Walt Disney - pakastettu mies?\n11.07.2020, klo 13:15:34\nWalt Disney - pakastettu mies? 0 jäsentä ja 1 vieras katselee tätä aihetta. « edellinen seuraava »\nKirjoittaja Aihe: Walt Disney - pakastettu mies? (Luettu 3726 kertaa)\n« : 05.11.2005, klo 19:46:57 »\nLainaus käyttäjältä: Vinku - 05.11.2005, klo 18:43:32\nOnko muilla sarjakuvapiirtäjillä näin suurta laumaa assistentteja?!\n« Vastaus #1 : 05.11.2005, klo 20:12:01 »\nLainaus käyttäjältä: comic.book.guy - 05.11.2005, klo 19:46:57\nAivan, Waltti värisee pakaste-arkussaan... No Mort Walkerilla kyllä, ja Helmiä et Heikkiä on aina ollut piirtämässä laajempi poppoo. Tietääkseni vain muutama kirjoittaa ja piirtää stripejään täysin itse. Non Sequitur, Dilbert, Get Fuzzy ja Pearls before swine ovat ainakin yksin tehtyjä.\n« Vastaus #2 : 05.11.2005, klo 20:25:46 »\nEikös se mennyt niin että Walt tekee enää vain viikottaisen Akkiksen? Taskareissa on apulaisia.\n« Vastaus #3 : 05.11.2005, klo 22:30:03 »\nEntäs Roope Setä? Eikös se siihenkin jotain tee?\n« Vastaus #4 : 05.11.2005, klo 23:15:44 »\nLainaus käyttäjältä: Veli Loponen - 05.11.2005, klo 22:30:03\nEi se siihen enää piirrä muuta kun päähenkilöille pyrstöt.\n« Vastaus #5 : 06.11.2005, klo 21:19:46 »\nLainaus käyttäjältä: Surfin Joe - 05.11.2005, klo 20:25:46\nEiks toi ollu Viivistä ja Wagnerista?\n« Vastaus #6 : 06.11.2005, klo 21:31:23 »\nOn se alunperin vanhempi vitsi.\n« Vastaus #7 : 06.11.2005, klo 22:43:54 »\nLainaus käyttäjältä: VesaK - 05.11.2005, klo 20:12:01\nAivan, Waltti värisee pakaste-arkussaan...\nTämä kuuluisa tarina pakastetusta Walt Disneystä, joka kahdensadan vuoden kuluttua herätettäisiin henkiin katsomaan mitä hänen autotallifirmastaan on juristien jäljiltä jäänyt jäljelle, on tietysti Halloween-kauhua vailla vertaa. Mutta näihin vuosiin asti en tiennytkään, kuinka laajalle levinnyt tuo (urbaani) legenda on.\nParhaan käsittelyn aiheelle olen nähnyt suomalaisessa strippisarjassa, jonka bongasin Nimekkään Suomalaisen Ankkatoimittajan työhuoneen ovesta. Perhe näkee mainoksen: "Tänään: DISNEY ON ICE". Seuraavassa ruudussa jäähallissa... no... voitte kuvitella. Ja yleisö pakenee henkeään pidellen.\n« Vastaus #8 : 07.11.2005, klo 03:02:17 »\nLainaus käyttäjältä: Jari Lehtinen - 06.11.2005, klo 22:43:54\nTämä kuuluisa tarina pakastetusta Walt Disneystä, joka kahdensadan vuoden kuluttua herätettäisiin henkiin katsomaan [snip] Mutta näihin vuosiin asti en tiennytkään, kuinka laajalle levinnyt tuo (urbaani) legenda on.\nRönsyillään vaan. Aiheesta on tehty oikein dekkari-trillerikirja Waking Walt:\nEn ole lukenut, mutta on tuota näemmä kehuttu ja onpa palkittukin.\n« Vastaus #9 : 07.11.2005, klo 12:11:17 »\nVielä kerran, yleisön pyynnöstä huolimatta, pitää mainita sketsielokuva Loose shoes - veltot. Joku saattaa muistaa lapsuutensa sunnuntaimatineaelokuvista ja myöhemmistä painajaisistaan Riemukuplien ohella muitakin 60- ja 70-luvun alun Disney-perhe"komedioita", kuten Ruuhiralli tai Turri - koiraa kerrakseen, joita ajotuulella huojunut WDC puski pari kappaletta vuosittain kankaille.\nLoose shoes -parodiassa irvailtiin näille tekeleille laittamalla Walt heräämään henkiin Pörrö -jättiläiskoirana, joka juoksee Disney-yhtiön porteille ja kauhistuu: "Vasta viikon olen ollut kuolleena ja jo nyt Roy palkkaa mustia!"\nOikeasti juu, Waltin pakaste-arkku ei sijaitse Tuhkimon linnan alla Disneylandissa, vaan hänet krematoitiin.\n« Vastaus #10 : 07.11.2005, klo 14:18:10 »\n"Waking Walt" on Bookplussan valikoimissa.\nThe MPEG standards are an evolving set of standards for video and audio compression. This text concerns MPEG 7 technology which covers developments in multimedia search and retrieval."\nSitähän minäkin että se äijä oli todellisuudessa multimediaa.\n« Vastaus #11 : 07.11.2005, klo 15:08:59 »\nLainaus käyttäjältä: Jari Lehtinen - 07.11.2005, klo 14:18:10\nGhost in the machine nyt ainakin. Eipä ole kukaan vielä innostunut suomentamaan tuota WW- poggaria?\nRe: Walt Disney - pakastettu mies?\n« Vastaus #12 : 07.11.2005, klo 15:51:21 »\nVaikka aihe rönsyili muutenkin, pidetään se strippisarjoilla ja erityisesti Karvisella.


