteinen\n”digi-leanattu” toimintamalli parantaa laatua ja kustannustehokkuutta sekä nopeuttaa uusien tuotteiden saamista markkinoille.\nJos yritykselläsi ei ole omia tuotteita, vaan tarjoat palveluja\nmuille, tai jos hyödynnät alihankkijoita tai ostopalveluja\nmerkittävästi, niin sinun kannattaa miettiä verkostojen\ntoiminnan tehostamista. Vaikka yhden yrityksen sisällä\ntieto kulkisikin, tyypillisesti verkostossa toimitaan pienimmän yhteisen nimittäjän mukaan eli käytetään lähinnä\nsähköpostia ja puhelinta sekä tavataan kasvotusten.\nTuomalla digitaaliset työkalut käyttöön yritysten välillä voidaan toimintaa yleensä tehostaa merkittävästi. Aloita\nvaikka ensimmäisenä ottamalla verkkokokoukset käyttöön\nnopeiden asioiden läpikäyntiin ja kokeile tilaus-toimitus-\nprosessin poikkeuksien käsittelyä yhteisessä mikroblogiryhmässä.\nVoit myös tehostaa projektinhallintaa yhteisillä ”digileanatuilla” työkaluilla ja toimintatavoilla kumppaniesi\nkanssa. Tämä auttaa nopeuttamaan esimerkiksi tuotekehitysprojektien läpivientiä ja vähentää yllättäen vastaan tulevien pikaisten tehtävien määrää.\nDigitaalisia ja yhteisöllisiä työkaluja\nYritysten sisäiseen ja partnerikäyttöön löytyy useita uusia\ntyökaluja. Osalle henkilöstöstä vastaavat työkalut voivat\nolla tuttuja vapaa-ajalta, kuten harrastekerhoista tai järjestötoiminnasta.\nEräs helpoimpia tapoja hyödyntää digitalisaatiota on ottaa\nverkkokokoukset käyttöön. Hyvä tavoite voisi olla esimerkiksi korvata puolet tapaamisista tuttujen asiakkaiden kanssa verkkokokouksilla. Säästöt matka-ajoissa ja -kustannuksissa voivat olla merkittäviä.\nVerkkokokousjärjestelmiä löytyy todella monia. Suosituimpia ovat esimerkiksi Skype, Lync (osa Microsoftin Office\n365 -pakettia), AdobeConnect, WebEx ja GoToMeeting.\nVerkkokokouksia varten kannattaa hankkia kaikille\ntoimihenkilöille headset-kuulokkeet ja yritykseen yksi tai\nkaksi kaiutinmikrofonia, jonka avulla useampi henkilö voi\nosallistua kokoukseen samasta huoneesta. Verkkokokouksiin osallistumista kannattaa myös harjoitella pari kertaa\nomalla porukalla tai tuttujen kumppanien kanssa.\nVerkkokokouksista on erityisesti hyötyä, jos yrityksellä\non useita toimipisteitä, henkilöstö tekee myös etätöitä tai\navainhenkilöt matkustavat paljon.\nMikroblogijärjestelmä on eräänlainen yrityksen ”sisäinen\nFacebook” eli paikka päivitysten jakamiseen, keskusteluihin\nja tykkäämisille. Päivityksessä voi esimerkiksi kertoa projektin etenemisestä, kommunikoida sisäisiä uutisia, kysyä kollegoilta apua tai käsitellä jotain poikkeustapausta.\nKollegat voivat kommentoida päivitystä ja keskustelut\ntallentuvat ketjuksi sen alle. Päivityksistä ja kommenteista\nvoi myös tykätä eli kertoa lukeneensa sen, mikä käytännössä korvaa ”ok”-viestit.\nMikroblogeilla kannattaa korvata sähköpostilla jaettavaa tietoa, kuten yrityksen sisäisiä tiedotteita ja keskusteluja. Esimerkiksi laatupoikkeamien hoitaminen on helpompaa, kun asiaan liittyvä viestintä on kaikkien asianosaisten\nEsimerkki keskustelusta mikroblogijärjestelmässä.\nMikroblogit voivat toimia eräänlaisena ”läpinäkyvänä sähköpostina”, jossa viestintä käydään pienen ryhmän\nkesken, mutta kuka tahansa pääsee näkemään keskustelut.\nEsimerkiksi kehitysprojektilla voi olla oma ryhmänsä, jossa\nkaikki projektia koskeva keskustelu käydään. Tällöin johto\nvoi seurata projektin etenemistä ja mahdollisia ongelmia\npaljon helpommin, kuin kyselemällä tilannepäivityksiä\nWiki on yhteisöllisesti muokattava verkkosivusto. Tunnetuin\nesimerkki wikistä on verkkosana Wikipedia, jota vapaaehtoiset ylläpitävät ja täydentävät. Wiki näkyy käyttäjälle\nverkkosivustona, jonka ”muokkaa”-nappia painamalla sivua\npääsee muokkaamaan suoraan selaimessa. Tallentamalla\nmuutokset, itse sisältösivu päivittyy vastaavasti.\nEsimerkki yrityksen sisäisestä wiki-sivusta (kuva Reifer Oy).\nYritys voi esimerkiksi siirtää laatukäsikirjansa ja työohjedokumenttien sisällöt wiki-alustalle, jossa niitä on helpompi ylläpitää yhdessä. Järjestelmä seuraa kaikkia sisältöön tehtäviä muutoksia ja tallentaa lisäksi tiedon kuka on\ntehnyt mitkäkin muutokset.\nLisätietoa wikien käytöstä teollisuusyrityksistä löytyy\nYritysesimerkit-kappaleesta. Esimerkiksi automaatiojärjestelmiä toimittava Fastems hyödyntää wikejä laajasti sisäisissä prosesseissaan ja konepaja Reifer laatukäsikirjan ja\nVerkkolevyt ja pilvilevyt\nMonessa yrityksessä käytetään yhteisiä verkkolevyjä dokumenttienhallintaan. Markkinoilla on myös useita palveluja,\njoilla verkkolevyn voi perustaa ”pilveen” eli ulkoisen palveluntarjoajan alustalle. Pilvilevyyn pääsee helposti käsiksi myös mobiililaitteilla ja niitä on helppo jakaa ulkoisten\nkäyttäjien, kuten vaikka päämiesten, alihankkijoiden tai\nPilvipalveluiden tietoturva voi pelottaa, mutta yleisesti arvioiden palvelut ovat suhteellisen turvallisia, ja käytännössä palveluiden tarjoamat hyödyt ylittävät riskit. Käyttöä\nei kannata kuitenkaan aloittaa yrityksen kaikista arkaluontoisimmalla tiedolla, vaan selvittää palvelun tietoturva ennen käytön laajentamista.\nProjektinhallintajärjestelmiä on markkinoilla todella paljon.\nTyypillisiä ominaisuuksia ovat projektin jakaminen osakokonaisuuksiin, tehtävien luominen ja seuranta sekä projektin yleistason seuranta.\nYrityksen kannattaa valita projektinhallintaratkaisu, joka\nsoveltuu sen liiketoimintaan, on helppokäyttöinen ja toimii\nhyvin yhteen yrityksen muiden järjestelmien kanssa. Järjestelmiä kannattaa myös pyrkiä käyttämään pitkäaikaisten\nasiakkaiden ja omien alihankkijoiden kanssa, jotta tuotekehitys- tai toimitusprojektien läpivienti olisi helpompi hallita.\nPerustason projektinhallintaa voi tehdä esimerkiksi\nMicrosoftin SharePoint-järjestelmällä. Lisäksi teollisuusyrityksiä kiinnostava vaihtoehto on verkostojen hallinta- ja\nkehittämistyökalu Jakamo (http://jakamo.net/), johon on\nluvattu olevan piakkoin tulossa verkostokäytön erityispiirteet huomioiva projektinhallintatoiminto.