Tahtipuikko: tammikuuta 2010\nSävellys: Eric Coates - Esitys: The Symphony Orchestra johtajanaan Eric Coates - Vuosi: 1940\nNuottivihko vuodelta 1940 [Chappell & Co.,New York]\nOlen kertonut blogissani jo aiemmin englantilaisesta kevyen klassisen säveltäjästä Eric Coatesista (1886 - 1957). Hän on klassisen tuotantonsa lisäksi vaikuttanut merkittävästi Britannian BBC-yleisradioyhtiössä sekä säveltänyt tunnusmusiikin elokuvaan The Dam Busters, Taivaalla palaa (1955).\nTodennäköisesti kaikkein tunnetuin Coatesin teoksista on Sleepy Lagoon, jonka hän sävelsi jo vuonna 1930 lisänimellä Valse Serenade. Kappale itsessään oli hyvin tavanomainen tuon ajan orkestraali-instrumentaali, eikä sillä liiemmin ollut nykyisen kaltaista kuuluisan teoksen mainetta.\n...eikä varmasti se sitä koskaan olisi saanut, ellei yhdysvaltalainen Oscar-nimetty säveltäjä Jack Lawrence (1912- 2009) olisi kuullut kappaleen vuonna 1940 ja kirjoittanut siihen sanat.\nLawrence vei ehdotuksensa New Yorkiin Chappellin pääkonttoriin, joka oli Coatesin musiikkijulkaisija. Toimitusjohtaja Max Dreyfuss oli huolissaan, että Coates - joka sentään oli kuuluisa klassisen musiikin säveltäjä - paheksuisi, että hänen melodiaansa peukaloitaisiin ilman neuvottelua. Toimitusjohtaja ei myöskään mieltänyt kappaletta populaarimusiikin genreen sopivaksi, vaan näki sen ennemminkin kevyen klassisen teoksena.\nLawrence yritti ottaa yhteyttä säveltäjään, mutta II maailmansota haittasi kontaktin luontia. Lopulta neuvotteluyhteys onnistui ja kävi ilmi, että - vastoin Chappellin toimitusjohtajan epäilyjä - Coates piti sanoitusta erittäin onnistuneena. Sanat sopivat melodiaan jopa niin hyvin, että oli vaikea uskoa kappaleen olleen koskaan orkesteriteos.\nSyntynyt laulu julkaistiin Coatesin ja Lawrencen yhteistyönä. Se esiteltiin 1942 Big Band -johtaja Harry Jamesille (1916 - 1983), jonka levyttämänä Sleepy Lagoon vietti 4 viikkoa kärjessä USAn silloisen Billboard magazinen listoilla. Muita mainitsemisen arvoisia levytyksiä teki mm. Glenn Miller, Dinah Shore, Fred Waring ja David Rose. Vielä 1960 kappale nousi rock-lauluyhtye The Plattersin esittämänä listoille.\nKappale koki myös uuden tulon emämaassaan Britanniassa, jossa siitä tuli BBC4:n musiikkiohjelman Desert Island Discs tunnusmelodia. Ohjelma soi edelleen radiossa samalla teemalla ja kyseessä onkin Guinnessin ennätysten kirjan mukaan maailman pitkäikäisin radion musiikkiohjelma.\nBBC:n Desert Island Discs\nSuomessa kappaleen levytti ensiksi Rytmin Solistiorkesteri 1945, mutta varsinaisen laulettu versio rantautui meille vuonna 1950, kun ex-Harmony Sistersin Maire Ojonen (1916 - 1995) levytti sen Suomi-Filmin suuren tanssiorkesterin säestyksellä, johtajanaan George de Godzinsky.\nMaire Ojonen (o.s. Valtonen)\nKuusi vuotta myöhemmin Olavi Virta tulkitsi kappaleen. Tälläkin kertaa sanoituksesta vastasi Usko Kemppi (1907 - 1994).\nTaas syttyvi loiste laguunin ylle tähtien vyöhön,\nja latvoissa palmuin hiljainen tuuli suhisee yöhön.\nJa uneliaasti maininki vyöryy korallirantaan\nkuin huokaus valtaa meren, se sammuu laguunin rantaan\nYöt tropiikin tuoksuin tuhansin huumaa, armahin, meidät.\nLie maailma jossain kaukana, kahden olemme vain.\nTää lumottu yö ja tähtien vyö on satua meidän,\nkun rannalle käymme laguunin hiljaisen.\nIrmeli Mäkelä (s. 1942) levytti kappaleen 1965, mutta tällä kertaa sanoitus oli vaihtunut Saukin tekemäksi. Siinä on mielestäni hienoisen syvällisempi kerronta kuin Kempin aiemmissa lyriikoissa.\nJään odottamaan, kun unelmissain jo laguuni uinuu,\nja kalvossa sen taas kuvastuen kuin kultaa on kuu.\nSe lumoa luo, se unelmat tuo taas vierelle aivan,\non siinä jo hän, nyt ilmestyvän nään rakkauden\nHän rakkaani on, tuo tuntematon mies valkoisen laivan,\nja palmujen taas nyt vaipua saa jo kultainen kuu.\nNäin palautan yön lumoavan, kun laguuni uinuu,\nja onnellinen on jokainen laine sen.\nVain laulu mainingin nyt jostakin soi kertoen taas sadut nuo, ne meri tänne tuo.\nTaas luonani on tuo tuntematon mies valkoisen laivan,\nInstrumentaaliesityksistä mainittakoon Ossi Runnen äänitys vuodelta 1963, jossa Runne soittaa melodian luonnollisesti trumpetilla.\nJa kaikille musisoijille iloksi: Tässä nuotit kappaleeseen Uinuvalla laguunilla!\nLataa PDF (3.0 MB)\nTunnisteet: 30-luku, 40-luku, 50-luku, Eric Coates, Olavi Virta, orkesterimusiikki, Suomi\nLevyarvostelu - Wienin uuden vuoden konsertti 2010\nPidän klassisesta musiikista, joka on helposti lähestyttävää. Tällä tarkoitan kappaleita, joissa on selkeä melodia ja rytmi sekä - vielä mukavampaa - iloinen sävy. Juuri kuvauksen kaltaista musiikkityyliä edustaa wieniläinen konserttimusiikki. Sen maineikkaita edustajia ovat kaikki Strauss-suvun jäsenet, Joseph Lanner, Karl Michael Ziehrer ja muun muassa Franz Von Suppé sekä tanskalainen Hans-Christian Lumbye. Pistäisin listalle myös ranskan Émile Waldteufelin.\nWienin uuden vuoden konsertti on järjestetty yhtämittaisesti vuodesta 1941 saakka. Se on samalla suurimman televisiokatsojamäärän keräävä klassisen musiikin konsertti Euroopassa. Kultaisessa salissa kuvattua lähetystä seuraa vuosittain yli 50 miljoonaa ihmistä 72 maasta.\nOrkesteri: Vienna Philharmonic Orchestra\nKapellimestari: Georges Prêtre\nJulkaisupäivä: 12. tammikuuta 2010\nJosef Strauss: Frauenherz. Polka mazur, op.166\nJ. Strauss II: Im Krapfenwald’l. Polka française, op.336\nJ. Strauss II: Stürmisch in Lieb’ und Tanz. Polka schnell, op.393\nJ. Strauss II: Wein, Weib und Gesang. Walzer, op.333\nJ. Strauss II: Perpetuum mobile. Musikalischer Scherz, op.257\nOtto Nicolai: Die lustigen Weiber von Windsor – Overture\nJ. Strauss II : Wiener Bonbons. Walzer, op.307\nJ. Strauss II: Champagner-Polka. Musikalischer Scherz, op.211\nJ. Strauss II: Ein Herz, ein Sinn. Polka mazur, op.323\nJ. Strauss I: Der Carneval in Paris. Galopp, op.100\nJ. Offenbach: Die Rheinnixen – Overture\nEduard Strauss : Helenen-Quadrille, op.14\n(teemoja operetista “La Belle Hélène” säveltäjänä J. Offenbach)\nJ. Strauss II: Morgenblätter. Walzer, op.279\nJ. Strauss II:Auf der Jagd. Polka schnell, op.373\nNew Year’s Address 2010\nJ. Strauss II: An derschönen blauen Donau. Walzer, op.314\nGeorges Prêtre (s. 1924) teki debyyttivierailunsa uuden vuoden konsertin ensimmäisenä ranskalaisena kapellimestarina vuonna 2008. Iäkkäästä taiturista pidettiin niin, että häntä pyydettiin johtamaan Wienin filharmonikkoja jälleen tänä vuonna. Ja tottahan toki kapellimestarien veteraani suostui tähän. Ikä, 85, ei ollut este.\nKonsertin aloittaa tuttuakin tutumpi alkusoitto nuoremman Johann Straussin operetista Lepakko.\nSeuraavan sijan saa veljeksistä toinen ja tunteellisin, Josef. Hän kirjoitti polkkamasurkan Frauenherz vaimolleen Carolinelle vuonna 1865.\nOmaperäinen polkka on Im Krapfenwald’l, jonka Strauss kirjoitti Pietarissa käydessään 1869. Tällöin nimenä oli Im Pawlowskwalde. Kappaleen tunnuspiirre on lintujen äännähtely - syytä tälle ei tosin ole löydetty.\nTahti kiihtyy operetin Das Spitzentuch der Königin (1880) nopeassa polkassa Stürmisch in Lieb’ und Tanz, kunnes taas rauhoittuu valssissa Wein, Weib und Gesang (Viini, laulu ja naiset).\nIkiliikkuja eli tarkemmin Perpetuum mobile, Op. 257 "Musikalischer Scherz" on henkilökohtaisia suosikkejani Straussin tuotannossa. Sen melodia ja rakenne luovat illuusion toistosta, mutta samalla kappale on hämäävän monipuolinen.\nKonsertin toisen osion aloittaa Wienin filharmonikkojen perustajan Otto Nicolain (1810 - 1849) kuuluisin teos, alkusoitto oopperasta Windsorin iloiset rouvat.\nTätä seuraa nuoremman Straussin Prinsessa Pauline von Metternichille (1836 - 1921) osoitettu valssi Wiener bonbons (Wieniläismakeisia) ja hyväntuulinen Champagner-Polka, Op 211 vuodelta 1858 sekä polkkamasurkka Ein Herz ein Sinn (Yksi sydän, yksi mieli). Viimeksi mainitun melodia kuulostaa tutulta, ja väitänpä sitä käytettäneen Warner Bros.:in piirretyissä.\nIsä Johann Baptist, kuka eli suhteellisen lyhyen elämän (1804 - 1849), on edustettuna levyllä kahden kappaleen voimin. Niistä aluksi kuullaan Der Carneval in Paris, peräisin vuodelta 1938.\nStrauss-valta-akselin väliin kiilaa Straussien kilpailija, ranskalainen Jacques Offenbach (1819 - 1880) oopperansa Die Rheinnixen alkusoitollaan.\nKenties "unohdettuna Straussin veljenä" pidettyä Eduardia on muistettu esittämällä hänen teos Helenen-Quadrille, Op. 14, nyt ensimmäistä kertaa konsertin noin 70-vuotisen historiansa aikana.\nOffenbachin rooli kilpailijana korostui 1864 teoksessa Abendblätter (Iltalehtiä), johon nuorempi Strauss vastasi samana vuonna valssillaan Morgenblätter (Aamulehtiä).