PYHÄJOEN PARHALAHDEN TUULIPUISTO- HANKEALUEEN SULFAATTIMAAESISELVITYS - PDF\nDownload "PYHÄJOEN PARHALAHDEN TUULIPUISTO- HANKEALUEEN SULFAATTIMAAESISELVITYS"\n1 Geologian tutkimuskeskus Länsi-Suomen yksikkö Kokkola PYHÄJOEN PARHALAHDEN TUULIPUISTO- HANKEALUEEN SULFAATTIMAAESISELVITYS Jaakko Auri\n2 GEOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS KUVAILULEHTI / M29L2013 Tekijät Jaakko Auri Raportin laji Tilaustutkimusraportti Raportin nimi Pyhäjoen Parhalahden tuulipuistohankealueen sulfaattimaaesiselvitys Toimeksiantaja Pöyry Finland Oy / Kaupunki Tiivistelmä Tässä esiselvityksessä esitetään arvio happamien sulfaattimaiden esiintymisestä suunnitellulla Pyhäjoen Parhalahden tuulipuistohankealueella. Lisäksi esitetään arvio mahdollisesta jatkotutkimustarpeesta. Happamien sulfaattimaiden esiintymisen arvio perustuu tässä tutkimuksessa happamien sulfaattimaiden yleiskartoitusaineistoon (1: ) sekä olemassa olevan sekundääriaineiston tulkintaan. Esiselvityksen perusteella arvioidaan, että Parhalahden tuulipuistoalueen maaperä on moreenivaltaista ja että tyypillisten hienorakeisten happamien sulfaattimaiden esiintymisen todennäköisyys alueella on pieni tai hyvin pieni. Alueella esiintyy kuitenkin satunnaisesti karkeita lajittuneita maalajeja, joissa saattaa esiintyä sulfideja, ja jotka voivat tuottaa happamoitumisriskin maankäytön yhteydessä. Esiselvityksen perusteella ei pystytä ottamaan kantaa alueen karkeiden maalajien happamoitumispotentiaaliin, mutta yleisesti happamuutta tuottavien sedimenttien esiintymisen riski on alueella niin pieni, ettei alueella ole merkittävää jatkotutkimustarvetta. Asiasanat (kohde, menetelmät jne.) Esiselvitys, happamat sulfaattimaat Maantieteellinen alue (maa, lääni, kunta, kylä, esiintymä) Pohjois-Pohjanmaa, Pyhäjoki, Parhalahti Karttalehdet R4131, R4133 Muut tiedot Arkistosarjan nimi Arkistotunnus Kokonaissivumäärä 8 Kieli Suomi Hinta Julkisuus Ei julkinen Yksikkö ja vastuualue Länsi-Suomen yksikkö / 322 Allekirjoitus/nimen selvennys Hanketunnus Allekirjoitus/nimen selvennys\n3 3 Sisällysluettelo 1 TUTKIMUKSEN TAUSTA JA AINEISTO 4 2 ARVIO HAPPAMIEN SULFAATTIMAIDEN ESIINTYMISESTÄ 4 3 YHTEENVETO JA JATKOTUTKIMUSTARVE 7\n4 4 1 TUTKIMUKSEN TAUSTA JA AINEISTO Tässä esiselvityksessä esitetään arvio happamien sulfaattimaiden esiintymisestä suunnitellulla Pyhäjoen Parhalahden tuulipuistoalueella. Lisäksi esitetään arvio mahdollisesta jatkotutkimustarpeesta. Happamien sulfaattimaiden esiintymisen arvio perustuu tässä työssä GTK:n happamien sulfaattimaiden yleiskartoitusaineistoon (1: ) ja sekundääriaineiston tulkintaan. Sekundääriaineistona tässä esiselvityksessä on käytetty seuraavia aineistoja: - Maanmittauslaitoksen (MML) pohjakartat - MML:n laserkeilausaineisto (2 m x 2 m) - GTK:n aerogeofysiikan aineisto (aerosähkö) - GTK:n turvetutkimusaineisto (turpeen pohjamaalajit) - GTK:n maaperäkartoitusaineisto 1: GTK:n kallioperäkartoitusaineisto Happamien sulfaattimaiden yleiskartoitus on tehty tutkittavalla Parhalahden tuulipuistoalueella Siikajoen ja Pyhäjoen valuma-alueiden kartoitusten yhteydessä vuonna 2010 (Haku-hanke). Yleiskartoituksen mittakaava on 1: ja kartoitus perustuu maastohavaintoihin, sekä olemassa olevan tulkinta-aineiston käyttöön. Suunnitellulla Parhalahden tuulipuistoalueella ja sen läheisyydessä on tehty yhteensä 5 maaperäkairausta. Kartoitusaineistoa ei ole vielä julkaistu. Suunnitellulla tuulipuistoalueilla esiintyy yleisesti alavia soita ja soistumia, jotka ovat rannikkoalueella potentiaalisia happamien sulfaattimaiden esiintymisympäristöjä. Happamuutta tuottavat sulfidit esiintyvät suoalueilla tyypillisesti turpeen alaisissa liejuissa tai hienorakeisissa mineraalimaalajeissa, mutta paikoin niitä voi esiintyä myös turvekerroksessa. Alueen länsiosassa esiintyy myös joitakin alavia peltomaita, jotka ovat tyypillisiä happamien sulfaattimaiden esiintymisympäristöjä. Hienorakeisten maalajien lisäksi happamuutta tuottavia sulfideja saattaa esiintyä paikoin myös karkearakeisissa lajittuneissa maalajeissa (hiekka ja hieta). Tällöin rikkipitoisuudet ovat yleensä alhaisia, mutta maaperän heikon puskurikyvyn vuoksi ph-arvot saattavat laskea hapettuessaan hyvin alhaisiksi. Happamien sulfaattimaiden tiedetään aiheuttavan happamoitumisriskin maaperään ja valumavesiin mikäli pohjavedenpinnan alapuoliset hapettumattomat sulfidipitoiset maakerrokset altistuvat hapettumiselle. Tyypillisesti nämä kerrokset tai maamassat hapettuvat maaperän kuivatusojitusten tai kaivumassojen läjityksen yhteydessä. Happamien sulfaattimaiden tiedetään myös syövyttävän betoni- ja teräsrakenteita rakentamisessa ja niiden geotekniset ominaisuudet ovat korkean liejupitoisuuden vuoksi huonot. 2 ARVIO HAPPAMIEN SULFAATTIMAIDEN ESIINTYMISESTÄ GTK:n maaperän yleiskartta-aineiston (1: ) perusteella Parhalahden tuulipuistoalueen maaperä on moreenivaltaista ja monin paikoin moreenia peittää ohut turvekerros (Kuva 1.). Vain pääasiassa Hutturämeen, Nuolinevan, Varesnevan, Antinnevan ja Liminkanevan suoalueilla on turpeen paksuus tulkinnan mukaan yli 60 cm (Kuva 1.). Näillä suoalueilla esiintyy suon pohjamaalajeina GTK:n turvekartoitustietojen mukaan moreenia, hiekkaa tai hietaa. Alueen länsiosan peltomaiden maaperä on yleiskartta-aineiston mukaan myös moreenivaltaista. Avokalliota ja kalliomaata (maapeitteen paksuus alle 1 m) esiintyy paikoin alueen keski- ja itäosassa. Alueen itä-, keski- ja länsiosissa esiintyy joitakin lajittuneita karkeita maalajialueita (sora, hiekka ja hieta).\n5 5 Riski sulfaattimaiden esiintymiselle maaperäkartan mukaisilla moreenialueilla (sekalajitteinen maalaji) ja kalliomaa-alueilla on hyvin pieni. Karkearakeisilla maalajialueilla sekä ohutturpeisilla ja paksuturpeisilla alueilla, joilla pohjamaalajeina esiintyy hiekkaa tai hietaa, on riski sulfidisedimenttien esiintymiselle jonkin verran korkeampi. Hienorakeisia maalajeja ei alueella aineiston perusteella esiinny ja riski tyypillisten hienorakeisten sulfaattimaiden esiintymiselle on siten pieni. Maaperän yleiskartoitusaineistoa voidaan kuitenkin käyttää tässä tarkastelussa käytettävässä mittakaavassa vain suuntaa antavana lähdeaineistoa. Kartalla esitetyt maalajit saattavat poiketa paikoin huomattavasti maaperän todellisista maalajeista, eikä sulfaattimaiden esiintymistä voida sulkea kokonaan tämän aineiston perusteella pois. Hutturäme Varesneva Kuva 1. Maaperäkartta (1: ) Parhalahden tuulipuistoalueelta. GTK:n turvekartoitusaineiston perusteella turpeen pohjamaalajeina suoalueilla esiintyy hietaa, hiekkaa tai moreenia. Hietaa ja hiekkaa esiintyy pääasiassa Antinnevalla ja Liminkanevalle sekä näiden välisellä alueella. Turvekartoituksen pohjamaalajitiedot poikkeavat tällä alueella jonkin verran maaperän yleiskartan arvioista siten, että alueella esiintyy ohuen turpeen alla enemmän hiekkaa ja hietaa kuin moreenia. Turvekerrosten paksuus on alueella pääsääntöisesti alle metrin. Turvekartoitusaineiston perusteella voidaan tulkita, että hienorakeisten happamien sulfaattimaiden esiintymisen todennäköisyys on tutkituilla suo-alueilla pieni. Aineiston perusteella ei kuitenkaan voida sulkea pois sitä, esiintyykö hieta/hiekkakerrosten alapuolella hienorakeisia sedimenttejä, joissa voisi esiintyä sulfideja. Lisäksi on mahdollista, että hieta- ja hiekkakerroksissa esiintyy pieniä määriä sulfideja. Suurin riski happamien sulfaattimaiden esiintymiselle aineiston perusteella on siten Antinnevalla ja Liminkanevalle sekä näiden välisellä alueella. Parhalahden tuulipuistoalue on pinnanmuodoiltaan (MML:n laserkeilausaineisto) pääosin hyvin tasainen. Nuolinevan ja Mattilannevan välisellä alueella sekä alueen itäosassa Kettukaarat alueella erottuu pintamorfologiasta rantavalleja, joiden aines on todennäköisesti hiekkaista (Kuva 2.). Alavien rantahiekkakerrostumien stratigrafialle on tyypillistä, että hiekkakerrostumien alapuolel-\n6 6 la voi esiintyä syvempään veteen kerrostuneita hienorakeisia lajittuneita sedimenttejä, joissa taas saattaa esiintyä sulfideja. Maaperäkartoitusaineiston ja turvetutkimustietojen perusteella hiekkaisten alueiden läheisyydessä sijaitsevien soiden ja soistumien pohjamaaleina tavataan monin paikoin kuitenkin moreenia ja tämän perusteella voidaan tulkita, että todennäköisesti myös hiekkakerrosten alapuolella esiintyy monin paikoin moreenia ja että hienorakeisten sulfidisedimenttien esiintymistodennäköisyys on näilläkin alueilla pieni. Happamuutta tuottavia sulfideja saattaa kuitenkin esiintyä myös näillä alueilla pohjavedenpinnanalaisissa hiekka- ja hietakerroksissa. Selännemäisiä rantavalleja, jotka ovat tyypillisesti hiekkaa ja soraa. Kuva 2. MML:n laserkeilausaineistossa näkyviä rantavalleja Kettukaarat alueella ja sen eteläpuolella. Tuulipuistoalueella ja sen läheisyydessä on tehty 5 maaperäkairausta happamien sulfaattimaiden kartoitusten yhteydessä (Kuva 3.). Kolme kairauksista sijoittuu alueen länsiosan peltomaille ja kaksi alueen keski- ja itäosan soistumille ja soille. Maaperäkartan mukaisilta karkearakeisilta maalaji-alueilta ei ole havaintoja. Kaikki alueen kairaukset ovat päättyneet moreenikerrokseen alle kolmen metrin syvyydellä maanpinnasta. Kahdella tutkimuspisteellä moreenin päällä esiintyy hiekkakerros ja yhdellä pisteellä ohut turvekerros. Yhdelläkään pisteellä ei esiinny hienorakeisia lajittuneita maalajeja tai tulkittuja happamia sulfaattimaita. Kairauksista ei kuitenkaan ole analysoitu näytteitä ja hiekkakerroksissa saattaa esiintyä pohjavedenpinnan alapuolella happamuutta tuottavia sulfideja.\n7 7 Kuva 3. Happamien sulfaattimaiden yleiskartoituksen yhteydessä tehdyt maaperäkairaukset Parhalahden tuulipuistoalueella. GTK:n aerogeofysiikan aineistosta ei Vartinojan alueelta erotu merkittävästi ympäristöstään poikkeavia pintamaan sähköjohteita, jotka voitaisiin tulkita happamiksi sulfaattimaiksi. Johtavat kerrokset saattavat kuitenkin olla niin ohuita, ettei niitä kyseisestä aineistosta pystytä erottamaan. Aineiston perusteella ei myöskään todennäköisesti pystytä tunnistamaan karkearakeisia sulfidipitoisia kerroksia. Alueella ei myöskään esiinny tunnettuja kallioperän mustaliuskeita, jotka voisivat tuottaa happamoitumisriskin maaperään. 3 YHTEENVETO JA JATKOTUTKIMUSTARVE Yhteenvetona voidaan todeta, että Parhalahden tuulipuistoalueen maaperä koostuu pääasiassa moreenista, jota peittää monin paikoin ohut turvekerros. Moreenin lisäksi alueella esiintyy myös karkearakeisia lajittuneita maalajeja sekä pintamaana että soiden pohjilla. Hienorakeisten tyypillisten sulfidisedimenttien esiintymisen todennäköisyys alueella on pieni tai hyvin pieni. Alueen karkeissa lajittuneissa maalajeissa sulfidirikkiä saattaa kuitenkin esiintyä. Nämä pohjavedenpinnanalaiset hiekat / hiedat saattavat aiheuttaa happamoitumisriskin joutuessaan hapettaviin olosuhteisiin kuivatustilanteessa. Tällaisia happamoituvia hiekkoja on tavattu vastaavilla hiekka- /hietamailla lähellä rannikkoa. Mikäli kerrokset pysyvät hapettomassa tilassa pohjavedenpinnan alapuolella, ei niistä aiheudu happamoitumisriskiä ympäristölle. Esiselvityksessä käytetyn aineiston perusteella ei kuitenkaan voida ottaa tarkemmin kantaa karkearakeisten maalajien sulfidipitoisuuteen ja mahdolliseen happamoitumisriskiin. Suurin riski happamien sulfaattimaiden (happamat hiekat) esiintymiselle alueella on tulkinnan mukaan Antinnevalla ja Liminkanevalla sekä näiden välisellä alueella sekä maaperän yleiskartan mukaisilla karkearakeisilla maalajialueilla ja alueen länsiosan peltomailla. Esiselvityksessä käytössä olleen aineiston perusteella arvioidaan, että riski happamien sulfaattimaiden esiintymiselle on kokonaisuudessaan niin pieni, että alueella ei ole merkittävää tarvetta\n8 lisätutkimuksille. Lisäksi suunnitellut tuulivoimalat (alustava sijainti) sijaitsevat todennäköisesti pääosin moreenimailla, joilla sulfidisedimenttien esiintymisen todennäköisyys on hyvin pieni. Mikäli happamien sulfaattimaiden esiintyminen halutaan kuitenkin sulkea varmuudella pois, tulisi alueella tehdä joitakin lisätutkimuksia, jotka kohdistettaisiin erityisesti alueen hiekka ja hietakerrosten happamoitumispotentiaalin ja esiintymisen selvittämiseen. Mikäli katsotaan, että alueella ei ole tarvetta jatkotutkimuksille, tulisi happamoitumisriskiä arvioida kuitenkin havainnoimalla maaperää maankäytön yhteydessä. Mikäli maankäytön yhteydessä alueella havaitaan pohjavedenpinnan alapuolella mustia tai tummanvärisiä sedimenttejä, tulisi nämä huomioida potentiaalisina happamuuskuorman lähteenä. Mahdollinen happamuuskuormitus syntyy sedimenttien hapettuessa maamassojen läjityksen tai maaperän kuivatuksen yhteydessä. 8\nSodankylän alueen maaperäkartoitus 2013-2014 (Väliraportti) Jukka Räisänen\nGEOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS PSY Rovaniemi 27.03.2014 Arkistoraportti 52/2014 Sodankylän alueen maaperäkartoitus 2013-2014 (Väliraportti) Jukka Räisänen GEOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS 27.03.2014 GEOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS\nHappamat sulfaattimaat ja niistä aiheutuvan vesistökuormituksen hillitseminen Siika- ja Pyhäjoenvaluma-alueilla\n132 Happamat sulfaattimaat ja niistä aiheutuvan vesistökuormituksen hillitseminen Siika- ja Pyhäjoenvaluma-alueilla Raija Suomela (toim.), Peter Edén, Alpo Huhmarniemi, Tuomas Saarinen, Jermi Tertsunen,\nMaaperän rakennettavuusselvitys Nurmi-Sorila ja Tarastenjärvi, Tampere Ossi Ikävalko ja Janne Huitti\nGeologian tutkimuskeskus Etelä-Suomen Yksikkö Espoo 18.09.2008 Maaperän rakennettavuusselvitys Nurmi-Sorila ja Tarastenjärvi, Tampere Ossi Ikävalko ja Janne Huitti Nurmi-Sorila ja Tarastenjärvi Tampere\nTyöraportti Etelä-Suomen aluetoimisto Q 18/23.0/95/1 Erityistoiminnot Seppo Koho\nARKISTOKAPPALE GEOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS Työraportti Etelä-Suomen aluetoimisto Q 18/23.0/95/1 Erityistoiminnot Seppo Koho MAAPERÄKARTOITUKSIIN JA POHJAVEDEN SEURANTAAN LIITTYVÄT SEISPIISET REFRAKTIOLUOTAUKSET\nArkistoraportti. Rauhaniemi, Tom. MaSaII-hankkeen Vihdin ja Juvan tutkimusalueiden maaperästä.\nGEOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS KUVAILULEHTI Päivämäärä / Dnro - Tekijät Rauhaniemi, Tom Raportin laji Arkistoraportti Toimeksiantaja Raportin nimi MaSaII-hankkeen Vihdin ja Juvan tutkimusalueiden maaperästä.