\nPk-yritykset voivat hyödyntää myös suurta määrää muita\ndigitaalisia ja yhteisöllisiä työkaluja. Yrityksissä on jo tyypillisesti ERP-järjestelmä tuotannon ohjaamiseen, CRMjärjestelmä myynnin hallintaan ja taloushallintojärjestelmä\nEri järjestelmiä voi nykypäivänä hankkia myös pilvipalveluina, niin että yrityksen ei tarvitse itse huolehtia järjestelmän tai palvelimien ylläpidosta, vaan järjestelmästä maksetaan käytön mukaista kuukausimaksua. Pilvipalveluiden\ntarjonta sekä käyttö tulevat varmasti tulevaisuudessa vain\nPk-yrityksen näkökulmasta haaste on rakentaa erillisistä järjestelmistä toimiva kokonaisuus sekä teknisesti\nettä käyttökohteiden kannalta. Tiedon siirtäminen järjestelmästä toiseen pitäisi olla mahdollisimman helppoa ja\nmielellään automatisoitua. Henkilöstölle kannattaa kertoa\nminne mikäkin tieto tallennetaan ja miten heidän halutaan\nkäyttävän eri järjestelmiä työssään.\n”Digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia ei tunneta.”\nSuomalaisissa teollisuuden pk-yrityksissä ja toisaalta\nisojen yritysten toimittajaverkostojen kehittämisessä\ndigitalisaation mahdollisuuksia ei vielä hyödynnetä lähellekään täysimääräisesti. Isolta osin tämä johtuu siitä,\nettä aihetta ei edelleenkään ymmärretä tarpeeksi hyvin.\nVaikutuksia pitäisi ymmärtää yleisesti liiketoiminnassa,\nteollisuuden piirissä sekä oman yrityksen tasolla. Joihinkin\nbisnesalueisiin ja toimijoihin digitalisaatio vaikuttaa dramaattisemmin kuin toisiin, mutta mikään yritys ei täysin\nYritysten kannalta tärkeintä olisi kuitenkin ymmärtää\nmitä digitalisaatio voi tarjota omalle yritykselle. Miten esimerkiksi sisäistä kommunikointia ja prosesseja voi tehostaa,\ntai miten yritys voi näyttää uskottavalta toimijalta verkossa\nja auttaa potentiaalisia asiakkaita löytämään sen tuotteet\nHyvä työkalu mahdollisuuksien ymmärtämiseen on\ntehdä tai teettää yrityksellesi digitalisaatiokartoitus, joka\nnäyttää nykytilan, mahdollisuudet ja reitin eteenpäin.\nSuosituksia digitalisaatiokartoitusta koskien\nHyödynnä ulkopuolista osaamista – Teetä kartoitus\nmieluiten ulkopuolisella asiantuntijalla, joka sekä tuntee digitalisaation mahdollisuudet hyvin että ymmärtää\nmyös teollisuuden tarpeet. Huomaa, että kuluttajamarkkinointi ja IT-ala yleensä eroavat teollisuudesta.\nUlkoinen näkökulma tai sisäinen ja partnerit – Kartoitus voi käsitellä joko sosiaalisen median palvelujen hyödyntämistä (ulkoinen hyödyntäminen) tai digitaalisten\ntyökalujen käyttöä yrityksen sisällä ja partnerien kanssa\n(sisäinen ja partneri hyödyntäminen) tai kumpaakin.\nKartoituksen muoto – Kartoitusta varten kannattaa\nhaastatella yrityksen avainhenkilöt ja samalla kertoa lyhyesti mahdollisuuksista kehittämisideoiden saamiseksi.\nHaastatteluja voi täydentää verkkokyselyllä henkilöstölle ja kartoitukseen voi sisällyttää myös avainasiakkaiden\nVaadi näkemyksiä – Pyydä kartoituksen tekijää keräämään kaikki kehitys- ja hyödyntämisideat talteen, mutta\nmyös suosittelemaan yhtä tai kahta tärkeintä hyödyntämiskohdetta. Lisäksi pyydä kuvausta kehittämistoimien\ntoteuttamisesta, jotta ymmärrät projektien luonteen\nHyvä kartoitus parantaa yrityksen avainhenkilöiden\nymmärrystä digitalisaatiosta, konkretisoi tärkeimmät\nmahdollisuudet ja tarjoaa pohjan kehittämistoimille.\nKommunikoi kartoituksen tulokset henkilöstölle ja sovi\naikataulu kehittämistoimien toteuttamiselle.\nRiskit ja strategiset virheet\nKäytä luotettavien toimijoiden palveluja, jätä liiketoimintakriittisin tieto sisäisiin järjestelmiin, ohjeista ja kouluta\nhenkilöstöä tietoturva-asioista, varmista läppäreiden ja\nmobiililaitteiden turvallisuus lukituskoodeilla ja tietojen\nMonessa yrityksessä tuntuu vielä olevan vallalla käsitys,\nettä omassa verkossa sijaitsevat palvelimet ovat turvallisia ja ulkoisessa verkossa eli ”pilvessä” toimivat turvattomia. Tällöin helposti yliarvioidaan oman paikallisen\nverkon turvallisuus ja aliarvioidaan pilvipalvelujen tietoturva.\nLisäksi vertailussa olisi hyvin tärkeä myös huomioida eri\nratkaisujen tarjoamat hyödyt verrattuna riskeihin. Mikään\njärjestelmä tai ratkaisu ei ole täysin riskitön ja pilvipalvelut\nvoivat tarjota sekä kustannushyötyjä, mutta etenkin niissä\noleviin tietoihin yleensä pääsee helpommin toimiston ulkopuolelta sekä erilaisilla mobiililaitteilla. Yrityksen tietoturva on aina kokonaisuus, johon liittyviä riskejä kannattaa\ntarkastella laaja-alaisesti eli huomioiden sekä tekninen että\nSeuraavassa joitain käytännön vinkkejä tietoturvan parantamiseksi:\n•• Valitse luotettavien palveluntarjoajien ja mielellään\nyrityskäyttöön tehtyjä palveluja.\n•• Luokittele mikä tieto yrityksessäsi on oikeasti bisneskriittistä ja varmista, että etenkin sitä käsitellään vastuullisesti.\n•• Varmista henkilöstösi osaaminen tietoturvan perusteista\nja että yrityksesi tietoturvaohjeet ovat heidän tiedossaan.\n•• Jos jollakin mobiililaitteella pääsee käsiksi yrityksesi\ntietoihin, kuten sähköpostiin tai tiedostoihin, vaadi että\nsiinä käytetään lukituskoodia.\n•• Läppäreiden, mobiililaitteiden ja nykyään myös pöytäkoneiden tiedot tulisi salakirjoittaa, jotta niitä ei pääse\nlukemaan, jos laite varastetaan. Varmista, että tämä on\n•• Jos verkkopalvelu tarjoaa kaksivaiheisen tunnistautumisen, esimerkiksi tekstiviestien tai mobiilisovelluksen\navulla, ota se käyttöön. Tällöin vaikka salasanasi paljastuisi, tietoihisi ei päästä uusilta laitteilta käsiksi.\n•• Vältä avoimien langattomien verkkojen käyttöä tai luo\nyhteys niiden kautta VPN-yhteyden läpi.\n•• Älä käytä samaa salasanaa useissa verkkopalveluissa\nja keksi laadukkaita salasanoja, jotka on myös helppo\nmuistaa. Vinkkejä hyvän salasanan keksimiseen: http://\nVarmista yrityksellesi nopea ja luotettava verkkoyhteys\nsekä varaudu vikatilanteisiin varayhteyksillä, esimerkiksi\neri operaattorin mobiiliverkossa.\nNykypäivänä yritykset ovat yhä riippuvaisempia toimivista verkkoyhteyksistä. Mitä enemmän toimintaa rakennetaan verkkopalvelujen varaan, sitä tärkeämpää on\npanostaa luotettaviin yhteyksiin.\nOnkin suositeltavaa tilata yrityksellesi varayhteys\npääyhteyden rinnalle. Tämän voi toteuttaa helpoiten mobiiliverkkoyhteydellä, kuten 4G-mokkulalla. Riskien vähentämiseksi varayhteys kannattaa ottaa eri operaattorilta kuin\npääyhteys, kuten Elisan 2014 ulkomaiset yhteydet katkaissut kaapelirikko osoitti.\nMarkkinoilta löytyy palomuurilaitteita, jotka osaavat\nkytkeä varayhteyden automaattisesti käyttöön, jos pääyhteys katkeaa. Lisäksi laite lähettää tiedon ongelmasta verkon\nTyökalujen käyttöönotto epäonnistuu\nVaraa muutoksen läpivientiin ja siitä kommunikointiin\ntarpeeksi aikaa ja tukea, varmista että uudet toimintatavat oikeasti tukevat käytännön työtä ja työntekijät ymmärtävät miksi muutosta ollaan tekemässä.