\n"Pohjolan Straussina" tituuleerattu Hans Christian Lumbye sävelsi yli 700 polkkaa, masurkkaa ja valssia. Unohtaa ei sovi tanskalaisen kuuluisinta teosta Shampanja-galoppia, jonka Wienin filharmonikot esittävät. Spotify-käyttäjille tiedoksi, että miehen koko orkesterituotanto on kuunneltavissa ohjelmalla. Olen näin itse tehnyt.\nUuden vuoden konsertin päättää perinteisesti kolme kappaletta, joita ovat nopea polkka - tänä vuonna Strauss juniorin Auf der Jagd (Metsästämässä) operetista Cagliostro in Wien -, Tonava kaunoinen ja lopuksi Radetzky Marssi. Viimeisen encoren aikana kapellimestari ohjaa yleisöä taputtamaan marssin tahdissa.\nOlin itse asiassa yllättynyt kuinka nopeasti konsertista oli julkaistu CD-tallenne. Ja mainittakoon, että myös DVD-taltiointi on myynnissä.\nWienin uuden vuoden konsertit ovat enemmän tai vähemmän saman kaltaisia vuodesta toiseen. Tämä ei tarkoita, etteikö jonkinlaista vaihtuvuutta olisi kappaleiden välillä. Ja todellakaan se ei tarkoita, ettäkö konsertin laatu kärsisi toiston myötä. Päinvastoin; tämän vuotista paremmaksi konsertti ei hevin yllä.\nKappalerepertuaari on todella vahva. Listalta puuttuu vain Unter Donner und Blitz, Annen polka, Tritsch-Tratsch-Polka ja Wiener Blut. Mutta tällöin konsertti olisi liian ennalta-arvattava. Jo pelkästään nuoremmalta Johann Straussilta löytyy satamäärin harvoin kuultuja sävellyksiä. Näitä on aina mukava kuulla.\nLevy on mukava kokonaisuus helposti omaksuttavaa orkesterimusiikkia. Uskon, että siitä pystyy nauttimaan myös harvemmin klassista kuunteleva. Tästä on ainakin hyvä aloittaa seuraava musiikkiretki.\nTunnisteet: 1800-luku, 2010-luku, klassinen, orkesterimusiikki\nKappaleet ovat taas vaihteeksi suoraan kuunneltavissa sivulla.\nNiin mikä olikaan koko Viikon viisikon tarkoitus? Esitellä kappaleita, joista itse pidän! Yritän muistaa tämän, ja vähentää alituista "faktojen luettelointia". Ihmiset luultavasti osaavat itse etsiä nimen Wikipediasta, jos niin haluavat. Sen sijaan aion tästä lähin lisätä Plussaa ja Miinusta -kommentit kappaleista.\nSävellys: Ralph Siegel - Sanoitus: Bernd Meinunger - Esitys: Dschinghis Khan - Vuosi: 1979\nSaksan vuoden 1979 euroviisuyhtye Dschinghis Khan keräsi mainetta saman nimisellä kappaleella, vaikka laulu sijoittuikin 4:nneksi. Seuraava hitti Moskau oli esimerkiksi Australiassa 5 viikkoa listaykkösenä. Suomessa kappale tunnetaan nimellä Volga ja sen on levyttänyt niin Frederik kuin Kari Tapio.\nPlussaa: Jos minun pitäisi valita kaikkien aikojen paras diskokappale, olisi Moskau todennäköinen valinta. Tarttuvan melodian ja diskobiitin integraatio on täydellinen. Jo ensitahdit ovat ikimuistettavat. Kohta 3:21 on jostain syystä hieno.\nMiinusta: Alkuperäistä soitetaan harvoin; Ei löydy Spotifystä.\n2. Vielä yhdet\nSävellys: Irwin Goodman - Sanoitus: Vexi Salmi - Esitys: Irwin Goodman - Vuosi: 1972\nProtestirokkari Irwin Goodman julkaisi 1972 kymmenensä studioalbumin Las Palmas, joka sisälsi nimikappaleen lisäksi hitin Oli simmarit, sammarit, kummarit ja pipo. Vielä yhdet oli raita nro 8.\nPlussaa: Tarttuva kertosäe, johon liittyy huumoria. Melkoinen humalatila olisi, jos "yhdet vielä" huutaisi kappaleessa lausut verran.\nMiinusta: Yksinkertainen ja toistava\n3. 3 punahilkkaa\nSävellys & sovitus: Pertti Haverinen - Sanoitus: Jorma Toiviainen - Esitys: Itse valtiaat / Erja Manto - Vuosi: 2003\nTV1:ssä vuosina 2001-2008 pyörinyt Itse valtiaat tuotti 4 musikaalia, joiden laatu ei päätä huimannut. Valmistumisjärjestyksessä toinen - Kuningasmusikaali - sisälsi 10 laulua, kuuluisimpana 200 apinaa sekä Iso-P ja Iso-T.\nPlussaa: Omaperäinen rakenne & sanoitus; "ai-ai-ai-ai-ai voi-voi-voi-voi-voi." Ihan hauska.\nMiinusta: Naiivi. Käy nopeasti ärsyttäväksi - ainakin muiden taloudessa asuvien mielestä.\n4. Baby Elehpant Walk\nSävellys: Henry Mancini - Esitys: Henry Mancini and his Orchestra - Vuosi: 1961\nVaaleanpunainen pantteri -tunnusmelodian säveltäjä Henry Mancini (1924 - 1994) tuotti paitsi Easy Listening- myös elokuvamusiikkia. Jazzahtava Baby Elephant Walk on peräisin John Waynen tähdittämästä elouvasta Hatari!\nPlussaa: Nerokas teema, joka on helposti vihellettävissä tai hyräiltävissä. Hilpeä.\nMiinusta: Jää päähän ja ei kestä peräkkäistä kuuntelua.\n5. Just a Gigolo/I Ain't Got Nobody\nSävellys: Leonello Casucci - Sanoitus: Irving Caesar - Esitys: David Lee Roth - Vuosi: 1985\nTrumpetisti Louis Prima yhdisti 1956 Spencer Williamsin sävellyksen I Ain't Go Nobody ja alunperin vanhan itävaltaismelodian Schöner Gigolo. Van Halen -yhtyeen entinen keulamies David Lee Roth tuotti heti eroamisvuonaan oman coverin kappaleesta.\nPlussaa: Erinomaiset rytmit. Energinen esitys. Loistava melodia.\nMiinusta: Liiankin energinen.\nKuvakaappaus hullusta musiikkivideosta\nTunnisteet: disco, Suomi, Viikon viisikko\nHavainto: Walt Disneyn musiikkisatu - Mikki ja pavunvarsi (1986)\nLöydettyäni keinon siirtää ääntä vanhoilta c-kaseteilta tietokoneelle jäin kysymään itseltäni, mitä oikeastaan kannattaisi digitoida? Populaarimusiikissa kun ei liene ainuttakaan kappaletta, jota internetistä ei tavalla taikka toisella löytyisi.\nSen sijaan suomalainen materiaali ei ole yhtä esillä World Wide Webissä. Ottaen huomioon, että lapsuusvuosilta on säästynyt kiitettävän verran viihdykettä, näitä lasten äänitteitä olisi hyvä muuttaa mp3-muotoon.\nAloitan vielä määrittelemättömän "projektini" c-kasettina julkaistun Mikki ja pavunvarsi -kuunnelman digitoinnilla. Disneyn musiikkisaduthan olivat aikanaan 1980 ja 1990 luvuilla erittäin suosittuja. Suuren osan niistä tuotti Matti Raninin (s. 1926) Finn-Kasper, Matti Ranin Kommandiittiyhtiö, joka yritystietojen mukaan on perustettu 1974. Julkaisijana toimi Kirjalito (eli Egmont kustannus), joka nähtävästi jatkoi uudelleenjulkaisuja aina 2000-luvun vaihteeseen asti.\nAlkuperäisiä c-kasetteja voi edelleen hankkia esim. kirjastoista ja huuto.net -sivulta, jossa niitä on sangen runsaasti.\n"Mikki ja pavunvarsi" on nähdäkseni tavallista harvinaisempi julkaisu, ja löysin vuosiluvun ainoastaan pukinmäen lastenosaston kirjatiedoista. Tietysti on mahdollista, että kasetti lepää tuhansien suomalaiskotien arkistoissa tälläkin hetkellä.\nOmistan tämän lisäksi 5 muuta Disneyn musiikkisatua. Harmillisesti kaikkien kirjaset ovat kadonneet ja vain kasetit säilyneet.\nWalt Disney'n musiikkisatu\nMukana m.m.: Matti Ranin, Anitta Niemi, Matti Olavi Ranin\nRoolijaot ovat selvät. Vanhempi Ranin toimii kertojana, Anitta Niemi laulavana harppuna ja nuorempi ranin on Mikki, Hessu ja Aku. Mikin ääni on muuten hirveä, sanottakoon näin.\nOn huvittavaa huomata, että alkuperäisen Fun and Fancy Free -ääniraidan sijaan on käytetty runsaasti materiaalia muista Disneyn elokuvista. Lapsena ei tätä todennäköisesti huomannut. Tässä selkeät esimerkit:\nBambi - 1:43, 2:35, 4:06\nLumikki - 2:05, 4:50\nOlin myös kuulevani musiikkia Pinokkiosta.\nMitä digitoinnin laatuun tulee, en ole täysin tietoinen "ideaalisesta" prosessista. En tiedä, vaikuttaako tulovolyymi äänen särkymiseen, vai johtuuko virheet nauhasta. Laatu on joka tapauksessa parempaa, kuin savikiekolla. ;)\nTunnisteet: 80-luku, Disney, Havainto, Suomi\nJulkaisupäivä: 10. joulukuuta 2003\nLevy-yhtiö: Scitron Digital Contents\nKesto: 75 min 13 sek\nKazumi Totaka (8)\nKenta Nagata (9, 10)\nShigeo Nukita (1, 2, 4 - 6, 13 - 18)\nYoshihiro Arita (7 - 12, 18)\nThe Big Band of Rogues (Tokyo Cuban Boys Jr.) (2 - 7, 13 - 18)\nYoshihiro Arita and Band (7 - 11, 18)\nAshura Benimaru Ito - Kitara (1)\nSeiko - Vokaaliosuudet (4, 5, 11)\nAshura Benimaru - Juonto\n01) Opening Theme of Mario [Super Mario Bros.] 2:23\n02) Super Mario 64 Opening Theme ~ Overworld Theme [Super Mario 64] 4:40\n03) Super Mario Bros. Medley [Super Mario Bros.] 4:24\n04) Mario Scat Version [Super Mario Sunshine] 2:06\n05) Go! Go! Mario [Super Mario Bros.] 3:36\n06) Super Mario Bros. 3 Ending Theme [Super Mario Bros. 3] 2:42\n07) Athletic Theme [Yoshi's Island] 4:17\n08) Yoshis on the Beach [Yoshi's Story] 3:13\n09) Title Theme [The Legend of Zelda: The Wind Waker] 7:27\n10) Dragon Roost Island [The Legend of Zelda: The Wind Waker] 4:21\n11) Epona's Song [The Legend of Zelda: Ocarina of Time] 4:06\n12) Delfino Plaza [Super Mario Sunshine] 4:27\n13) The Zora Band [The Legend of Zelda Majora's Mask] 4:42\n14) Goron City [The Legend of Zelda Ocarina of Time] 3:52\n15) Shop [The Legend of Zelda Ocarina of Time] 3:18\n16) The Legend of Zelda Medley [The Legend of Zelda] 4:32\n17) Ending Theme [Super Mario Sunshine] 4:29\n18) Encore (Slider) [Super Mario 64] 6:38\nOlin lapsena ja nuorena innokas pelaaja. Olipa konsoli sitten NES, SNES tai N64, tuli jokaista tahkottua päivittäin tuntitolkulla. Kiinnostus pelaamiseen on sittemmin väistynyt muiden intressien myötä ja GameCube on siten viimeisin omistamani konsoli.