3 kuukautta sitten 06:15 xHamster milf, hieronta, vanha ja nuori (18 äiti Sexy chicks squeezes her lovers balls while riding his cock 8 kuukautta sitten 08:30 XoZilla ratsastus, hieronta Pandora Massaged and Fingered To Orgasm 1 vuosi sitten 10:09 xHamster hieronta, amatöri Confirmed first squirt! 1 kuukausi sitten 59:35 GotPorn itsetyydytys, ranskalainen 3 Moe Booty Rayna ConnectPal 3 päivä sitten 08:06 VPorn iso perse, itsetyydytys, fetissi Pretty teens gently rub hairy muffs with vibrator 6 kuukautta sitten 18:38 Sexu itsetyydytys, karvanen, vibraattori, lesbo British bird fingering herself 1 vuosi sitten. Hieronta, uudet videot : suosittu; Newest;. Ilmainen porno chat keltainen pörssi viro. Treffit suomi24 f nuolen pillua.\nIlmainen sex video pringles pillu 1 kuukausi sitten sex work suomi keltainen pörssi viro 06:13 xHamster vanha ja nuori (18 hieronta, kolmistaan Tiny blonde teen gets small butt fingered and fucked 1 vuosi sitten 43:57 Analdin blondi, hieronta, tiukka, 18 Karups - Suzy Rainbow Gets Happy Ending Massage Eilen 09:11 xHamster. Kaikki videot sivuillamme yksinkertaisuuden vuoksi jaettu luokkiin. Katso satoja pornovideoita täysin ilmaiseksi! Masturboi masturbate käsityö alaston kone märkä runkata tirkistely pikkuhousut äiti cam solo soolo vporn solo. Ide philips stand mixer hr west parkland jason aldean wife lives concours fleuriste boucherville dj puneet raj oshap murwillumbah swim. School hyviä pornovideoita kiihottava tarina, girl Massage Fuck 2 viikkoa sitten 46:11, vPorn hieronta, aasialainen, massage From My Friends Hot Wife Part 1 1 viikko sitten 07:07 xHamster vaimo, pettäminen, nainen pukeissa mies alasti, hieronta, äiti, milf, masseur penetrates young woman in parlor 5 päivä. Lisäksi iloisesti yllättynyt eri tyyppisiä tyttöjä brunette blondi, hoikka ja pieni, malli näyttä ja village typerys, Busty naisia, naisten Euroopan, Aasian ja latinalaisia kirjaimia.\nPostitettu 02.09.2017 02.09.2017 vuoteen hieronta espoon keskus thai hieronta turussa\nquality on any device you own. 4 viikkoa sitten 06:14 xHamster hieronta, takaapäin, iso kulli Japanese Massage Fuck Service 1 viikko sitten 40:14 VPorn japanilainen hieronta, aasialainen, hieronta, japanilainen He's at it again!\nHieronta espoon keskus thai hieronta turussa - Hieronta espoon keskus\nEroottinen hieroja teija seksi 875\nThaihieronta jyväskylä eroottiset kertomukset 916\nHieronta espoon keskus thai hieronta turussa 801\nhieronta espoon keskus thai hieronta turussa 824\nPano vilmejä kidutus isot tissit paljaaksi ajelin aidin vittu seisoo videot. Tänän 05:05 GotPorn hieronta, itsetyydytys. Watch The Full Movie At: M 1 viikko sitten 10:09 VPorn fetissi, kypsä, biseksuaali, kypsä anaali, ruiskinta, milf, anaali Juliettamagdalena double pleasure massage hegreart hd 5 kuukautta sitten 39:30 xxxdan hieronta Alina Lopez Kali Roses fucked by a masseur after rubdown 1 viikko sitten 12:00. Thai hieronta turussa naisten itsetyydytys videot Thai hieronta turussa naisten itsetyydytys videot. Hieronta espoon keskus thai hieronta turussa. VitMagyarLimba keelCatalàMalti, hieronta Uudet videot: 00:01:25 00:05:24 00:31:45, hieronta babes sormi banged by les kauneutta. G 1 vuosi sitten 26:27 xHamster itsetyydytys, milf, isot tissit Take out your big cock and jerk it for me JOI 2 viikkoa sitten 07:53 xHamster naisdomina, bdsm, runkata, itsetyydytys, näkökulma pov, iso kulli Unfaithful gf Janice Griffith fucks other guys Eilen 08:01 AlotPorn itsetyydytys. 1 vuosi sitten 10:15 JizzBunker itsetyydytys, pieni mulkku, pienet rinnat Ekaterina can't stop touching her hairy pussy in bed 8 kuukautta sitten 14:27 xHamster itsetyydytys, karvanen HD Young Hot and Horny Teacher 8 kuukautta sitten 09:48 xHamster itsetyydytys, opettaja HD EE hairy JOI 3 viikkoa. Tarjoamme sinulle laajan valikoiman eri teemalla video varmasti löydät mitä tarvitset.\nHieronta espoon keskus thai hieronta turussa - Thai\n2 päivä sitten 05:28, pornHub amatöri, suuret naiset, itsetyydytys, näkökulma pov 3 kuukautta sitten 05:04, tXXX itsetyydytys, orgasmi gratis fwb hiusmallit pyöreille kasvoille seksi omakuva nettstedet kymenlaakso 5 päivä sitten 08:11. Mia Bandini Tänän 40:57 Analdin teini (18 amatöri, anaali, ruskeaverikkö, teini anaali (18 perse Lusty babe teaches nerdy girlfriend to masturbate 11 kuukautta sitten 20:15 Sexu itsetyydytys, tyttö Lesbian ass toyed outside Tänän 06:15 xxxdan iso perse, tatuointi, beibi, hollantilainen, ulkona, lelut, itsetyydytys Masturbation. Big brother seksiä ajoneuvorekisterikyselyt, the facts, figures, reviews, records, stats, and other data presented on this page is for suggestion and information purposes only. Large HD Tube Ilmainen Porno Itsetyydytys : 260250 Itsetyydytys videot - iWank Orgasmi videot - iWank Massage, Hidden Massage, Tirkistely, Boxtrucksex ja paljon muuta. 1 vuosi sitten 06:45 xHamster thai, hieronta, 18;. Uusimaa Helsinki win Thai hieronta.


Fongausta ja kalastusta ympäri Suomen.: Toisenlainen Kalamaraton tarina\nToisenlainen Kalamaraton tarina\nLähdön hetkillä, huomaa rikki mennyt työpuhelin. Kuva: Antti Saarikoski\nOlen yrittänyt miettiä, että minkälaisen tarinan kertoisin tämän vuoden koitoksesta. Haluaisin omalta osaltani avata hieman kalapaikkojen saloja, pyyntitekniikoita ja muutamia kivoja yksityiskohtia joidenkin lajien osalta.\nTulen tästä kohta lukemastasi tarinasta tekemään enemmän itse kokemuksesta ja tiimimme sisäisestä synergiasta kertovan. Virtaa ja juttua nimittäin tästä porukasta löytyy enemmän kuin nautituista piristusaineista kisan aikana.\nMRR, tää on mun!\nJani, ikuinen pikkulapsi jolla on aina nälkä. Mikäli eväsrepussasi on mukana ruokaa, pidä ne kaukana eläkä missään nimessä mainitse niistä sanallakaan. Tämän virheen jos erehdyt tekemään, ovat evääsi menneet. Jani on niin kauan tyytyväinen kun ruokaa riittää. Tämä erityisesti vaimoni pullista pitävä ahmatti hyytyy samaan aikaan vahvistuvan mahansa murinan myötä. Tärkeä erityistehtävä on välinehuoltaja, alkuspurtissa meni useampi onki säpäleiksi, siimoja solmuun jne. Jani keräsi tunnollisesti kaikki talteen odottamaan sitä hetkeä, että hän voi ne korjata.\nSaisko olla toiselta puolelta Helsinkiä tuodut kahvit?\nMikko, rauhallinen muonitusmetarimme joka rakastaa kertakäyttögrillejä. Tämä K-kaupassa töissä oleva "lihamestari" pitää muonituksestamme huolta. Voin kertoa, että yöllä kertakäyttögrillillä valmistettu medium- grillipihvi maistuu kylmän oluen (yhden) jälkeen erinomaiselta, lisäksi rapeapintainen olutnakki kruunaa Kalamaraton kynttiläillallisemme Lauttasaaren rannan kivikoissa.\nValitettavasti minusta ei ole kisanaikana kuvia otettu.\nJuha (minä), epätoivoinen romantikko ja yrittää lepyttää vaimoaan seuraavien viikkojen ajan. Kapteenina minulla ei ole auktoriteettiä vaikka tiimini minua uskookin. Olemme demokraattinenjoukkue ja päätökset teemme pääosin tiukassa yhteisymmärryksessä. Niin uskomattomalta kuin se tuntuukin, sain jopa kaksi edellä mainittua henkilöä juoksemaan.\nYlpeänä saan kipparoida tällaista tiimiä, jos tässä ratastossa ei joku ratas pyörisi yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi voisi kilpaileminen olla jotain muuta kuin hauskan pitämistä.\nAjastimella otettu, ei ihan onnistunut\nPojat olivat pienessä mielessään kisaa edeltävä yönä päättäneet, että lähdemme tavoittelmaan sijoitusta 3. Omassa mielessä siinti ajatus 20 lajia lauantaina ja +5 sunnuntain aikana. Spykedeelisiä unia, unessa olimme tuijottaneet kaikki reikää, tuosta reiästä oli puolestaan meitä tuijottanut silmä. Tämän aamukahvipöydässä kuulessa tiesin, tästä tulee hyvä reissu.\nViimeinen kisapalaveri käytiin lauantaina klo 9, tuolloin kömmin poikamiesboxiin jonne Mikkokin oli majoittunut. Aamukahvien myötä teimme selväksi, että lähdemme tavoittelemaan nopeaa 10-lajia, joidenka jälkeen edeten rauhallisesti lajikohtaisesti kiertämään Helsinkiä ympäri.\nTaktiikkaamme kuului myös "nukkuminen" eli rauhallinen paikallaan vietetty aika jolloin onget tulisivat lepäämään vedessä. Olimme harjoittelun yhteydessä pitäneet kirjaa autossa vietetystä ajoajoista ja esim rajoitusten mukaan ajaen pääsee alle 20 minuutissa Lauttasaaren kärjestä suvannolle. Tiedoksi, Honkaluodosta menee Niemenmäkeen normaalisti ajaen 28 minuuttia... näitä on listassa aika monta.\nMinimoidessa autossa vietetty ajoaika tutkien parhaat ajoreitit saimme säästettyä useita minuutteja. Kipparin ja navigaattorin ominaisuudessa ajoinkin itse kaikki pätkän paitsi purolta joelle.\nMestari, tupla sellainen!\nOman tiimini jäsenien kohtaloksi osui mm. makkaranpaisto ja minulle tekninen kisajärjestelmien läpi käyminen. Kisakeskukseen alkoi saapua iloisesti porukkaa jo kymmenen maissa. Mukava kätellä ja morjenstaa tuttuja ihmisiä. Taskussa minulla oli paketillinen 32-koon koukkuja, näitä tuli sitten kaupoteltiua muutama ja pari lahjoitettuakin eteenpäin.\nErätulilla, minnehän me mennään ekaks...\nJuostessani Erätulilla joukkueen luokse tipahti työpuhelimeni rintataskusta suoraan maahan, näin kauan kesti Nokia N9 lasiruutu. Puhelin on lennellyt ennen tätä useasti lattialle tippunut luuri on ollut yllättävän kestävä. Teimme Janin kanssa vaihtokaupan, hän antoi minulle toutain perhoja ja minä pienenpieniä koukkuja.\nKetään ei kiinnosta miten saimme nopeasti 10-lajiamme kasaan joten en kerro siitä enempää, muutenkin jätän suuremman lajeista tarinoinnin sivuosaan, varmasti tulee osalle pettymyksenä. Tästä se alkaa, toivottavasti pidätte lukemastanne, kommentteja otetaan vastaan ilomielin.\nKerron tästä alaspäin hieman joidenkin lajien kohdalla sattumia kommelluksia ja yleisiä kisaläppi jne...\nLeijonat pronssiotteluun meille sorva\nSeipi paikalta lähtiessämme päätimme lähteä yrittämään Keravanjoelta (sori, paljastin paikan) töröä. Matkalla Jani kuitenkin heitti, että mentäisiin koukkaamaan lahna ja sorva perinteiseltä paikalta Porvarinlahdelta (sori taas). Yhteistuumin hyväksyimme ehdotuksen ja pääsimme jälleen ajamaan tien jonka pituus on pari kilometriä, mutta mihin on saatu sijoitettua yhtä paljon hidastetöissyjä kuin koko Helsingissä on yhteensä. Suosittelen, tämä tie on elämys...\nVaimoni Tanja joka pitää yhtä paljon jääkiekosta kuin minä siivoamisesta oli pistänyt tietotoimiston pystyyn ja ihmettelinkin kuinka puhelimeen tuli tekstiviestejä jatkuvasti kisan edetessä. Ehkä tässä alkaa jatkuva seuraamiseni vaikuttamaan.\nSeurasimme ulkomaalaisten iloisia ilmeitä kun kassiin nousi särkiä, tämä on suuri herkku naapurimaalaisillemme. On hienoa kuinka vuosittain nämä vakiokasvot vetävät säkkikaupalla kutusärkiä tästä pienoisesta lahdelmasta ja mikä parasta nämä kalat jatkavat ravinketjussa matkaansa.\nKatsoimme ohi kulkiessamme yhden kalastajan saalispussiin jossa oli komeita sorvia ja lahnoja. Molemmat meidän tavoittelemia lajeja. Meni hetki, meni toinen ja sieltähän tuli sorva. Lahnat pitivät suunsa kiinni, no näitä tulee toisesta paikasta, tunnistukseen saakka kaikki lahnan näköiset kalat otetaan ämpärii, erittäin tärkeää muistaa tämä neuvo!\nTöröpaikalla oli muita tiimejä ja joki tulvassa, välinerikkojen myötä lähdimme nopeasti jatkamaan matkaa. Tänne palataan kunhan vesi laskee pari milliä aurinkoisen kelin myötä. Paikalle saapui myös Tarantellat joidenka kilpailu oli lähtenyt hyvin liikenteeseen, seipi mestarit olivat onnistuneet jälleen tämänkin lajin jallittamaan, vaikka kuinka piinaavasti utelin ei paikkaa suostuttu paljastamaan. Ehkä sitten ensi vuonna... Ajossa ollessani tööttäsin Siloneulan porukoille, soitto myöhemmin osoitti heidän saaneen ko. lajin.