Hippasen verran höpinää: Viimesyksyinen historia toistui koerintamalla\nLähettänyt Hanna P klo 08:37\nJoo... Olen vilpittömästi sitä mieltä, että teidän olis kuulunu päästä maastoon meidän sijasta. mutta tietysti olen myös hurjan tyytyväinen meidän koularista; teillähän se oli jo, ja vielä ykköstuloksella! =)\n6. heinäkuuta 2010 klo 10.33\nHöpö höpö, mehän ois päästy sinne, jos Jatsi ei ois ottanu sitä paikkamakuun nollaa! Iloitaan teidän koularista ja treenataan koiria sillai, ettei mee niin tarkalle :D


Älä maksa turhasta – MTV tarjoaa laadukkaat verkkomainoskontaktit - Spotti - MTV.fi\nÄlä maksa turhasta – MTV tarjoaa laadukkaat verkkomainoskontaktit\nMainostaminen Julkaistu 17.11.2016 17:04\nMTV haluaa jatkossakin olla vahva suunnannäyttäjä laadukkaiden verkkomainoskontaktien tarjoamisessa. Lue lisää, miten!\nVerkkomainosten näkyvyys puhututtaa markkinalla\nBannereiden ja videomainosten näkyminen palveluiden käyttäjille puhututtaa myös vuonna 2017. Aihe liittyy tiiviisti alan läpinäkyvyyden parantamiseen, ostamisen automaation lisääntymiseen sekä myös käyttäjäkokemukseen. Miten MTV varmistaa verkkomainoskontaktiensa laadukkuuden?\nMTV.fin in screen -näytöt takaavat laadukkaat kontaktit\nTällä hetkellä display-mainos lasketaan IAB:n määrityksen mukaan nähdyksi, kun 50 % mainoksesta on ollut näkyvillä käyttäjän selaimessa vähintään yhden sekunnin. Tällä tavalla mitattuja mainosnäyttöjä kutsutaan in screen (tai maailmalla in view) -näytöiksi.\nMTV oli Suomessa ensimmäinen toimija, joka alkoi myydä display-mainontaa in screen -perusteisesti jo vuonna 2012 desktopissa ja vuonna 2016 mobiilissa. Tällä hetkellä MTV:n lisäksi vain toinen suomalainen mediatalo tarjoaa in screen -näyttöjä.\nMTV.fin in screen -näytöt takaavat mainostajalle\nlaadukkaat kohtaamiset MTV.fi:n kävijöiden kanssa\nedulliset hinnat (verrattuna alan normaaliin käytäntöön, jossa veloitetaan kaikista käyttäjän selaimeen ladatuista mainosnäytöistä – myös niistä, jotka olivat alle sekunnin tai alle 50 % käyttäjän selaimessa).\n95 % MTV Katsomon videomainoksista katsotaan loppuun\nVideomainonnan määrän lisääntyessä on tärkeää kiinnittää huomiota siihen, missä eri tilanteissa videomainosta voidaan kuluttaa. Video mainosmuotona on ylivoimainen tarinan kerronnan ja vaikuttamisen väline, ja siksi on tärkeää että kun videomainokselle altistutaan, viesti tulee nähdyksi ja kuulluksi.\nMTV Katsomon videomainoksista loppuun katsotaan yli 95 % (Lähde: Ooyala Pulse 10/2016). Erittäin korkea videomainosten loppuunkatseluosuus selittyy sillä, että käyttäjä kuluttaa itse valitsemaansa videosisältöä ja mainokset on sijoiteltu tv-katkotyyppisesti ennen ohjelmasisältöä tai sen sisäkatkoille.\nLisäksi Katsomon videomainoksissa on oletuksena äänet päällä, mikä tehostaa mainostajan viestin läpivientiä kuluttajalle.\nMTV:n natiivimainonnan ratkaisuissa aina lukijatakuu\nNatiivimainonnan osalta laadukkaat mainoskontaktit myydään lukijatakuulla, eli mainostajaa veloitetaan vain todellisten natiiviartikkeleiden lukukertojen perusteella, eikä esimeriksiksi pelkkien klikkausten perusteella. Keskimääräinen natiiviartikkeleiden lukuaika on MTV.fi:ssä huikeat 3,5 minuuttia.\n>> Lue Terveystalon natiivimainonnan case\nVarmista laadukas verkkokampanja mediamyynnistämme:


Takaisin lähtöruutuun: Heppahöperyyden alku ja juuri\nLähettänyt M klo 14:58\nAnu 28. helmikuuta 2015 klo 17.44\nVoi, nämä vanhat hevoskuvat ovat aina niin ihania! Ja ei voi muuta kuin kaiholla muistella niitä "hienoja" varusteita, mitä silloin 80-90-lukujen taitteessa käytettiin... Nuo leukasuojukselliset kypärät eritoten :) Siihen aikaan ei ratsastusvaatteita myyty joka marketissa ja ne oli ihan hirmu kalliita.\nNykyajan nuorilla (ja tietty meillä vanhemmillakin) on paljon helpompaa, kun kamerat ovat niin kehittyneitä ja niitä on ihan kaikilla sekä jokaisella on vähintään se kamerakännykkä, millä räpsiä niitä kallisarvoisia muistoja. Silloin kun me tädit ollaan oltu nuoria, ei ollut kuin filmikameroita ja kun se 24 kuvan rulla oli räpsitty täyteen, piti odottaa kuvien kehitys ja lopputuloksena saattoi olla rullallinen pilalle menneitä kuvia.\nM 1. maaliskuuta 2015 klo 9.38\nTodellakin! Harmittaa, että minulla on todella vähän mitään ratsastuskuvia 90-luvulta. Pitäisi varmaan kaivella niitä vähän paremmalla ajalla joskus.\nKaikki tuntui olevan kalliimpaa silloin 90-luvulla. Ratsastushousut olivat tosi kalliita, kokopaikkaisista sain vain unelmoida. Filmi oli kallista ja sen kehittäminen oli kallista. Ei todellakaan voinut kameralla vain räpsiä menemään! Sitten piti odottaa vähintään päiviä, että sai kuvat käteensä. Ja koska filmi oli kallista, sama 24 kuvan rulla saattoi olla kamerassa ainakin minulla jopa useamman kuukauden. Sitten oli ihan ylläri, mitä kaikkea kuvissa olikaan.\nM 1. maaliskuuta 2015 klo 9.41\nPakko vielä lisätä, että silloin kun Kidin kanssa käytiin parit pikkukisat, sellaisissa ei todellakaan ollut mitään kuvaajia räpsimässä. Isoissakaan kisoissa ei tainnut siihen aikaan kiertää muut kuin Kani...


Ulla 01/05 - Neuleohjeet - Aurora-kaulahuivi\nTämän huivin ideana on ollut kokeilla pitsineuletta vähän uudemmalla tavalla: paksuilla puikoilla ja mallikappaleessa jopa pätkävärjätystä langasta. Mallineule on erittäin yksinkertainen ja sopii hyvin aloittelevallekin pitsintekijälle. Huivi valmistuu parissa illassa ilman suurempaa vaivannäköä.\nKevättä kohti Aurora voisi saada lisää silmukoita ja ohuemman puuvilla/viskoosilangan, jolloin malli on taas perinteisempi. Nimensä Aurora on saanut mallin langasta, josta mieleen tulevat revontulet (aurora borealis).\nVihreän vyyhdin käsinkehrättyä villaa 200 g (väri Tucan) tai muuta paksua villaa tai villasekoitetta\n12 s / 15 krs = 10 cm\nHuomaa, että lankaa vaihdettaessa langan määrä ja neuletiheys/ puikkojen koko voi vaihdella. Kaulahuivin voi neuloa numeroa tai kahta suuremmilla puikoilla kuin normaalisti, jotta pitsineule on riittävän kuohkeaa.\nLuo 23 s silmukkaa puikoille nro 8 ja neulo 2 krs aina oikein. Aloita tämän jälkeen mallineule oheisen ohjeen mukaan:\n1. krs (ja jatkossa kaikki parittomat kerrokset, ”oikea puoli”): neulo 2 s oikein, * langankierto, 3 s oikein, nosta 1s neulomatta oikealle puikolle, neulo 2s oikein yhteen ja vedä neulomaton oikealla puikolla oleva silmukka yhteen neulottujen yli, neulo 3 s oikein, langankierto, 1s oikein *. Toista tähtien väli vielä kerran ja neulo lopuksi 1 s oikein.\n2. krs (ja jatkossa kaikki parilliset kerrokset, ”nurja puoli”): neulo reunasilmukka oikein, neulo 21 s nurin, neulo reunasilmukka oikein.\nToista kerroksia 1 ja 2, kunnes huivi on halutun pituinen. Neulo sitten 2 krs aina oikein aloittaen nurjan puolen kerroksella ja päätä tämän jälkeen silmukat. Päättele langanpäät.\nPitsineuleen mallikerrassa on 10 s. Jos haluat käyttää ohuempaa lankaa ja tehdä useampia kuvioita, lisää aina 10 s mallikertaa varten.


Lentoturvallisuusilmoitukset | Tieto Traficom\nTilannekatsauksessa tarkastellaan suomalaisessa ilmailussa tehtyjä turvallisuuspoikkeamailmoitusten määrää ja kehitystä. Tietoja päivitetään kertaa neljä vuodessa. Tiedon tuottamisesta vastaa Liikenne- ja viestintävirasto Traficom.\nVuoden 2022 ensimmäisen neljänneksen aikana Traficomiin toimitettiin reilut 2000 lentoturvallisuusilmoitusta. Edellisenä vuonna vastaavaan aikaan määrä oli n. 1200. Liikenteen vilkastuminen vuoden alussa näkyy myös raporttien määrissä, jotka alkavat jo tavoitella koronapandemiaa edeltäviä lukemia. Kun ilmoitusmääriä tarkastellaan suhteutettuna toiminnan määrään (operaatiot lentoasemilla ja lentojen määrät suurimmilla kaupallisilla toimijoilla), raportointiaktiivisuus on myös pysynyt hyvällä tasolla.\nRaportteja luokitellaan usean eri muuttujan perusteella. Alla olevassa kuvaajassa on esitetty vuoden 2021 tapausten jakautuminen sen perusteella, mihin ilmailun osa-alueeseen raportin aihe kohdistuu. Suurin osa raporteista tulee kaupallisesta toiminnasta, lentotoiminnan sekä erilaisten maatoimintojen organisaatioilta.