\nViimeisiltä vuosilta kiintolevylleni jäi isot kasat videopelimusiikkia. Nykyisin tätä kokoelmaa tulee erittäin harvoin kuunnelleeksi. Ei silti tarkoittaen, että musiikki olisi lainkaan huonoa, ehei! Nuoruusvuosistani on kulunut vain niin vähän aikaa, etten koe teemoja läheskään nostalgisiksi.\nPelimusiikki on parhaimmillaan oikeilla instrumenteilla soitettaessa. Halusinkin ottaa arvosteluun nimenomaan livenä soitetun musiikkijulkaisun: Mario & Zelda Big Band Live CD.\nJapanilaiset ovat videopeleihin hurahtanut kansa. Sen todistaa jo konsolivalmistajien merkit: Sony, Nintendo ja Sega ovat kaikki japanilaisia yrityksiä. Ei ole siis ihme, että pelihallien, teemapuistojen, mestaruuskisojen ja muun oheisen lisäksi Japanilaiset rakastavat pelimusiikkeja. Vuosina 1991 - 1996 Tokion filharmoninen orkesteri tuotti 5-osasen Orchestral Game Music Concerts -sarjan. Voimmeko kuvitella Helsingin kaupunginorkesterin yltävän moiseen?\n14. syyskuuta 2003 Nintendo järjesti Tokion Nihon Seinenkan -salissa konsertin, jossa Mario & Zelda -pelien musiikkia soitettiin eri tyyleillä. Näihin lukeutui big band, latin jazz, rytmimusikki ja vokaaliesitys. Paikalle oli kutsuttu myös itse säveltäjämaestro Koji Kondo (s. 1960) sekä Wind Wakerin musiikista vastannut Kenta Nagata ja Yoshi's Storyn Kazumi Totaka (s. 1967). Myös pelien luoja ja arkkitehti Shigeru Miyamoto (s. 1952) oli paikan päällä.\nKonsertti on taltioitu niin DVD:lle kuin CD:lle.\nKoji Kondo pianon ääressä\nKonsertti alkaa johdattelevalla - osittain improvisoidulla - Super Mario Bros. soolokitaraosuudella. Aina niin innokkaat japanilaiset eivät voi olla taputtamatta mukana, valitettavasti.\nItse orkesteri, The Big Band of Rogues, seuraa tämän jälkeen. Kappale on Super Mario 64:n Bob-Omb Battlefield, joka sovitukseltaan vastaa täysin pelin syntetisoitua versiota. Väliosuus sisältääkyllä variaatiota.\nYhtye tunnetaan myös nimellä Tokyo Cuban Boys jr. Sen historia ulottuu aina vuoteen 1949, ollen silloin ensimmäinen yksinomaan latinalaista musiikkia soittava japanilainen bändi. Saman latinoperäisen vivahduksen aistii konsertin esityksistä.\nKapellimestari pistää tanssiksi\nOrkesteri esittää suurimman osan konsertin kappaleista, ja niitä kaikkia yhdistää latinomainen fiilis. Se ei juuri haittaa, sillä kappaleet on valittu tältä pohjalta. Eritoten Super Mario Bros 3:n ja Super Mario Sunshinen lopetusmusiikit(raita 6 & 17) kuulostavat loistavilta - kappaleissa kun on alunperin ollut latinorytmiä. Enemmän periamerikkalaista swingiä puolestaan edustaa The Zora Band (raita 13) pelistä Zelda: Majora's Mask.\nLevy sisältää kolme laulettua tai hymäiltyä kappaletta. Erityisen hauska on Sunshinesta tuttu Scat-versiona laulettu Mario-teema (raita 4). Saman lauluyhtye Seikon esittämälle Go! Go! Mario (raita 5) -kappaleelle ei ainakaan allekirjoittanut lämmennyt. Mahtaaneko syy olla niiskuneidin kuuloisessa laulajassa vai siinä, etten ymmärrä sanaakaan japania? Who knows?\nToisenlaista tyyliä edustaa Yoshihiro Arita and Band. Kokoonpanon hallitsevia instrumentteja on viulu, banjo, kitara ja kontrabasso. Valitut kappaleet lähestyvätkin folkia. Erittäin mahtava on sovitus Zelda: The Wind Waker pelin Dragon Roost Island (raita 10) johon kansanlaulun tunnelmaa ei ole tätä onnistuneemmin saatu.\nYksinkertainen mutta vaikuttava on myös Yoshi's Storyn Yoshis on the Beach (raita 8) ksylofoni sityksenä. Soittaja on itse peliin musiikit säveltänyt Kazumi Totaka. Leppoisuus on kappaleen voima.\nMitä vähemmän instrumentteja, sen tyylikkäämpää?\n7. Athletic Theme\nSuper Nintendo -peli Yoshi's Islandin yllä kuultava teema on yksi pirteimpiä videopelimusiikkeja koskaan ja on mukavaa, että se on päässyt tälle CD:lle. Sovitus on nin onnistunut, että sitä sopisi kuunnella peliä pelatessa; tosin vaarana olisi tehdä virheitä kuuntelun viedessä kaiken huomion ;)\nAthletic Theme on esimerkki musiikin tyylilajista, jota ei tuoteta - poikkeuksena videopelit. Country saattaa olla lähellä, mutten usko juuri tämänkaltaista musiikkia soittavien bändien olemassaoloon. Melodia on yksinkertaisesti nerokas ja tarttuva - sanoja ei tarvita.\n17. Ending Theme\nSuper Mario Sunshine ei ole pelattavuudeltaan tahi musiikeiltaan klassikon asemassa. Lomaparaatisiin sijoittuva peli sisältää kuitenkin juuri latino-orkesterille sopivaa musiikkia. Medleyn teemat ovat peräisin pelin kentästä Ricco Harbor ja Gelato Beach.\nElävien muusikoiden soittamaa videopelimusiikkia ei ole turhan paljon julkaistu. Vaikka nykyiset pelit mahdollistaisivatkin teknisesti oikeiden musiikkien käytön, tulee se tietokoneella tehtynä paljon halvemmaksi.\nMario & Zelda Big Band Live on loistava julkaisu Super Mario ja The Legend of Zelda -pelejä pelanneille. Vanhana Nintendo-konkarina minun on vaikea arvioida, miten kappaleisiin suhtautuisi näitä pelejä pelaamaton. Uskon levyltä löytyvän vähintään kourallisen myös hänen mielestään viihdyttäviä kappaleita.\nOn silti sanottava, että kappalevalinnat eivät ole minusta täysin onnistuneet. Erityisesti ihmettelen valintoja pelin Ocarina of Time kohdalla; parempiakin musiikkeja olisi ollut tarjolla. Lisää kummastusta aiheuttaa Link to The Past, joka on kokonaan jätetty konsertista pois - huolimatta, että kyse on Zelda-pelien parhaimmistosta. Toisaalta puhumme yhtyeistä, joiden repertuaariin sopii paremmin kevyempi musiikki. Zeldan eeppinen olemus tulee kunnolla oikeuksiin vain sinfoniaorkesterin voimin.\nKokonaisuus on kaiken kaikkiaan kuuntelemisen arvoinen. Levy on jälleen osoitus siitä, että hyvä musiikki ei katso tyylilajia.\nTunnisteet: 2000-luku, orkesterimusiikki, videopelimusiikki\nViikko 3 ja lisää musiikin helmiä a la Spotify.\nSävellys: David Raksin - Sanoitus: Johnny Mercer - Esitys: Frank Sinatra ja Axel Stordahlin orkesteri - Vuosi: 1947\nOscar-palkittu vuoden 1944 film noir -elokuva Laura on nykyään arvostetun klassikon asemassa. Filmin samanniminen teemakappale Laura levytettiin vuotta myöhemmin ja sittemmin sen on tulkinnut useampi artisti. Frank Sinatran versio on näistä kenties tunnetuin.\nSävellys & sanoitus: Jaakko Salovaara - Esitys: Darude - Vuosi: 2000\nMillenniumin kuuminta trancea edusti Ville Virtanen (s. 1975) eli taiteilijanimeltään Darude. Jaakko Salovaraan (s. 1975) tuottama hitti Sandstrom oli vuoden 1999 myydyin single maailmassa ja Suomessa kyseinen kappale pysyi listaykkösenä 7 viikon ajan. Paljon ei tarvinnut seuraavankaan singlen nöyristellä; Feel The Beat oli sekin listaykkönen.\nSävellys & sanoitus: Rise Robots Rise - Esitys: Tom Jones - Vuosi: 1994\nJälleen kappale, joka on jäänyt parhaiten mieleeni isosiskoni 90-luvun YLEn Top-40 -ohjelmia sisältävistä VHS-nauhoituksista. If I Only Knew on alunperin hip-hop yhtye Rise Robots Rise vuonna 1992 tekemä kappale, jonka "Sir Tomppa" (s. 1940) levytti albumillaan The Lead And How To Swing It (1994). Kappale ylsi Ison-Britannian musiikkilistoilla sijalle #11.\nSävellys: Rauno Lehtinen - Sanoitus: Saukki - Esitys: Carola ja Rauno Lehtisen orkesteri - Vuosi: 1965\nMusiikkilegenda Rauno Lehtisen (1932 - 2006) ensimmäinen euroviisusävellys ei selviytynyt vuoden 1965 Euroviisukarsinnoissa edes semifinaaliin asti. Tamara Lundin sijasta edustajaksi valittiin meiltä Viktor Klimenko...ja tuloshan tiedetään. Tässä tulkinnan tekee toinen maineikas - ikävä kyllä jo poistunut - naisartistimme Carola Standertskjöld-Liemola (1941 - 1997) eli lyhyemmin vain Carola.\nCarola äänityksissä kulttuuritalon studiossa 1965\nHochzeit Der Holzpuppen\nSävellys: Nacio Herb Brown - Sanoitus: Arthur Freed - Esitys: Tanz-Orchester Dajos Béla - Vuosi: 1929\nKuljemme kaukaiselle 20-luvulle tämän veisun voimin. Metro-Goldwyn-Mayerin tuottama The Broadway Melody (1929) voitti ensimmäisenä äänifilminä Oscarin parhaana elokuvana. Musikaalin kantavana voimana oli myöhemmin Singin' in the Rain -kappaleesta tuttu kaksikko: säveltäjä Nacio Herb Brown (1896 - 1964) sekä sanoittaja Arthur Freed (1894 - 1973). Tässä The Wedding of the Painted Doll luonnistuu saksalaisen orkesterin soittamana.\nTunnisteet: 20-luku, 2000-luku, 40-luku, 60-luku, 90-luku, Frank Sinatra, Suomi, Viikon viisikko\nArvostan Seth MacFarlanea. Arvostan hänet hyvin korkealle.\nMacFarlane ei ole ainoastaan luonut ylistystä keräävän Family Guy-sarjan, esiintynyt loistavassa Robot Chikenissa tai luonut ohjelmat American Dad, The Cleveland Show sekä Seth MacFarlanen Hullu Hullu animaation maailma...