\nHaukea mä metsästän, tahdon saada pienen\nMätäjoki, tämä jokaisen Kalamaratonaristin megalomaaninen haukiparatiisi oli yksi pysähdys paikkamme. Olimme tehneet minuutillisen suunnitelmamme joka oli jo tässä vaiheessa lorissun seinille kuten baarista kotiutuvan Helsinkiläisen kusi pitkin Rautatieaseman seiniä...\nNo kuten perinteistä Kalamaratonissa tulee joku tiimi vastaan kalapaikoilla, nyt näiden vastaankävelijöiden kasvoilta pystyi lukemaan epätoivon. Vajaa tunti viskomista eikä haukea tullut, no mielikirkkaana kuten lippa joka virveliin laitettiin jo kävellessä kiinni olivat valmiina kohtamaan Mätäjoen (ups, taas palo kalapaikka) tarjoaman haasteen. Haukia näkyikin rannalla, koko oli samaa luokkaa kuin Atrian tarjoamat eines nakit jotka ovat tyttäreni Olivian suurinta herkkua.\nUskoa, epätoivoa ja hymyileviä lenkkeilijöitä oli tarjolla kun kolmikkomme piiskasi siimojaan halki leväisen veden. Vajaa tunti siinä meilläkin meni kunnes vihertorbeedo hyväksyi lippamme, jesh. Tämä pysähdys tuotti pisteen, toisin oli käynyt kahdelle edellisellä seipi -ja töröpaikalle.\nOlin luvannut erään toisen varman haukipaikan pitäväni salassa, tämän lupauksen pidin. Meinasin vajaan tunnin piiskaamisen aikana soittaa ja kysyä luvan paikalle menoon, mutta maltoin mieleni ja uskoin horjumatta lajin saamiseen.\nTunnetusti väsymystä vastaan taistellaan kahvilla. Mekin osallistuimme taisteluun muutamalla kahvikupilla. Kerronkin nytten kaksi erillistä tarinaa näistä taisteluista.\nOlimme ajamassa Munkkiniemeen kuhaa jigaamaan, matkalla päätimme poiketa Munkkiniemen Teboililta hakemaan kahvit matkaan. Kahvien maksajaksi päätimme Janin, minä ja Mikko menimmekin automaatille ottamaan kahvia. Päädyin isoimpaan pahvikuppiin, samalla todeten myyjälle "onko kuppikoolla väliä?". Naismyyjä katsoi minuun hymyillen todeten, "ei ole, mutta onks sillä sulle väliä?".\nHetken miettien myyjän vastausta ratkesivat muut läsnäolijat nauramaan ja minun naamalleni levisi tasainen punainen väri. Totesin paremmaksi toivottaa molemmille myyjänaisille kiitokset ja mukavat päivän jatkot... samalla hiljaa hiivin takavasemmalle kohti ulko-ovea ja siitä autoa.\nJoukkueeni kuittaivatkin sitten loppumatkan kommenttejani... Jani totesi autossa, hyvät oli (kahvit) me muut yhdyimme kommentoiden oiskohan ollut hyvä ottaa munkit kyytipojaks. Onneks meillä oli pari pussia pullia mukana.\nMinun ja Mikon heitellessä kuhaa oli Jani jäännyt tekemään välinehuolto. Takaisin ilman kuhaa saapuessamme oli ilmeenne varmasti näkemisen arvoinen. Autosta oli purettu tavarat ulos, kaikki onget oli laitettu kuntoon, virvelit oli eroteltu, siimat selvitetty ja Hatwallin Jaffat (ei sponsori) kaivettu esille tavaroidemme uumenista. Annetaan kuvan kertoa loput... (kts lopusta).\nSilakkaa ja hetken hiljaisuus\nSaavuimme Kaapelitehtaalle silakkaa litkaamaan ja tavoitteemme oli saada tämä lajipiste nopeasti. Jani ja Mikko alkoivat pilkkiä kivinilkkaa ja minä yritin epätoivoisesti litkata silakkaa. Kävelinkin rantaa sinne päin missä näytti silakoita nousevan, tätä jatkoin siihen asti kunnes huomasin rannalla istuvan unelmahommeja blogin kirjoittajan Vesan. (Weskun)\nAnnoin virvelin ja litkan Mikolle ja istuin "Weskun" viereen pilkille. Juttelimme hetken ja kerroin osanottoni hänen äitinsä poisnukkumiseen edellisyönä. Olemme kalakavereiden kanssa seuranneet hänen omistautumistaan sairaalle äitilleen ja valitettavasti pois nukkuminen tapahtui juuri ennen Kalamaratonia ja tämä innokkaampaakin innokkaampi kalamies jäi paitsi hienosta kilpailusta. Osaanottomme.\nTämä voimakkaasti leviävä Mustatäplätokko (MTT) on varmasti monen onkijan saalis kilpailussa. Meille tokkometsästyspaikaksi valikoitui loogisesti Ruoholahden kanava, tavoitelajeina MTT, mustatokko (MT) ja lahna. Ensimmäinen kala mikä nousi oli juuri MTT. MTT:n lisäksi Jani nosteli rannalle pasureita ja tietysti niitä meidän kaipaamia lahnoja. Hakusessa ollut MT oli kadonnut, samaisesta paikasta oli XXL hakenut kaksi tokkoa ennen meitä, ei sitten yksi riittäny :P\nKivinilkka, pakollinen kalakuva.\nKenttälounaan oli hankkinut edellisenä päivänä muonitusmestarimme Mikko. Keväisellä taimenreissulla erittäin maukkaiksi todetut XXL-grillipihvit ja olutmakkarat tulisivat kruunaamaan kynttiläillallisemme.\nLaitoimmekin hyvissä ajoin grilliin tulet ja rupesimme odottamaan hiillosta, tässä taisi tulla suurin virhe aterian valmistuksessa. Innostuimme nimittäin lirkkimään, Lauttasaaren rannoilta nouskin ensimmäiseksi mustatokko, sitten hietatokko, kivisimppu ja kivinilkka. Myöhemmin lajilistaan tuli vielä liejutokko.\nRuokakutsuhuudon kuullessa kokoonnuimme hartaaseen luonnontarjoamaan ruokailutilaamme ja korkkasimme hyvin ansaitut oluet. Olimme päättäneet nauttia yhdet bisset ruoan seuraksi, tölkkien avauksen myötä nostimme maljan meille. Halusin kiittää tiimiäni jo nyt hyvin menneestä kilpailusta jossa lajilistaamme oli tullut 19-lajia sekä toiseksi nopein 10-lajin saantiaika.\nSeuraavasta lajista ei varmastikaan tule meidän joukkueen suosikkia. Kyykimme rantakivikossa mutujen perässä seuraavan tunnin, mutujen onginnan lomassa ongimme ylös kaikki pienemmät ja poikeuksellisen näköiset tokot.\nTunnin kestäneen mutumetsästyksen jälkeen (kaloja nähtiin, mutta ne prkl ei syöneet) päätimme nostaa kytkintä ja ajaa lämmittelyksi Vuosaareen perinteiselle paikalle. Täällä ei kauaa nokka tuhissut kun Mikko nosti lajinro 20 pussiimme. Mietimme autolle kävellessä, että syökö ruutana yöllä. Päätimme jälleen yhteistuumin koukata Vuosaaren Kangaslammelle (sori jälleen kerran) jonka rannalla paikalliset tanssivat Leijonien hävityn ottelun kunniaksi juoppovalssia.\n10 minuutin onkimisen tuloksena voi todeta, ruutanat ei syö ainakaan tässä lammessa hirveän aktiivisesti yöaikaan. Matka kohti relax sessiota voi alkaa.\nKahvikupit nro 2.\nNämä ei lopu Stadista.\nChillailuhetkillä päätin erottaa syöttikalat, varsinaisista pistekaloistamme. Onneksi tein tämän, huomasin nimittäin mustatokkopussin puuttuvan. Kapteenin ominaisuudessa ja lähes koko kisan ajaneena passitin Mikon ajamamaan Lauttasaareen hakemaan mustatokkopussimme. Mikon lähdön jälkeen soitti Kalakerho Siloneulan Teemu, "onko teillä matoja".\nTotesin puhelimessa matomme lähteneen juuri matkalle Lauttasaareen ja palaavaan noin puolen tunnin päästä. Kutsuin kuitenkin pojat nauttimaan herkullisia vaimoni tekemiä korvapuusteja. Teemu soittikin hetken päästä uudestaan ja ilmoitti, että Mitri on tulossa hakemaan matoja. Hetken päästä Mitsi saapuikin tähän slummilta näyttävään kaupunginosaan ja alkoi nauttimaan tarjoamaani pullaa.\nSamoihin aikoihin kaartoi sininen valtamerilaivamme satamaan ja Mikko nosti kupposet kahvia ikkunasta. "Ei löytynyt muualta kahvia, mutta Lauttasaaren ABC oli auki". Hieman viileät kahvimme nauttimisen lomassa Jani tempasi särkikalan rannalle, "V. tää on voimakas, onks tää säyne?".\nSäynehän se oli, hyvä tuurimme sai jatkoa. Annoimme matoja kanssa kilpailijallemme jonka joukkue taistelee tiukasti kannassamme kärkisijoituksista. Kuitenkin kaveria pitää jeesata, eihän tässä taistelussa jätetä toista pulaan.\nMikä toi on, se on kani. Puput on kivoja...\nAjaessamma relax chilling mestaltamme pois näki Mikko ikkunasta pupujussin pomppivan kivikossa. Kivan näkönen pupu kuului takapenkiltä. Tässä vaiheessa kilpailua ratkesi koko porukka räkättämään ja meinasin vetästä keskijakajaa päin. Veräjämäkeen ajaessani Erinin On Elämä Laina kappaleen siidittämä kulki valtamerilaivamme halki Koskelan ja Käpylän, parkkipaikalta on onneksi vain kivenheitto lammelle.\nPienen alkusekoilun jälkeen onnistuimme saamaan ruutanan, lisäksi Jani oli fongannut vedestä jonkut ihan ihme kalan. Kala näytti lähinnä akvaariosa kotoisin olevalta, sen pyrskö oli kuin mateella pää näytti enemmän ankeriaalta ja muutenkin olemus oli enemmän ulkomaille viittaava.\nKalalla jalat, ei lasketa pisteeksi.\nMietimme pienissä päissämme, että mitähän tuomaristo sanoisi kun eteen lätkäistään tälläinen ulkomaan elämä joka on pyydetty vanhasta louhoksesta Helsingistä. Mikko joka kevytkenkäisenä jaksaa juosta passitettii hakemaan lirkkejä samalla kun Jani yritti jällittaa tätä hieman suuremmalla koukulla.\nTadaa, sieltä se tumman puhuva hahmo nousi. Jani päätti huutaa KÄÄK kun pidin vesiliskoa kädessäni ihailen tätä todella kaunista öttimöttiäistä. Emme saaneet megasuperhyper pojoa, tosin saimme hyvät naurut.\nTörö, keksimme sen miten, mistä ja millä tämän lajin saa. Matka voi jatkua kohti uusia pettymyksiä. Yksi ensimmäisen päivän pummi oli paikattu. Pidämme tekniikan salassa, kunnioituksena eräälle joukkueelle.\nOlen aikoinaani armeijassa ollessani ollut 19 päivää taistelupioneerina, tämän 19 päivän jälkeen päätin armeijaurani ja siirryin suosiolla siviilipalveluun. Kuitenkin näiden 19 päivän aina opin kuinka purot tulee ylittää. Tarpeeksi puuta poikittain ja yli kipinkopin. Katsoinkin sopivan ylityskohdan jossa oli kivan näköinen puupoikittain puoliksi puron ylitse.\nTämä hieman tuoreelta näyttävä haavanrunko ei kuitenkaan tykännyt lähentely-yrityksestä. Pääsessäni seisomaan tukevasti rungon päälle kuului, raks. Päätin ottaa nopeasti toisen askeleen eteenpäin (takaperin voltti vastarannalle olisi tullut kysymykseen, jos kyseisen tempun osaisin) kuului toinen raks. Kahden raks,raks äänen jälkeen kuului blombsis,phääl ja kääk.\nTipuin nilkkoja myöten puroon. Aropupun lailla pomppasin vastarannalle lenkkarit täynnä vettä, mutaa ja hikeä. Tässtä innostuneena päätin lähteä etsiä kadoksissa olevaa seipiä entistä innokkaammin. Ensi vuoden kisassa vedän kisan lävitse hengittävissä kahluukamppeissa (ehkä) jolloin ei tarvitse miettiä missä paskassa sitä rypee.\nIso käsi myös Karille Symbioosin kalakerho 1. Olin kalastanut vartin särkiä ja kolmipiikkejä Karin saapuessa paikalle, hän antoi minun jatkaa rauhassa vaikka tarjosin vierestä paikkaa.\nHerrasmiehen elkein hän kuitenkin jatkoi matkaa palaten hetken päästä uudestaan viereeni. Kymmenien särkien jälkeen nousi seipi ilmaan, ja näin roikkumaan takana olleeseen puuhun, se on siinä kuten Antero Mertaranta tapasi huutaa ennen siirtymistään Canal+ hommiin isojen rahojen saattelemana. Kari vielä teki varmistuksen ja matkamme voi jatkua, jälleen yksi ensimmäisen päivän pummi oli paikattu.\nEnnen Honkaluotoon saapumista lähtivät pojat onkimaan Kyläsaareen kadoksissa olevaa lahnaa sekä karppia. Minä kävin viemässä lajit tunnistuksessa jonka jälkeen kruisailin Mikon ex-vaimon punaisella paholaisella nostalgiaa huokuen takaisin joukkueeni luokse.\nAnttiikkinen ikkunan aukaisumekanismi aiheutti hieman huolia, omassa autossani ikkuna aukeaa napista ja se onnistuu jopa ajaessa, nyt piti keskittyä huolellisesti tämän kampimallisen anttiikkilaitteen käyttämiseen.\nOlen monessa aikaisemmassa kisassa jättänyt Stadiongen ja viimeisen lajipisteen kirjolohen onginnan muille, viime vuonna jopa jätettiin koko pätkä väliin ja siivottiin auto. Tämä vuonna istuskelin laiturin päässä katsoen tuttujen kalakavereiden tuskaa tungoksessa.\nPäätin kuitenkin lähteä katsomaan kuinka Jani ja Mikko pärjäävät tungoksessa. Satuin paikalle missä olivat tiimiläisteni lisäksi Kuningaskalastajat, samaan aikaan Heikki onnistui koukuttamaan koulutetuilla madoilla kirjolohen (katso video).\nHallittu kaaos kisanpäätyttyä\nKalan haaviamisen jälkeen kysyin hänelta, kalastatko vielä? Hän ei kalastanut jotenka kysyin toisen kysymyksen, saanko lainata virveliäsi? Sain myöntävän vastauksen, lisäksi tähän palvelupakettiin kuului myös oikeaoppinen koulutettujen matojen koukkuun laitto. Näin hyvää palvelua saa vain Onkitukun Tomilta.