\nKuten jokaisessa muutoksessa, myös digitaalisten työkalujen käyttöönotto voi epäonnistua. Voi olla että työkalut hankitaan, niitä kokeillaan muutaman kerran ja sitten\npalataan vanhaan toimintatapaan. Sen vuoksi on tärkeää\npanostaa kunnolla muutoksen läpivientiin ja mieluiten\ntehdä se pienempinä paloina.\nDigitalisaation hyödyntämisessä voi näyttää olevan\nkyse erilaisista työkaluista ja kanavista, mutta kyseessä on\noikeasti toimintatapojen muutos. Uudet mahdollisuudet\ntäytyy ymmärtää sekä johdon että työntekijöiden tasolla\nja uuden toimintamallin täytyy oikeasti tukea käytännön\ntyötä. Muista myös varata resursseja muutoksen eteenpäin\nviemiseen ja muutoksista kommunikoimiseen.\nMieti millaisen kilpailuedun tarjoat digitalisaation mahdollisuudet hyödyntäville kilpailijoille, jos et tee mitään.\nDigitalisaatio ei ole kaikkea kaikille, vaan tarjoaa erilaisille yrityksille erilaisia hyötyjä. Kannattaa kuitenkin\nmiettiä tarjoatko kilpailijoillesi etumatkaa, jos et tartu\nsen mahdollisuuksiin. Lyhyellä tähtäimellä ero voi olla\npieni, mutta pidemmän ajan kuluessa ero voi muuttua\nJos et pysty panostamaan teemaan heti isossa mittakaavassa, mieti milloin on kunnon panostuksen aika ja mitä\npienempiä askelia voit ottaa jo ennen sitä. Voit esimerkiksi\nesitellä teeman esiin yrityksesi johtoryhmälle, kokeilla jotain uutta digitaalista työkalua vapaa-ajallasi tai käydä kuulemassa kokemuksia jossakin aiheen kanssa pidemmällä\nSYKE-projektin puitteissa tehtiin digitalisaatiokartoitus neljässä erilaisessa pilottiyrityksessä sekä kerättiin laajemmin\nhyviä esimerkkejä. Tässä kappaleessa esitellään kartoituskohteista kaksi tarkemmin sekä esitellään muita yritysesimerkkejä.\nCase Ata Gears – Parhaat hammaspyörät\n”Digitalisaatioon panostaminen pitää tehdä suunnitellusti. Kartoitus konkretisoi sekä mahdollisuudet että reitin\neteenpäin. Olemme vielä alussa, mutta menossa vahvasti\neteenpäin.” – Timo Reunanen, markkinointipäällikkö\nAta Gears Oy on tamperelainen metalliteollisuuden yritys, joka myy, suunnittelee ja valmistaa kartiohammaspyöriä meri- ja muun teollisuuden tarpeisiin. Ata Gearsin\nliikevaihto oli vuonna 2014 53 miljoonaa euroa ja henkilöstöä yrityksessä työskentelee noin 220. Suoraan tuotteista menee vientiin 65 % ja suomalaisten päämiesten\nvälityksellä käytännössä kaikki loputkin.\nOmalla erikoissegmentillään Ata Gears on yksi maailman johtavia yrityksiä ja sen kilpailukyky perustuu vahvaan osaamiseen kartiohammaspyörien suunnittelussa ja\nKartiohammaspyörämarkkinoilla Atan asiakassuhteet\novat tyypillisesti pitkiä ja asiakkaat haluavat käyttää useita toimittajia toimitusvarmuuden ja kustannusten vuoksi.\nToimittajan hintakilpailukyvyn täytyy siis olla kunnossa ja\nlisäksi toimittajan täytyy olla osaava ja kehittyvä kumppani,\njonka kanssa on helppo toimia. Markkinoilla käydään myös\nnopeampaa spottikauppaa pienemmistä toimituksista,\njoissa reagointinopeuden ja toimitusaikojen täytyy olla\nOsa kilpailijoista hyödyntää verkkoa paljon aktiivisemmin, esimerkiksi uutisten jakoon ja sisältöjen julkaisemiseen, ja mainostaa teknologisia innovaatioitaan Ata Gearsia aggressiivisemmin. Samat keinot ja markkinointityyli ei\nvälttämättä sovi Ata Gearsille, mutta kilpailijoiden toiminta\non herättänyt miettimään miten yritys voisi näkyä verkossa laajemmin, tuoda asiantuntijuutensa näkyviin ja tukea\nLisäksi kilpailijat yrittävät voittaa markkinaosuuksia\nhinnoittelulla ja nopeilla toimitusajoilla. Ata Gearsilla on\nsiis tarve kehittää toimintaansa koko ajan.\nDigitalisaation hyödyntäminen kilpailukyvyn kehittämiseksi – sekä sisäisesti, kumppanien kanssa että ulkoisesti\n– on kiinnostanut Ata Gearsia jo pitkään, mutta asian kanssa\non haluttu edetä suunnitelmallisesti. Aiheesta haluttiin ennen liikkeellelähtöä selkeä kuva ja kehittäminen on haluttu\ntehdä pienin askelin.\nAta Gearsin markkinointipäälllikkö Timo Reunanen kävi kertomassa heidän digitalisaatioon liittyvistä kehitystoimistaan SYKE-projektin workshopissa. Alla kerättynä Timon\ntärkeimmät neuvot aihetta pohtiville:\n•• Osta osaamista ulkoa – Ulkopuoliset asiantuntijat ovat\nauttaneet nykytilanteen ja mahdollisuuksien kartoittamisessa, koulutuksissa ja käyttöönotossa.\n•• Harjoittele sisäisesti – Digitaalista toimintatapaa on\nturvallisempaa harjoitella ensin oman yrityksen sisällä.\nOsaamisesta on hyötyä, jos käyttöä viedään myöhemmin partneri- ja asiakasrajapintaan.\n•• Suunnitelmallisuus ja pienet kehitysaskeleet – Teema\non uusi sekä yrityksen johdolle että etenkin henkilöstölle. Pienin askelin eteneminen on antanut ihmisille aikaa\nsisäistää asioita ja vähentänyt muutosvastarintaa.\n•• Nopeimmin hyötyjä sisäisten prosessien kehittämisestä – Verkossa näkyminen on tärkeää, mutta keskikokoisessa yrityksessä nopeimmin merkittäviä hyötyjä voi\nsaada sisäisen kommunikoinnin ja prosessien kehittämisestä.\nTimo Reunasen mukaan Ata Gearsilla on lähdetty liikkeelle:\n”Rohkeasti, suunnitelmallisesti ja apua pyytämällä”.\nKäytännön tasolla kehittäminen on tarkoittanut muun muassa seuraavia asioita:\n•• Teetetty kartoituksia – Yritykselle on tehty brändianalyysi sekä digitalisaatiokartoitus, ja lisäksi IT-järjestelmiä\non käyty läpi uusien työkalujen valinnan yhteydessä.\n•• Laadittu ja jalkautettu sosiaalisen median ohjeistus\n– Ata Gears on laatinut ohjeistuksen koko henkilöstölle\nsosiaalisen median käyttöä koskien ja kommunikoinut\nsen koko henkilöstölle.\n•• LinkedIn-läsnäolo on laitettu kuntoon – Ata Gearsille\non luotu yritysprofiili LinkedIniin ja henkilöstöä on tuettu profiilien luomisessa ja päivittämisessä koulutuksien\nja valokuvaussession avulla.