\n...Seth MacFarlane on myös loistava laulaja.\nYllä MacFarlane esittää legendaarisen Nacio Herb Brownin säveltämän ja Arthur Freedin sanoittaman Singin' in the Rain. Kappale muistetaan parhaiten samannimisestä Gene Kellyn 1952 tähdittämästä musikaalista.\nEsitys on peräisin 1. elokuuta 2009 järjestetystä BBC:n Promsin Metro-Goldwyn-Mayerin Hollywood-musikaalien 75. vuotis juhlakonsertista.\nMacFarlane, joka tunnetaan suurena Broadway-musikaalien fanina, oli yksi illan esiintyjistä. Hän esitti tilaisuudessa kolme toinen toistaan upeampaa laulua.\nEräs niistä oli André Previnin (s. 1929) säveltämä ja Betty Comdenen & Adolph Greenin sanoittama I Like Myself, peräisin niinikään Gene Kellyn tähdittämässä musikaalissa It's Always Fair Weather (1955).\nMacFarlanen intohimo 1950-luvun Swingin aikakauteen on niin suuri, että se heijastuu jatkuvasti Family Guyn jaksoissa. Ensinnäkin jokainen jakso sisältää täyden orkesterin soittamaa taustamusiikkia. Säveltämisestä vastaa A Fifth of Beethoven -diskokappaleesta tunnettu Walter Murphy (s. 1952).\nToisekseen Family Guyn jaksot sisältävät musikaaliosuuksia, yleensä Peterin, Stewien tai Brianin laulamana. Kaikki MacFarlanen äänirooleja. Kappaleet ovat Broadway-tyylisiä ja niistä on julkaistu myös kokoelma-CD.\nWalter Murphy orkestereineen oli mukana äskettäin Family Guyn -erikoisjaksossa, joka järjestettiin show-luonteisesti elävälle yleisölle. En saanut leikattua videosta haluaamani kohtaa, mutta mielenkiintoinen osuus on ensimmäisillä minuuteilla.\nMacFarlane tuntuu olevan enemmän innoissaan orkesterista kuin paikalla olijat.\nSeth MacFarlane on vain 36 ja rakastaa Big Band -musiikkia. Verrattain erikoisen musiikkimakunsa johdosta hänen onkin sanottu syntyneen väärällä vuosikymmenellä. MacFarlane kuvailee itse faniuttaan seuraavasti:\n«Rakastan loisteliasta orkesteraatiota ja vanhanaikaista melodian tekoa...tällainen musiikki tekee sinut innostuneeksi. Se on pirteää ja hauskaa. Hauskuus on asia, joka nykymusiikista puuttuu. Tyypit kuten Crosby, Sinatra, Dean Martin tai Mel Tormé ovat niitä, joilla tuntui olevan hauskaa »\nMacFarlane ei toki ole ainoa Sinatran aikoihin hurahtainut. Olen saanut käsityksen, että Mikko Leppilampi (s. 1978) esittää nykyisin pääsääntöisesti 50-luvun swingiä. Näin ainakin uudenvuoden aaton konsertissa Senaatintorilla.\nSeth MacFarlanen esityksiä on enemmän katsottavissa hakemalla niitä YouTubesta.\nLopuksi vielä kolmas esitys BBC:n mahtavasta Proms-konsertista, jonka toteutuksesta saamme kiittää kapellimestari John Wilsonia (s. 1972).\nMacFarlane esittää Cole Porterin You're Sensational (1956). Sinatralle tehty sovitus on Nelson Riddlen (1921 - 1985).\nTunnisteet: animaatiomusiikki, Frank Sinatra, jazz, linkkivinkki, orkesterimusiikki, swing\nSävellys: Jules Sylvain - Sanoitus: Valdemar Talquist - Käännös: Asser Tervasmäki - Esitys: Tapio Rautavaara ja Triola-orkesteri - Vuosi: 1955\nJules Sylvain on Ruotsin merkittävimpiä kevyen musiikin säveltäjiä. Urallaan hän sävelsi yli 800 laulua ja tuotti musiikkia 148 elokuvaan. Sylvainin tarttuvat ja ponnekkaat melodiat ovat jääneet elämään, ja levytyksiä on tehty myös lahden tällä puolen. Tapsa Rautavaaran Lentäjän valssi on näistä yksi esimerkki.\nVaan itse mies on meille suomalaisille täysi tuntemattomuus. Googlen suomihaku tuottaa säveltäjän nimellä vain 37 tulosta. Koska Tahtipuikon päällimmäinen tarkoitus on esitellä unohdettua musiikkia, tulisi Sylvainin saada viimeistään nyt osansa naapurimaansa arvostuksesta.\nSävellys: Jules Sylvain - Sanoitus: Äke Söderblom - Esitys: Lars Lönndahl, Harmony Sisters ja Thore Ehrlings orkester - Vuosi: 1949\nJules Sylvain syntyi Tukholmassa 11. päivänä heinäkuuta vuonna 1900.\nNimi Jules Sylvain, jona hänet säveltäjänä tunnettiin, oli pseudonyymi. Salanimen taakse kätkeytyi Stig Hassson, näyttelijäpariskunnan Axel ja Valborg Hanssonin poika. Tukholman Kuninkaallisessa draamateatterissa näytellyt isä kuoli Stigin ollessa vain yhdentoista vanha. Tuolloin poika lähetettiin Lundsbergin sisäoppilaitokseen kasvamaan. Mutta Stig, jonka intohimo oli musiikki ja pianon soitto, karkasi laitoksesta 4 vuoden jälkeen.\nVuosina 1918-1920 Stig opiskeli pianonsoittoa vuonna 1771 perustetussa Ruotsin kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa. Jatko-opintonnsa hän suoritti Weimarin musiikkiopistossa Saksassa. Noina vuosina hän huomasi, että klassinen musiikki ei elätä. Sen sijaan viihdemuusikoilla olisi varaa juoda sampanjaa. Palattuaan kotimaahansa Hansson halusi tulla Ruotsin suurimmaksi iskelmäsäveltäjäksi.\nEnsimmäiset vuotensa ammattimuusikkona Hansson toimi ravintola- ja elokuvateatterisoittajana. Hän kirjoitti myös revyitä esimerkiksi Ernst Rolfille (1891 - 1932).\n20-luvun puolivälissä Stig otti käyttöön salanimen Jules Sylvain, jota hän kantoi lopun elämäänsä. Syitä tälle ei ole pystytty täysin selvittämään. On arveltu, että Ernst Rolf näki hyvin tavallisen nimen Stig Hansson esteenä menestyvälle säveltäjälle. Yksi vaihtoehto on saada nimi kuulostamaan enemmän kansainvälisestä. Entäpä nimi? Säveltäjän lempikirjailija oli ranskalainen Jules Verne, ja sanakirjasta hän bongasi ranskalaisen nimen Sylvain. Tuloksena oli nimi, joka muistutti esikuvaansa Maurice Yvainia.\nSylvain ei ollut toki ainoa salanimi; Tiettävästi hänellä oli 29 pseudonyymiä - jonkin sortin ennätys kait alalla?\nVuodet 1925 - 1928 olivat tuotteliasta aikaa. Sylvain sävelsi kappaleita enimmäkseen omakustantamo Edition Sylvainin turvin. Tiiveimmin hän toimi maineikkaan revyyartisti Karl Gerghdin (1891 - 1964) ohjaajana. Miesten ystävyys kesti koko elämän.\nJules ja Karl\nVuonna 1929 hän sävelsi musiikin ensimmäiseen ruotsinkieliseen äänifilmiin. Tästä alkoi samalla Sylvainin pitkäkestoinen yhteistyö ruotsin elokuvayhtiöiden kanssa. Intensiivisin työkomennus tapahtui vuosina 1937, jolloin Sylvain aloitti säveltämisen Svensk Filmindustri -elokuvayhtiölle. Seuraavan 8 vuoden aikana hän teki musiikkia lähes 6 elokuvan vuosivauhtia.\nYhtenä 30-luvun artistikytköksinä kuuluu näyttelijä-laulaja Zarah Leander (1907 - 1981), jonka läpimurron Iloinen leski -operettissa Sylvain järjesti. Sylvain sävelsi Leanderille myös Ruotsissa erittäin suosittuja lauluja sekä operetin Zorina.\nSävellys: Jules Sylvain - Esitys: Sixten Ehrling ja Harry Ebert, piano - Vuosi: 1944\nVuosina 1936 - 1939 Sylvain asui Wienissä. Sodan sytyttyä hän auttoi Itävallan juutalaisia pakenemaan Ruotsiin.\n40-luvulla Sylvain osti tontin Möjasta, saaristosta muutaman kymmenen kilometrin päässä Tukholmasta, ja aloitti mansikanviljelyn. Viljelyharrastus laajeni 1946 hänen muuttaessa Fidži-saarelle ja perustaessa banaaniplantaasin. Hän palasi Ruotsiin 4 vuotta myöhemmin, kuitenkaan jatkamatta musiikkiuraansa.\n1951 Sylvain perusti A.B. Skandinaviska Musikförlaget -nimisen musiikkikustantamon. Tämän jälkeen hän muutti Randan kylään Mallorcalle.\nSäveltäjän 60-vuotispäivä juhlistettiin mm. Ruotsin televisiossa näyttävästi.Viimeiset vuotensa Sylvain vietti Italian Castiglionesta ostamassaan asunnossa.\nJules Sylvain kuoli sydänkohtaukseen 11. marraskuuta 1968.\nSävellys: Jules Sylvain - Sanoitus: Lasse Dahlquist - Esitys: Gaby Stenberg, Gösta Kjellertz ja Arne Huelphers' orkester - Vuosi: 1942\nJules Sylvain (1900 - 1968)\nJules Sylvainin vaikutusta Ruotsin iskelmämusiikkiin on mahdoton arvioida. Omien sanojensa mukaan hän halusi tulla maansa parhaaksi iskelmäsäveltäjäksi. 800 kappaletta ja reilusti päälle 100 elokuvatyötä puhuvat puolestaan. Sylvain työskenteli 20-40 -luvulla useiden Ruotsin huippuartistien ja revyytähtien kanssa. Mainitsematta on sellaiset nimet kuin Lasse Dahlquist (1910 - 1979), Harry Brandelius (1910 - 1994) ja Ulla Billquist (1907 - 1946).\nVas. alk. Karl Gerhard, Ebba Bonda, Gösta Ekman ja Zarah Leander. Tolli Zellman ja Jules Sylvain\nSylvain itse ei tiettävästi sanoittanut kuin yhden kappaleistaan. Musiikki oli hänen vahvuutensa, ja se on kuultavissa Sylvainin tarttuvissa viisuissa. Valssit olivat hänen erikoisalaansa. Säveltäjän melodioita kuulee nykyisin kesäsin Ruotsissa mm. Allsång på Skansen tapaisissa televisioiduissa yhteislaulutilaisuuksissa.\nSävellys: Jules Sylvain - Sanoitus: Gösta Stevens - Esitys: Ulla Billquist ja Columbias Dansorkester - Vuosi: 1937\nJules Sylvainin 100-vuotispäivän kunniaksi painettiin 5 CD-levyn juhlakokoelma sisältäen säveltäjän tuotantoa vuosien varrelta. Tämä julkaisu on kuunneltavissa Spotifyissa. Harmillisesti on tapahtunut joku kömmähdys ja vain ensimmäiset kaksi CD:tä on listalla mukana.