\nKerkesin lilluttaa onkea noin pari minuuttia kun kohoa vietiin, HAAVI! huusin kuin norsulauman johtaja. Nostin kalan, se olikin iki-ihana raitapaita. Kala takaisin ja uutta matoa koukkuun, ja taas HAAVI. Nyt se oli kirjolohi, tämä Suomeen tuotu pullasorsa jota kaikki istuttaa mitä kummallisempaan lätäkköön kalastajien iloksi. Kirjolohen saamisen myötä myös Mikko ja Jani lopettivat kalastamisen ja huomasin kuinka poikien harteilta putosi tämän lajin saamisen tuska. Nyt voi rentoutua.\nViime vuosina en ole edes lähtenyt Fongaamaan tätä lajia. Nyt se lajipiste oli vuodelle 2012 saatu, laji numero 27 oli saatu. Kirjolohen myötä on myös meidän historiaa, ensimmäinen kalalajisivu tuomariston listassa sai punakynää jokaisen lajin kohdalle.\nAllikkosalakka (Mikko), Hopearuutana (Juha), Ahven (Jani), Kymmenpiikki (Mikko), Vimpa (Juha), Turpa (Mikko), Särki (Mikko, Salakka (Mikko), Kiiski (Mikko), Kolmipiikki (Jani), Tarkistus 13.50, Sorva (Jani), Hauki (Juha),Silakka (Mikko), Mustatäplätokko (Juha), Pasuri (Jani), Mustatokko (Juha), Hietatokko (Juha), Kivisimppu (Mikko), Kivinilkka (Mikko), Liejutokko (Joku meistä), Mutu (Mikko), Säyne (Jani), Ruutana (Jani), Törö (Mikko) Seipi (Juha), Lahna (Mikko)\nKiitos ja kumarrus, ensi vuonna uudestaan. Skes Taimentiimi tulee entistä paremmassa iskussa. Enään 364 päivää...\nVaimoni on aikaisempina vuosina todennut että, onneksi Kalamaraton on vain kerran vuodessa. Valitettavasti tämä toteamus täytyy heittää romukoppaan koska tänä vuonna otan osaa myös Joensuussa ensimmäistä kertaa pidettävään kilpailuun. Kiitokset kaikille tänne asti lukeneille sekä kilpailuun osallistujille ja erityisesti järjestäjille sekä sponsoreille.\nTunnisteet: 2012, fongaus, helsinki, kalamaraton, lajikalastus, skes, särki, taimentiimi, törö\nKiitokset raposta - ensi vuonna yritetään hilpaista teidän ohi.\nHelsingin Kalamaraton takana, Joensuu edessä\nKalamaratoniin valmistautumisen tärkeys\nMikä kumman Kalamaraton?\nVain pari päivää Kalamaratoniin


Ajankohtaista 2015 - Akvart\nKUULIN ALLIEN LAULAVAN 04. 12. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 23. 11. - 05. 12. 2015\nMinna Pyykkö: "Ensimmäistä kertaa katsoin kartasta Utön saarta kahdeksan vuotta sitten. Saavuin saareen yhteysalus Eivorilla aamuyöllä kovassa myrskyssä ja ilmassa oli melkein vaaran tuntua. Sen jälkeen olen ollut Utön saaressa liki vuoden, etupäässä syksyisin ja keväisin, mutta myös talvella ja kesällä. Keväiden ja syksyjen muistot sekoittuvat ja niistä nousee esiin erilaisia puolia: väkeviä, tuulisia, värikkäitä ja hiljaisia hetkiä.\nOlen pitänyt Akvartissa kaksi näyttelyä. Ensimmäinen käsitteli kaupunkiluontoa ja toinen pöllöjä. Tämä on hyvä päätös sarjalle. Tähän kiteytyy paljon siitä, mitä olen viime vuosina maalatessani miettinyt. Vesivärit tuntuvat sopivan hyvin kuvaamaan hauraita, läpikuultavia päiviä, kehon läpi puhaltavaa tuulta, satoja pieniä kiivaasti sykkiviä sydämiä, vuosien kerroksia muistoissa."\nAvajaiset ma 07. 12. klo 17-19\nKALLE WIKBERGIN MUISTONÄYTTELY 22. 11. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 23. 12. - 05. 12. 2015\nAKVARELLI ON MINUN KIELENI, sanoi Kalle Wikberg eläessään.\nKalle Wikberg (1928-2015) vietti lähes koko ikänsä kaksoiselämää. Päivisin hän toimi tekstiili-insinöörinä, mutta vapaa-ajalla hänestä sukeutui taiteilija, akvarellisti ja akvarellistina hän pysyi vielä eläkkeelläkin, loppuun saakka.\nKalle Wikbergin akvarellit ovat hyvin tunnistettavia, ja niiden suuret aiheet ja loistava värienkäyttö ovat tuttuja ainakin kaikille akvarellisteille. Maalaustensa aiheissa hän suosi koskematonta, kahlitsematonta luontoa, metsää, merta ja tuntureita. Hänen metsänsä, kallionsa, vaahtopäisenä myllertävä meri, etäiset tunturinsa, kuun tai auringon valo, taivaalla lentävä kurkiparvi koskettivat katsojaa syvältä. Tuntui, että pääsi lähelle jotakin aitoa.\nTaideopintonsa taiteilija aloitti Vapaassa taidekoulussa 50-luvulla, jolloin hän oli Unto Pusan oppilaana, mutta vielä 90-luvulla hän jatkoi opintojaan Helsingin yliopiston piirustuslaitoksessa Pertti Summan opastuksella. Taitoja karttui myös lukuisilla maalaus- ja väriopin kursseilla.\nKalle Wikberg oli Suomen Akvarellitaiteen yhdistyksen pitkäaikainen hallituksen jäsen. Hän liittyi galleriaosuuskunta Akvartiin alkuvaiheessa 6 vuotta\nsitten ja tuki akvarelligallerian toimintaa. Galleria Akvartissa pidettävä muistonäyttely 23. 11. - 05. 12. 2015 on kunnianosoitus hänen taiteelliselle elämäntyölleen. Ainutlaatuinen näyttely vie katsojan akvarellin ytimeen. Näyttely on oivallinen tilaisuus tutustua laajemmin Kalle Wikbergiin, hienoon taiteilijaan, joka hioi aiheitaan ja tyyliään koko ikänsä. Klassinen teos on oivallinen joululahja tai sijoituskohde.\nAvajaiset 23. 11. klo 18\nHILJAISUUS 07. 11. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 09. 11. - 22. 11. 2015\nEila Kaarina Ruohonen: Hiljaisuus\nEila Kaarina Ruohonen\nyhä ihme ja ihme uus,\nAaro Hellaakosken runosta Satakieli laulaa\nEila Kaarina Ruohonen: "Valmistautumiseni kyseiseen akvarellinäyttelyyn Hiljaisuus on ollut minulle noin vuoden kestävä, innoittava kokemus. Maalausteni sisällöt viittaavat henkilökohtaisiin kohtaamisiin\nEila Kaarina Ruohonen: Ruusu\nelämän eri ilmiöiden äärellä ja ne rakentavat kuvaa äänettömyydestä ja hitaudesta. Ne viestivät asioita ihmisenä olemisesta. Ajatukset kuolemasta ja suruun, toivoon, juhlaan liittyvät elämykset ovat vaikuttaneet töihini. Antiikin ajan Rooma on virittänyt minua ilmaisemaan tunnelmia ja hetkiä.\nRinnastan esillä olevia teoksia toisiinsa mm. kokoamalla sarjoja, jotka pyrkivät vuoropuheluun niin keskenään kuin katsojan kanssa. Teosten värit vaihtelevat mustista kirkkaisiin väreihin. Värit viittaavat niiden sisäisiin\nEila Kaarina Ruohonen: Hedelmät\nTarvitsemme hiljaisuutta voidaksemme arvioida, mikä on olennaista ja tärkeää. Hiljaisuudet luovat tiloja, joissa mieli ja tunne saavat virrata vapaasti. Se on matkaa kohti yksinkertaisuutta ja mutkattomuutta. Hiljaisuuksien keskellä voimme havainnoida rauhassa asioita ympärillämme ja sisimmässämme. Pystymme avoimin mielin vastaanottamaan, kuuntelemaan, näkemään ja olemaan kokonaan läsnä tässä hetkessä ja tilassa. Hiljaisuuksien\nEila Kaarina Ruohonen: Kaksi puuta\nsisäiset tilat saattavat sekä paljastaa salattua minää että osoittaa elämään liittyvät oikeat mittasuhteet.\nKuvaamalla hiljaisuuksien kaltaisia tiloja ja niiden vaikutuksia ihminen voi tunnistaa sisäisen elämän ja oppia kuuntelemaan sitä. Niinpä hiljaisuus voi olla sen kokijalle näköalapaikka. Toivon, että tämä näyttely olisi katsojalle sellainen paikka arjen kiireen keskellä."\nAvajaiset 09. 11. klo 18-20\nPURO 25. 10. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 28. 10. - 08. 11. 2015\nTapani Kajaste: "Vesistön latvoilla on pieni järvi, joka saa vetensä soilta ja yläpuolisilta lammilta. Järven laskuojana on puro, jonka suu louhittiin sata vuotta sitten syvemmäksi järven pinnan laskemiseksi. Puron vesi johdettiin samalla kouruun jota pitkin tukkeja uitettiin sahalle.\nKourua ja sahaa ei enää ole ja puro kiertää taas uomassaan kukkuloiden lomassa.\nKeskellä kylää sen juoksu pysähtyy hitaasti ruohottuvaan patoaltaaseen. Kuivina kesinä, kun puron juoksu tyrehtyi kokonaan, kaloja saattoi pyydystää paljain käsin. Hieman alempana on toinen, sähkölaitosta varten rakennettu pato. Laitos tahkosi sähköä parin talon tarpeiksi. Nyt sekin on rauniona. Täällä puro on syövyttänyt syvän kurun hienojakoiseen hiekkamaahan.\nVesi virtaa kurun pohjalla tervaleppiä, vuorijalavia ja kuusia kasvavassa varjoisassa ryteikössä. Hieno hiekka, karkea sora ja kivikot vuorottelevat puron pohjalla. Purossa on simpukoita, rapuja ja taimeniakin padon alapuolella. Neitokorentoja kiertelee virran yllä. Talvella voi nähdä lumessa saukon jälkiä. Koskikara sukeltelee sulissa. Veden solina peittää muut äänet."\nAvajaiset 27.10. klo 17-19\nEXODUS 19. 10. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 12. 10. - 25. 10. 2015\n12. 10. 2015 klo 18\nLISÄKSI AKVARTIN tiloissa: - maalauskonsultointia viikolla 42 - kurssi maanantaina 19.10. klo 10-16 ( 40 €) VÄRIN RYTMI JA SOMMITTELU Oleg Tchoumak p. 040-7000768 - demoiltoja torstaisin klo 17.30 15.10. VÄRIKÄS SYKSY 22.10. MUOTOKUVA Ilmoittaudu klubi-iltaan hanna.jarvi(at)kolumbus.fi\ntai p. 040-5529154. Klubi-illoista saa lisätietoja gallerian Kurssit-sivulta. Steiner- koululla Kilta 19.10. klo 17.30 Muotokuva: "HARMAA ROUVA" (IÄN TUOMAA SHARMIA) (elävä malli) Ilmoittautumiset ja lisätiedot Maikki Haapala haamaikki(at)gmail.com, 0504922027.Akvarelli-Killasta saa lisätietoja gallerian Kurssit-sivulta.\nKAUPUNKEJA, AJATUKSIA VAIN... 27. 09. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 29. 09. - 11. 10. 2015\nKatariina Sewón &\nAvajaiset 28. 09. klo 18-20\nMILLION YEARS YOUNG 18. 09. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 21. 09. - 28. 09. 2015\nTania Margolin on helsinkiläinen akvarellisti, joka maalaa nykyaikaisesti ”historiallisille” pinnoille: papyrukselle, puulle, washi-paperille, kivelle. Inspiraation lähteet hän kerää lähiympäristöstä sekä matkoilta.\nAvajaiset 21.9. klo 18-20\nVARJOSTA VALOON 13. 09. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 15. 09. - 20. 09. 2015\nNina Inkari & Heli Östman\nNina Inkarin maalaukset ovat pääosin tehty kuluvan vuoden aikana Espanjassa.\nNiihin taiteilija on saanut vaikutelmia Espanjan kansantaiteesta.\nHeli Östmanin maalaukset ovat pääosin tämän vuoden kesän aikana syntyneitä teoksia.\nMaalaukset ovat kokeilevaa akvarellia. Väri on levitetty paperille, sen päälle on asetettu muovia ja annettu kuivua rauhassa. Näin syntynyt jälki on aina yllätyksellinen ja vie ajatukset luontoon, joka on usein inspiraation lähde Östmanin maalauksissa.\nTaiteilijoita yhdistää taiteilijayhteisö Kolmas Kerros, jonka tiloissa molemmilla on työhuoneet.\n14. 09. 2015 klo 18-20\nHYVÄSTI SATAKIELI GOODBYE NIGHTINGALE 28. 08. 2015\nNäyttely AKVART galleriassa 31. 08. - 13. 09. 2015\nSatakieli on sana, joka on kuin kielisoittimen helähdys. Muistan kun ensimmäisen kerran kuulin satakielen laulavan valoissa kesäyössä ullakkokamarissa Sammatissa. Lumoava, polveileva, alati vaihtuva sävelkulku tuli jostain kaukaa tummasta metsästä valkoisena vaahtona kukkivien omenatarhojen takaa.\nMitä satakielen laululla on tekemistä akvarellitaiteen kanssa? Ehkä jotakin. Luulet tietäväsi mitä seuraavaksi tulee – etpä tiedäkään! Kuten odottamattomat sävelkulut satakielen laulussa, luovat vesi ja väri omia arvaamattomia sävelkuvioitaan paperilla ja tehtäväksesi jää vain ihastella ja\njoskus harmitellakin. Joku on sanonut, että on kuin taikuutta työskennellä värien, läpikuultavuuden ja veden kanssa – se on lähes aistillista. Veden päästäminen valloilleen on riski, joka kannattaa ottaa.\nEsteetikkona minua luonnollisesti inspiroi kauneus, mutta mikä on kaunista, onkin sitten toinen juttu. Pyrin kuitenkin välttämään ristiriitaisuuksia ja etsin harmoniaa, mutta paras harmonia vaatii usein pientä särmää. Kun nämä kaksi\nelementtiä ovat tasapainossa, katselen työtä mielelläni.\nOlen maalannut akvarellia yli kuusi vuotta hyvin intensiivisesti. Jokainen opettaja ja taiteilijatoveri on tuonut jotain uutta ideaa ja näkökulmaa. Minut on joskus määritelty koloristiksi ja miksipä ei, kun akvarellitaiteessa värit ovat ehkä se kaikkien keskeisin tekijä. Inspiraation lähteinäni ovat olleet aina ehtymätön luonto, vesi, eläimet, ihmiset, avaruus, urbaani elinympäristö - kaikki nuo elementit mielikuvituksella ryyditettyinä muodostuvat sielussani kuviksi paperille ja sivellin lähtee lentoon.