MERITAIMENBLOGI: Vaikeampi iltapäivä\nTänään täräytimme 3,5h pyrähdyksen mertsarin perässä tutuille pelipaikoille. Ensimmäisestä paikasta, olisiko ollut kolmannella heitolla, mulla kala kiinni. Saattoi olla mittarajoilla. Näkemään emme päässeet, kun kala irtosi muutaman sekunnin rimpuilun jälkeen. Hieman pidemmälle kun valuimme rantaa, saimme pari tapahtumaa lisää, mutta ei mitään veneeseen asti. Jatkoimme toiseen paikkaan ja siitä semmonen arvioilta 2-3kg kala ensin tökkäsi kaverin uistinta ja seurasi veneen vierelle. Heti perään ilmeisesti sama kala pyörähti myös minun pyyntöni perässä. Kylki vaikutti lupaavalta, mutta pieni pusu uistimeen ja fisu painui takaisin syvyyksiin. Hankasimme rantaa vielä toisenkin kerran, mutta emme saaneet kalaa enää näkyviin.\nKurvasimme uudestaan aloituspaikkaan, josta kohta alamittainen tarttuukin pysyäkseen. Tämä ravisteltiin veneen vierellä irti ja jatkettiin. Muutamia paikkoja ehdittiin koluta, mutta hämärä alkoi painaa päälle. Olisiko ollut kolmas tai neljäs kerta kun kolusimme tätä samaa aloituspaikkaa ja taas saamme kontaktin. Nyt kala seuraa veneen vierelle ja antaa pari hentoa töksyä. Ei kuitenkaan ota tarttuakseen.\nMiksi päivä oli niin vaikea? Taivas oli paksussa pilvessä ja tuulta 7-8m/s lounaasta. Unelma keli siis. Okei, vesi laski pikkasen, mutta oli kuitenkin muutamia senttejä plussalla. Ilmanpaine 1017hpa ja aika tasainen. Kalaa selkeästi oli paikoilla, kun tapahtumia kerran saimme. Ne vaan eivät ottaneet kiinni. Seurioita ja hentoja töksyjä ja niitäkin harvakseltaan. Se napurakin, joka pysyi kiinni veneen vierelle otti pitkään vajotukseen. Värejäkin tuli kokeiltua pakki ympäri, mutta siitä ei tuntunut apua olevan. No tämä on tälläistä, ei muuta kuin huomenna uusiksi. Keli on luultavasti möykkyisempää, mutta ei ihan myrskyä kuitenkaan.\nLähettänyt PB Tomi klo 0.05


Kokouskutsu osuudenomistajien kokoukseen 19.3.2015 - Säästöpankki\nKokouskutsu osuudenomistajien kokoukseen 19.3.2015\nKutsu varsinaiseen osuudenomistajien kokoukseen\nrahasto-osuudenomistajat kutsutaan varsinaiseen rahasto-osuudenomistajien kokoukseen, joka pidetään torstaina maaliskuun 19. päivänä 2015, klo 17.00 Hotelli Crowne Plazan tiloissa, osoitteessa Mannerheimintie 50, 00260 Helsinki.\nKokouksessa käsitellään rahastojen sääntöjen 13 pykälän mukaiset varsinaiselle rahasto-osuudenomistajien kokoukselle kuuluvat asiat. Rahastojen sääntöjen mukaan osallistumisoikeus rahasto-osuudenomistajien kokoukseen ja äänimäärä kokouksessa määräytyy kymmenen päivää ennen kokousta vallitsevan tilanteen perusteella.\nNiiden osuudenomistajien, jotka haluavat osallistua kokoukseen, tulee ilmoittautua Sp-Rahastoyhtiö Oy:lle viimeistään maanantaina maaliskuun 16. päivänä 2015 klo 16.00 mennessä joko kirjeitse osoitteeseen Sp-Rahastoyhtiö Oy, Tammasaarenkatu 1, 00180 Helsinki, telefaxilla numeroon 010 436 6449, puhelimitse numeroon 010 436 6440 tai sähköpostitse sp-rahasto@saastopankki.fi. Kirjeitse ilmoittauduttaessa kirjeen on oltava perillä ilmoittautumisajan päättymiseen mennessä.\nIlmoittautuessa tulee mainita osuudenomistajan yhteystiedot sekä minkä rahaston kokoukseen osallistuu. Jos rahasto-osuudenomistaja haluaa käyttää kokouksessa asiamiestä, pyydetään valtakirja jättämään Sp-Rahastoyhtiöön ennen ilmoittautumisajan päättymistä.\nHelsingissä helmikuun 6. päivänä 2015


Lumihiutaleet leijailivat hitaasti taivaalta maatilan päälle. Oli jo ilta ja talvi, mutta silti pakkasta oli vain muutama aste. Tällaiset leudot talvet olivat nykyään harvinaisia, sillä monen maanviljelijän harmiksi säät olivat pikkuhiljaa kylmenneet vuosi vuodelta. Jotkut syyttivät Angmarin Noitakuninkaan taikuutta säiden kylmenemisestä.\nSuuresta päärakennuksesta leijaili paistuvan pullan ja leivän ihania tuoksuja. Päärakennus oli rakennettu pohjalaisten tapaan isoista punaisista hirsistä ja sen puinen katto oli vain loivasti kalteva. Harvoista ikkunoista loisti soihtujen ja lyhtyjen pehmeä valo. Välillä sisältä kuului leikkivien lasten mekastusta ja muita maalaistalon ääniä. Rakennuksen länsipuolella olevasta tallista kuului silloin tällöin hevosten ja muiden eläinten ääntelyä. Maatilan eteläpuoleisella mäellä tuulimyllyn siivekkeet pyörivät hitaasti iltatuulessa.\nKaiken kaikkiaan Dalvin maatilaan kuului 8 rakennusta ja siellä asui yli 15 henkilöä. Tilan keskellä oli syvä kaivo, jonka rakentamisessa Dalvin kääpiö ystävä oli auttanut. Rakennusten takana ja ympärillä kasvoi siellä täällä puita. Maatila tuotti hyvin, sillä ruoka ja vilja oli hyvin kallista sodan ja pakolaistulvien vuoksi. Lisäksi monella muulla tilalla oli ollut huono satokausi, mutta ei Dalvin pelloilla. Pellot sijaitsivat rakennuksista pohjoiseen päin ja sinne johti tilan keskeltä tie.\nMustien hevosten vetämät suuret kärryt lähestyivät verkkaisesti maatilaa idästä tietä pitkin. Kärryt ja sen julmat matkustajat olivat vielä parinsadan metrin päässä pahaa aavistamattomista maalaisista.\nKärryjen kyydissä oli seitsemän olentoa: 2 ihmistä, 4 örkkiä ja lähes 9 jalkaa pitkä puolipeikko. Yksi ihmisistä oli mustaan velhonkaapuun pukeutunut pitkä ja julman näköinen musta numenorilainen, jonka iho, vaikka olikin tumma, oli paljon vaaleampi kuin hänen musta sydämensä. Velhon nimi oli Kalashamon. Hän oli vielä nuori, mutta kunnianhimoinen ja lahjakas mustassa magiassa.\nToinen oli hieman pitkää velhoa lyhyempi, mutta todella paljon lihaksikkaampi. Tällä Morkai Murskaajaksi kutsutulla soturilla oli pitkä rengastakki, kilpi, piikkinuija ym. soturin välineistöä. Morkai oli vaarallinen taistelija, sillä hän oli vahva ja ketterä. Nopeutensa takia häneen oli vaikea osua.\nPuolipeikko oli ehkä tyhmempi kuin pienemmät kumppaninsa, mutta hän enemmän kuin korvasi älyn puutteen suunnattomilla voimillaan. Grugin silmät hohtivat pimeässä illassa kuin kekäleet. Lisäksi tällä tappajalla oli pikimusta, suomuinen iho ja hirveät torahampaat. Puolipeikko piteli kevyesti suurta kilpeä ja käsikirvestä, eikä hänen kantamansa rengaspaitakaan haitannut hänen liikkeitään.