\nJules Sylvain – Med En Enkel Tulipan - Jules Sylvain 100 År\nKuten sanottua, Suomessa Sylvain ei ole ollut tunnettu (ennen tätä blogiviestiä :D ). Hänen säveltämiään kappaleita on meillä levytetty 46, joka on melko pieni osuus säveltäjän kokonaistuotannosta. Jonkin verran lienee alkuperäisiä ruotsinkielisiä äänitteitä soitettu.\nPäätän kirjoituksen Sylvainin kauniiseen talviaiheiseen valssiin Vintergatan elokuvasta Han, Hon Och Pengarna (1936). Tässä sen laulaa suomeksi Tapio Rautavaara.\nSävellys: Jules Sylvain - Sanoitus: Sven-Olof Sandberg - Käännös: Reino Helismaa - Esitys:Tapio Rautavaaran ja Erkki Melakosken orkesteri - Vuosi: 1964\nTunnisteet: 30-luku, 40-luku, iskelmä, Mestarit tahtipuikon takana, Ruotsi\nTällä kertaa kaikki kappaleet ovat Spotify-linkkeinä. Niitä ei löydy omasta kokoelmastani ja näin säästän kaistaa ja sivutilaa.\n1. Shut up (And Sleep With Me)\nSävellys & sanat: Sebastian Roth - Esitys: Sin With Sebastian - Vuosi: 1995\nSaksalainen pseudonyymiartisti Sin With Sebastian (s. 1971) pääsi Euroopan listaykköseksi useissa maissa - Suomi mukaan lukien - kappaleella Shut Up (And Sleep With Me). Jokseenkin seksuaalisesti kieroutuneet olivat sanoitukset ja video myös tätä seuranneessa Golden Boy -singlessä vuonna 1996, joka niinikään oli Suomessa hitti.\nShut up (And Sleep With Me) -musiikkivideo\n2. Fixu vekotin\nSävellys & sanat: Michael B. Tretow - Suomennos: Pekka Witikka - Esitys: Benny Törnroos - Vuosi: 1986\nParhaiten Muumilauluista tunnettu suomenruotsalainen Benny Törnroos levytti 1986 lastenlauluja ruotsiksi albumilla "Bennys blandade" ja samat laulut suomeksi nimellä "Fixu vekotin". Viimeksi mainittu kappaleen lauloi alunperin Abba-yhtyeen ääniteknikko Michael B. Tretow (s.1944). Den makalösa manicken pysyi ruotsin top-10 listoille 12 viikkoa.\nMuumi ja Benny\nSävellys & sanat: Liam Howlett, Keith Flint, Trevor Horn - Esitys: The Prodigy - Vuosi: 1996\n90-luvun kuumimpiin konemusiikin nimiin lukeutui englantilainen the Prodigy, jonka musiikissa yhdistyy niin tekno, rave, punk kuin big beat. Varsinainen läpimurtoalbumi The Fat of the Land sisälsi 3 superhittiä, Smack My Bitch Up, Breathe ja Firestarter. Raivoavat vokaaliosuudet kuuluivat Keith Flintille (s. 1969).\nKappale oli niin Britanniassa kuin meillä Suomessa listaykkönen.\n4. Music to Watch Girls By\nSävellys: Sid Ramin - Esitys: The Bob Crewe Generation - Vuosi: 1967\nAlkujaan Sid Raminin (s. 1919) Diet Pepsi -mainokseen sävelletty musiikki pääsi listoilla sijalle #15 vuonna 1967, kun sen levytti pitkän linjan musiikkiguru Bob Crewe (s. 1931). Sanat instrumentaaliin kirjoitti samana vuonna Tony Velona ja Andy Williamsin tulkitsemana kappaletta tanssittiin mm. Isossa-Britanniassa top-10 soittolistoilla.\n5. Do the Bartman\nSävellys & sanoitus: Bryan Loren ja Michael Jackson - Esitys: Nancy Cartwright - Vuosi: 1990\nTV-sarja Simpsonien alkuvuosia hallitsi suunnaton Bart-mania. Rasavilli Bart Simpsonin profiili komeili niin T-paidoissa, peleissä, jäätelöissä - ties missä! Yksi ajan tuotos oli musiikkialbumi The Simpsons Sing the Blues. Onneksi kyse ei ollut täydestä lisenssiroskasta. Tekijöinä oli niinkin mainittavia henkilöitä kuten Michael Jackson, joka myöhemmin esiintyi kauden 3 aloitusjaksossa Stark Raving Dad.\nPop rap -kappale Do the Bartman oli huikea hitti ja se oli listaykkösenä useissa maissa.\nRuutukaappaus Do the Bartman -videosta\nTunnisteet: 60-luku, 80-luku, 90-luku, Suomi, Viikon viisikko


Sateinen viikonloppu luvassa koko maahan - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 04.09.2009 08:36\n- Sateinen ja poikkeuksellisen lämmin viikonloppu on luvassa koko maahan, ennustaa MTV3:n meteorologi Liisa Rintaniemi\nHän lupaa sadetta koko maahan täksi päiväksi ja sunnuntaiksi. Lauantai on viikonlopun poutaisin päivä. Lapissa saattaa tosin tulla kuurosateita.- Seuraavan vuorokauden aikana tulee jossakin vaihetta sadetta koko maassa, hän sanoo.\nRintaniemen mukaan sunnuntaina on luvassa rankkasateita - varsinkin etelässä.- Syysmonsuuni tulee mieleen, kun näitä sääkarttoja katsoo. Sateista ja syyskuun alkuun nähden ihmeen lämmintä. - Viime yönä pääkaupunkiseudulla oli lähes kaksikymmentä astetta, hän ihmettelee.Viikonlopun päivälämpötilat koko maassa ovat 15 - 20 plusastetta.(MTV3)


Ratkaisukeskeinen lyhytterapia - Väestöliiton Terapiapalvelut : Väestöliiton Terapiapalvelut\nMonet meistä kokevat ajoittaista mielen pahoinvointia, jossa oireet eivät ole niin vahvoja, että voitaisiin puhua sairaudesta. Usein tämän kaltaista pahoinvointia syntyy esimerkiksi stressaavassa elämäntilanteessa tai kuormittavassa työtilanteessa. Kaipaat ehkä ammatti-ihmisen apua tilanteen käsittelyyn tai arjen palauttamiseen mielekkääksi.\nLyhytterapia nostaa asemaansa terapiatarjonnassa juuri edellä mainittujen tilanteiden kohdalla. Lyhytterapiassa ajattelutapa on usein ratkaisukeskeinen. Terapian tavoite on vahvistaa selviytymistaitoja ja terapia keskittyy tulevaisuuteen, menneisyyttä väheksymättä. Jokainen asiakas on ainutlaatuinen ja siksi ratkaisutkin ovat aina ainutlaatuisia asiakkaan tilanteen ja toimintatavat huomioon ottaen.\nTerapiaa kaipaavat ongelmat elämässä ovat usein lannistavia ja ihmiselle syntyy tunne, että hän ei pysty ratkaisemaan ongelmiaan. Hän saattaa ajatella olevansa jollakin tavalla heikompi tai viallinen verrattuna toisiin ihmisiin. Toive muutoksesta ja ongelmien ratkaisusta lähtee kuitenkin ihmisestä itsestään. Lyhytterapiassa pyritään saamaan selville, miten asiakas itse mieltää ongelmansa tai mitä keinoja hän uskoo tilanteen ratkaisemiseksi tarvittavan. Tärkeintä on asiakkaan muutostoiveiden mukainen työskentely sekä toiveikkuuden vahvistaminen. Viimeksi mainittu lisää asiakkaan kykyä löytää uusia keinoja ja toimintatapoja ongelmiensa ratkaisemiseksi. Eteneminen tapahtuu pienin askelin, asiakasta tukien ja huomioiden jokainen myönteinen poikkeus aikaisempaan toimintatapaan nähden.\nRatkaisukeskeisessä terapiassa ei ole ennalta määrättyä määriä käyntikerroille, vaan käyntien määrä sovitaan yhdessä asiakkaan kanssa asiakkaan tilanteen mukaan. Ratkaisukeskeisessä terapiassa jo yksikin kerta voi tuoda asiakkaalle apua. Yleensä terapia kestää kuitenkin 5-20 käyntikerran verran.\nLyhytterapiaa voi antaa myös muu ammattilainen kuin psykoterapeutti.\nMihin tilanteisiin tai oireisiin lyhytterapiasta voi saada apua?\nLyhytterapiasta voi saada apua monenlaisiin, niin isoihin kuin pieniinkin ongelmatilanteisiin tai oireisiin, jotka haittaavat hyvinvointia. Esimerkkejä asioista, joihin lyhytterapia voi tuoda helpotusta:\nAhdistusoireet ja hankalien tunteiden säätely\nVanhemmuuteen liittyviin haastavat tilanteet\nTervetuloa meille terapiaan!\nTerapiapalveluissamme toimii useita, koulutettuja lyhytterapeutteja. Käynnit ovat luottamuksellisia, eikä käynnin tietoja tallenneta Kantapalveluun (poikkeuksen tekee psykoterapeutin/psykologin antama lyhytterapia). Käynnit voidaan järjestää myös etäterapiana. Voit siis osallistua terapiaan itse valitsemastasi paikasta.


U23 EM-joukkue - Judo - Suomi24 Keskustelut\nNyt on valinnat mielestäni onistuneet todella nappiin. Mitään en muuttaisi.\nNäin sen pitää mennä. Ne joilla näytöt riittävät valitaan.\nJuuri näin, joukkue kohillaan.\nVielä kun saadaan arpa kohdalleen....\nEi näytöt riittäneet😉.\nMuuttaisin systeemin, jossa liiton byrokratia määrää ja urheilijat tekevät sitä mihin saavat luvan. Liiton ei tarvitse valita eikä lähettää urheilijoita. Urheilijat voivat tehdä valinnat. Liiton tarvitsee tukea urheilijoita valmentautumisessa ja järjestää reilu karsintasysteemi (ranking tms.) kilpailuihin, jos kansainväliset liitot rajoittavat suomalaisten osallistumisoikeutta. Miksi sen pitäisi tehdä muuta?\nNyt liitto rahastaa valmentautumisesta ja lähettää valitsemiaan urheilijoita ilmaiselle matkalle kilpailuihin. Mitä jos se toimisi päin vastoin? Tarjoaisi leirityksen ilmaiseksi ja halukkaat kilpailijat lähtisivät omakustanteiselle matkalle kisoihin?\nToki pari rankingin parasta voitaisiin sinne maksaakin, jos rahaa on, mutta pääsääntöisesti valinnat tekisivät urheilijat omalta kohdaltaan itse, jos olisivat rankingissa ansainneet paikan Suomen kansainvälisestä kiintiöstä.\nOnko judoliitto judokoiden etua ajava palveluorganisaatio? Onko se edes palveluorganisaatio? Kenen etua se ajaa? Penkkiurheilijoiden? Suomi24:n "näyttöjä pitää olla" mielensäpahoittajien? Vai onko judoliitto vain systeemeihinsä juuttunut hallinto-organisaatio, joka ajaa IJF:n, EJU:n ja Olympiakomitean etua pitääkseen itseään ruokkivaa systeemiä yllä?