\n•• Sisäistä kommunikointia on lähdetty uudistamaan –\nSisäisiä sähköpostikeskusteluja on lähdetty korvaamaan\nmikroblogikommunikoinnilla. Yammer-palvelu on tuotu\ntuetusti käyttöön aluksi muutaman pilottikäyttökohteen\nLisämateriaalia digitalisaatiosta Ata Gearsilla:\n•• Markkinointipäällikkö Timo Reunasen haastattelu: ”Mitä\nyhteisöllisyys merkitsee Atalle?” – https://www.youtube.com/watch?v=3PqjNfO4cAU (5:29 min)\n•• Videotallenne markkinointipäällikkö Timo Reunasen\nesityksestä ”Parhaat hammaspyörät ja yhteisöllisyys”\n(21:03 min), esityskalvot: http://bit.ly/atagearsesitys\nCase Sandvik ja Nomet – Kilpailukykyä\n”Suurin osa tuotteidemme kustannuksista syntyy alihankintaketjuissamme. Sen vuoksi meidän on välttämätöntä\noptimoida koko verkoston kilpailukykyä. Yhteisölliset\ntyökalut tarjoavat siihen isoja mahdollisuuksia.”\n– Antti Riipola, hankintapäällikkö Sandvik Mining and\nSandvik on globaali päähankkijayritys, jossa työskentelee yli 47 000 työntekijää, ja jolla on useita yksiköitä\nSuomessa. Lahdessa sijaitseva Breakers-yksikkö kehittää\nja valmistaa muun muassa kivien murskaamisessa sekä\npurkutöissä käytettäviä hydraulivasaroita. Tuotteita myydään usealla eri brändillä, joista tunnetuin on Rammer.\nSandvik Breakers työllistää Lahden tehtaallaan noin 100\nYksi Sandvik Breakersin avainalihankkijoista on tamperelainen sopimusvalmistuskonepaja Nomet. Nometilla\ntyöskentelee noin 50 henkeä ja yrityksen liikevaihto on\nnoin 8,5 miljoonaa euroa vuodessa. Nometilla ei ole omia\ntuotteita, vaan se tarjoaa valmistuspalveluja – pääosin koneistusta – sekä muita palveluja asiakkailleen.\nSandvik Breakers vastaa itse tuotteidensa loppukokoonpanosta, sekä valmistaa osan komponenteista omalla\ntehtaallaan, mutta pääosa tuotteiden osista hankitaan toimittajaverkostosta. Suurin osa lopputuotteen kustannuksista – arviolta jopa 80 % – syntyy toimittajaverkostossa,\njoten toimittajaverkoston ja etenkin avaintoimittajien kilpailukyvyn kehittäminen on Sandvikille tärkeää.\nVerkoston kilpailukykyä onkin kehitetty jo pitkään;\nmuun muassa kehittämällä yritysrajat ylittävää tilaus-toimitusprosessia ja tuotteiden valmistettavuutta sekä levit-\ntämällä parhaita käytäntöjä ja menetelmiä alihankkijalta\ntoiselle. Perinteisten keinojen rinnalle sekä toisaalta myös\nniiden tueksi, ollaan nyt tuomassa digitaaliset työkalut ja\ntoimintatavat. Pitkällä tähtäyksellä niiden nähdään tarjoavan merkittäviä hyötyjä.\nNomet puolestaan haluaa uudistaa toimintaansa monelle rintamalla. Yrityksen toimitusjohtaja Harri Jokinen on\ntodennut: ”Supistuvalla markkinalla ja toimintaympäristön\nmuutoksessa nykyinen tekeminen ei riitä”. Nykyisiä asiakkuuksia halutaan kehittää syvemmiksi kumppanuuksiksi ja\nasiakasyhteistyön tueksi on halua kehittää moderni, digitalisaation mahdollisuudet hyödyntävä toimintatapa. Uutta\n– Sandvikin kanssa kehitettävää – toimintamallia voi myöhemmin hyödyntää myös muiden hankkijoiden kanssa sekä\nmahdollisissa tulevaisuuden alliansseissa muiden alihankkijayritysten kanssa verkostotyöskentelyn tehostamiseksi.\nSandvik Breakersin ja Nometin välillä tehdyssä digitalisaatiokartoituksessa tärkeimmiksi hyödyntämisalueiksi\nnousivat uustuoteprojektien tiedonhallinnan tehostaminen\nsekä tilaus-toimitusprosessin kommunikoinnin helpottaminen. Yleisesti voi todeta, että digitaaliset työkalut vähentävät sähläämistä, tallettavat hiljaista tietoa sekä poistavat\nprosessien pullonkauloja, kun tieto on yhteisessä käytössä.\nSYKE-kartoituksen jälkeen kehittämistä on viety eteenpäin yhteisen pilottiprojektin avulla, jossa kokeiltiin muutamaa digitaalista työkalua yhden uustuoteprojektin kommunikoinnissa ja yhteistyöskentelyssä. Kehittämispilotti toteutettiin osana INKA-ohjelman Uudistuva teollisuus -osuutta,\njota koordinoi Tampereen kaupunkiseudun kehittämisorganisaatio Tredea (lisätietoa: http://www.investtampere.\nUlkopuoliset asiantuntijat voivat tarjota tietoa hyödyntämiskohteista, tunnistaa hyödyntämismahdollisuuksia\nsekä auttaa työkalujen käyttöönotossa, mutta kriittisessä\nroolissa on myös kehitettävän yrityksen johto ja henkilöstö, jonka täytyy oppia ymmärtämään digitalisaatiota teorian lisäksi myös käytännön tasolla. Digitaalisia työkaluja\nja toimintamalleja ei opi ymmärtämään syvällisesti ilman\nomakohtaista kokemusta niiden käytöstä, joten käytännön\nkokeilut ovat tärkeä osa käyttöönottoprosessia.\nDigitaalisten työkalujen hyödyntämistä suunnitellessa\nkannattaa myös huomioida, että teollisuusyritysten henkilöstöstä monia muita aloja pienempi osa on aktiivisia sosiaalisen median, kuten Facebookin, käyttäjiä vapaa-aikanaan.\nTämä tarkoittaa että muutosten tukemiseen kannattaa panostaa enemmän, eikä olettaa että perustason asiat, kuten\nstatus-päivitykset tai tykkääminen, olisivat ihmisille tuttuja.\n”Haluamme toimia tehokkaasti sisäisesti, mutta varsinkin\nasiakkaidemme kanssa. Globaalit kilpailukykypaineet\neivät hellitä ja digitalisaatio tarjoaa keinon tehostaa\nkommunikointia ja prosesseja.”\n– Harri Jokinen, toimitusjohtaja Nomet Oy\nLisämateriaalia digitalisaatiosta Nometilla:\n•• Haastatteluvideo ”Harri Jokinen – Yhteisölliset toimintatavat pk-teollisuusyrityksessä” – https://www.youtube.\ncom/watch?v=NazlLhGjMD8 (3:23 min)\n•• Videotallenne Nomet Oy:n toimitusjohtaja Harri\nJokisen esityksestä ”Mikä saa pk-konepajan innostumaan digitalisaatiosta” – https://www.youtube.com/\nwatch?v=Pi1myIIWap8 (27:22 min), esityskalvot: http://\nYksi tehokkaimpia tapoja saada ideoita oman yrityksensä\nkehittämiseen on tutustua siihen mitä muut teollisuusyritykset ovat tehneet digitalisaation hyödyntämiseksi ja mitä\nhyötyjä ne ovat saavuttaneet.\nSYKE-projektissa läpikäytiin ja dokumentointiin 6 hyödyntämisesimerkkiä suomalaisista teollisuusyrityksistä.\nEsimerkeistä tehtiin sekä lyhyt tiivistelmä että pidempi yksityiskohtia laajemmin esittelevä case-raportti. Esimerkit on\n•• HT Laser – sisäisen tiedon jakamisen ja toiminnan tehostaminen digitaalisilla työkaluilla\n–– Kuvaus: http://insyke.fi/esimerkkeja#ht-laser\n–– Pidempi case-raportti: http://bit.ly/htlasercase\n•• Beckhoff Automation – partneriyhteistyön tukeminen\n–– Kuvaus: http://insyke.fi/esimerkkeja#beckhoff\n–– Pidempi case-raportti: http://bit.ly/beckhoffcase\n– pienen konepajan laatukäsikirja ja työohjeet\n–– Kuvaus: http://insyke.fi/esimerkkeja#reifer\n–– Pidempi case-raportti: http://bit.ly/reifercase\n–– Toimitusjohtaja Lassi Otrasen haastattelu:\n(kesto 6:00 min)\n–– Toimitusjohtaja Lassi Otrasen esitys Teknologia\nteollisuuden seminaarissa: https://vimeo.