\nNeljällä örkillä oli aseinaan sapeleita, jousia, lyhyitä miekkoja ym. Kaksi örkeistä oli sotureita, kun taas kaksi muuta olivat hiiviskeleviä selkäänpuukottajia eli varkaita.\nTämä kauhea joukko pysäytti vankkurit puiden piiloon noin 100m päähän maatilan itäisimmästä eli lähimmästä rakennuksesta. He sopivat nopesti jonkinmoisen suunnitelman ja hajaantuivat eri suuntiin. Toinen varas örkeistä jäi vankkureiden luo odottamaan.\nPuolipeikko tappaja Grug lähti puiden suojassa pysytellen kiertämään kohti tilan eteläpuolella olevaa pientä taloa. Musta maagi Kalashamon lähti kävelemään tietä pitkin kohti tilan pohjoisinta rakennusta. Piikkinuijaa heilutteleva Morkai lähti samaan suuntaan kuin Grug, mutta meni puolipeikon valitseman talon ohi sen länsipuolella olevalle rakennukselle. Örkki kolmikko lähti aseitaan kolistellen tilan itäisimmälle puutalolle.\nGrug saapui valitsemansa talon ovelle ja potkaisi parilla voimakkaalla potkulla tammioven saranoiltaan. Sisältä kuului pelästyneitä huutoja ja miehen ääni: "Vie lapset nopeasti piiloon. Vauhtia!" Kun suomuinen hirviö kumartui sisään oviaukosta nuori punahiuksinen ja partainen maalaismies seisoi kirves kädessä puolustamassa kotiaan.\nUrhea pohjalainen iski kirveellään lujia iskuja, mutta ne kalahtelivat vain Grugin kilpeen tai rengaspaitaan. Hehkuva silmäinen tappaja iski miehen hirveällä iskulla hengiltä. Ruumis lensi kirveen osumasta pari metriä roiskuen verta.\nNaureskeleva puolipeikko eteni peremmälle pikkutaloon ja kuuli yhden oven takaa pikkutyttöjen itkua. Grug iski oven auki ja saapui makuuhuoneeseen, jossa nuori tummahiuksinen nainen oli kahden pienen tytön kanssa. "Äitiii! Pelottaa!!!", tytöt parkuivat. Nainen vetäisi vyöltään tikarin ja tarkasti tähdäten viskasi sen hyökkäävää hirviötä kohti. Tikari upposi Grugin lihaksikkaaseen käsivarteen ja peikon mustaa verta tippui haavasta.\nRaivostunut hirviö kävi aseettoman naisen ja lasten kimppuun ja hakkasi nämä palasiksi.\nVähän ennen tätä paha velho oli saapunut 50m päässä olevan talon luo. Matkalla hän oli ohittanut kaivon ja vetänyt vyöltään lyhyen miekkansa. Kun siitä talosta, mihin Grug oli mennyt alkoi kuulua tasitelun ääniä Kalashamon koputti pienen talon oveen ja odotti miekka iskuvalmiina.\nOven aukaisi epäluuloinen roteva mies, jolla oli vaaleat hiukset ja viikset. Päällään miehellä oli villaiset vaatteet ja kädessään hänellä oli miekka. Kun renki näki velhon hän koetti työntää oven kiinni, mutta musta numenorilainen pisti oven raosta maalaista miekallaan. Mies perääntyi veren vuotaessa jalastaan ja koetti torjua pitkän kaapumiehen iskuja. Vaikka Kalashamon olikin perehtynyt enemmän salatieteisiin, kuin aseiden käsittelyyn, oli hän nuorena opetellut miekan käyttöä , kuten jokainen sotaisan kansansa mies. Lisäksi hänellä oli apunaan suuri kokonsa ja niin hän onnistui surmaamaan rengin.\nVelho astui verisen ruumiin yli peremmälle taloon. Hän saapui olo-ja ruokailuhuoneeseen, jota valaisi seinällä oleva lyhty. Huoneessa oli kaksi ovea ja Kalashamon tarkasti mitä niiden takana oli, mutta ei löytänyt muuta kuin makuuhuoneen ja jonkinlaisen varaston. Talossa ei ollut ketään muuta ja niin musta maagi astui takaisin maatilan pihalle. Hänen korviinsa kantautui aseiden kalinaa, kiroilua, huutoja ja huonekalujen pirstoutumista talosta johon örkit olivat menneet, joka oli noin 40m päässä idässä.\nMorkai Murskaaja oli saapunut päärakennuksen kaakkoispuolella olevalle puiselle rakennukselle. Tammiovi oli lukossa ja vaikka hän koputti siihen, niin kukaan ei tullut avaamaan. Mies esitti hätääntynyttä ja huusi :"Päästäkää minut sisään! Täällä riehuu jotain kauheita hirviöitä. Auttakaa!".\nSisältä ei kuitenkaan kuulunut minkäänlaisia ääniä. Soturi otti kiroillen vauhtia ja potkaisi ovea, mutta se kesti. Vihaisena hän jatkoi potkimista.\nPuolipeikko Grug kyyristyi surmaamansa äidin ruumiin ääreen ja repi tämän mekosta ison suikaleen kangasta. Hän sitoi kömpelösti mekon suikaleen haavansa ympärille siteeksi. Sitten tappaja lähti ulos pikkutalosta maatilan pihalle.\nKalashamon katseli huvittuneena, kun hän ohitti potkivan Morkain, mutta jatkoi matkaansa päärakennuksen ovelle. Hän ohitti ison talon edessä olevan ulkohuussin ja saapui jykevän oven luo. Tummaihoinen velho nosti kätensä, jossa oli kaksi säihkyvää lumottua sormusta, keskittyi valmiina taikomaan ja koputti toisella kädellään oveen.\nLopulta pienen talon oven lukko antoi periksi ja potkimisesta hieman hengästynyt Morkai astui sisään rakennukseen. Ulkoa tulevassa tähtien ja kuun valossa hän erotti sisällä säkkejä, tynnyreitä ja laatikoita, joissa ainakin hajun perusteella tuntui olevan suolattua lihaa ja kalaa, sekä muita ruoka-aineita. Soturi oli löytänyt ruokavaraston, jota he olivat tulleetkin etsimään.\nRoteva pohjalainen, joka oli lähes 6,5 jalkaa pitkä, oli ollut juuri syömässä vaimonsa laittamaa iltapalaa, kun ulkoa oli alkanut kuulua taistelujen ääniä. Keski-ikäinen, mutta edelleen vahva Dalv oli rynnännyt ruokapöydästä hakemaan uskollista miekkaansa ja nahkahaarniskaansa, jotka olivat palvelleet häntä hyvin taisteluissa Angmarin joukkoja vastaan yli kymmenen vuotta sitten. Dalvin 11 vuotta nuorempi veli, joka oli myös ollut syömässä, juoksi omaan huoneeseensa varoittaakseeen omaa vaimoaan ja hakeakseen pistomiekkansa.\nJuuri kun vaaleapartainen Dalv oli saanut varusteensa päälleen hän kuuli ovelta koputusta. Pohjalainen ajatteli että siellä oli joku hänen tilallisistaan, joka koetti päästä turvaan päärakennukseen. Miekka kädessä ja huonosti kiinnitetty nahkapanssari heiluen maatilan omistaja ryntäsi ovelle ja avasi sen.\nSuuren päärakennuksen jykevä ovi avautui ja lumiseen, mustaan viittaan verhoutunut etelän mies näki rotevan keski-ikäisen pohjalaisen oven raosta. Kalashamon sanoi pari loitsusanaa ja heilautti kättään. Toinen velhon taikasormuksista välähti ja rotevan pohjalaisen miekkakäsi meni täysin hervottomaksi. Dalv murahti kivusta ja kiskaisi vasemmalla kädellään ulko-oven nopeasti kiinni.