Viinihullun päiväkirja: Lat42 Gran Reserva 2000\nValmistaja: Torre de Oña\nAlue: Álava, Rioja, Rioja Alavesa\nHinta ostohetkellä: 99 SEK (~11,60e, Elokuu 2013, Systembolaget)\nHinta nyt: 99 SEK (~11,22e, Marraskuu 2013, Systembolaget)\nLoppukesästä Ruotsin puolella pyörähtäessämme tuli vastaan Systemin hyllyiltä varsin hämmentävä tapaus: 13 vuoden ikäinen Riojan Gran Reserva reilun kympin hintaan! Järkeilin viinin olevan joko maailman parhaimman hinta-laatusuhteen espanjalainen tai sitten aivan epäkelpo esitys, sillä täällä pohjoisessa Riojan viinit tuppaavat oletusarvoisesti maksamaan vähintään kympin ja ne viinit ovat sitten niitä nuorimpia perustason DOCa Rioja- tai Crianza-viinejä. Riskillä siis rahat tiskiin ja pottu plakkariin!\nValtaosa Riojan viinialueesta sijaitsee La Riojan maakunnassa, mutta piskuinen osa tätä viinialuetta sijaitsee baskinkielisessä Álavan maakunnassa. Tällä viinialueella, Rioja Alavesassa, sijaitsee viinin tuottanut Torre de Oñan viinitalo. Tämä kyseinen viini, Lat42, on saanut nimensä Rioja Alavesan läpi kulkevan 42. leveyspiirin mukaan ja se on pelkästään Ruotsin markkinoille tuotu erikoispullote – esimerkiksi viinitalon kotisivuilta ei viiniä löydy.\nViiniin käytetyt, käsinkorjatut rypäleet tulevat pelkästään viinitalon yhdeltä Finca San Martin -tarhalta. Viinin annetaan käydä, maseroitua ja kypsä teräksessä, jonka jälkeen viini siirretään aluksi vuodeksi vanhoihin amerikkalaisiin tammitynnyreihin ja sitten vuodeksi uusiin ranskalaisiin tammitynnyreihin. Tämän jälkeen viinin annetaan kypsyä pullossa niin kauan kuin talo sopivaksi näkee. Viinilaki määrää pullokypsytyksen minimiajaksi 3 vuotta, mutta Torre de Oña kypsyttää selkeästi viinejään pidempään, jos kerran nyt on vasta vuosikerta 2000 meneillään!\nVäriltään viini on tumman kirsikanpunainen ja kohtalaisen läpinäkyvä. Yllättävästi viinin väristä ei tunnu löytyvän vielä häivähdystäkään iän tuomasta ruskeudesta.\nErityisesti viinin voimakkaan vaniljainen tuoksu on käsittämättömän ilmaisuvoimainen: lasissa makoilevan viinin vaniljaisuuden voi erottaa peräti toiselta puolelta huonetta! Viinin erittäin vaniljainen ominaistuoksu tekee kokonaisuudesta voimakkaan viskimäisen – mieleeni tulee vahvasti mielikuvia 12-vuotiaasta Jamesonista. Vaniljaisen tammisuuden alta löytyy kuitenkin paljon kaikkea muuta, kunhan vain jaksaa etsiä: kirsikkahilloa, hillittyä nahkaisuutta, kevyttä lantaisuuttakin, makeata luumua, viikunahilloketta, hennon tillistä yrttisyyttä sekä rankalaisen tammen hillittyä kaakaojauhetta ja paahdettua mausteisuutta.\nMaku on selvästi tuoksua kuivempi, mutta myös kevyempi ja suoraviivaisempi. Kielellä pyörii kirsikkaa, pölyistä ja paahtunutta maata, tummaa viikunaa, ikääntyneen Tempranillon kevyttä kukkaisuutta ja – ei missään tapauksessa yllättävästi – voimakasta tammen vaniljaa. Suutuntumaltaan Lat42 on kevyen pään keskitäyteläinen. Viinin runko on kohtalaisen hapokas ja freesi; tanniineja ei tunnu kokonaisuudesta erottuvan käytännössä ollenkaan vaikka niitä kuinka etsisi.\nLopuksi viinistä jää hieman lyhyehkö, kuiva ja melko suoraviivainen jälkimaku, joka jättää kielelle kirsikkaisia, suklaisen tammisia ja paahtuneen maamaisia piirteitä. Ainoastaan jenkkitammen vaniljaisuus jatkuu erittäin pitkään kielellä, jopa minuutteja.\nOmalla laillaan Lat42 on ihan mielenkiintoinen esitys – en nimittäin varmaan koskaan ole maistanut yhtä vaniljaista viiniä! Melko vaatimattomasta hinnastaan huolimatta viini on kuitenkin melko tasokas ja elegantti riojalainen, mutta kiitettävästä iästään huolimatta myös suht mutkaton esitys.\nHassusti viinin hallitseva vaniljaisuus ei kuitenkaan missään vaiheessa vaikuttanut mitenkään päälleliimatulta, vaan yllättävänkin hyvin melko kepeään runkoon sointuvalta ominaisaromilta. Viinin melko kevyen ilmaisun ja bodyn vuoksi viiniä ei kannata parittaa kovinkaan runsaille tai voimakkaille ruoille, vaan melko kepeille tarjottaville, kuten miedosti maustetuille possu-, kana- tai kasvisruoille. Voin myös esimerkiksi kuvitella viinin sopivan mainiosti myös joulupöytään. Oma putelimme meni hyvin elokuvaa katsellessa – viinistä kun ei löytynyt tanniineja, joita olisi tarvinnut tapella vastaan ruoan avulla.\nTammiallergikot ja vaniljan viholliset älkööt vaivautuko!\nLyhyesti: Överivaniljainen, kepeähkö, miellyttävästi kehittynyt ja positiivisella lailla mutkaton Rioja Gran Reserva. Ei varmasti pärjää vertailussa vakavahenkisemmille ja moniulotteisemmille Gran Reservoille, mutta toisaalta on myöskin laatuunsa ja ikäänsä nähden varsin edullinen ostos.\nArvio: Hyvä – kunhan nokka ja kieli tottuvat viinin vaniljan määrään, paljastuu alta varsin miellyttävä, kevyt ja omalla laillaan hienostunut perus-riojalainen.\nLabels: 2000, alue: rioja, hinta 8-12e, maa: espanja, punaviinit, rypäle: tempranillo


Yleinen – VS-lähiruoka.fi\nPienten elintarvikeyritysten logistiikka...\nPienistä elintarvikeyrityksistä suuri osa kuljettaa tuotteitaan itse. Se on paitsi aikaa vievää, niin myös aito kustannuserä. Joskus kuljettaminen olisikin hyödyllisempää hoitaa ostopalveluna tai esimerkiksi yhteistyössä muiden yrittäjien kanssa. Pienten yritysten johtamisen tueksi on laadittu laskuri, joka auttaa yritykselle toimivimman logistiikkamallin valinnassa. Laskurin avulla voi selvittää kustannukset, jotka syntyvät itse hoidetuista toimituksista. Se auttaa konkreettisesti arvioimaan, […]\nPääsiäisenä aukeava Laari Lähiruokapiste\n6.4.2022Written by VS-Lähiruoka -hanke\nVarsinais-Suomesta löytyy mitä herkullisimpia paikallisia tuotteita aina artesaanileipätuotteista luomuhunajaan ja kasviproteiineista kaninlihaan. Pääsiäisenä avautuva Laari Lähiruokapiste mahdollistaa näiden ja monen muun tuotteen vaivattoman saatavuuden Turun kaupunkikeskustassa. Ensimmäiset tilaukset voi tehdä verkkokaupassa 7.4. alkaen, ja ostokset ehtivät sopivasti noutaa ensimmäisenä noutopäivänä 14.4. vaikkapa pääsiäispöytään. Älylukolla toimiva miehittämätön noutopiste palvelee Puutorilla syyskuun loppuun asti, jonka jälkeen konseptia […]\nLähiruoan argumenttipankki tuotteistukse\n2.3.2022Written by VS-Lähiruoka -hanke\nKuluttajien lähiruoan ostokäyttäytymiseen vaikuttavat arvot, asenteet ja mieltymykset. Näiden arvojen ymmärtäminen ja hyödyntäminen lähiruokayrityksen markkinoinnissa, tarinan kerronnassa sekä asiakkaiden kohtaamisessa on keskeisellä sijalla. Kuluttajat ruokaTalouden keskiössä -KulTa -hanke teki kesällä 2020 kuluttajakyselyn lähiruoan käytöstä eteläsuomalaisille kuluttajille. Keskeisimmät havainnot on koottu helppo- ja monikäyttöisiin infograafeihin, joita voivat kaikki asiasta kiinnostuneet toimijat hyödyntää lähiruokaan liittyvässä viestinnässään ja […]\nTUKEVA-hanke kokosi Varsinais-Suomen ruo...\n2.2.2022Written by VS-Lähiruoka -hanke\nTulevaisuuden Kehitystarpeet Varsinaissuomalaisessa ruokaketjussa hanke (TuKeVa) toteutti vuoden 2021 aikana yli 160 ruokaketjun yritysten syvähaastattelua Varsinais-Suomen alueella. Haastatteluiden perusteella selvitettiin ruokaketjun yritysten keskeisimpiä kehittämistarpeita ja toimintaympäristön tulevaisuuden näkymiä, sekä luotiin muun muassa SWOT-yhteenvetoraportit. Raportit luotiin niin maakuntatasolla, kuin eritellen seutukuntatasoihinkin. >> Tutustu SWOT-raportteihin Ruokaketjun yritysten keskeinen haaste liittyy työvoimakysymyksiin, sillä koko ruokaketju pellolta pöytään kärsii […]\nOnneksi on ohra! -reseptikilpailun resep...\n1.12.2021Written by VS-Lähiruoka -hanke\n15.1.2021- 15.2 2021 järjestetyn avoimen Onneksi on ohra -reseptikisan tarkoituksena oli löytää innostavia tapoja käyttää ohraa ruoanvalmistuksessa kotikeittiöissä ja nostaa ohran arvostusta herkullisena ja kestävänä suomalaisena raaka- aineena. Kilpailuun lähetetyt herkulliset ohrareseptit on nyt koottu yksiin kansiin! Kokoelmasta löytyy niin makeita kuin suolaisiakin herkkuja, kuten kannessa näkyvä mehevä ohra-lasagne. Ohrajälkiruoat sopivat ihanasti pimeneviin iltoihin ilahduttamaan. […]\nFood Hub -elämystori tuo lähiruokatuotte\n1.10.2021Written by VS-Lähiruoka -hanke\nFood Hub – elämystori on uudenlainen siirrettävä lähi- ja luomuruokatuotteiden myynti- ja jakelukanava, joka tuo paikalliset elintarvikkeet ja elämyspalvelut, kuten tilavierailut ja makureitit, helposti kaupunkilaisten ulottuville. Food Hub -elämystorin tavoitteena on monipuolistaa ja lisätä paikallisten mikro- ja pk-elintarvike- ja -matkailuyritysten myynti- ja jakeluverkostoja. Elintarvike- ja matkailuyritykset tarvitsevat uusia liiketoimintamalleja ja jakelukanavia korvaamaan niin HoReCa kuin […]\nTee makumatka maalle Lähiruokapäivänä 11\n3.9.2021Written by VS-Lähiruoka -hanke\nMistä ruoka tulee? Mitä lehmät syövät? Haiseeko sika pahalle? Miltä tuntuu hevosen turpa kämmentä vasten? Mitä muuta kuin ruokaa maaseudulla tuotetaan? Millaisia yrityksiä sieltä löytyy? Muun muassa näihin kysymyksiin voit saada vastauksen valtakunnallisen Lähiruokapäivän tapahtumissa ympäri Suomen 11.9.2021! Tutustu yli 200 ilmoittautuneeseen kohteeseen! Lähiruokapäivä jatkaa siitä, mihin viitenä aiempana vuotena järjestetty Osta tilalta -päivä jäi: […]\nOnneksi on ohra -reseptikilpailun voitta...\n10.6.2021Written by VS-Lähiruoka -hanke\nOnneksi on ohra -reseptikilpailun finaali järjestettiin tiistaina 8.6.2021 Turun Logomossa ja finaaliin asti selvisivät ohrablinit, ohrabrownie, ohralasagne, mustikka-ohra-kermaherkku, lihapiirakka ohra-lammastäytteellä ja ohra-kebab-kasviswokki. Kilpailun voittajaksi valittiin Ohra à la Finland eli mustikka-ohra-kermaherkku, reseptin suunnitteli Sari Wikman. Hopealle sijoittui Mirja Junkola ohralasagne-reseptillä ja kolmanneksi Iida Litmanen ohrabrowniella. Tuomaristo kommentoi voittajareseptiä muun muassa seuraavasti: ’Hyvä yhdistelmä, mustikka ja […]\nRuokamatkamuistoja Turusta! Kesätori 7.-\n28.5.2021Written by VS-Lähiruoka -hanke\nSuuntaako kesäinen lähimatka Turun museoihin, tai päättyykö Saariston rengasreittiretki Aurajoen rantaan? Suuntaa reissulla käväisemään Kesätorilla! Musta ja salmiakkinen nokipoikasinappi, käsintehdyt artesaanihedelmäjäätelöt, campanelle-tuorepasta tai vaikka öljyhamppusnäksit… tutustu näihin tuotteisiin ja moniin muihin 7.-20. kesäkuuta joka päivä kello 10-18! Kesällä avautuu uusi elämyksellinen Merikeskus ja sen uusi 40 000+ näyttely. Turun kaupungin ja Turun yliopiston Brahea-keskuksen yhteistyönä […]\nLähiruokapäivä 11.9.2021 hakee osallistu\n6.5.2021Written by VS-Lähiruoka -hanke\nValtakunnallinen Lähiruokapäivä järjestetään 11.09.2021. Koko Suomen kattava tapahtuma tunnettiin aikaisempina vuosina nimellä Osta tilalta! -päivä. Nyt päivään halutaan houkutella entistä laajemmalla kirjolla tekijöitä, siksi muuttui myös tapahtuman nimi. Perinteisten maatilojen lisäksi Lähiruokapäivä sopii mainiosti esimerkiksi pienpanimoiden, juustoloiden, myllyjen ja muiden erikoistuneiden tuottajien esittäytymiselle. Mukaan on otettu tällä kertaa myös maaseudun elämysmatkailun tuottajat, elintarvikkeiden jatkojalostajat ja […]


Mitä tapahtuu, jos kunnat eivät ota kestävää kehitystä toimintansa keskiöön? | Kuntaliitto.fi\nKestävän kehityksen ennakointityö\nMitä tapahtuu, jos kunnat eivät ota kestävää kehitystä toimintansa keskiöön? Kokosimme kuntien kanssa neljä skenaariota eli vaihtoehtoista kuvaa tulevaisuudesta, uhkakuvasta unelmaan.\nLoittoneva kunta on aktiivinen yhteistyökumppani, mutta tiedostaa ilmastonmuutoksen riskit heikosti. Luontoarvojen uusi nousu ja vihreä teknologia sivuutetaan perinteistä elinvoimaa painottavassa kuntastrategiassa.\nOsa työntekijöistä tekee suvereenisti etätöitä kansainvälisissä verkostoissa samalla kun osa kunnan asukkaista syrjäytyy digitaitojen kehittämisestä. Etätyö yleistyy, mutta monipaikkaisuus ei lopulta juuri lisäänny, koska vain osa työntekijöistä voi työskennellä etänä.\nLoittonevassa kunnassa lähipalvelut katoavat ja digitalisoituvat. Osa asukkaista on jäänyt palvelujen ulkopuolelle. Luottamus kuntaan heikkenee. Kunta ei ole mukana kestävän liikkumisen kehittämisessä, ja alkaa erottua hiilijalanjälki-indikaattoreissa.\nKunta jää jälkeen muusta yhteiskunnasta ja sen kehittymisestä, sillä se ei ole aikaisemmin kiinnittänyt huomiota ilmastonmuutoksen hillintään ja suojeluun. Asukkaan ja kunnan välinen yhteys katkeaa, sillä hän saa tarvitsemansa muista paikallisyhteisöistä. Kunta ei pysty vastaamaan paikallisiin haasteisiin, pandemioihin ja ympäristökriiseihin.\nMiten päästä pois tästä synkästä uhkakuvasta? Tutustu kuntien kestävän kehityksen toimiin Kuntaliiton tuoreessa julkaisussa.\nKangasalan kaupunginjohtaja Oskari Auvinen 28.10.2021: Kangasalan kaupunki päivittää strategiaansa Kuntaliiton skenaarioita hyödyntäen\nHallintojohtaja Niko Kaunisto, Siuntio 25.10.2021: Voisiko meille syntyä heimokuntien Suomi?