\ncom/36917867 (kesto 17:17 min)\n•• SKS Connecto – mikroblogien hyödyntäminen yrityksen\neri toimipisteiden välisen tiedonkulun parantamiseen\n–– Kuvaus: http://insyke.fi/esimerkkeja#sks-connecto\n•• Fastems – tiedonkulun ja prosessien tehostaminen\nsisäisen wikin avulla\n–– Kuvaus: http://insyke.fi/esimerkkeja#fastems\n–– Pidempi case-raportti: http://bit.ly/fastemscase\n•• Konecranes – tuotekehitysideoiden kerääminen verkossa CrabCAD-yhteisön avulla\n–– Kuvaus: http://insyke.fi/esimerkkeja#konecranes\n–– Pidempi case-raportti: http://bit.ly/konecranescase\nSYKE-projektin osana järjestettiin vuonna 2014 kaksi workshoppia ja projektin edustajia oli lisäksi puhumassa tammikuussa 2015 yhteisömanagerien tapahtumassa. Ensimmäinen SYKE-workshop käsitteli sisäistä ja partnerihyödyntämistä ja toinen puolestaan ulkoista hyödyntämistä.\nTilaisuuksien esitysmateriaalit on jaettu verkossa ja\nvideotallenteet SYKE-projektin YouTube-kanavalla (https://\nwww.youtube.com/user/insyke1). Seuraavassa listaus eri\ntilaisuuksien sisällöistä sekä linkit videoihin ja dokumentteihin.\nSYKE-workshop 12.8.2014 – Sisäinen ja\n•• Yleiset asiantuntija-alustukset\n–– ”Digitaalisuus ja yhteisölliset toimintatavat\nteollisuudessa” – Toimitusjohtaja Harri Lakkala,\nIntosome Oy – https://www.youtube.com/\nwatch?v=Ygdto0Ho6UI (19:43 min)\n–– ”Teollinen Internet pk-yrityksen kannalta” – Partneri\nKaija Pöysti, Intosome Oy – https://www.youtube.\ncom/watch?v=jzrLiZJqCT0 (19:05 min)\n•• Case Fastems\n–– ”Yhteisölliset työvälineet sisäisen kommunikaation\ntehostajana” – Lean Manager Ville Kilkku,\nFastems Oy Ab – https://www.youtube.com/\nwatch?v=0s1Ak1-jXbU (2:21 min) – Yrityshaastattelu\n–– ”Yhteisölliset työvälineet projektihallinnan tukena” –\nLean Manager Ville Kilkku, Fastems Oy Ab – https://\n(27:54 min) – Yrityspuheenvuoro\n•• Case Nomet\n–– ”Yhteisölliset toimintatavat pk-teollisuusyrityksessä”\n– Toimitusjohtaja Harri Jokinen, Nomet Oy –\n(3:23 min) – Yrityshaastattelu\n–– ”Mikä saa pk-konepajan innostumaan digitalisaatiosta?” – Toimitusjohtaja Harri Jokinen, Nomet Oy\n(27:21 min) – Yrityspuheenvuoro\n–– Tilaisuuden esitykset sekä työpajaosion yhteenveto:\n–– Muistilista ulkoisen somen aloittamiseen:\n–– Muistilista sisäisen yhteisön aloittamiseen:\nSYKE-workshop 31.10.2014 – Digitalisaation\n–– ”Teollisuusyritysten digimarkkinointi ja sosiaalinen\nmedia” – Toimitusjohtaja Harri Lakkala,\nwatch?v=EqQSUqu3QWk (18:17 min)\n–– ”Vuorovaikutteiset verkkosivut ja analytiikka” –\nPartneri Kaija Pöysti, Intosome Oy – https://www.\nyoutube.com/watch?v=ca4aRIQOu6c (35:24 min)\n–– ”Joukkoistaminen ja teollisuus” – Professori Hannu\nKärkkäinen, Tampereen teknillinen yliopisto –\n(28:17 min), raportti https://dspace.cc.tut.fi/dpub/\nhandle/123456789/22443 – Asiantuntijapuheenvuoro ja tutkimusraportti\n•• Case Kemppi\n–– ”Digitaalinen markkinointi ja integroitu markkinoin\ntiviestintä” – Markkinointijohtaja Päivi Talonen,\nKemppi Oyj – https://www.youtube.com/\nwatch?v=2eJ1biBGIKE (8:05 min) – Yrityshaastattelu\n–– ”Edelläkävijän vinkit digitaalisuuden hyödyntä\nmiseen” – Markkinointijohtaja Päivi Talonen,\nwatch?v=z8vMVGoGBi0 (31:31 min)\n•• Case Ata Gears\n–– ”Ata Gears – Sosiaalinen media ja yhteisölliset työvälineet” – Markkinointipäällikkö Timo Reunanen,\nAta Gears Oy – https://www.youtube.com/\nwatch?v=3PqjNfO4cAU (5:29 min)\n–– ”Parhaat hammaspyörät ja yhteisöllisyys” – Markki\nnointipäällikkö Timo Reunanen, Ata Gears Oy\n(21:03 min) – Yrityspuheenvuoro\n–– Tilaisuuden esitykset sekä yhteenveto sisällöstä: https://drive.google.com/folderview?id=0B3f29pLl\nYhteisömanagerien seminaari CMAD2015\n•• SYKE-projekti ja case Ferroplan\n–– ”Digiajan Liideri – yhteistyöllä Sykettä teollisuuteen”\n– Ohjelmapäällikkö Nuppu Rouhiainen, Tekes;\nKehityspäällikkö Timo Rainio, Hermia Group;\nMinna Patosalmi, Ferroplan Oy – http://bit.ly/\npatosalmicmadfi2015 – Katsaus SYKE-projektiin ja\n–– ”Managerin matematiikka – miksi yhteisömanageri\ntarvitsee viestintäosaamisen lisäksi myös analytiikkaosaamista” – Partneri Kaija Pöysti, Intosome\nOy – https://www.youtube.com/watch?v=xXP25jlV8w#t=8752 (21:37 min), esityskalvot: http://bit.\nly/poysticmadfi2015 – Asiantuntijapuheenvuoro\nDigitalisaatio ja mittaaminen\nMittaamisen tarkoitus on vähentää päätösten epävarmuutta.\nDigitalisaatioon tarttumista epäröidään, koska a) koetaan yleistä epävarmuutta, saavutetaanko siitä konkreettista hyötyä, tai b) ei tiedetä miten mitata sen vaikutuksia. Molemmat huolet ovat aiheellisia. On toki selvää, että\nmittaaminen ei kannata, jos mittaamisen kustannus on\nsuurempi kuin siitä saatava hyöty. Mittaamisen kustannus pysyy aisoissa kun vältetään mittaamiseen hurahtamista. Yksinkertaiset ratkaisut ovat usein parhaita.\nMitä hyötyä sitten yritys voi saada digitalisaatiosta?\nEri selvityksissä (katso esimerkiksi SYKE-projektin kartoitus\neri selvityksistä: http://www.slideshare.net/teropeltola/\nsyke-mittarikartoitus) hyödyiksi on havaittu muun muassa yhdessä työskentelyn tehostuminen sekä tehokkaampi\nviestintä ihmisten välillä. Lisäksi tarvittava tieto löytyy nopeammin ja tallentuu tulevaa käyttöä varten.\nDigitalisaation hyötyjen realisoiminen edellyttää, että\npystymme arvioimaan (mittaamaan) nykytilan eli missä\nolemme nyt. Onko digitalisaatiolla johdon tuki ja yhteys liiketoimintaan? Onko meillä tulevaisuuden tarpeet täyttävät\ntietojärjestelmät ja työkalut? Mikä on henkilöstön osaamisen taso ja suhtautuminen digitalisaatioon? Ymmärrämmekö mitä muutos vaatii ja miten tukea sitä?\nMittaaminen vähentää epävarmuutta siitä ymmärrämmekö nykytilanteemme oikein sekä mikä vaikutus erilaisilla\nkehittämistoimilla oikeasti on.\nSeuraa ja mittaa: sisäinen mittaaminen\nYrityksen sisäisen ymmärryksen parantaminen ei vaadi monimutkaista mittaristoa. Yksinkertainenkin testi vähentää\nkoettua epävarmuutta huomattavasti.\nSYKE-projektissa kehitetty SYKE-mittari (http://www.\nslideshare.net/teropeltola/sykemittari) paljastaa yrityksen\nnykytilan ja antaa samalla vinkkejä kehittämistarpeista. Eri\nkypsyysvaiheissa (epävarmuus, herääminen, valaistuminen,\nviisastuminen ja varmuus) eteenpäin pääseminen voi vaatia\nmerkittävästi panostamista ja työtä organisaatiossa.