\nGrug ja Morkai saapuivat myös oven luokse. Musta maagi kiiruhti oven vasemmalla puolella olevan ikkunan luo, joka oli 5m päässä ovesta. Morkai Murskaaja otti kovan vauhdin ja rynnisti ovea päin samaan aikaan, kun Kalashamon iski ikkunan pirstaleiksi miekallaan ja löi loputkin lasin sirut pois ikkunalta. Kun pitkään rengastakkiin sonnustautunut mies iskeytyi oveen sen lukko petti ja ovi lennähti auki. Morkain vauhti oli niin kova, että hän jatkoi matkaansa horjuen sisälle isoon taloon.\nTaistelija tuli 4m*3m eteiseen, josta lähti oviaukko pohjoiseen, ovet länteen ja etelään ja rikkoontunut ulko-ovi itään. Eteisessä odotti hurja partasuu: Dalv, joka puristi miekkaansa vasemmassa kädessään, sillä hänen oikea kätensä oli edelleen toimintakyvytön Kalashamonin noituuden vuoksi. Maatilan omistaja löi hurjia iskuja Morkaita kohti, mutta tämä selvisi haarniskansa ja nopeutensa ansiosta vain pikkuhaavoilla.\nMusta maagi kiipesi ikkuna-aukosta sisään siistiin makuuhuoneeseen, joka oli 4m*4m. Huoneen pohjoisseinällä oli ovi ja huoneessa seisoi taisteluvalmiina Dalvin pikkuveli Ellahar. Hän oli ruumiinrakenteeltaan solakka toisin kuin roteva isoveljensä. Ellaharilla ei ollut partaa ja hän oli melko komean näköinen sinisine silmineen ja vaaleine hiuksineen. Maalaisella oli kevyt pistomiekka aseenaan, eikä haarniskaa.\nKalashamon kerkesi vetämään juuri ajoissa lyhyen miekkansa, kun nopea pohjalainen oli jo hänen kimpussaan. Velho taisteli hurjasti, mutta hänen vastustajansa oli liian ketterä ja taitava hänelle. Lopulta Ellaharin onnistui pistää miekkansa syvälle mustan maagin vatsaan. Etelän Kalashamon hoippui voihkien pari askelta taaksepäin vatsaansa pidellen ja kaatui sitten maahan. Vielä viimeisillä voimillaan hän koetti taikoa jotain, mutta hänen kätensä tärisi liikaa ja velhon suusta tuli vain tuskaista korinaa. Sitten tämä ylpeä ja paha musta numenorilainen lysähti maahan kuolleena.\nSamaan aikaan piikkinuijansa ja kilpensä ottanut Morkai ja väärällä kädellään miekkaileva Dalv iskivät toisiaan. Teräs kalahteli, kun Morkai torjui suurella kilvellään pohjalaisen sivalluksia. Nuorempi, nopeampi, vahvempi ja paremmin varustautunut paha sotilas viuhautti piikkinuijaansa nopeissa kaarissa kohti kokeneemman vastustajansa päätä. Lopulta roteva partaniekka älähti tuskasta, kun piikkipallo osui häntä käteen ja jalkaan murskaavalla voimalla. Kivusta ja tuskasta välittämättä kotiaan puolustava Dalv koetti väistellä viuhuvaa piikkinuijaa ja iskeä julmaa vastustajaansa miekallaan. Hän iskikin hurjia lyöntejä, mutta ne joko kalahtivat Morkain kilpeen tai sitten ketterä Murskaaja väisti ne. Muutama miekan sivallus osui kyllä Morkaihin, mutta rengastakki vaimensi osumia.\nKun hengästynyt ja ruhjoutunut pohjalainen nosti jälleen miekkansa lyöntiin iski mustahiuksinen rhudaurilainen Dalvia kovaa kylkeen. Nahkahaarniska pelasti vanhemman miehen hengen, mutta silti kylkiluita katkeili. Morkai iski heti perään piikkinuijansa armottomasti horjuvan vastustajansa lonkkaan, niin että ase murskasi pohjalaisen lonkkaluun ja suisti tämän maahan. Lopulta kipu ja shokki oli liikaa maatilan omistajalle ja tämä menetti tajuntansa. Dalv makasi verisenä ja ruhjeilla eteisessä olevien kenkien päällä.\nMorkai nosti verisen aseensa lyödäkseen uhrinsa hengiltä, kun eteisen kaksi ovea tempaistiin auki ja niistä tuli nuoren näköinen puolihaltia nainen, jolla oli tikareita aseinaan ja jauhoinen esiliina yllään, ja Dalvin nuorempi veli Ellahar verinen pistomiekka käsissään. Molemmat järkyttyivät suuresti nähdessään rotevan pohjalaisen makaavan seinän vieressä pahoin haavoittuneena.\nNainen, joka oli Dalvin vaimo Helen, viskasi yhden tikareistaan Morkaita jalkaan, mutta ase teki vain pienen haavan. Rengashaarniskaan pukeutunut soturi ei osannut päättää kumman uuden vastustajansa kimppuun kävisi, vaan perääntyi nopeasti ulos talosta.\nGrug oli odottanut kärsimättömänä pihalla, koska ei ollut mahtunut sisälle, kun Morkai oli taistellut oven edessä. Puolipeikko ja ihminen vaihtoivat pari sanaa mustalla kielellä ja päättivät mitä tehdä. Morkai kääntyi takaisin rikottua ovea kohti ja astui sisään kilpi ja piikkinuija koholla.\nEteisessä ruskeahiuksinen puolihaltia nainen oli kyyristynyt haavoittuneen miehensä viereen ja piti käsiään tämän haavojen yllä mutisten parantavia loitsuja. Ellaharia ei näkynyt huoneessa.\nMorkai oli aina vihannut haltioita yli kaiken ja lisäksi hän pelkäsi, että nainen saisi taikuudella keski-ikäisen pohjalaisen taas taistelukuntoon. Hän ryntäsi naista kohti tappava piikkinuijansa valmiina murskaamaan. Yllättäen kun rhudaurilainen oli edennyt eteiseen pari askelta, häntä pistettiin selkään, mutta rengashaarniska vaimensi suuresti pistoa. Tuskasta murahtaen Murskaaja kääntyi vikkelästi ympäri ja huomasi nuoremman pohjalaisveljeksistä olleen oven sivussa vaanimassa varjoissa, kun hän oli astunut murhanhimoisena huoneeseen.\nSilloin Grug murahteli ovelta:"Mee sä hoitaa toi naikkonen. Mä surmaan ton hammastikkua heiluttelevan pellen." Puolipeikko änkesi sisään ja Morkai siirtyi tieltä pois kohti puolihaltiaa. Dalvin nuoren näköinen vaimo oli saanut valmiiksi parantavan loitsunsa ja roteva mies tuli tajuihinsa, mutta edelleen pahoin haavoittuneena ja tuskissaan.\nSisään tullut suomuihoinen soturi kävi brutaalisti paljon pienemmän miehen kimppuun. Samaan aikaan Morkai hyökkäsi Helenin ja Dalvin kimppuun, mutta ahtaassa huoneessa kompastui omiin jalkoihinsa ja lensi rähmälleen maahan. Puolihaltia ja myös maassa oleva pohjalainen koettivat hakata kaatuneen vastustajansa hengiltä, mutta he osuivat vain heikosti haarniskoituun hahmoon.\nEllahar pisti ja väisteli urhoollisesti, mutta lopulta käsikirves osui häntä kahdella lujalla iskulla kylkeen ja rintaan. Veri purskahti ja solakka vaaleahiuksinen mies kaatui kuolleena maahan.