Unohdettu työkalu stressiä vastaan - Mielen Ihmeet\nUnohdettu työkalu stressiä vastaan\nVoit torjua sinua joka päivä ympäröivän stressin antamalla kehollesi ja mielellesi muutaman minuutin lepoa.\nStressi on kasvava osa jokapäiväistä elämää. Juokset toiminnasta toiseen mielesi on täynnä kaikkea, mitä sinun on tehtävä. Keskityt niin paljon tuottavuuteen, ettet anna itsesi levätä. Lepo on kuitenkin tuo yksinkertainen, mutta unohdettu työkalu stressiä vastaan.\nMuutaman minuutin käyttäminen ihan vain olemiseen ei vaikuta suuresti päivän tavoitteisiisi. On todellakin aina mahdollista (tai ainakin sen pitäisi olla) ottaa 15 minuuttia yhteyden katkaisemiseen. Lisäksi subjektiivisella tasolla se tuo sinulle suuria etuja. Koska tieto siitä, että sinulla on mahdollisuus levätä ja sallit itsesi tehdä niin, vaikuttaa sinuun suuresti henkisellä tasolla.\nStressi on asenne\nLuultavasti ajattelet, että stressisi johtuu päivittäisestä suuresta tehtävämäärästäsi. Epäilemättä se tuo panoksensa. Mutta suuri osa tästä subjektiivisesta tunteesta tulee asenteestasi. Se tapahtuu yleensä siksi, että kiirehdimme paikasta ja tehtävästä toiseen tauotta.\nSinulla on aina kiire, pohdit askareitasi mielessäsi koko ajan ja etsit vieläpä uusia aktiviteetteja lisätäksesi ne kasvavaan tehtävälistaasi. Ilmeisesti sinulla on tekemistä (työ, perhe ja sosiaaliset asiat), mutta suuri osa paineista tulee oikeasti siitä, ettet koskaan katkaise yhteyttä kaikkeen. Kehosi ei koskaan lepää, eikä myöskään mielesi.\nToisaalta on ihmisiä, jotka hoitavat tehtävänsä erinomaisesti, mutta tekevät sen rennolla asenteella. Nämä henkilöt eivät välttämättä työskentele hitaammin, eivätkä he ole vähemmän tuottavia. Heidän mielensä vain toimii erilaisella, terveellisemmällä rytmillä. He ottavat taukoja ja käyttävät muutaman minuutin päivästä lepäämiseen. Lisäksi he voivat nauttia nykyhetkestä sen sijaan, että he miettisivät mitä heidän on tehtävä huomenna.\nStressin kanssa elämisen vaarat\nStressaava elämä ei hyödytä sinua. Asenteesi ei salli sinun käyttää aikaasi paremmin tai olla tehokkaampi. Päinvastoin, kun ahdistuneisuustasosi on liian korkealla, stressi alkaa häiritä kykyjäsi. Alat toimia vähemmän tehokkaasti. Lisäksi terveytesi voi kärsiä valtavasti.\nJatkuvat stressitilanteet liittyvät läheisesti sepelvaltimo-ongelmiin, kohonneeseen verenpaineeseen ja kohonneeseen kolesteroliin. Ne aiheuttavat myös erilaisia somaattisia oireita, kuten vatsakipuja tai päänsärkyä. Myös ylipainoa (emotionaalisesta syömisestä johtuvaa) ja unihäiriöitä voi ilmaantua.\nKehosi on täysin varusteltu kohtaamaan stressin ajoissa. Ennen kriisitilannetta se käynnistää tarvittavat mekanismit, jotta voit ryhtyä toimiin. Mutta kun tämä tilanne jatkuu ajan myötä, sen vaikutukset kehossasi voivat olla tuhoisia.\nLisäksi, kun olet valppaustilassa, keskityt selviytymiseen etkä itsestäsi huolehtimiseen. Laiminlyöt oman hyvinvointisi.\nMonien olemassa olevien stressintorjuntatyökalujen joukossa lepo on yksi yksinkertaisimmista, tehokkaimmista, mutta myös se unohdetuin. Sen voima ei tule pelkästään fyysisestä tosiasiasta, siitä että se pysäyttää päivittäisen hälinäsi, vaan myös vaikutuksesta, joka hidastamisella on mieleesi.\nOn helppo levätä. Noin kahden tunnin välein pidä lyhyt tauko aktiviteeteistasi ja keskitä huomiosi nykyhetkeen. Et tarvitse enempää kuin viisi tai kymmenen minuuttia. Tyhjennä vain mielesi siitä, mitä olit tekemässä, ja keskity tunteisiisi. Voit tehdä lyhyen kävelyn saadaksesi kehosi liikkeelle, tai voit vain istua ja keskittyä hengitykseen.\nAjatuksena on, että muistat elää, nauttia, tuntea ja paeta hetkeksi velvollisuuksien ja vastuiden henkistä silmukkaa. Tämä on erityisen tärkeää keskellä päivää, lounasaikaan. Ota aikaa ja syö rauhallisesti ja tietoisesti.\nKäytä aikaa myös rentoon keskusteluun, lukemiseen tai television katseluun. Itse asiassa sillä ei ole väliä, miten käytät sitä, kunhan pidät sitä vapaa-aikana. Se on pysähdys matkan varrella, tauko päivässä, jonka avulla voit paeta voimattomuutta ja palata itseesi.\nJos tunnistat itsesi jatkuvasti stressaantuneeksi henkilöksi, ajatus levosta tuntuu luultavasti absurdilta. Löydät tuhansia tekosyitä ja perusteluja, miksi sinulla ei ole siihen aikaa. Mutta muista, mitä mahdottomammalta tai tarpeettomammalta se sinusta tuntuu, sitä enemmän tarvitset tätä unohdettua työkalua stressiä vastaan.


Tyyppi: Valitse tyyppi Crossimönkijä Crossover - Moottorikelkka Custom/Chopper/Cruiser Deep Snow - Moottorikelkka Enduro/Cross/All Road/Off Road Katu/Matka/Sport Kilpa-ajoneuvo Maastoliikennemönkijä Sport - Moottorikelkka Tieliikennekelpoinen Tieliikennemönkijä Touring - Moottorikelkka Traktorimönkijä Matkavene Pulpettivene\nMerkki: Valitse merkki Aprilia BMW Derbi Ducati Gilera Harley-Davidson Honda Indian John Deere Kawasaki KTM Ligier Moto Guzzi NIU Piaggio Polaris Suzuki SWM Triumph Vespa Victory Yamaha Zero Alukin AMT Beneteau Boston Whaler Buster Crescent Evinrude Faster Finnmaster Honda Kaisla Kalaisa Krash Nimbus Quicksilver Rival Seiskari Silver Suvi Terhi Torqeedo Uttern Valiant XO Yamaha Yamarin\nMalli: Valitse malli 1090 R 125 1290 1290 Super Adventure R 1290 Super Adventure S 1290 Super Adventure T 250 300 350 390 450 50 690 790 800 Switchback 850 Griso 890 999 America AN Apex Axys Bigboss 6X6 C California CB CBR Challenger Chief CN CRF Dorsoduro DRD DSR Elettrica ER-6n FJR Forza FTR 1200 FZ1-N G Gator GL GSX GSX-R GTS Indy JS50 K Liberty M+ Lite M+ Sport Magnum Monkey Monster MP3 MT-10 N GT N Sport NC NSC NT Octane Outlaw PCX Primavera Ranger RC Rebel RM RS RSV4 RX RZR S Scout Scrambler Senda SH Shiver Silver Wing SKS SMT Softail Sportsman Sportster Sprint SR ST SuperDual X SX TRX Tuono Typhoon UPro V V7 V85 Versys VFR Vision VL VN VRSC VS VT VTX X-City X-MaX X-Treme XCR XP XT XVS YZF-R1 ZIP ZRX 160 R 165 BR 170 BRs 175 BR 175 BRf 185 BR 190 HT MYYMÄLÄSSÄ 190 R 190 R NÄYTTELYVENE 190BR 210 DC 220 S 230 BR 230 DC 270 Cabin OB 270 FRONT CABIN OB ES.VENE 270 Front Cabin OB Touring 270 RS CABIN 305 Coupé 305 Drophead 2020 365 Coupé 385 400 400 C 400 C alk 59e kk 405 Coupé 405 Flybridge 4200 430 TG 440 445 alk 73e kk 445 C alk 95e kk 460 I 460 TH 475 BR alk 124e kk 475 TWIN alk 108e kk 475 TwinC 4750 DUO 480 BR 480 Sport 495 CC 495 CC MYYMÄLÄSSÄ 495 CX MYYMÄLÄSSÄ 50 CAL 506 CLX 525 CC 525 ERÄ + Mercury 20 525 SC 5300 Troller 545 CC 545 SC 560 CC alk 192e kk 570 CC 570 CC MYYMÄLÄSSÄ 570 SC 570 SC MYYMÄLÄSSÄ 5700 WA 61CC 625 CC 625 SC 635 CC 750 LARK BABY FUN Beaver Beaver Br BF 10 BF 10 SHSU BF 2,3 BF 250 BF 30 BF 5 BF 8 BF10DK2SHU BF15DK2SHU BF20DK2LHU BF4 UUTUUS BF4AHSHNU BF5 UUTUUS BF6AHSHU BF80 C 750 C11 C9 Cabin 750 Colibri CROSS 53 BR Cross 75 BR CRUISER D51 DFNDR DFNDR RIDER ESITTELYVENE DR 620 E25DPGL Eagle 650 BR Eagle BR 640 Eagle BRX Fox FOX AVANT FOX BR FOX DC HAWK BR MYYMÄLÄSSÄ HAWK CC myymälässä Hawk DC Kalaisa 8 Lx Magnum Moreno Nordic NORDIC 6020 NORDIC 6020 C Nordic C Open 500 Flyer Outrage 210 *UUSI MOOTTORI* Raptor DCz Raptor DCz ESITTELYVENE Saiman SAIMAN SUNDWIND alk 34e kk Shark BR SHARK BRX Sunny Superjet T8 T8 UUTUUS T8 TOIMITUS KESÄKSI TENDER Tiger BRz TIGER DCZ Tiger DCz *UUSI* Travel 1103 C V23 Salmon Viper Viper DCz Viper UUTUUS Weekender 640 Wolf BR XL XS r\nLigier JS50 11 650 €\nVm: 2020, Km: 8150\nErilainen Scoutti! Meiltä myyty uutena 11/17. Tähän löytyy myös kaikki vakio-osat. -BatWing -Miniape -Mustat kahvat -Tavarateline -Kovat laukut -Selkänoja pehmusteella -Kirkkaat vilkut -Muhkeammat äänet -Leiijuva soolo satula. Soitot: 0406474733 Yhteydenotot: jouni.keski-oja@bik...\nVm: 2017, Km: 11200\nKlassikko 1.4 litraisella moottorilla.\nSuzuki VS 3 450 €\nVm: 1993, Km: 74650\nIndian FTR 1200 18 990 €\nVm: 2019, Km: 3900\nHieno crossplane vähäisestä käytöstä! Vakioputket mukaan. Uusi takarengas Soitot: 0406474733\nYamaha YZF-R1 9 800 €\nVm: 2010, Km: 28650\nMuuttopyöränä Hollannista tuotu America pienillä kilometreillä. Kulutusosat hyvät. Takapenkki ja tuulilasi tulevat mukaan Soitot 0405504417 ja yhteydenotot olli.lehto@bikeworld.fi\nTriumph America 3 990 €\nVm: 2002, Km: 16000\nKiva pikkucustom. Matala, joten sopii hyvin ensimmäiseksi pyöräksi. Avonaiset putket ja sivulaukut.