Kaikkeus julkaisi musiikkivideon kappaleelleen "Rinkka" - Metalliluola\nKoti Metalliluolan ennakot ja tiedotteet Kaikkeus julkaisi musiikkivideon kappaleelleen ”Rinkka”\nKaikkeus julkaisi musiikkivideon kappaleelleen ”Rinkka”\nEpärehellistä rokkia soittava Kaikkeus julkaisi toisen musiikkivideon EP:ltään ”III – Kuilu”. Rock- ja metallivaikutteisen ”Rinkka”-kappaleen on miksannut The Voice Of Finlandistakin tuttu Mikko Herranen.\n”Koen että Rinkka on Kaikkeuden isoin kappale tähän mennessä. Se on tietynlainen arkielämän leffatunnari ja lopputulos Herrasen hiomana on mielestämme onnistuneinta Kaikkeutta”, kommentoi laulaja-kitaristi Mikko Matilainen.\nKaikkeus on vuonna 2015 perustettu raskaampaa rockia esittävä kuopiolainen trio joka on julkaissut musiikkia 2017 lähtien.\n”Rinkka” löytyy kaikista suosituimmista digitaalisen musiikin kaupoista sekä streamauspalveluista.\nEdellinen artikkeliTuohimaalta salarakkaan laulu ”Toinen mies”\nSeuraava artikkeliRocking Corpses julkaisee uuden singlen


Omenapuiden varjossa: maaliskuuta 2011\nPitkän pohdinnan jälkeen alkoi sitten ulkorakennuksen ehostus osa 1. mennä viikolla. Alkutouhut oli enemmän miettimistä kun vastaava vasarankäyttäjä oli sairiksella niin ei voinut kauheesti repiä. Koska varastoituna on aika paljon tavaraa, joita ei voi taivasalle heittää remontin ajaksi, on remppa toteutettava useassa eri osassa. Aloitimme helpoimmasta päästä eli ns. tallipuolelta, se osa joka on lähempänä sisäänajo porttia ja tulee toimimaan varasto/nikkaritila/prätkätallina. Tilahan oli maavarainen, eristämätön yksinkertaisella ulkovuorauksella oleva vanhan liiterin jatke. Koska ns. ulkokuori on ok kunnossa, päätin tehdä hommat sisältäpäin ulos. Ensiksi koko mörskä tyhjäksi, pois maatunutta puuta, muhaa, roinaa ja roskaa. Sen jälkeen sisään 5 kpl pohjaniskaa; 100x100 painekyllästettyä. Näiden päälle 50x100 lattiakoolaukset 40 cm jaolla. Tervapaperi "lokeroihin, sisään 50 mm kivivillaa. Päälle mökkilautalattia, 28x95 pontattu. Koska kyseessä on tallin lattia, kiinnitin sen hiukan epäortodoksisesti päältä ruuvaten 4x45 hobauruuveilla enkä pontista, niin kuin lattia sisätiloihin tulisi tehdä. Voihan noi ruuvin reiät sitten vaikka kitata jos sattuu liiaksi silmään.\nTämän jälkeen tutkittiin seinät, ja todettiin että niissä oleva tuulisuojalevyn virkaa toimittavat kovalevyt ulkovuorauksen alla olivat ok kunnossa, joten eikun 100 mm kivivillaa seiniin, päälle taas tervapaperi hörynsuluksi ja pintaan 15x120 paneli, bauhaussin talouslaatua 0,69 erkkii metri eli varsin kohtuu hintaista. Näin siis ulkoseinä. Päätyseinähän oli käytännössä pelkästään olemassa oleva liukuovisysteemi, joka kyllä päästää niin valon kuin ilman kivasti sisään. Totesimme että emme tarvitse 3 metriä leveää oviaukkoa tähän tilaan, koska autoa sinne ei kuiteskaan koskaan tule mahtumaan, joten tein uuden ulkoseinän puolesta välistä eli 180 cm. 60 cm jaolla kakkosneloset pystyyn, ulkopintaan tuulensuojalevy, sisään taas 100 mm villat, tervapaperi ja sisäseinä panelia. Seuraavaksi olisi sitten tarkoitus irrottaa liukuovi, ja hyödyntää sen ulkopinta joka on samaa materiaalia kun muukin ulkovuoraus. Siitä saataneen myös itse ovi touhuttua, pientä modifiointia ni pitäs tulla hyvä. Onhan runko kuitenkin vahvasti tehty, joten ei pitäs tuottaa ongelmia. No, se nähdään sitten!\nIltapäivällä kävi Tanja ja Kari kaffeella, Kari lupas fixata ajoluiskan alumiinista! Ihan hyvä juttu, koska pisen rakentaminen ei oikein olis napannut, varsinkin kun siitä olisi tullut kiinteä, jolloin talvihuolto taas hankaloituisi. Nyt alu-luiskan saa talveksi pois lumitöiden tieltä, ja saadaan rakennuksen seinä pidettyä siistinä helpommin.\nTässä kohtaa saattaa joku lukija miettiä, että miksi ihmeessä seinät ja lattia eristettiin? No juju onkin siinä, että kun sitten talvella tekee mieli puuhastella jotain pientä, voi mennä talliin ja laittaa tilapäisen lämmön päälle ilman että harakat alkaa hikoilla. Lisäksi jo pelkkä tieto siitä, että tila on kuiva, lämmittää mieltä. Kiinteää lämmitystä talliin ei tule, mutta tulevasta saunasta ja kodinhoitotilasta tulee kuitenkin "vuotamaan" pikkasen lämpöä talliinkin, ja jos vaikka joskus tekisi mieli laittaa lämmitystä, ei tarvitse heti alkaa eristystöihin...\nValokuvia ei tieteskään otettu ;( mutta heti seuraavan valoisan päivän yhteydessä pitänee ottaa muutama dokumentiksi. Nyt myssyn alla mietintää loppuosan suhteen, tehdäänkö tuleva kodinhoitohuone ja pukuhuone samalla kaavalla, mutta se ratkeaa kun pääsen purkaamaan saunan lattiaa, jotta nähdään voidaanko hyödyntää kuinka paljon olemassa olevia rakenteita...\nLähettänyt Masse klo 11.04 Ei kommentteja:


Timo Mikael Saarnio\n1 Etelä-Satakunnan Puhelin Oy Vuosikertomus 2011\n3 Toimitusjohtajan katsaus Vuosi 2011 oli ESP:lle kuituinvestointien vuosi. Kuitua rakennettiin ns. kuitu 2015 hankkeen mukaisesti haja-asutusalueille Kämmäkän, Kärppälä-Mason sekä Ellivuori-Kutalan alueille. Näiden hankkeiden investoinnit jakautuvat siten, että Sastamalan Kaupunki, Valtio ja ESP maksavat kukin 1/3. Muut kuitu-projektit tehtiin ESP:n omana investointina. Kuiturakentaminen tulee jatkumaan alkaneena vuonna vielä laajempana, mutta perinteisiä toimintoja unohtamatta. ESP:n vuodet ovat olleet viimeiset viisi vuotta hyvin samankaltaisia sekä investointien että liikevaihdon ja liikevoiton suhteen. Kuluvalle vuodelle ESP:n hallitus on asettanut kasvutavoitteita, jotka rakentuvat pitkälti kuiturakentamiseen ja kuituliittymien ja sen päälle myytävien palvelujen varaan. Toimintatapojamme kehittämällä ja henkilökuntaamme kouluttamalla meillä on siihen kaikki mahdollisuudet. Vertaan mielelläni yrityksen toimintaa urheilujoukkueen toimintaan. Ollakseen hyvä, kaikkien osa-alueiden pitää toimia hyvin yhdessä. Yrityksessä omistajien, hallituksen, johdon ja koko henkilökunnan pitää toimia yhteen jotta saamme asiakkaillemme hyviä ja kilpailukykyisiä tuotteita ja palveluita. Urheilujoukkueessa on sama tilanne, valmentajat, pelaajat ja muut toimijat luovat yhdessä joukkueen. Taustalla hallitus, yhteistyökumppanit, talkoolaiset ja katsojat antavat joukkueella mahdollisuuden toimia kuten joukkueen tulee saavuttaakseen tavoitteensa. VaLePa voitti keväällä 2012 historiansa ensimmäisen lentopallon SM-kullan. Siinä toteutuivat nuo yllä olevat asiat esimerkillisesti. Joukkue on tuonut Sastamalalle paljon hyvää. Me ESP:lla haluamme myös olla alamme parhaita tällä alueella, tuoda toimialueemme ja vähän laajemmankin alueen asiakkaille ratkaisuja tietoliikennepalveluihin helpottamaan jokapäiväistä työtä ja harrastustoimintaa. Haluamme myös tuoda muuta hyvinvointia maksamalle osinkoa, josta valtaosa jää alueemme asiakkaiden käyttöön. ESP:n hallitus esittää toukokuun lopulla kokoontuvalle yhtiökokoukselle, että vuodelta 2011 maksetaan osinkoa 25 /osake. Lämpimät kiitokset kaikille viime vuodesta. Tästä on hyvä jatkaa eteenpäin! Antti Korpela toimitusjohtaja 3\n4 Toimintakatsaus Puhelinliikenne Perinteisen puhelinliikenteen osuus ESP:n liiketoiminnasta väheni edelleen varsin voimakkaasti. Puhelinliikenteen nettotuotot vähenivät edellisvuodesta 20,76 %. ESP:n lankaverkosta soitetut puheluminuutit vähenivät 25,00 % ja puheluiden määrä väheni 20,41 %. Liittymät Lankapuhelimien liittymämäärä oli vuodenvaihteessa 5416 kpl, jossa vähennystä edellisvuodenvaihteen tilanteeseen 516 kpl. KTV-verkkoa käyttävät taloudet lisääntyivät 61 kpl:lla ja vuoden 2011 lopussa verkossa oli kiinni 3857 taloutta joista valokuidulla toteutettuja talouksia 28 kpl. Laajakaistaliittymien määrä laski edellisvuodesta. Vuoden 2011 lopussa laajakaistaliittymiä oli 4769 kpl. Hallinto Varsinainen yhtiökokous pidettiin Yhtiökokous valitsi yksimielisesti hallintoneuvostoon Ari Asplundin, Esa Piipon, Tapani Koivun, Pentti Kukon ja Mikko Rajalan kolmivuotiskaudeksi sekä Outi Vesasen kaudeksi ja Johanna Mäkelän kaudeksi Hallintoneuvosto valitsi keskuudestaan puheenjohtajaksi Jukka Pusan ja varapuheenjohtajaksi Päivi Koivusen. Yhtiön tilintarkastajina toimivat Hannu Pellinen (KHT) ja Mikko Sillman (KHT) sekä varatilintarkastajina Janne Rajalahti (KHT) ja Jyrki Santala (KHT). Valvontatilintarkastuksen suoritti Pricewaterhouse- Coopers Oy. Hallintoneuvosto kokoontui kolme kertaa. Syyskokouksessa yhtiön hallitukseen valittiin erovuoroisista hallituksen jäsenistä Pasi Lehmus ja Panu Niemi uudelleen toimikaudeksi Hallituksen varajäsenistä erovuorossa ollut Antti Ollila valittiin uudelleen toimikaudeksi Hallituksen puheenjohtajana toimi ekonomi Irma Kiviranta ja varapuheenjohtajana vientijohtaja Pekka Koski. Hallitus kokoontui kertomusvuoden aikana kahdeksan kertaa. 4\n5 Toimintakertomus 2011 Etelä-Satakunnan Puhelin Oy Y-tunnus Toiminnan kehittymistä koskevat tärkeät seikat Etelä-Satakunnan Puhelin Oy:n liikevaihto oli kertomusvuonna ( vuonna 2010). Liikevaihtoa kerryttävistä tuotoista vuosimaksut, puhelinliikennetuotot ja laajakaistatuotot vähenivät, asennukset ja laitemyynti lisääntyivät. Varsinainen yhtiökokous päätti hallituksen esityksestä, että yhtiö maksaa osinkoa 25 /osake. Osingon maksu aloitettiin ja mennessä osingoista oli maksettu 98,05 %. Investoinnit käyttöomaisuuteen olivat tilikauden aikana 1,16 M. Tiedot olennaisista tapahtumista tilikaudella ja sen jälkeen Tilikauden aikana ESP investoi merkittävästi kuituverkon rakentamiseen, mm. kolmeen valtion ja kaupungin tukemaan haja-asutusaluekohteeseen. Tilikauden päättymisen jälkeen ei ole tapahtunut mitään olennaista. Yhtiön tilinpäätöshetken taloudellista asemaa ja tilikauden tulosta kuvaavat keskeiset tunnusluvut Liikevaihto (t ) Liikevoitto (t ) Liikevoitto- % 6,21% 7,25% 6,21% Oman pääoman tuotto-% 1,99% 6,31% 7,39% Omavaraisuusaste 89,18% 89,78% 89,61% Henkilöstö Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä tilikaudella oli 41. (45 vuonna 2010, 46 v. 2009) Henkilöstön palvelusvuodet vuotta 9% 9% 22% 6-10 vuotta 19% 18% 10% vuotta 12% 16% 22 % vuotta 36% 34% 24 % vuotta 24% 23% 22 % Henkilöstön ikäjakauma vuotta 2% 2% 4% vuotta 17% 18% 17% vuotta 33% 34% 35% yli 50 vuotta 48% 46% 44% Selvitys tutkimus- ja kehitystoiminnan laajuudesta ESP:n oma tutkimus- ja kehitystoiminta on melko vähäistä, joskin sitä on viime vuosina lisätty ja tullaan edelleen kehittämään. ESP on ollut kolme vuotta mukana Finnetin Supermatrix-hankkeessa. Arvio tulevasta kehityksestä sekä merkittävät riskit ja epävarmuustekijät Yhtiö selvittelee uusia liiketoimintoja sekä nykyisten liiketoimintojen kehittämistä. Vuonna 2012 liikevaihdon arvioidaan hieman nousevan vuoden 2011 tasosta ja kannattavuuden ja tilikauden tuloksen arvioidaan hieman parantuvan. Etelä-Satakunnan Puhelin Oy:n liiketoimintaan sen laajuuden ja sen rakenteen kannalta liittyvät merkittävimmät riskit ja epävarmuudet aiheutuvat alalla yleisesti vallitsevasta kehityksestä. Perinteinen lankaliikenne vähenee edelleen ja erityisesti mobiililaajakaista tulee olemaan merkittävä kilpailija perinteiselle lankaverkon laajakaistalle. ESP investoi merkittävästi kuituverkkoon koko toimialueellaan. Osakepääoman korottaminen poikkeamalla osakkeenomistajien etuoikeudesta merkitä osakkeita sekä omat osakkeet Varsinainen yhtiökokous päätti antaa yhtiön hallitukselle valtuudet päättää osakeannista. Valtuutuksen nojalla voidaan antaa enintään 2075 kpl osakkeita. Valtuutus on voimassa vuoden yhtiökokouksesta eli asti. Valtuuden perusteella ei ole annettu uusia osakkeita. Varsinainen yhtiökokous päätti antaa yhtiön hallitukselle valtuudet päättää omien osakkeiden hankinnasta. Valtuutuksen nojalla voidaan hankkia enintään 800 kpl yhtiön osakkeita. Valtuutus on voimassa vuoden yhtiökokouksesta eli asti. Valtuuden perusteella ei ole hankittu yhtiön omia osakkeita. Yhtiön osakkeet Yhtiön osakepääoma jakautuu seuraavasti: Osakkeita yhteensä (1 ääni/osake) kpl kpl Josta yhtiön hallussa olevat osakkeet 142 kpl 142 kpl Yhtiön hallintoelimet Yhtiön hallintoneuvostoon kuuluu 15 jäsentä ja hallintoneuvoston puheenjohtajana on toiminut Jukka Pusa. Yhtiön hallitukseen ovat kuuluneet varsinaisina jäseninä Irma Kiviranta puheenjohtajana, Pekka