\nSamaan aikaan Morkai oli kompuroinut nopeasti ylös ja nostanut kilpensä ja aseensa. Sitten hän iski maassa olevan Dalvin kallon murskaksi hurjalla iskulla. Kallon siruja, verta ja jotain harmaata lennähti. Helen parkaisi surusta ja raivosta. Puolihaltia iski tikarillaan Murskaajaa, mutta turhaan. Piikkinuija heilahti ja iskeytyi naisen vasempaan jalkaan. Helen koitti perääntyä ontuen eteisestä takanaan olevasta ovesta käytävään samalla pistäen ja väistellen. Morkai seurasi naista käytävään ja taistelu jatkui, muttei kauaa. Piikkipallo osui sievän naisen vatsaan ja niin kuoli Helen puolihaltia.\nGrug ja Morkai tutkivat nopeasti osan suuren talon huoneista. He kävivät keittiössä, jossa oli juuri paistumassa jotain, ja ruokailuhuoneessa, jossa oli selvästi aterioitu juuri. He löysivät myös kaksi kahden hengen aikuisten makuuhuonetta ja yhden lastenhuoneen, jossa oli 5 pientä sänkyä. Talon etelä laidalta he löysivät toisen ulko-oven, joka oli raollaan.\nTappajat tulivat ulos pihalle, jossa örkit olivat tuoneet vankkurit ruokavaraston eteen ja lastanneet ne täyteen jauhosäkkejä, ym. mitä varastosta oli löytynyt. Örkkejä oli enää kolme ja heistäkin kaksi oli saanut pieniä haavoja.\nKun pahuuden joukot olivat tulleet vankkureilla, heillä oli ollut vankkureissa paloöljyä. Nyt puolipeikko, örkit ja ihminen heittelivät öljyä puisten talojen päälle ja sisään ja pistivät ne palamaan.\nSamalla kun muut jatkoivat polttamista Grug lähti juoksemaan etelässä olevan mäen päällä olevaa tuulimyllyä kohti. Kun valtava soturi oli kymmenen metrin päässä ryntäsi joku ulos myllyn ovesta. Pakenija oli mustahiuksinen maalaismies ja hän juoksi minkä kintuistaan pääsi karkuun. Grug ei viitsinyt lähteä takaa-ajoon vaan käveli myllyn luo palava oven säle kädessään ja öljypullo toisessa. Hän viskasi pullon ikkunasta sisään tuulimyllyyn ja heitti palavan puunpalan roiskuneen öljyn päälle. Sitten puolipeikko palasi muiden luo palavan maatilan pihalle.\nTällä aikaa Morkai oli kuullut yhdeltä örkeistä, että joku nainen ja joukko lapsia oli juossut päärakennuksen toisesta ovesta tallille. Harnuk oli juossut niiden perään, mutta sitten tallissa vissiinkin hevonen tai muuli oli potkaissut hänet hengiltä, sillä kun muut kolme örkkiä olivat tulleet tallille sen ovet olivat auki, eläimet tiessään ja ruhjoutunut Harnuk tallin ovien edessä. Örkit olivat nähneet kaukana kaksi hevosta, joilla ratsasti väkeä, mutta eivät olleet jaksaneet mennä niiden perään.\nKun Grug palasi tuulimyllyltä joukkio päätti nopeasti lähteä ennen kuin tänne tulisi lauma dunedain ritareita tulien houkuttelemana. Niinpä tämä kauhea joukko hävisi yöhön vankkureineen, joita veti neljä mustaa hevosta. Mutta heistä kuultaisiin vielä ja silloin olisi lasten ja naisten parasta olla kaukana.\nTämän tarinan on kirjoittanut Heikki Kauma 3-6.3.1998\nSuureksi avuksi tarinan syntymiselle ovat olleet Ville Väisänen, Teemu Sihvonen ja Tapio Kauma.\n* * * Perimätiedon mukaan mustien Numerorilaisten hyökkäyksen voi ennalta torjua parhaiten kirjoittamalla perusteltua palautetta kronikoitsijalle...


Kauneus- ja KynsiStudio MiMi kulmakarvat Archives - Kauneus- ja KynsiStudio MiMi\nPosts Tagged ‘kulmakarvat’\nTervetuloa kulmapäiväämme 19.3.18 klo 13-18\nKirjoittanut Mirkka Ovaska, maaliskuu 18, 2018 , kategoria: Ajankohtaista\nHaluatko kulmakarvat kuntoon helposti? Etkö tiedä mitä ja miten tuotteita käytetään? Mitä juuri Sinä tarvitsisit ihanien kulmien ehostukseen?\nKulmapäivässämme opastamme Sinua meikkaamaan juuri Sinulle sopivat kulmat. Opit käyttämään eri tuotteita kulmien muotoiluun ja ehostamiseen.\nRehottavatko kulmakarvasi valtoimenaan taikka haluatko niihin pysyvämmän värin? Varaa aika kulmien kestovärjäykseen ja/tai siistimiseen. Kulmapäivän ajan värjäys + siistiminen vain 10€/!\nOletko haaveilut pysyvämmistä kulmista? Päivän aikana myös Microblading –kestopigmentoinnin konsultointia. Kun varaat Microblading aikasi kulmapäivässämme, saat shadingin samaan hintaan (arvo 50€). Tule rohkeasti kysymään lisää!\nKirjoittanut Mirkka Ovaska, marraskuu 24, 2017 , kategoria: Ajankohtaista\nUusi Microbladin perus- sekä jatkokoulutus käytynä. Nyt siis plakkarissa kahden eri maahantuojan koulutusta 🙂\nVaraa aikasi puhelimitse p. 045-1300383 tai studiomimi10@gmail.com.\nKirjoittanut Mirkka Ovaska, elokuu 18, 2017 , kategoria: Ajankohtaista\nTARJOUS SYYSKUUN 2017 LOPPUUN!\nMicroblading -kulmat hintaan 200€ (ovh. 270€) sisältäen myös vahvistuksen 4-8 vkon päästä.\nVoidaan maksaa halutessa kahdessa erässä (125€ + 75€).\nAjanvaraus puhelimitse P. 045-1300383 taikka meilitse studiomimi10@gmail.com\nUusi kestopigmentointi menetelmä luonnollisen kauniille kulmille.\nKirjoittanut Mirkka Ovaska, kesäkuu 25, 2017 , kategoria: Ajankohtaista\nLCN- Mikcroblading on perinteinen ja uudistettu aasialainen, manuaalinen pigmentointitekniikka, joka tehdään terällä neulojen sijaan ilman pigmentointilaitetta\nLCN-Microblading on kulmakarvamuotoilua, jonka avulla saadaan tehtyä asiakkaalle kauniit luonnolliset kulmat\nVerrattuna konetekniikkaan LCN-Microbladingin avulla pystytään viemään ihon pintakerroksen alle väriä huomattavasti enemmän samalla kun piirretään terällä yksittäisiä ohuita karvoja\nJokainen karva pystytään piirtämään tarkasti omalle paikalleen. Karvat näkyvät selkeinä viivoina parantumisen jälkeen\nLCN-Microblading tekniikalla tehdyt kulmat häviävät ihosta kokonaan noin vuoden kuluessa.