\nMittarin yksi tärkeä käyttötarkoitus on myös käynnistää sisäinen keskustelu yrityksen nykytilanteesta sekä tarjota näkemys seuraavien kypsyysvaiheiden vaatimuksista\nYrityksen konkreettisia kehittymistavoitteita voidaan\nperata esittämällä itselle sarja kysymyksiä ja pyrkimällä\nvastaamaan niihin. Esimerkiksi pohdittaessa digitalisaation\nensimmäisten askelten ottamista voimme kysyä:\n1. Miksi meidän kannattaa ryhtyä digitalisoimaan toimintaamme? – Parantaaksemme asiakaspalvelua.\n2. Miksi asiakaspalvelun parantaminen on tärkeää? – Parantaaksemme asiakastyytyväisyyttä.\n3. Miksi asiakastyytyväisyyden pitäisi parantua? – Säilyttääksemme olemassa olevat asiakkaamme edelleen asiakkaanamme.\nKun konkreettinen tavoite (esimerkissä asiakasvaihtuvuuden vähentäminen) on tunnistettu, voidaan esittää lisää\nMiten toimintaamme pitää kehittää että asiakasvaihtuvuus\nvähenee? Mitä asiakas palvelussamme arvostaa? Pystymmekö vastaamaan tarjouspyyntöihin nopeammin? Löytääkö\nasiakas meidät aiempaa helpommin? Kuinka nopeasti asiakas\nsaa vastauksen kysymykseen verkkosivultamme tai asiakaspalvelusta? Suositteleeko asiakas meitä? Miksi?\nTällaisen kysymyssarjan tarkoituksena on tunnistaa\nkonkreettisia hyötyjä, joita asiakas arvostaa.\nEsimerkiksi Beckhoff Automation (katso http://insyke.\nfi/esimerkkeja#beckhoff ) saavutti seuraavia hyötyjä ottaessaan digitaalisia ja yhteisöllisiä työkaluja käyttöön toimitusprojektien hallinnassa:\n•• Projektinhallinta tehostui tiedonkulun nopeutuessa\nja koordinoinnin parantuessa (liiketoimintaprosessin\n•• Kumppaniyhteistyö tehostui, kun kumppanien osaamisalueet ja yhteystiedot tunnetaan paremmin ja tiedot\nhallitaan keskitetysti (hyödyt tiedon jakamisesta)\n•• Kumppaniviestintä tehostui jakamalla tietoa oikeille\nhenkilöille, joilta on projektin vaatima osaaminen (hyödyt tiedon jakamisesta)\n•• Resursseja säästyi ja kustannukset alenivat ajantasaisen\ntiedon yhteisöllisen jakamisen ja muokkaamisen ansiosta\nMieti mitä mahdollisia hyötyjä digitalisaatio voisi tarjota\nomassa yrityksessäsi ja mitkä ovat mahdollisimman yksinkertaiset, mutta silti oikeita asioita seuraavat, mittarit\nvaikutusten seurantaan. Jos vain mahdollista, kannattaa\nmittausdatan kerääminen automatisoida. Hyödynnä tuloksia muutosten tukemisessa ja hyötyjen näyttämisessä\nhenkilöstölle ja johdolle.\nUlkoisen hyödyntämisen mittaamista on käsitelty aiemmin Seuraa ja mittaa -osiossa.\nMistä tukea kehittämiseen?\nKehittämistoiminnan hankkeistus ja\nRahoitusta haettaessa on tärkeää aina muistaa, että sen\ntaustalla täytyy olla aito selkeästi määritetty tarve ja organisaation valmius myös itse panostaa kehittämiseen.\nMahdollisuudet eivät muutu euroiksi ja työpaikoiksi ilman käytännön tekemistä ja toimintaa. Heti kun tarve on\ntiedostettu ja oma osaaminen sekä kumppanit on kartoitettu, rahoitusta erilaisiin tutkimus-, kehittämis- ja koulutushankkeisiin on tarjolla monien eri väylien kautta.\nYleensä pk-yritysten kannattaa ensimmäisenä lähestyä\npaikallista ELY-keskusta tarpeen ja alustavan idean kanssa.\nSieltä löytyy tietoa sekä ELY-, Tekes- että EU-hankkeiden\nsuunnitteluun. Paras tapa edetä ja resursoida kehittämistarve toimenpiteiksi vaihtelee kehittämistoiminnan luonteen\nUuden tuotteen tai palvelujen kehittämiseen sekä\nliiketoiminta- tai organisaatiomallien uudistamiseen Tekesillä on tarjolla sekä yksittäiselle yritykselle että yritysryhmille suunnattua rahoitusta. Kaikessa Tekes-rahoituksessa\nkeskeisenä kriteerinä on tavoite hankkeen myötä uudistaa\nja kasvattaa yrityksen liiketoimintaa. Varsinaista yrityksen\nReitti yrityksen tarpeista rahoituksen hakemiseen.\noperatiivista perustoimintaa tai myyntiä ja markkinointia\nei suoraan rahoiteta. Kasvu ja kansainvälisyys tulee myös\nhuomioida kaikessa kehitystyössä.\nAlkuvaiheen yhteydenottoihin Tekes on avannut verkossa niin kutsutun tunnustelupalvelun, jonka kautta on\nmahdollista avata keskustelu tai löytää oman alueensa\nELY-keskuksilla on myös tarjolla kehittämistarpeiden\nkartoitukseen ja isompien kehittämishankkeiden valmisteluun tarkoitettuja tuotteistettuja kehittämispalveluita ja\ntähän liittyvää rahoitusta: http://www.yritystenkehittamispalvelut.fi/.\nOsana kehittämistoimintaa voi olla myös oman tai asiakasyritysten henkilöstön kehittäminen tai alan ja alueen\nrakenteiden uudistaminen. Näissä hankkeissa perinteisen\nTekes-rahoituksen lisäksi kannattaa selvittää mahdollisuudet osallistua alueella käynnissä oleviin ESR- ja EAKR-hankkeisiin. Usein näissä hankkeissa on mukana yritysten lisäksi\ntoteuttajana erilaisia alueellisia ja kansallisia tutkimus- ja\noppilaitoksia sekä kehittäjäorganisaatioita.\nSeuraamalla ja osallistumalla aktiivisesti Tekes-ohjelmatoimintaan sekä muihin oman kehittämisalueen (esimerkiksi INKA-ohjelma ja SHOK-yhtiöt) tilaisuuksiin on\nmahdollista verkottua erilaisten hanketoimijoiden kanssa.\nTekes rahoittaa myös erikseen alan tutkimusta lähinnä\nyliopistojen ja muiden tutkimusorganisaatioiden tutkimushankerahoituksen muodossa. Näissäkin tutkimusaiheet ja\ntarpeet tulevat osittain yrityksistä ja tästä syystä kyseiset\norganisaatiot ovat yleensä kiinnostuneita saamaan oman\naihealueensa yrityksiä mukaan hankkeisiinsa. Tutkimushankkeissa yritys tyypillisesti maksaa pienen omarahoitusosuuden ja pääsee hyödyntämään hankkeen tuloksia ja\nmahdollisesti tutkimus- tai kehittämiskohteeksi.\nViime vuosina hanketoiminnassa on panostettu erityisesti aloittavien eli start-up -yritysten tukemiseen. Tekes\ntarjoaa kiinnostavimmille start-up -yrityksille rahoitusta\nerityisehdoin ja yleisestikin pyritään tarjoamaan erityistukea alkavien yritysten sekä liiketoiminnan että tuotteiden\nEU-tason ohjelmiin mukaan lähteminen vaatii laajempia usein sekä yritys- että tutkimustoimijoista muodostuvia\nverkostoja. Paikallisten ELY-keskusten lisäksi Tekesin ohjelmat sekä yliopistot ja ammattikorkeakoulut ovat myös hyvä\nväylä verkostoitua. Usein sitä kautta löytyy jo käynnissä olevia aihealueen kehittämishankkeita, joissa etsitään yrityksiä\nSeuraavassa yhteenveto keskeisimmistä rahoitusmahdollisuuksista.