Koski varapuheenjohtajana, Panu Niemi, Jaakko Horelli ja Pasi Lehmus sekä varajäseninä Antti Ollila, Heikki Rantala ja Leena Nieminen. Yhtiön tilintarkastajina toimivat KHT Hannu Pellinen ja KHT Mikko Sillman. Hallituksen esitys yhtiön voittoa koskeviksi toimenpiteiksi Tilivuoden voitto oli ,51. Yhtiön voitonjakokelpoiset varat ovat Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että osinkoa jaetaan 25 /osake eli yhteensä Hallitus ehdottaa, että osingonmaksu aloitetaan\n7 Rahoitustuotot ja kulut Tuotot pysyvien vast. sijoituksista Muut korko- ja rahoitustuotot Korkokulut ja muut rahoituskulut VOITTO/TAPPIO ENNEN TILINPÄÄTÖS- SIIRTOJA JA VEROJA Tilinpäätössiirrot Poistoeron muutos Tuloverot TILIKAUDEN VOITTO/TAPPIO Tase VASTAAVAA PYSYVÄT VASTAAVAT euro euro Aineettomat hyödykkeet Aineettomat oikeudet Liikearvo Muut pitkävaikutteiset menot Aineelliset hyödykkeet Maa-alueet Rakennukset ja rakennelmat Koneet ja kalusto Muut aineelliset hyödykkeet Sijoitukset Osakkeet ja osuudet VAIHTUVAT VASTAAVAT Vaihto-omaisuus Käyttövarasto Aineet ja tarvikkeet Lyhytaikaiset saamiset Myyntisaamiset Muut saamiset 3 2 Siirtosaamiset Rahoitusarvopaperit Muut osakkeet ja osuudet Muut arvopaperit Rahat ja pankkisaamiset\n8 Tase VASTATTAVAA OMA PÄÄOMA euro euro Osakepääoma Ylikurssirahasto Käyttörahasto Liittymismaksurahasto Edellisten tilikausien voitto Tilikauden voitto/tappio TILINPÄÄTÖSSIIRTOJEN KERTYMÄ Poistoero VIERAS PÄÄOMA Ennakkomaksut 0 76 Ostovelat Muut velat Siirtovelat Etelä-Satakunnan Puhelin Oy numeroina Liikevaihto Me 6,97 6,61 6,51 6,44 6,26 6,3 6,25 6,18 Henkilökunta keskimäärin Puhelinliittymät Muutos KTV-liittymät (taloudet) Muutos Laajakaistaliittymät Muutos Investoinnit Me 1,7 1,18 0,62 1,06 1,03 0,9 0,98 1,16 8\n9 Etelä-Satakunnan Puhelin Oy 1 TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATTEET ARVOSTUSPERIAATTEET 1.1 Käyttöomaisuus Käyttöomaisuus on merkitty taseeseen hankintamenoon vähennettynä suunnitelman mukaisilla poistoilla. Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu tasapoistoina käyttöomaisuuden taloudellisen pitoajan perusteella. Poistoajat Rakennukset 25 vuotta Rakennelmat ja rakennuslaitteet 12 vuotta Siirtoverkosto 12 vuotta Keskuslaitteet 8 vuotta Telelaitteet 5 vuotta Koneet ja kalusto 5 vuotta ATK-laitteet 3 vuotta Aineettomat oikeudet 5 vuotta Muut pitkävaikutteiset menot 5 tai 10 vuotta Liikearvo 5 vuotta 1.2 Vaihto-omaisuus Vaihto-omaisuus esitetään fifo-periaatteen mukaisesti hankintamenon tai sitä alemman jälleenhankintahinnan tai todennäköisen myyntihinnan määräisenä. 1.3 Rahoitusomaisuus Rahoitusomaisuusarvopaperit on arvostettu hankintamenoon tai sitä alempaan todennäköiseen luovutushintaan. 2 TULOSLASKELMAN LIITETIEDOT 2.1 LIIKEVAIHTO Teletoiminta Laitemyynti Muut Yhteensä LIIKETOIMINNAN MUUT TUOTOT Myyntivoitot käyttöomaisuus myynneistä Vuokratuotot Muut tuotot Avustukset ja tuet Yhteensä HENKILÖSTÖÄ KOSKEVAT LIITETIEDOT Yhtiön palveluksessa tilikauden aikana keskimäärin Toimihenkilöitä Työntekijöitä Yhteensä Henkilöstökulut Palkat ja palkkiot Eläkevakuutusmaksut Muut henkilöstösivukulut Siirto käyttöomaisuuteen Yhteensä Hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan palkkiot Tilikauden aikana maksettu palkkioita Hallitus Hallintoneuvosto Toimitusjohtajan palkat jätetään ilmoittamatta, koska tieto koskee yhtä henkilöä. 2.5 VÄLITTÖMÄT VEROT Tuloverot varsinaisesta toiminnasta Yhteensä TASEEN LIITETIEDOT 3.1 AINEETTOMAT JA AINEELLISET HYÖDYKKEET Aineettomat oikeudet Hankintameno Lisäykset Hankintameno Tilikauden poisto Kirjanpitoarvo Liikearvo Hankintameno Lisäykset 0 0 Hankintameno Tilikauden poisto Kirjanpitoarvo Muut pitkävaikutteiset menot Hankintameno Lisäykset Hankintameno Tilikauden poisto Kirjanpitoarvo Maa- ja vesialueet Hankintameno Lisäykset Hankintameno\n10 Rakennukset, rakennelmat ja rakennuslaitteet Hankintameno Lisäykset Hankintameno Tilikauden poisto Kirjanpitoarvo Keskuslaitteet Hankintameno Lisäykset Hankintameno Tilikauden poisto Kirjanpitoarvo Siirtoverkosto Hankintameno Lisäykset Saadut investointiavustukset Hankintameno Tilikauden poisto Kirjanpitoarvo Muut telelaitteet Hankintameno Lisäykset Hankintameno Tilikauden poisto Kirjanpitoarvo Koneet ja kalusto Hankintameno Lisäykset Vähennykset Hankintameno Tilikauden poisto Kirjanpitoarvo Taide-esineet RAHOITUSARVOPAPERIT Rahoitusarvopaperit ovat pääasiassa rahastosijoituksia Jälleenhankintahinta Kirjanpitoarvo Erotus OMAN PÄÄOMAN MUUTOKSET Osakepääoma Ylikurssirahasto Käyttörahasto Liittymismaksut Tilikausien tulos Osingonjako Tilikauden voitto/tappio Oma pääoma yhteensä LASKELMA VOITONJAKOKELPOISISTA VAROISTA Vapaat rahastot Edellisten tilikausien voitto Osingonjako Tilikauden voitto Jakokelpoiset varat yhteensä TILINPÄÄTÖSSIIRTOJEN KERTYMÄT Poistoero SIIRTOVELAT Henkilöstökulujaksotuksia Muut Yhteensä SIJOITUKSET Yhtiön omistusos. % kpl kirjanpitoarvo oma pääoma Tilik.tulos euro Osuudet omistusyhteisyrityksissä Sastele Oy, Sastamala 49,15% Muut sijoitukset LGCC Oy Finnet Takaus Oy SSP Yhtiöt Oy Kiinteistö Oy Kiikan Hallitalo Small Business Spesialist Gridit Oy Muut sijoitukset yhteensä\n11 Toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen allekirjoitukset: Sastamalassa maaliskuun 29. päivänä 2012 Irma Kiviranta Jaakko Horelli Pekka Koski puheenjohtaja Panu Niemi Pasi Lehmus Antti Korpela toimitusjohtaja Tilinpäätösmerkintä Suoritetusta tilintarkastuksesta on tänään annettu kertomus. Sastamalassa huhtikuun 10. päivänä 2012 Hannu Pellinen KHT Mikko Sillman KHT LUETTELO KIRJANPITOKIRJOISTA JA TOSITTEIDEN LAJEISTA SEKÄ SÄILYTYSTAVOISTA Kirjanpitokirjat Päiväkirja Pääkirja Tuloslaskelma ja tase Säilytystapa ATK-listoina ATK-listoina ATK-listoina Tositelajit Kassatositteet paperitositteina Pankkitositteet paperitositteina Myyntitositteet paperitositteina Muistiotositteet paperitositteina Ostolaskut sähköisessä muodossa Palkkatositteet paperitositteina Käyttöomaisuustositteet paperitositteina Rahoitusomaisuustositteet paperitositteina 11\n12 Tilintarkastuskertomus Etelä-Satakunnan Puhelin Oy:n yhtiökokoukselle Olemme tilintarkastaneet Etelä-Satakunnan Puhelin Oy:n kirjanpidon, tilinpäätöksen, toimintakertomuksen ja hallinnon tilikaudelta Tilinpäätös sisältää taseen, tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja liitetiedot. Hallituksen ja toimitusjohtajan vastuu Hallitus ja toimitusjohtaja vastaavat tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimisesta ja siitä, että ne antavat oikeat ja riittävät tiedot Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti. Hallitus vastaa kirjanpidon ja varainhoidon valvonnan asianmukaisesta järjestämisestä ja toimitusjohtaja siitä, että kirjanpito on lainmukainen ja varainhoito luotettavalla tavalla järjestetty. Tilintarkastajan velvollisuudet Velvollisuutenamme on antaa suorittamamme tilintarkastuksen perusteella lausunto tilinpäätöksestä ja toimintakertomuksesta. Tilintarkastuslaki edellyttää, että noudatamme ammattieettisiä periaatteita. Olemme suorittaneet tilintarkastuksen Suomessa noudatettavan hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Hyvä tilintarkastustapa edellyttää, että suunnittelemme ja suoritamme tilintarkastuksen hankkiaksemme kohtuullisen varmuuden siitä, onko tilinpäätöksessä tai toimintakertomuksessa olennaista virheellisyyttä, ja siitä, ovatko hallituksen jäsenet tai toimitusjohtaja syyllistyneet tekoon tai laiminlyöntiin, josta saattaa seurata vahingonkorvausvelvollisuus yhtiötä kohtaan, taikka rikkoneet osakeyhtiölakia tai yhtiöjärjestystä. Tilintarkastukseen kuuluu toimenpiteitä tilintarkastusevidenssin hankkimiseksi tilinpäätökseen ja toimintakertomukseen sisältyvistä luvuista ja niissä esitettävistä muista tiedoista. Toimenpiteiden valinta perustuu tilintarkastajan harkintaan, johon kuuluu väärinkäytöksestä tai virheestä johtuvan olennaisen virheellisyyden riskien arvioiminen. Näitä riskejä arvioidessaan tilintarkastaja ottaa huomioon sisäisen valvonnan, joka on yhtiössä merkityksellistä oikeat ja riittävät tiedot antavan tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimisen kannalta. Tilintarkastaja arvioi sisäistä valvontaa pystyäkseen suunnittelemaan olosuhteisiin nähden asianmukaiset tilintarkastustoimenpiteet mutta ei siinä tarkoituksessa, että hän antaisi lausunnon yhtiön sisäisen valvonnan tehokkuudesta. Tilintarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden asianmukaisuuden, toimivan johdon tekemien kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen yleisen esittämistavan arvioiminen. Käsityksemme mukaan olemme hankkineet lausuntomme perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Lausunto Lausuntonamme esitämme, että tilinpäätös ja toimintakertomus antavat Suomessa voimassa olevien tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti oikeat ja riittävät tiedot yhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen tiedot ovat ristiriidattomia. Sastamalassa 10. päivänä huhtikuuta 2012 Hannu Pellinen KHT Mikko Sillman KHT Hallintoneuvoston lausunto Hallintoneuvostolle on tänään esitetty Etelä-Satakunnan Puhelin Oy:n toimintakertomus ja tilinpäätös vuodelta 2011 sekä tilintarkastajien lausunto. Hallintoneuvostolla ei ole huomauttamista tilinpäätöksen ja tilintarkastuskertomuksen suhteen ja jättää ne yhtiökokouksen käsiteltäviksi kannattaen hallituksen ehdotusta vuosituloksen käyttämisestä. Erovuorossa ovat seuraavat hallintoneuvoston jäsenet: Jussi Liemola, Johanna Mäkelä, Leena Rantala, Perttu Sarkonen ja Tauno Virtanen. Sastamalassa huhtikuun 19. päivänä 2012 Jukka Pusa Hallintoneuvoston puheenjohtaja 12\n14 Henkilökunta Ahonen Jari Andersson Markku Anttila Tiina Forss Timo Hakanen Ari Heinimaa Petteri Heinonen Rauno Hieta Jarmo Hieta-aho Liisa Hirvikorpi Asko Huuska Jussi Iso-Ketola Pirjo Isotalo Tiina Järvinen Pirjo Kallio Jukka Kanerva Kari Kaunisto Lauri Keskikiikonen Mika Korpela Antti Kortesoja Pauli Krapi Heino Laine Hannu Laine Jouni Leivo Jarno Leivo Markku Mertala Sointu Nieminen Tarja Oras Teppo Perälä Anri Perälä Matti Peuraniemi Päivikki Piippo Heidi Pusa Marja Ryyppä Janne Salo Marja-Riitta Salomaa Heikki Suoniemi Juha Tuominen Ari Valtanen Tauno Vihtari Jyrki Viikari Tomi tietoliikennesuunnittelija tietoliikenneasentaja työnohjaaja puhelinasentaja tekninen päällikkö myyntineuvottelija tietoliikenneasentaja tietoliikenneasiantuntija kirjanpitäjä tietoliikenneasiantuntija järjestelmäasiantuntija hallintosihteeri myymälävastaava markkinointisuunnittelija myyntipäällikkö siirtojärjestelmäasentaja tietoliikenneinsinööri myynti- ja markkinointipäällikkö toimitusjohtaja tietoliikenneasiantuntija varastonhoitaja puhelinasentaja järjestelmäasiantuntija siirtojärjestelmäasentaja puhelinasentaja asiakaspalvelusihteeri palkanlaskija myyntineuvottelija myyntineuvottelija kartoittaja laskuttaja dokumentoija siistijä palvelupäällikkö asiakaspalvelusihteeri puhelinasentaja verkkopäällikkö puhelinasentaja puhelinasentaja puhelinasentaja järjestelmäasiantuntija 14\n16 Vammaspaino 2011


Koti » Ajankohtaista » Siun sote jatkaa vierailujen rajoittamista keskussairaalassa\nSiun sote jatkaa rajoituksia koskien vierailuja keskussairaalan tiloissa koronatilanteen vuoksi. Sairaalassa voivat vierailla vain oireettomat hoidossa olevien lasten läheiset ja hoitoon osallistuvat henkilöt, synnyttäjien läheiset sekä saattohoidossa olevan tai muuten vakavasti sairaan potilaan läheiset.\nLisäksi poliklinikkakäynnille tai päivystykseen tulevan henkilön mukana voi olla tarvittaessa yksi tukihenkilö tai saattaja. Muut vierailut sairaalan tiloissa on kielletty 4. helmikuuta saakka.\nSiun sote muistuttaa terveenä asioimisesta.\n– Ajanvarausvastaanotolle tai vierailulle ei voi tulla, jos henkilöllä on vähäisiäkään tartuntataudin oireita, kuten yskää, kurkkukipua, kuumetta, hengenahdistusta, lihaskipuja tai päänsärkyä tai jos tietää altistuneensa koronavirukselle. Keskussairaalan lisäksi myös muissa Siun soten yksiköissä voidaan rajoittaa vierailuja koronatilanteen vuoksi. Mahdollisesta vierailusta on aina sovittava etukäteen.