\nLue lisää täältä https://www.studiomimi.net/palvelut/mikro-blading-kulma\nKesän aikana teen muutamat kulmat harjoitteluhinnoin, kysy lisää. Varattavissa vain puhelimitse P. 045-1300383 tai studiomimi10@gmail.com\nArkistot Valitse kuukausi lokakuu 2021 elokuu 2021 heinäkuu 2021 toukokuu 2021 huhtikuu 2021 helmikuu 2021 marraskuu 2020 lokakuu 2020 syyskuu 2020 elokuu 2020 kesäkuu 2020 toukokuu 2020 maaliskuu 2020 helmikuu 2020 tammikuu 2020 joulukuu 2019 marraskuu 2019 lokakuu 2019 syyskuu 2019 heinäkuu 2019 toukokuu 2019 huhtikuu 2019 maaliskuu 2019 helmikuu 2019 tammikuu 2019 joulukuu 2018 marraskuu 2018 lokakuu 2018 syyskuu 2018 elokuu 2018 heinäkuu 2018 kesäkuu 2018 toukokuu 2018 huhtikuu 2018 maaliskuu 2018 helmikuu 2018 tammikuu 2018 joulukuu 2017 marraskuu 2017 lokakuu 2017 syyskuu 2017 elokuu 2017 heinäkuu 2017 kesäkuu 2017 toukokuu 2017 maaliskuu 2017 tammikuu 2017 joulukuu 2016 marraskuu 2016 lokakuu 2016 syyskuu 2016 elokuu 2016 heinäkuu 2016 kesäkuu 2016 toukokuu 2016 huhtikuu 2016 maaliskuu 2016 helmikuu 2016 tammikuu 2016 joulukuu 2015 marraskuu 2015 syyskuu 2015 elokuu 2015 heinäkuu 2015 kesäkuu 2015 toukokuu 2015 maaliskuu 2015 helmikuu 2015 tammikuu 2015 joulukuu 2014 marraskuu 2014 lokakuu 2014 syyskuu 2014\nuusi valmennus kynsitarjous meikki valmennus hyvinvointi ripsetoulu 3d kulmat pigmentointi oriflame ryhmän tuki sähköinen ajanvaraus painonhallinta Lahjakortit tarjous kuntosali LCN microblading hemmottelu kynnetoulu Kynnet kasvohoito jalkahoito rakennekynnet personal trainer lahjakortti Hemmotteluhoidot geelikynnet jalkahoito tarjous avoinna24.fi ryhmävalmennus omankynnengeelaus Tarjoukset nettiajanvaraus pt ruokavalio-opastus parafiinikäsihoito kulmat rakennekynnetoulu Aukioloajat ajanvaraus 24h trainer4you kuntosaliohjelma varpaankynsien geelilakkaus oma pt


Muusikoiden.net - Keskustelu - Alanis Morissette.\nAihe: Alanis Morissette.\nEn ole vielä tavannut ketään, joka tykkäisi Alaniksen musiikista. Luulisi, että jos sellaisia hulluja tosifaneja lisäkseni on, täällä saattaa olla joku heistä.\nToivoisin myös kuulevani mielipiteitänne Alaniksesta ja hänen musiikistaan, ihan rehellisiä, vaikka se olisikin todella negatiivista.\nAlanisin lauluääni ja -tyyli olivat piristävä tuulahdus kun hän tuli suuren yleisön tietoisuuteen Jagged Little Pill -levyllään. Nuo ominaisuudet löytyvät myöhemmiltäkin levyiltä, mutta sellaista miehiin vittuuntuneen naisen rockraivoa ei löydy enää biiseistä. Sääli, sillä tietty särmikkyys oli se mikä Jagged little Pill levyllä oli nautittavaa. Onko Alanis nyt sitten aikuistunut?\nMusiikkinsa minulle aika etäistä ja tylsää. Mieluummin Tori Amosta. Muttamutta: Useimmat, lähes kaikki toverini sanovat että Alanis on ruma. Munsta Alanis on hirmunätti.\nAlanis on niitä tapauksia, joista en osaa päättää mitä mieltä olisin. En oikeastaan keksi mitään negatiivista sanottavaa, mutta silti neidin tuotanto ei oikein kiinnosta, vaikka ajoittain tarttuukin päähän soimaan. Plussaa persoonallisesta laulutavasta.\nAivan loistava mimmi. Tykkään erittäin paljon, vaikken omistakaan yhtään levyä. Jagged Little Pilliltä tulee ne parhaimmat biisit. Persoonallinen laulutapa.\nVilpittömyydestä mimmin meinigissä tykkään tosi hemmetin paljon. Todella helvetin rehellistä tavaraa, joskin paikka paikoin naisellinen herkkyys paistaa läpi jopa vittumaisella tavalla. Kuuluu niihin harvoihin naisartisteihin, joita en dissaa samantien.\nÄlkää ymmärtäkö väärin, en vain pidä monestakaan naisartistista, mielestäni eivät vaan osaa tehdä musiikkia mikä ei vituttaisi.\nEnsimmäisestä levystä tykkäsin pirusti. Itse asiassa tuo levy potkaisi "takaisin" rock-musan pariin.\nSeuraavat eivät sitten niin kovin lujaa iskeneetkään.\nPitäis varmaan tutustua uusimpaan.\nOlihan Alanis varsin merkittävä vastaisku kaikille machomiesrokkikukkokeekoilijoille. Ja eka levy on hyvä.\nEnsimmäisestä levystä tykkäsin pirusti.\nJaa, en ole kahta ensimmäistä kuullut, mutta kolmonen eli "Jagged Little Pill" kolisi ja kovaa. Keikka oli erinomainen, samoin se neloslevy, uusimmalta olen kuullut pari biisiä ja ovat vallan mainioita.\nJagged Little Pill on tosiaan loistava levy, mutta uusimmallakin on jotain todella hienoja biisejä, kuten excuses.\nAlaniksesta kovin pidän kyllä minäkin. Jagged Little Pill on helvetin hyvä levy. Pari vuotta sitten kun olin saksassa oli tarkoitus mennä Alanista katsomaan, mutta perkele hirmuinen myrsky iski silloin eikä sitten viitsineet muut lähteä joten ryhmän painostuksen vuoksi jouduin jättämään väliin, vieläkin vituttaa ja ankarasti.\nToden toistoa. Jagged Little Pill kyllä teki vaikutuksen. Oikeastaan jo You Oughta Know pysäytti heti ekalla kerralla MTV:n videotarjonnassa. Siis, että mitä tämä on. Levyllinen hyviä biisejä "vihaiselta nuorelta naiselta", mutta kyllä ne tekstit sisälsi universaaleja juttuja myös kolmikymppiselle herrahenkilölle. Ironic-biisi kiteytti aikoinaan meikälle aika monta juttua elämässä(ni).\nSittemmin seuraaminen jäänyt vähemmälle, vaikka kai Alanisilla olisi vieläkin jotain sanottavaa. Ironistahan tämä elämä on...\nHieno muusikko ja laulaja, ja todella kaunis nainen. En omista levyjä, en varmaan jatkossakaan, mutta radiosta ja telkkarista kuulen ja näen mielellään hänen tuotantoaan.\nPedaaleja hakusessa, tsekkaa oma sivu/tori!\nEka levy Jagged Little Pill on loistava, muihin levyihin en ole koskaan jaksanut perehtyä.\nMaija Vilkkumaa tykkää Alaniksesta ja sen kyllä kuulee.\nLahjakas ja erittäin nätti nainen, joka omaa persoonallisen lauluäänen. Jagged Little Pill kolahti tajuttoman kovaa, ja olen vielä tänäkin päivänä sitä mieltä, että kyseiseltä platalta ei löydy yhtään heikkoa kappaletta. Biisit on aivan törkeen hyvin arrattu ja tuotettu. Uusi tuotanto ei sitten kolahda juurikaan. Pari hyvää biisiä, mutta musikaalisuus ja mielenkiintoiset kappaleet ovat hävinneet jonnekin. Eri tuottaja varmaankin asialla, veikkaisin.\nHinkuyskäinen harppu, jonka kanssa samalle korviaraastavuuden asteelle yltää vain Vilkkumaan Maija.\nMä kyllä pidän, vanhemmasta tuotannosta eteenkin.\nAinoa ongelma on (minulle ainakin, kuuntelijana), et biisit ei oo kovin muuttunu mihinkään..\nHyviä biisejä, ei siinä mitään, mutta voisi jotain tehdä toisin.\nMutta minustakin oiva vastapaino miesrokkareille! Alaniksessa on munaa!\nMunsta Alanis on hirmunätti.\nNiin on!Löytyihän täältä toinenkin "pervo".\nKyllä tykkään, kovastikin. Supposed Former Infatuation Junkie on mielestäni vähintäänkin yhtä hieno levy kuin Jagged Little Pill.