\nTutkimus ja kehittämistoiminnan rahoitus\nTutkimus- ja kehittämistoiminnan kansallisin valtion budjettirahoin toteutettavan kehittämistoiminnan suurin rahoittaja on Tekes. Sen rahoitus muodostuu seuraavista\nYritysten tutkimus-, kehitys ja innovaatiotoiminta\n•• pienten ja keskisuurten yritysten projektirahoitus\n•• suurten yritysten projektirahoitus\n•• nuorten innovatiivisten kasvuyritysten rahoitus\n•• innovaatiotoimintaa tukevien asiantuntijapalvelujen\nJulkisen tutkimuksen rahoitus\n•• yksittäiset tutkimusprojektit\n•• Tekesin ohjelmien projektit\n•• kansainväliset projektit ja niiden valmistelu\nRahoitusvaihtoehtoja Tekes-hankkeissa ovat avustus, laina\ntai niiden yhdistelmä. Lisätietoa eri vaihtoehdoista löytyy\nTekesin verkkosivuilta: https://www.tekes.fi/rahoitus/.\nDigitalisaatio ja Teollinen internet on vahvasti esillä myös\nTekesin ohjelmatoiminnassa. Erityisesti teollisuusyritysten\nnäkökulmasta mielenkiintoisia Tekes-ohjelmia ovat:\n•• Teollinen Internet – kone-kone, ihminen-ihminen,\n•• Liideri – Liiketoimintaa, tuottavuutta ja työniloa – liiketoiminnan uudistaminen kehittämällä johtamista ja\n•• Fiiliksestä fyrkkaa – uudenlaiset arvoverkot ja aineeton\narvoluonti kilpailuedun lähteenä\n•• 5thGear – uuden sukupolven langaton tietoliikenne ja\n•• Terveyttä biteistä – terveys- ja hyvinvointialalta kansainvälistä kasvua tavoitteleville yrityksille, jotka voivat\nhyödyntää digitalisaation mahdollisuuksia\nLista kaikista Tekesin ohjelmista: http://www.tekes.fi/ohjelmat-ja-palvelut/ohjelmat-ja-verkostot/.\nINKA – Innovatiiviset kaupungit -ohjelma\nESR ja EAKR -rahoitus\nVuoden 2014 alusta käynnistettiin Suomessa INKA – innovatiiviset kaupungit -ohjelma. Sen tavoitteena on synnyttää\nkorkeaan osaamiseen perustuvia kilpailukykyisiä yrityksiä\nja siten vauhdittaa innovaatiokeskittymien syntymistä Suomeen.\nOhjelmaan on valittu viisi teemaa ja niille vetovastuussa olevat kaupunkiseudut, sekä teemoissa kumppaneina\ntoimivat muut kaupunkiseudut.\nPerinteisen teollisuuden uudistuminen ja sitä kautta\nalan kilpailukyvyn varmistaminen tulevaisuudessa on myös\nyksi keskeinen INKA-ohjelman tavoite. Tampereen seudulla\non pitkät perinteet koneenrakennusalan merkittävänä keskittymänä Suomessa. Tästä johtuen Tampere vastaa ”Älykäs\nkaupunki ja uudistuva teollisuus” -teeman vetämisestä pääkumppaneinaan Lahden, Oulun, Turun ja pääkaupunkialueen kaupunkiseudut.\nEU-rahoitusta on myös saatavissa kansallisesti pääsääntöisesti kotimaassa tapahtuvaan kehittämistyöhön. Tätä\nvarten on olemassa ns. EU rakennerahasto-ohjelma. Se\nmuodostuu EAKR- ja ESR-osioista. EAKR-hankkeissa kehitetään rakenteita ja toimintamalleja tavoitteena pk-yritysten\nkilpailukyvyn parantaminen ja tiedon ja osaamisen tuottaminen ja hyödyntäminen. ESR-hankkeissa tavoitteena on\npuolestaan enemmän osaamisen kehittäminen yrityksissä.\nPk-yritysten kannattaa hyödyntää alueella jo käynnissä\nolevat EAKR- ja ESR-hankkeet, eli selvittää mitä hankkeita\non käynnissä ja voisiko niihin päästä mukaan. Lisäksi kannattaa luoda kontakteja alueen kehittämishankkeita toteuttaviin toimijoihin ja antaa näkemyksiä tulevien hankkeiden\nHorisontti 2020 SME-rahoitus\nJos tahdotaan lähteä kehittämään toimintaa aidosti kansainväliseksi ja kansainvälisissä verkostoissa EU:n Horisontti\n2020 -ohjelma tarjoaa lukuisia vaihtoehtoja. Erityisesti pkyritysten tuotteen, palveluiden ja liiketoiminnan kehittämiseksi ja kansainvälistämiseksi on uudella ohjelmakaudella\nolemassa niin kutsuttu SME-instrumentti.\nSME-instrumentti koostuu kolmesta vaiheesta. Ensimmäisessä vaiheessa (phase 1) yritys voi hyvin kevyellä hakemusmenettelyllä saada rahoitusta noin puolen vuoden\nmarkkinoiden ja idean selvitykseen. Seuraavassa vaiheessa\n(phase 2) on mahdollista jatkaa selvitystä idean demonstroinnin ja konseptoinnin myötä. Viimeisessä vaiheessa\n(phase 3) tarjotaan jo maksimissaan usean miljoonan euron\nrahoitusta tuotteen kaupallistamisen tueksi.\nHorisontti 2020 -ohjelmassa löytyy lisäksi myös muita\nyrityksille sekä tutkimus- ja kehitystoimijoille soveltuvia rahoitusinstrumentteja.\n•• Tietoa INKA-ohjelmasta Tekesin sivuilla: http://www.\nLisätietoa Horisontti 2020 -ohjelmasta\n•• Yleisestä Horisontti 2020 -ohjelmasta Tekesin sivuilla:\n•• Lisätietoa SME-instrumentista: http://ec.europa.eu/\nSYKE-projekti oli vuonna 2014 ja alkuvuonna 2015 Tekesin\nLiideri-ohjelman osana toteutettu selvitysprojekti, jossa\nkatsottiin digitalisaatiota teollisuuden ja etenkin pk-yritysten näkökulmasta. Projektin toteuttivat Intosome Oy,\nTampereen teknillinen yliopisto ja Hermia Group. Projektin\nviestinnästä vastasi Viestintätoimisto Tulus Oy.\nProjektin tärkeimmät tulokset on kerätty tähän raporttiin sekä ”Teollisuusyrityksen digipolku” -infograafiin (http://\nwww.slideshare.net/hrry/syke-infograafi). Yritysesimerkitkappaleesta löydät kattavan kokoelman linkkejä asiantuntija- ja yrityspuheenvuoroihin digitalisaation ulkoisesta ja\nsisäisestä hyödyntämisestä. Lisäksi kannattaa tutustua projektin verkkosivuihin osoitteessa: http://insyke.fi/.\nVaikka SYKE-projekti onkin päättynyt suomalaisilla\nteollisuusyrityksillä on edelleen tarve saada tietoa digitalisaation mahdollisuuksista ja käyttöönotosta. Projektin materiaalit jäävät elämään verkossa aiheesta tietoa hakevien\nyritysten hyödyksi ja projektin toteuttajat tulevat edelleen\ntyöskentelemään aiheen parissa.\nVuonna 2015 SYKE-toiminta jatkuu pienehköllä kansainvälisellä jatkoselvityksellä. KV-SYKE -selvityksessä tullaan keräämään teollisuudelle relevantteja kansainvälisiä\nesimerkkejä liiketoiminnan uudistamisesta. Etsimme ja\nanalysoimme yrityksiä ja verkostoja, jotka ovat onnistuneesti uudistaneet liiketoimintaansa, ja selvitämme uudistumisen vaikutuksia toimintamalleihin sekä digitalisaation\nroolia muutoksessa. Jatkoprojekti on osa Team Finland Future Watch -toimintaa ja siitä tullaan jakamaan tietoa SYKEsivustolla (http://insyke.fi/).\nJos pystymme auttamaan yritystäsi eteenpäin aiheen\nkanssa tai muuten edistämään digitalisaation hyödyntämistä suomalaisessa teollisuudessa, ota rohkeasti yhteyttä:\ni 0500 736 605\np. 045 260 3884\np. 040 849 0228\nTeollisuusyrityksen digipolku -raportin kirjoittamiseen ovat osallistuneet Harri Lakkala\nIntosomesta, Timo Rainio Hermia Groupista sekä Hannu Kärkkäinen, Jari Jussila, Olli Pirttilä,\nMarko Seppänen ja Tero Peltola Tampereen teknillisestä yliopistosta.