Antikvariaatti Oulun Ale-Kirja viimeisiä lajissaan | Kuiske\nSaavun Rautatienkadulla sijaitsevaan Ale-Kirjaan arkipäivänä puolilta päivin. Ovi on kutsuvasti auki, vaikka ulkona on melkoinen tuulentuiverrus. Kassan takana istuu divarin nykyinen omistaja Suvi Viitasaari, joka kertoo ensitöikseen, ettei voinut pitää mainoskylttiä ulkona kovan puhurin takia. Asettelen nauhurin valmiiksi ja pian pääsemmekin aloittamaan. Sovimme, että asiakkaat saavat tulla ja mennä haastattelun lomassa.\nOlen kiinnostunut yrityksen alkuajoista ja saan kuulla, että Ale-Kirjalla on mielenkiintoinen omistajahistoria. Suvi kertoo, että yritys on perustettu 1970-luvulla ja se on ollut alusta asti pelkästään naisten omistuksessa. Se on varsin erikoista, sillä yleensä divariala on kuulemma melko miehistä. Suvin äiti osti liikkeen vuonna 1987, jolloin elettiin divarialan kulta-aikaa.\n‒ Muistan silloin 80-luvulla, kun tässä pikkutyttönä pyörin, että silloin oikeastaan kaikki mitä asiakkaat myivät ostettiin tai otettiin, koska se kierto oli niin hirveän suurta. Nyt jos tekisin sen, olisin hukkunut tavarapaljouteen jo ajat sitten. Toiminta on muuttunut vuosien saatossa siten, että koko ajan menee vaan tiukemmaksi ja tiukemmaksi mitä pystytään ostamaan tai ottamaan.\nKaupan seinät on vuorattu kattoon saakka ylettyvillä kirjahyllyillä. Ylimmillä hyllyillä oleviin teoksiin pääsee käsiksi vain nousemalla tikapuille. Ale-Kirjassa myydään käytettyjä kirjoja, lehtiä, sarjakuvia ja DVD:itä. Divarin toiminta perustuu siihen, että siellä myytävä aineisto ostetaan käytettynä. Suvi kertoo, että kysytyintä aineistoa ovat tietyt uutuuskirjat. Esimerkiksi monet kirja-arvostelijat tuovat heille niitä ja joskus on jopa sellainenkin tilanne, että heillä voi olla myynnissä uutuuskirja, jota ei ole vielä myynnissä edes kirjakaupoissa.\n‒ Ihmiset voivat kuvitella, että divari on semmoinen hämyinen kummallinen luola, missä on vain jotakin ylivanhaa tavaraa ja hämähäkinseittejä. Täällä on myös uutta, siistiä kirjaa tarjolla. Monet ensimmäistä kertaa käymään tulleet ovat ihmetelleet, että ”vau, kun täällä on siistiä, miten täällä on niin valoisaa ja miten nämä on näin järjestyksessä!”\nDivariin ostetaan mielellään myös uutuuslehtiä sekä erilaisia harrastekirjoja. Lisäksi tietyt klassikot kiertävät helposti asiakkaalta toiselle. Suvi vinkkaa, että lehtiä tilaavien kannattaisi tuoda ne mahdollisimman nopeasti heille myyntiin.\n‒ Mitä nopeammin tuo, sen paremmin niistä voidaan hyvittää.\nMoni asiakas käy kauppaamassa tuotteitaan, mutta kuitenkin vain murto-osa pystytään ostamaan tai ottamaan. Kauppiaan pitää pystyä perustelemaan, miksi esimerkiksi jotain kirjaa ei voida ostaa tai ottaa. Mitä divariin ei kannata lähteä edes tarjoamaan?\n‒ Eli tänne ei missään nimessä oteta vanhoja tietosanakirjoja tai muita, esimerkiksi Kirjavalion kirjoja, jotka eivät myy. Myös nämä vanhemmat perusromaanit, Hietamiehet ja Päätalotkin kuuluvat ikävä kyllä jo siihen kategoriaan. Me katsotaan joka ikinen kirja yksitellen läpi ja siitä kirjasta pitää heti tulla semmoinen fiilis että ”jes, nyt mää saan ostaa tän” ja silloin tietää, että se menee eteenpäin. Kuolinpesiä ei mielellään oteta niiden suuren koon vuoksi.\nDivarissa on tarjolla monenlaista kirjallisuutta.\nDivarialan tulevaisuus ‒ valoa tunnelin päässä?\nSuvi muistelee, että vielä 1990-luvulla divareita oli Oulussa toistakymmentä eri puolilla kaupunkia. Hän muistaa divareita olleen keskustan lisäksi Tuiran, Heinäpään ja jopa Myllyojankin kaupunginosissa. Kauas on tultu niistä kulta-ajoista. Mitä mietteitä divarialan tulevaisuus Suvissa herättää?\n‒ Monet meille sanovatkin, että älkää te vaan lopettako missään nimessä, kun tuntuu, että kaikki Oulun divarit loppuvat. Olenkin nyt kaikille asiakkaille yrittänyt sanoa, että tosiaan asiakkaista se riippuu, että pysytäänkö me vielä pinnalla. Mielelläänhän tätä jatkaisi vielä vaikka sinne eläkeikään saakka. Mielestäni olisi tosi surullista, jos kaikki divarit Oulusta loppuisivat, koska se olisi silloin totaalinen yhden aikakauden loppuminen.\nAle-Kirjassa käy Suvin mukaan suurimmaksi osaksi keski-ikäisiä miehiä ja naisia. Hän on tyytyväinen siihen, että aikuisväestöä käy, mutta olisi ilahtunut myös nuorisosta ja etenkin lapsiperheistä. Suvi toivoisi, että lapsille opetettaisi kirjojen lukemisen tärkeys.\n‒ Lapsille olisi hyvä opettaa, että kirjoja kannattaa lukea ja ettei aina tarvitse olla kaupan hyllyltä se uusin aukaisematon versio. Kirja ei mene miksikään, jos sitä on joku toinenkin lukaissut ennen sitä.\nOvi kilahtaa ja Ale-Kirjaan saapuu nuori nainen, Anna. Hän on tullut selailemaan dvd-hyllyn, jos sieltä löytyisi jokin mielenkiintoinen elokuva. Kysäisen, kuinka usein Anna käy divarissa ja mikä häntä niissä kiehtoo.\n‒ Käyn kerran kahdessa viikossa katsastamassa uutuudet. Divareissa kiehtoo ajatus, että tuotteet tulevat asiakkailta itseltään, eikä niitä tilata mistään. Divareista voi siis löytää yllättäviäkin harvinaisuuksia, ja sellaisia tuotteita mitä ei ole ollut vuosikausiin myynnissä kirjakaupoissa. Esimerkiksi lapsuudenajan nuortenkirjoja. Myös uutuuksia löytyy mielestäni yllättävän hyvin, edullisempaan hintaan kuin kirjakaupoista.\nSuvi lisää asiakkaiden puhuvan paljon siitä, etteivät he halua lukea esimerkiksi e-kirjoja, koska oikean kirjan tuntuma on aivan erilainen, kun saa käännellä sivuja. Kirja tuntuu hyppysissä erilaiselta kuin kylmän ruudun tuijottaminen. Anna ei suostu uskomaan, että divariala kuihtuisi kokonaan:\n‒ Ihmiset lukevat vielä kirjoja, ja siirtävät sen taidon myös jälkipolville. Ale-Kirjan vahvuuksiin kuuluu asiallinen ja ystävällinen asiakaspalvelu, tuotteiden hyvä järjestys sekä monipuolisuus.\nDivaritkin osaavat somettaa\nHarva divari toimii enää pelkästään kivijalkakauppana. Suvi kertoo, että kaupankäyntiä on pitänyt siirtää myös nettiin, ja siinä auttaa Antikvaari.fi -sivusto.\n‒ Siellä on lähes sata Suomen divaria. Me ollaan yksi niistä, eli se on tosi iso kauppapaikka. Siellä meillä on kuitenkin vain 500 kirjan sopimus eli tästä meidän sadan neliön kirjamäärästä vaan murto-osa. Sinne laitetaan vain ne mitä meillä on mahdollista saada sitä kautta myytyä. Jos jotain kirjaa on siellä suhteellisen vähän ja me voidaan vetää hinta alemmas kuin muut, niin silloin se yleensä lähtee nettiin.\nSuvi tietää, että varsinkin nuoremman sukupolven tavoittaa somesta. Ale-Kirja löytyykin Facebookista, joka on divarin pääasiallinen mainoskanava. Siellä Suvi ilmoittaa erilaisista mainoskampanjoista, joita hän vaihtelee kuukausittain.\n‒ Kyllä tietenkin pitää yrittää pysyä jollain tavalla ajan hermolla ja saada aina ehkä vähän huumoriakin mukaan. Tällä hetkellä meillä on tällainen hieno Lokakuu on ämpärikuu -tarjous eli alakerrasta meidän poisto-osaltolta saa valita oman värikkään ämpärin, jonka saa täyttää ihan piripintaan kirjoilla. Se maksaa ainoastaan 2,95 euroa eli on tositosi edullista.\nAle-Kirja on viimeisiä divareita Oulussa. Mikä ihme mahtaa olla Ale-Kirjan menestyksen salaisuus?\n‒ Ehkä me ollaan näinkin pitkään tässä pysytty ja pidetty lippu korkealla siksi, että meillä on aika laaja valikoima. En tiedä onko sekin sitten toisaalta meidän menestyksen salaisuus, ja monet ovat sanoneetkin, että kyllä naiset pitää firman pystyssä.\nHaastattelu päättyy hyväntuulisiin naurahduksiin ja toiveeseen divarialan pitkästä tulevaisuudesta. Ulkona tuiverrus on jo laantunut – tänne on hyvä palata uudestaan.


Haemme lähihoitajaa vakituiseen toimeen alle 65-vuotiaiden ympärivuorokautiseen palveluasumisyksikköön Koskelan seniorikeskukseen. Yksikkö muodostuu kahdesta 14-paikkaisesta ryhmäkodista. Yksikön asukkaat ovat oma erityislaatuinen ryhmänsä, joiden parissa yhteisöllisyys ja iloinen reipas yhdessä tekeminen muodostavat perustan moniammatillisen työtiimimme toiminnalle.\nSuurella osalla palveluasumisyksikkömme asukkaista on päihde- ja mielenterveyshäiriötaustasta johtuvaa muistamattomuutta, psyykkistä epävakautta ja somaattisia sairauksia. He tarvitsevat fyysisen ja psyykkisen toimintakyvyn heikkenemisen vuoksi ympärivuorokautista hoivaa ja huolenpitoa sekä toiminnanohjausta. Perustehtävämme on mahdollistaa asukkaillemme turvallinen asuinympäristö ja omannäköinen merkityksellinen elämä sekä hyvinvointia ja toimintakykyä ylläpitävä arki.\nLähihoitajan tehtäviin kuuluu perushoidon toteuttaminen, asukkaiden ohjaus päivittäisissä toimissa ja lääkehoidon toteutus ja kirjaaminen. Lähihoitajana toimit vastuuhoitajana työparin kanssa moniammatillisen tiimin jäsenenä. Tarvittaessa kykenet myös itsenäiseen päätöksentekoon. Sinulla on kykyä työskennellä muuttuvissa tilanteissa, erilaisten ihmisten kanssa. Lähihoitaja tekee kolmivuorotyötä. Toteutamme terveet työajat periaatetta ja perehdytämme uuden työntekijän.\nToivomme sinulta intoa ja halua toimia kehittyvässä ja yhteisöllisessä tiimissä. Sinulla on aito kiinnostus asukkaidemme päivittäisen hyvinvoinnin ja yksikkömme toiminnan kehittämiseen ja omaat hyvät vuorovaikutustaidot.\nUuden seniorikeskuksen uudisrakennushanke on käynnistymässä vuonna 2021.\nTarjoamme sinulle hyvät koulutusmahdollisuudet ja monipuoliset työsuhde-edut esim. työmatkasetelit sekä tarvittaessa myös työsuhdeasunnon. Lisätietoja muista henkilöstöeduistamme saat osoitteessa www.helsinkirekry.fi\nLuemme eduksi kokemuksen työstä päihde- ja mielenterveysasukkaiden kanssa sekä kokemuksen neurologisesta hoitotyöstä tai käyttäytymisen kautta oireilevien hoivasta.\nOsastonhoitaja Teea Snellman, teea.snellman@hel.fi, puh. 09 310 45990


Anonymous\t26.8.2018 00:19\n"Mereltä". Eli ei kertonut\n"Mereltä". Eli ei kertonut paikkaa, paitsi että "vähän ulompaa". 4,65 kg ja 72 cm, eli ei ihan kyllä vitonen, mutta todella hienon kokoinen kala. Ei näitä paljoa ole viime vuosina tullut.\nAnonymous\t26.8.2018 09:00\nHyvä että päästiin taas\nHyvä että päästiin taas asiaan eli kalaa tulee jo.\nuutelasta\t26.8.2018 09:44\nEsko on kovaa vetää tanttuu\nAnonymous\t26.8.2018 10:07\nNäyttää Eskonkin kala\nNäyttää Eskonkin kala isojokiselta ainaskin minun silmään. Loistava juttu että näitä isoksi kasvavia istutetaan edes välillä. Voi tulla kova syksy jos 2016 isoin osa istukkaista on tosiaan ollut isojoen isoa. Femman kalaa saattaa tulla jopa reilusti.\nAnonymous\t26.8.2018 10:45\nEntäs turun kahdet? Voiko r\nVeneetön rantakalastaja tavoittaa taimenta?\nKari Turunen\t26.8.2018 15:38\nVantaaseen alkanut jo nousemaan taimenta\nMeritaimen nousu näköjään alkaa pikkuhiljaa käynnistyä Vantaanjokeen. Kaveri lähetti eilen kännyyn kuvan lähes femman kalasta - 4,8 kiloinen, jonka sai Niskakosken ja Pitkäkosken välisestä lyhyestä vuolteesta. Mörrum lippaan otti kuulemma, pari muutakin isoa tanelia oli paikallistanut sieltä. Isoksi kasvaa nuo Ingarskilan "tammukatkin" näköjään.\nKala oli muuten rasvaevällinen ja siten vapautettiin, toivottavasti pääsee vielä kutupuuhiin, oli naaraskala....\nAnonymous\t26.8.2018 16:29\nEhkä parin kuukauden päästä\nAnonymous\t26.8.2018 17:41\nKari Turunen kirjoitti:\nkysympähän vaan\t26.8.2018 18:24\nJos se kerran vapautettiin, niin mitenkä se paino oli niin tarkkaan tiedossa.\nAnonymous\t26.8.2018 18:36\nkysympähän vaan kirjoitti:\nEsimerkiksi nykyisin voi haavissa itsessään olla puntari, eli kalaa ei tarvitse nostaa haavista pois.\nKari Turunen\t26.8.2018 20:14\nHaavissa kala oli kuulemma haavissa punnittu, siinä ei mene montaa sekuntia. Väsytykseen meni noin 10 minuuttia, ei mikään noviisi poika kyseessä, kaveri saanut Kymijoelta 90-luvulta lähtien paljon kookkaampiakin mertsareita ja lohia. Uistimessa oli väkäsetön yksihaara......\nTomppa2010\t26.8.2018 20:36\nMeritaimen nousu näköjään alkaa pikkuhiljaa käynnistyä Vantaanjokeen. Kaveri lähetti eilen kännyyn kuvan lähes femman kalasta - 4,8 kiloinen, jonka sai Niskakosken ja Pitkäkosken välisestä lyhyestä vuolteesta. Mörrum lippaan otti kuulemma, pari muutakin isoa tanelia oli paikallistanut sieltä. Isoksi kasvaa nuo Ingarskilan "tammukatkin" näköjään. Kala oli muuten rasvaevällinen ja siten vapautettiin, toivottavasti pääsee vielä kutupuuhiin, oli naaraskala....