\nYamaha XVS 3 650 €\nVm: 1997, Km: 30350\n2 omisteinen 1 kilpinen skootteri. Pieniä käytönjälkiä löytyy mutta tekniikka hyvä. Soitot 0405504417 ja yhteydenotot olli.lehto@bikeworld.fi\nHonda PCX 1 690 €\nVm: 2013, Km: 5800\nYhdellä ollut, siistissä ja hyvässä kunnossa oleva Hondan ikiliikkuja! Ollut pihakäytössä, öljyt vaihdettu 5h välein... YHTEYDENOTOT: Jouni.Keski-Oja@bikeworld.fi SOITOT: 0406474733\nHonda CRF 2 350 €\nSiisti Vespa hyvällä huoltohistorialla. Soitot 0405504417 ja yhteydenotot olli.lehto@bikeworld.fi\nVespa GTS 3 690 €\nVm: 2015, Km: 35000\nTodella siisti Suomipyörä huoltokirjalla Soitot 0405504417 ja yhteydenotot olli.lehto@bikeworld.fi\nBMW K 6 990 €\nVm: 2006, Km: 76000\nABS jarruilla oleva siisti Aprilia. Hyvät renkaat\nAprilia RS 3 390 €\nVm: 2017, Km: 5900\nIkäisekseen siisti katuenduro. 1 kilpinen Suomipyörä jossa hyvät renkaat. Pleksistä pieni pala pois mutta ei menoa haittaa Soitot 0405504417 ja yhteydenotot olli.lehto@bikeworld.fi\nKawasaki Versys 3 890 €\nVm: 2009, Km: 49000\nErittäin siisti 400cc X-MAX Acrapovicin sliparilla ja takalaukulla. Yhteydenotot: 040 772 3807 sami.salminen@bikeworld.fi\nYamaha X-MaX 5 950 €\nVm: 2016, Km: 12900\nNyt on hieno Magnum ja kyllä on harvinaista herkkua!\nVictory Magnum 16 990 €\nVm: 2015, Km: 52000\nVähän ajettu ja siisti SWM SuperDual X Yhteydenotot: 040 772 3807 sami.salminen@bikeworld.fi\nSWM SuperDual X 7 990 €\nVm: 2018, Km: 6900\nSiisti VN hyvillä varusteilla. 1 kilpinen Suomi pyörä Soitot 0405504417 ja yhteydenotot olli.lehto@bikeworld.fi\nKawasaki VN 6 990 €\nVm: 2011, Km: 21000


Parkourin tie marginaalista koululiikuntaan - www.lappset.fi\nEtusivu/Ajankohtaista/Blogit ja artikkelit/Parkourin tie marginaalista koululiikuntaan\nJoukko koululaisia viettää liikuntatuntia varta vasten lajia varten rakennetussa puistossa, ponnistaen maahan istutetulta puolipallolta toiselle, roikkuen erilaisissa telineissä ja tasapainotellen ohuilla puomeilla.\nKaksi eri ympäristöä, kaksi eri tapaa, mutta yksi ja sama laji. Kyseessä on parkour, 1980- ja 90-lukujen vaihteessa Ranskassa alkunsa saanut urbaani liikuntalaji. Suomeen laji levisi vuosituhannen vaihteessa, ja nykyään laji on jo ainakin nimeltä tuttu valtaosalle suomalaisista. Läpilyönti Suomessa ei kuitenkaan ollut itsestäänselvyys, sillä uutta tulokasta ei otettu kaikissa piireissä avosylin vastaan. Kenties lajin näyttävyydestä ja epäsovinnaisista suorituspaikoista johtuen parkour-harrastajat saivat erityisesti lajin alkuvuosina tottua vandalismi- ja laittomuusepäilyihin. Parkourin tunnettuuden kasvu on kuitenkin vähentänyt ongelmia, ja parkour-harrastajat itse irtisanoutuvat ankarasti häiriöiden aiheuttamisesta; lajifilosofiaan kuuluu olennaisena osana lakien noudattaminen ja yksityisalueiden kunnioittaminen\nUudenlaisen liikuntakulttuurin suunnannäyttäjä\nParkouria on käytetty viime vuosien liikuntasosiologisessa keskustelussa usein malliesimerkkinä perinteisen suomalaisen liikuntaseurakulttuurin kokemasta murroksesta. Lasten ja nuorten liikuntaharrastusta mitanneet tutkimukset ovat jo vuosien ajan kertoneet, että alakoulusta yläkouluun siirryttäessä harrastaminen liikuntaseuroissa vähenee radikaalisti.\nYhtenä selittävänä tekijänä ilmiölle on käytetty nuorten liikuntaharrastuksen siirtymistä yhä kasvavissa määrin perinteisistä seuroista epäorganisoidumpiin ympäristöihin. Esimerkiksi skeittaus ja juuri parkour ovat usein pikemminkin kaveriporukan parissa harrastettavia lajeja kuin liikuntaseurojen alle asettuvaa toimintaa. Nyky-Suomessa suurin osa lapsista ja nuorista kasvaa kaupunkimaisessa ympäristössä, ja onkin luonnollista, että se vaikuttaa myös heidän käsityksiinsä ja ideoihinsa kiinnostavista liikuntamuodoista.\nParkour on kasvattanut myös harrastajamääriään perinteisistä lajeista poikkeavalla tavalla. Lajista tehdyt dokumentit, näyttävät Youtube-videot ja aktiiviset internet-yhteisöt ovat toimineet monelle harrastajalle ensikosketuksena lajiin.\nKokonaan seurat, lajiliitot ja muut traditionaaliset organisaatiot eivät kuitenkaan ole kuihtumassa. Monet epäorganisoituneina alkunsa saaneet lajit ryhtyvät suosion kasvaessa etsimään muotoaan ja järjestäytymään. Näin on osaltaan käynyt myös parkourin tapauksessa. Lajin kotimainen kattojärjestö Suomen Parkour ry (SPY) perustettiin jo vuonna 2003. Lajiliiton jäseninä on tällä hetkellä kymmenen suomalaista parkour-seuraa. Maantieteellisesti seurat ovat levittäytyneet aina Helsingistä Ouluun asti.\n-\tSPY:llä on noin 6 000 jäsentä, ja vuonna 2016 toimintaamme osallistui yhteensä noin 20 000 harrastajaa. Monet harrastajat harjoittelevat lajia itsenäisesti, mutta varsinkin nuoremmissa ikäluokissa on runsaasti myös sellaisia harrastajia, joiden harrastaminen painottuu ohjattuihin ryhmiin. Toisaalta kyllähän melkein kaikki lapset harrastavat parkouria ihan jo huomaamattaan kiipeilleessään puissa ja kalliolla muiden leikkien yhteydessä, kertoo SPY:n kouluhankekoordinaattori Ville Kuusisaari.\nSPY muistuttaa arvoiltaan ja tavoitteiltaan hyvin paljon perinteisempiä lajiliittoja. Liitto toimii tiiviissä yhteistyössä Opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa ja toimintansa tarkoitukseksi SPY ilmoittaa parkourin ja sitä tukevien taitojen vastuullisen kehittämisen edistämisen sekä lajin tunnettuuden lisäämisen. Yksi ratkaisevan merkittävä ero kuitenkin erottaa edelleen parkourin perinteisemmistä lajeista: SPY:n näkemyksen mukaan lajissa ei koskaan kilpailla toisia vastaan, vaan tavoitteena on vain omien taitojen kehittäminen ja itsensä ylittäminen.\n-\tMeillä on selkeä kanta siihen, että kilpailu ei kuulu lajin luonteeseen. Parkourin henkeen kuuluu itsensä haastaminen ja kehittäminen. Jonkin verran tietysti lajiyhteisön sisällä on sellaisia ryhmiä, jotka ajavat kilpailullisuutta, mutta kyllä SPY:n linja on tällä hetkellä selkeä konsensus myös kansainvälisesti, Kuusisaari valaisee.\nVastuulliselle harrastamiselle on omistettu kokonainen alasivu liiton sivuilla. Tämä on lajin historian huomioiden mielenkiintoinen havainto. Tämän tekstin alussa käytetty esimerkki kerrostalohyppelijästä on kenties se yleisin parkouriin liitetty mielikuva; laji on näyttävä ja vaatii huimasti taitoa, mutta samalla se on vaarallinen ja suorituspaikkojen mielikuvituksellinen valinta epäilyttää monia. Todellisuus on kuitenkin usein toinen. Kuusisaari suhtautuu lajin hurjapäiseen maineeseen kaksijakoisin mielin.\n-\tKyllä mielikuvat ovat vielä osittain vääriä, mutta toisaalta oikeaan suuntaan ollaan menossa. Aloitin itse parkourin kymmenen vuotta sitten, ja silloin suhtautuminen oli usein ”mitäs ne pojat pomppivat” –tyylistä. Nyt laji alkaa olla jo varsinkin nuorempien ikäluokkien keskuudessa hyvin tunnettu liikuntamuotona.\nLajin luonne, yksilön itsensä kehittäminen kilpailun kustannuksella, ja sen monipuoliset fyysiset vaatimukset osuvat erinomaisesti yksiin koulujen nykyisten opetussuunnitelmien ja liikunnanopettajien tämän hetkisten koulutussisältöjen kanssa. Ei olekaan ihme, että lajia on viime vuosina tuotu entistä voimakkaammin osaksi myös lasten ja nuorten koulupäiviä. Näkyvimpiä merkkejä tapahtuneesta kehityksestä ovat koulujen pihoille jalkapallomaalien ja koripallokenttien rinnalle nousseet parkour-telineet.\nParkourin nousu uskottavaksi koululiikuntalajiksi näkyy myös lajiliiton toiminnassa. SPY palkkasi kesällä 2017 Kuusisaaren kouluhankekoordinaattoriksi Parkouria koululaisille –hankkeeseen. Kuusisaaren tehtävänä on tarjota ja ohjata kouluille parkour-kokeilupäiviä. Vastaanotto on ollut erittäin positiivinen niin liikunnanopettajien kuin oppilaidenkin keskuudessa.\n-\tParkour on niin monipuolinen ja oman tason mukaan säädeltävä laji, että mielekkäitä tunteja pystyy vetämään niin ykkösluokkalaisille kuin lukiolaisillekin. Tunneilla periaatteena on, että jokainen pyrkii löytämään itselleen sopivia haasteita, onnistumisen kokemuksia ja tilaisuuksia itsensä ylittämiseen. Opettajat ovat antaneet positiivista palautetta lajin fyysisestä puolesta, sillä parkour kehittää muun muassa kehonhallintaa ja ponnistusvoimaa.\nKaikki koulut eivät ole ehtineet vielä reagoida parkourin suosioon tarvittavilla kalustehankinnoilla.\n-\tMonet koulut ovat olleet kokeilutunti-ideasta innoissaan, mutta eivät ole vielä ehtineet hankkia parkour-telineitä koululle. Kysyntää lajille ja välineille löytyy jatkossa aivan varmasti, sillä Opetus- ja kulttuuriministeriön teettämän kyselyn mukaan parkour on tällä hetkellä yksi koululaisia eniten kiinnostavista liikuntamuodoista Suomessa, Kuusisaari päättää.\nMarkkinointisuunnittelija, Liikuntatieteiden maisteri (LiTM)