\nSYKE-projektia ovat olleet toteuttamassa:\n•• Intosome Oy – toimitusjohtaja Harri Lakkala ja partneri Kaija Pöysti\n•• Hermia Group – kehityspäällikkö Timo Rainio\n•• Tampereen teknillinen yliopisto / Novi-tutkimuskeskus – professori Hannu Kärkkäinen,\nprojektipäällikkö Jari Jussila ja tutkimusapulainen Olli Pirttilä\n•• Tampereen teknillinen yliopisto / CITER-tutkimuskeskus – apulaisprofessori Marko\nSeppänen ja tutkijatohtori Tero Peltola\n•• Viestintätoimisto Tulus Oy – viestintäkonsultti Liisa Oksanen ja tiedottaja Saara Töyssy\nTeollisuusyrityksen digipolku – Katsaus digitalisaatioon teollisuusyritysten näkökulmasta.\nHarri Lakkala, Timo Rainio, Jari Jussila, Hannu Kärkkäinen, Olli Pirttilä, Marko Seppänen ja\nTero Peltola. 35 s.\nImpact of Tekes on Capabilities. Kimmo Halme, Katri Haila, Brian Barge, Margaret Dalziel,\nTarmo Lemola and Antti Hautamäki. 157 p.\nInnovatiivisuus uudistamaan yhteiskuntaa. Pirjo Ståhle ja Mika Pirttivaara (toim.).\nIn Vitro Diagnostics – a Finnish Success Story. Dr Paul Mundill. 42 p\nImpact of Tekes activities on productivity and renewal. Kimmo Viljamaa, Kalle Piirainen, Annu\nKotiranta, Hannu Karhunen and Janne Huovari. 106 p.\nA view to future business opportunities – The Finn family summer trip 2045. 12 p.\nTulevaisuuden liiketoimintamahdollisuuksia – Suomisen perheen kesämatka 2045. 22 s.\nInnovativeness in Finnish workplaces – Renewing working life to bring Finland to bloom.\nTuomo Alasoini, Maija Lyly-Yrjänäinen, Elise Ramstad ja Asko Heikkilä. 39 p.\nInnovatiivisuus Suomen työpaikoilla – Menestys versoo työelämää uudistamalla. Tuomo\nAlasoini, Maija Lyly-Yrjänäinen, Elise Ramstad ja Asko Heikkilä. 39 s.\nOrganisointikäytännöt, innovatiivisuus ja työhyvinvointi – Työnantaja- ja työntekijähaastatteluja\nyhdistävä MEADOW-aineistoon perustuva tutkimus. Simo Aho, Jaana Minkkinen ja Ari Mäkiaho.\nArvonluonnin uusi aalto – Näin rakennetaan tämän vuosisadan arvokkaimmat yritykset.\nVille Tikka ja Nuppu Gävert. 70 s.\nThe impact of Tekes Activities on Wellbeing and Environment. A study by Technopolis B.V.,\nVTT and Statistics Finland. Ville Valovirta, Janne Lehenkari, Olavi Lehtoranta, Torsti Loikkanen,\nand Arho Suominen (VTT); Hanneke Bodewes, Bastian Mostert, Stijn Zegel and Geert van der\nVeen (Technopolis). 83 p.\nVerso – Vertical Software Solutions 2006–2010 – Katsaus ohjelman toimintaan. Marit Tuominen,\nSari Vähämäki, Kari Ryynänen ja Risto Setälä. 74 s.\nInnovation policy options for sustainability transitions in Finnish transport. Armi Temmes, Venla\nVirkamäki, Paula Kivimaa, Paul Upham, Mikael Hildén and Raimo Lovio. 55 p.\nBioalan katsaus (työnimi, ei ole vielä valmis, joten ei kannata listalle laittaa)\nPuunkorjuun koneistuminen – kehityspolku. Erkki Kare. 47 s.\nPeliteollisuus – kehityspolku. KooPee Hiltunen, Suvi Latva ja Jari-Pekka Kaleva. 54 s.\nSuomisen perhe 2040 – Katsaus tulevaisuuteen. Marleena Ahonen, Ville Niemi ja Kristiina\nNurmenniemi. 30 s.\nFuel cells and hydrogen in Finland – Finnish Fuel Cell Programme 2007–2013. 20 p.\nOrganisaatioiden ja työn dynamiikka työnantajien näkökulmasta – MEADOW-tutkimuksen 2.\nväliraportti. Jaana Minkkinen, Simo Aho ja Ari Mäkiaho. 145 s.\nOrganisaatioiden ja työn dynamiikka työnantajien näkökulmasta – MEADOW-tutkimuksen 1.\nväliraportti. Simo Aho ja Ari Mäkiaho. 153 s.\nKumppanuudesta kilpailuetua – Strategiset yrityskumppanuudet vesi-, metsä- ja kemian alan\ntulevaisuuden kilpailuedun rakentajina. Julia Illman, Niina Hokkanen, Pekka Pokela, Tiina Pursula,\nPäivi Luoma ja Ylva Gilbert. 48 s.\nAvoimen maastotiedon liiketoimintamahdollisuudet. Pekka Sarkola. 20 s.\nJulkaisujen tilaukset Tekesistä: www.tekes.fi/julkaisulista\nKyllikinportti 2, PL 69\nPuh. +358 2950 55000\nHallitusohjelma ja digitalisaatio kuntien näkökulmasta\nMika Huhtamäki – Menolippu tulevaisuuteen\nTeam Finland -ennakointimalli/Heli Karjalainen, Tekes\nMitron IP-pohjainen informaatiojärjestelmä raitiovaunuihin ja muihin\nAntti Joensuu, Asennetta muutokseen - AMK\nPekka Kahri, Tekes - Fortunefinland.fi\nLaatua ja tuottavuutta Lapin työelämään\nPk-yritysten toimintaympäristö, kesäkuu 2015\nOPETTAA-OPPIA - Biophilia Educational Program\nohjelman rahoitus yrityksille, Markku Heino\nLämpöenergiaa jätevedestä –signaalisessio\nTuotantokonseptien kehittäminen yritysten haasteena\nView/Open - Aaltodoc - Aalto\nViitanen_työkulttuuri niukkuuden aikana\nPalvelutalouden murros ja digitalisaatio – Suomen kasvun\nLataa artikkeli tästä pdf\n( ﺻوت ﻧﺳﺎﺋﻲ ) اﻟﺣروف اﻻﺑﺟدﯾﺔ http://www.youtube.com/watch aakkoset


Mustan nuorukaisen Fergusonissa ampunut poliisi: Omatuntoni on puhdas | Yle Uutiset | yle.fi\nMustan nuorukaisen Fergusonissa ampunut poliisi: Omatuntoni on puhdas\nYhdysvaltalaisessa pikkukaupungissa puhkesi uusia levottomuuksia sen jälkeen, kun valamiehistö päätti, ettei konstaapeli Darren Wilsonia aseteta syytteeseen ampumisen vuoksi.\n26.11.2014 klo 02.55päivitetty 26.11.2014 klo 09.40\nVasemmassa kuvassa Michael Brown ja oikeassa kuvassa poliisi Darren Wilson.Roberto Rodriguez / EPA ja Reuters-TV\nYhdysvaltain Fergusonissa mustan nuorukaisen elokuussa ampunut konstaapeli Darren Wilson uskoo toimineensa oikein. Wilson sanoo ABC-televisiokanavan uutisille (siirryt toiseen palveluun) antamassaan haastattelussa, että toimisi edelleen samoin kuin toimi runsaat kolme kuukautta sitten.\n– Omatuntoni on puhdas, sillä tiedän toimineeni oikein, 28-vuotias Wilson painottaa ja kertoo käyttäneensä virka-asettaan ensimmäisen kerran ampuessaan 18-vuotiaan Michael Brownin uhkaavaksi kokemassaan tilanteessa.\nWilson kertoo pelänneensä henkensä puolesta.\n– Hän aikoi tappaa minut.\nWilson vakuuttaa, että olisi toiminut samoin, vaikka Brown olisi ollut valkoihoinen.\nFergusonissa puhkesi uusia levottomuuksia sen jälkeen, kun valamiehistön päätti, ettei Wilsonia aseteta syytteeseen ampumisen vuoksi. Wilson on ollut hyllytettynä ampumisesta lähtien, eikä hänen mahdollisesta paluustaan poliisiksi ole vielä päätetty.\nYmpäri Yhdysvaltoja osoitetaan mieltä Fergusonin ampumistapauksen vuoksi 26.11.2014\nVenäjä otti kantaa Fergusonin tapahtumiin – "Erittäin huolestuttava merkki" 25.11.2014\nKuvernööri määräsi lisää kansalliskaartin jäseniä Fergusoniin 25.11.2014\nUlkomaatmellakatajoradatpoliisiDarren WilsonMichael BrownnuoretYhdysvallatLevottomuudet ja mellakatkaupungit