\nHieno taimen ! Joo, kyllähän ne Ingarskilan tammukat kasvaa melkoisiin mittoihin, kun annetaan kasvaa ja mahdollisuus siihen, eikä verkoteta niitä alamittaisina merellä .....\nViime vuonna kalakaverin kanssa kun oltiin Vanhankaupunginkoskella, niin kaverin uistimeen otti melkoinen mölli. Arvatkaapas paljon tällä Ingarskilan "tammukalla" oli painoa ? !\nAnonymous\t26.8.2018 20:49\nYllätys että tomi otti taas\nYllätys että tomi otti taas verotuksen puheeksi. Vaikka näköjään uistimeenkin ottaa. Onhan ammattikalastajien verkot toki pahasta mutta vapaa-ajan verotusta pitäisi oikeastaan jotenkin tukea kun näyttää että loputkin lahnojen ja matikoiden pyytäjät katoaa.\nHyvä että Ingankin kalat kasvaa, tuskin sitä on kukaan kiistänytkään. Mutta toisaalta sopivasti istutettuna Isojoen smoltti pääsee kuvan kokoon helposti jo toisen kesän aikana. Eli samalla rahalla saadaan koko meri täyteen tuollaisia 4-8 kilon jölliköitä.\nAnonymous\t26.8.2018 21:35\nJuurikin näin. On ihan eri\nJuurikin näin. On ihan eri asia, että onko 5-kiloinen kaksi (isojokinen) vai 4-6 vuotta (ingsrssilainen) meressä kasvanut. Kaksi vuotiaaksi merellä selviää monikin istukas. 4-6 vuotiaaksi aniharva.\nJa tässä vaiheessa cr-jutut stoppiin. Alle 60 senttiset saa hyvin päästellä pois ja isommatkin jos oma vakaumus niin sanoo, mutta mereen istutetut kalat on pyydettäväksi istutettu. Ne ei ole uhanalaisia tms. Ainakin istutusvaikutuksesta paasaavien pitäidi pamputtaa kaikki mitalliset. Muistutuksena.\nAnonymous\t26.8.2018 21:42\nHieno on tuo vanskin taimen\nHieno on tuo vanskin taimen kanssa. Mie ihmettelen näiden ketjuun osallistunriden vantaanjoen kalastajien kantoja tähän taimenkanta asiaan. Vanskista voi saada nykyään femmoja, jopa 6-7,5 kiloisia. Mutta jos sinne nousisi isojokista, niin isoimmat kalat olisi 10-15 kiloisia. Eikä kiinnosta oikeasti isot taimenet?\nNyt niitä pitää lähteä Ruotsiin pyytämään.\nAnonymous\t26.8.2018 22:07\nOisko niin, että uskovat että\nOisko niin, että uskovat että isojokinen ei nouse vanskiin?\nNythän merelle istutetut ingarssin istukkaat nousee halukkaasti. Mutta saattasi isojokisetkin hyvinkin nykyään nousta. Kevään vaelluskalaillassa ratiossa Saura mainitsi uudesta teoriasta, että taimen haistaa jokipoikaset ja vaelluspoikaset, ja seuraa hajujälkeä lisääntymispaikoille. Eläinmaailmassahan feromoniasiat on vähän joka lajilla toimivia. Ihmisillä ja muilla nisäkkäillä, jopa perhosilla, miksei mysö kaloilla?\nAnonymous\t26.8.2018 22:43\nKaipa nyt kymijoelta voi saada isompaakin taimenta. Sinne kun on laitettu Isojoen Isoa. Hyvähän tommoinen femman kalakin on nykyään stadin suunnalla. Eipäs siinä mitään.\nOjaharju\t26.8.2018 22:44\nKomeita taimeniahan sinne\nAnonymous\t26.8.2018 23:04\nOlisi varmaan kalastusalueiden ja osakuntien aktiiveilla paljon opittavaa Isojoen taimenesta ja ylipäätään Luken tutkimuksista taimenen kasvusta ja istutusten tuotosta.\nNykytilanteessa istutukset nähdään vain euroina joista on päästävä eroon mitä helpoimmalla tavalla. Eli jonkun "asiantuntijan" neuvoilla rahat ingan taimeniin. Tutkijoilla on kova työ saada muutettua koko kalatalouskenttä edes oppimaan miksi istutetaan.\nAnonymous\t26.8.2018 23:18\nJoo, pk-netissä ollut taas\nJoo, pk-netissä ollut taas kanssa esillä nuo vanhankaupunginkosken kalatien puuttuvat rauhoitusalueet. Semmonen tuntuma, että ei oikein ketään ihan oikeasti kiinnosta riitauttaa asiaa kunnolla. Tuuleen huutelua vain.\nVanskin yläosillä oli ainakin 2016 myös eväleikatuista taimenista kutuhavaintoja. Virhon sivuilta löytyy. Kyllähän ne ne ainakin pojat tykkää narttuja seurailla, oli evä tai ei.\nVantaanjoki on toistaiseksi alaosiltaan igarskilan laitoskannan viljelylaitoksen jatke, mutta kai se on ollut vähän tarkoituskin. Vieljelykantojen luonnonkiertoinen komponentti auttaa jokiselviytymisperimän ylläpitoa. Ja myös kudulle selviytymisen perimän, eli myös merellä pärjääminen on "säilytysjalostuksen" kohteena vanskin poikastuotannossa, vaikka emojen geeniperimä on laitosperimää.\nKanta on vanskiin vieras, eikä varmaan optimaalinen, mutta näillä mennään.\nIsojoen kutunousijat ei tosiaan ole välttämättä juurikaan suurempia kuin vanskissa. Siellä suunnalla verkkokalastuspaine merellä on aivan valtava verrattuna suomenlahteen. Siltikin jotkut kalat aina ehtii kasvaa suuriksi, kuten nuo pari viime vuoden 13 kiloista https://yle.fi/uutiset/3-9528755\nKaikista suurimmat isojokiset on suomenlahdelta ja saaristomereltä, 15-16,5 kg:n kaloja 70-90 luvuilta.\nKaikistan suurimmat ingalaiset on n. 8kg:n kaloja.\nAnonymous\t26.8.2018 23:28\nTuo on kuitenkin sellainen\nTuo on kuitenkin sellainen liru jonka vuoksi todellinen merkitys luonnontaimenelle on vähäinen. Muutamassa merkityksettömässä sivuojassa taimen lisääntyy.\nSiksi kalatietä ei ole rauhoitettu, ja koska pääkaupunkiseudulla on tarvetta perhokalastuspaikoille.\nAnonymous\t27.8.2018 02:38\nPerhokalastuspaikoille? 10-15 g dropshot paino ja metrin tapsissa "perho" hyvin menee...rokastusta mutta kaiketi hyväksyttävää kun tapahtuu perhovehkeillä... pitäis jonkun puuttua siihenkin touhuun. Siellä taimenen halaajat vetää surutta koukkuja kylkeen että saa muutaman kivan kuvan näistä ihanista mammoista jotka saa kyljet auki jatkaa matkaa ylöspäin. 👍👍\nAnonymous\t27.8.2018 16:05\nHöpö, ei kukaan niin tahallaan tee.\nAnonymous\t27.8.2018 16:28\nKellusiima eikä painoja\nJoo, mutta tuossa voisi kieltää upposiimat ja painot jos nyt kalaportaassa on pakko kalastaa.\nOjaharju\t27.8.2018 16:42\nKyllä on utopistiset jutut\nVanskista voi saada nykyään femmoja, jopa 6-7,5 kiloisia. Mutta jos sinne nousisi isojokista, niin isoimmat kalat olisi 10-15 kiloisia. Eikä kiinnosta oikeasti isot taimenet?\nKyllä on korkealentoista utopiaa nää jutut. Vai että 10-15 kiloisia. Tuolla Isojoessa minne sitä Isojoen kantaa istutetaan, hyvä jos päästään jokeen nousevien taimenten keskipainossa nippa nappa 3 - 3,5 kiloon. Jossain Mörrumilla, Em-joella Ruotsissa ja vaikka Rio Grandessa Argentiinassa joissa esiintyy maailman suurinpia meritaimenia tuollaiset 10- 15 kiloiset ovat todellisia harvinaisuuksia joita ei ihan joka vuosi edes saada, kun saadaan ne joitakin harvoja yksittäisiä kaloja. Saati sitten jostain Vantaanjoesta, jossa kalastus on pääosin kielletty kun meritaimen alkaa sinne nousemaan suuremmissa määrin lokakuun puolella. VKK:sta en tiedä, saako tuolla kalastaa rauhoitus aikaan ?\nAnonymous\t27.8.2018 20:24\nIsojoen iso on maailman suurilasvuisimpia taimenkantoja\nAnonymous\t27.8.2018 20:48\nKaverin verkoissa oli 2 yli\nKaverin verkoissa oli 2 yli 10kg kalaa ja vavalla tuli porkkalan edestä 7,8kg.\nAnonymous\t27.8.2018 20:50\nTaimen noussut jo aikoja\nTaimen noussut jo aikoja sitten vantaanjokeen. Ei nouse lokakuussa.\nAnonymous\t27.8.2018 22:01\n16.05 niinpä eihän kukaan\n16.05 niinpä eihän kukaan tahallaan laita painoa siimaan ja viistätä sitä niskan monttua... aivan tahatonta ja normaalia touhua.\nTimon\t27.8.2018 22:36\nJoko 02 alueelta taimenta saa\nJoko 02 alueelta taimenta saa,vesi noin.19 Airistolla ja nauvossa


Hoover astianpesukone hinta – Myydn iso paellapannu\nHoover astianpesukone hinta\nSeptember 9, 2010 Kalevi\nHiljainen 45dB äänitaso pesussa. Sama hinta myymälässä ja netissä.\nKapea energiatehokas astianpesukone viidelä tehokaalla pesuohjelmalla. Tehokas Auto-pesuohjelma säätää vesimäärän, lämpötilan ja pesuajan astioiden . Halvin hinta 3€ (3€ toimituskuluineen). Hooverin työtason alle sijoitettava.\nOsta Astianpesukoneet Expertiltä! Expertillä on laaja valikoima astianpesukoneita kaikissa hintaluokissa sekä useita testivoittaja –malleja. Sijainti: Uusimaa – Järvenpää, Loutti. Bosch SMU46CW01S ASTIANPESUKONE, VALKOINEN. Siemens SK26E221EU Työtason päällinen.\nFI:stä hoover astianpesukoneet vertailet tuotteita kätevästi. Myydään vajaan vuoden ikäinen uudenveroinen Hoover Astianpesukone diki. Tuodaan kotiin samaan hintaan ja viedään vanha pois maksutta ( max 30km).\nMonipuoliset ohjelmat ( 6) ja energiatehokas malli hyvällä varustetasolla.\nWhirlpool WUC 3Castianpesukone, valkoinen. Hyvin toimii ja ok kunnossa myös päällisin puolin. Lisää muistilistalle Lisätty muistilistalle. Kaikki Hoover astianpesukone-ilmoitukset sivustoilta Tori.\nKuljetus sisältyy hintaan pääkaupunkiseudulla. Meillä on edullisesti myynnissä sekä astianpesukoneeseen että pyykinpesukoneeseen käyvä vuoden puhdistusainepaketti tarjolla hintaan 25e. BOSCH SPU40E42SK ASTIANPESUKONE CM VarioSpeed: täydellisen puhtaat ja kuivat astiat lyhyemmässä ajassa. Monen mielestä kiinalainen pesukone saa maksaa enintään 19 muuten se jää kauppaan. Ei sellaisella hinnalla tehdä laatua edes Kiinassa.\nRead and download (in pdf format) the instruction manual of your Hoover appliances. Search available by line, model and product code.\nPrevious Post Previous post: Ikea brimnes sängynpääty\nNext Post Next post: Marttiini lapinleuku 240


Suomalainen laitesukeltaminen – tahkodive.fi\nSuomen järvien ja meren lämpötilat ovat kesäisinkin kylmät siihen, että ihminen tarkenisi oleilemaan vedessä tunnin ajan, mikä on aikalailla enimmäisaika yksittäiselle laitesukelluskerralle. Lämpötila on syy, miksi sukeltaminen Suomessa vaatii enemmän kuin monissa muissa maissa. Jotkut kykenevät sukeltamaan märkäpuvussa, jossa vaatteen ja ihon väliin jäävän veden lämmittäminen jää kehon tehtäväksi, joten sen tulisi vaihtua mahdollisimman vähän. Puvun paksuus ja kerrokset auttavat lämmittävyyteen, mutta sukeltaja tarvitsee sitä enemmän painoja mitä paksumpi märkäpuku, koska vaatteet lisäävät nostetta vedessä.\nKuivapuku pitää sukeltajan lämpimimpänä Suomen olosuhteissa, mutta puvun on oltava tiivis ja sen sisällä olevat vaatteet ovat yleensä tarpeen lämpimänä pysymiseen. Kuivapuvun käyttöä varten on käytävä erillinen kuivapukukurssi, koska sukeltaminen sen kanssa on kömpelömpää kuin märkäpuvun kanssa. Kuivapuvun noste on suuri, ja sukeltajan täytyy varoa, ettei nouse yhtäkkiä pintaan siirtyessään matalammalle sukellussyvyydelle.\nOsa harrastajista käy sukelluskurssit ulkomailla, sillä lämpimissä ja kirkkaissa vesissä harjoitteleminen on helpompaa. Kurssit voivat olla myös monta kertaa Suomen hintoja halvempia. Peruskurssin pystyy käymään noin 300 eurolla esimerkiksi Egyptissä. Joissain lomakohteissa laitesukeltamisen mahdollisuutta suorastaan tyrkytetään. Thaimaan Koh Taon saarelta harva poistuu ilman kokemusta laitesukeltamisesta ja siellä, kuten joissain muissakin ulkomaan kohteissa, voi sukelluskurssin käydä myös suomeksi. Jos lajista innostuu kovasti, voivat nämä lomilla tehdyt sukellusmatkat johtaa harrastuksen jatkamiseen Suomessa. Sukellustutkinnot ovat kansainvälisiä, joten ulkomailla käyty kurssi kelpaa Suomessakin.\nMonet eivät silti kokeile koskaan laitesukeltamista Suomessa, mikä voi johtua tottumuksesta siihen, että sukellusmatkoille osallistumisesta on tehty todella helppoa monissa lomakohteissa. Kun sukelluskurssi on käyty, tarvitsee vain varata sukellusmatka jostain sukellustoimistosta tai “dive shopista”. Toimiston henkilökunnan kanssa katsotaan, että mukaan tulee oikean kokoiset varusteet. Monissa lomakohteissa, kuten Thaimaassa, Indonesiassa ja Meksikossa, ei tarvita mitään omia sukellusvarusteita. Kaiken voi vuokrata erikseen, tai varusteet kuuluvat automaattisesti matkapaketin hintaan.\nSuomessa sukellusharrastus on epäkaupallisempaa ja laitesukellus vaatii enemmän omia varusteita ja järjestelyvaivaa. Jos ei ole omaa autoa, eikä huvita käyttää tuhansia euroja varusteiden hankintaan, saattaa tuntua melko mahdottomalta päästä eteenpäin harrastuksessa. Hankintalistalle kuuluu mm. maski, räpylät, tasapainotusliivi ja hengityssäädin. Sitten tarvitsee hankkia oma sukelluspuku ja yleensä arvokas sukellustietokone.