Alma Media: Kauppalehti ja Presso pettymyksiä - MediaViikko\nAlma Media: Kauppalehti ja Presso pettymyksiä\nby Admin 12/08/2005\nKauppalehti Onlinen mediamyynti kasvoi toisella neljänneksellä 26 prosenttia. Liikevoitto oli 0,1 milj. euroa.\nAlma Media -konsernin liikevoitto (ilman Broadcasting-divisioonaa ja siitä saatua 324,5 milj. euron myyntivoittoa) oli toisella vuosineljänneksellä 9,4 milj. euroa eli 12,8 % liikevaihdosta (10,5 milj. euroa ja 14,5 % vuonna 2004). Huhti-kesäkuun liikevoitto sisältää kertaluonteisia tuottoja 1,2 milj. euroa ja\nkertaluonteisia kuluja 1,4 milj. euroa. Konsernin liikevaihto oli huhti-kesäkuussa 73,5 milj. euroa.\nTulossa ilmaisjakelulehtiä ja kansainvälisiä nettipalveluita\nYhtiö uskoo sanomalehtimainonnan kasvavan edellisvuodesta.\nAlma Median strategiana on tiivis ketjutoiminta kotimaassa ja hallittu laajentuminen valituilla liiketoiminta-alueilla. Yhtiön perusliiketoiminta ankkuroituu maksullisten lehtien ympärille, mutta niiden palvelutarjontaa täydennetään ilmaisjakelulehdillä sekä internetin kautta tarjottavilla sähköisillä palveluilla.\nAlma Median tavoitteena on kasvattaa markkinaosuuttaan kotimaisista sanomalehdistä.\nAlma Mediassa internetpalvelut nähdään kasvavana ja hyvin printtimediaa tukevana ydinliiketoiminta-alueena, jolla on mahdollisuus kansainväliseen toimintaan yli kielirajojen. Tällä liiketoiminta-alueella Alma Media käynnisti toisella\nvuosineljänneksellä kiinteistöjen internetmarkkinapaikan Latviassa ja Kauppalehti allekirjoitti TietoEnatorin kanssa sopimuksen liiketoiminnan laajentumisesta tältä ostettavilla online- ja suoramarkkinointitoiminnoilla.\nAlma Median liiketoiminnan pääpaino on lähitulevaisuudessakin Suomessa. Yhtiö on aloittanut kartoituksen mahdollisuuksistaan laajentua myös Suomen ulkopuolelle ydinosaamisalueillaan eli lähinnä sanomalehtien kustantamisessa ja internetin markkinapaikoissa. Kartoitukselle on varattu aikaa noin vuosi, joten asiaan liittyvä päätöksiä voidaan odottaa vuoden 2006 toisella vuosipuoliskolla, yhtiö kertoo.\nBroadcasting-liiketoiminnan divestoinnin seurauksena yhtiöllä ei ole lainkaan nettovelkaa taseessaan. Tämän ansiosta Alma Medialla on vakaata kassavirtaa tuottavana yhtiönä rahoitusreservejä yritysostoihin sekä pääoman palautukseen omistajille. Pääoman palautukset ovat mahdollisia kuitenkin vasta vuonna 2006, kun sidottua omaa pääomaa on teknisesti mahdollista palauttaa.


Mummola-nuoriso Cafen uusi taideteos herätti ihastusta | ÄKS\nMummola-nuoriso Cafen uusi taideteos herätti ihastusta\nJari Pajarin maalaama teos paljastettiin Mummola-nuoriso Cafessa lauantaina 31.8.\nJari Pajari aloitti taiteilun vasta vuosi sitten elokuussa. Sitä on vaikea uskoa todeksi, kun katsoo viimeisintä Mummola-nuoriso Cafen seinälle ripustettua teosta.\nJari Pajari sai pari kuukautta sitten taiteellisen pyynnön.\n– Minulta toivottiin taidetta nuorille teemalla usko, toivo ja rakkaus. Lähestyin ajatusta, kuinka itse koen nämä asiat, Pajari kertoo.\nTeoksesta tuli triptyykki, eli kolmiosainen maalaus. Kukin elementti kuvaa omaa teemaansa yhdistyen yhdeksi kokonaisuudeksi. Teos paljastettiin lauantaina Suolahdessa Via Dian ylläpitämässä Mummola-nuoriso Cafessa. 210×120 senttimetrinen teos herätti ihastusta ja ajatuksia. Pajari sai ottaa vastaa kiitoksia niin paikalle saapuneilta nuorilta kuin teoksen tilanneelta Piia Flink-Liimataiselta.\n– Mummola on toiminut puoli vuotta, ja koko sen ajan olemme toivoneet seinälle taidetta. Annoimme maestrolle koon, aiheen ja muuten vapaat kädet, ja olemme lopputulokseen hyvin tyytyväisiä, Flink-Liimatainen sanoi.\nSpray-tekniikalla maalattu teos on täynnä pieniä yksityiskohtia. Pohdittavaa riitti, kuinka aivan tavallinen spraymaali taipuu niin pieneen ja tarkkaan jälkeen.\n– Olen kehittänyt tekniikkaan omaa kädenjälkeäni, esimerkiksi tämän kohdan olen saanut aikaan muovipussin avulla, Pajari avaa asiaa.\n120 teosta tehnyt Pajari on innoissaan harrastuksestaan.\n– Kotipihassani on pressutalli, jossa olen taiteillut 17 asteen pakkasellakin. Spraymaali on sellainen vekkuli, että se käyttäytyy eri tavalla helteillä ja pakkasilla, ja tämä täytyy ottaa huomioon, Pajari kertoo.


Vuosi 2017 | Puutarhanaisten tapahtumat ja retket | Sivu 2\nKaukokaipuuilta, Australian luontoa 12.9.\nJos Australian matkallasi krokotiili alkaa jahdata sinua saaliikseen, älä pinkaise karkuun suoraan eteenpäin. Juokse mutkitellen, sillä krokotiili on hidas kääntyilemään ja niin voit onnistua pääsemään pakoon!\nTällaisia matkaohjeita saivat Puutarhanaiset Kaukokaipuu-illassa, jossa tutustuttiin asiantuntijoiden johdolla Australian luontoon kuvin ja sanoin sekä nautittiin samalla australialaishenkinen buffetillallinen. Reilut parisenkymmentä puutarhaharrastajaa kokoontui Helsingissä Pukinmäen VPK:n juhlasaliin. Joukossa oli mukana jo kokeneita Australian matkaajia sekä innokkaasti mahdollista tulevaa matkaa suunnittelevia.\nPuutarhanaiset ry:n puheenjohtaja Leena Luoto on kera puolisonsa ja ystäviensä matkustanut useasti eri puolille Australiaa. Ensimmäiset matkat tapahtuivat jo 1980-luvulla ja viimeisimmät 2015 ja 2016. Leena sanoi, että oli hyvä opiskella aikanaan biologiksi täällä pohjoisella pallonpuoliskolla, sillä eteläisellä puoliskolla joutuisi perehtymään vielä paljon laajempaan kasvikirjoon. Siellä kun kasvaa kaikki. On banksioita, eukalyptuksia, apinanleipäpuita ja paljon muita. Monet lajit kasvavat edelleen vain Australiassa. Löytyy myös paljon sinne tarkoituksella tai vahingossa vietyjä kasveja. Siemenet voivat kulkea pitkiäkin matkoja maapallolla ilma- tai merivirtojen mukana. Australialaisteiden teiden pientareilla on kukkia, jotka ovat meillä kesäkukkia, mutta siellä alkuperäislajeja, kuten siniviuhko. Suomessa kesäkukkana kasvava\ntimanttikukka on vallannut nurmikot, metsässä kasvaa tähtisilmää, näiden leviämistä yritetään rajoittaa. Tupsulaventeli reunustaa Perthin alueen ylänköjen tienvierustoita, sekin on tulokaslaji. Australiassa on useita upeita kasvitieteellisiä puutarhoja. Leena suosittelee Länsi-Australian Perthissä sijaitsevaa Kings Parkin Botanic Gardensia. 17 hehtaarin puistoalue esittelee erityisesti länsiaustralialaisia alkuperäislajeja.\nAustraliaan ei saa viedä mukanaan mitään kasveja. Rajoilla ollaan tästä asiasta hyvin tiukkoina. Kun eurooppalaiset, lähinnä britit, 1600-1700 -luvuista eteenpäin alkoivat asuttaa tuota laajaa mannerta ja työntää tieltään alkuperäisasukkaita, ei ymmärretty, että jotkin niin kasvi- kuin eläinlajitkin voivat hävitä, jos niistä ei pidetä huolta. Jos on erityisesti eläimistä kiinnostunut, niin loistavan värisiä tropiikin perhosia näkee aivan luonnossa ja kaupunkien keskustojen puistoissa voi havaita – ja kuulla – komeita papukaijoja. Ja kyllä, kengurut saattavat tulla vaikka kurkkimaan ikkunoista sisälle ja kaupunkien kaduilla voi aika ajoin nähdä krokotiilivaroituksia!\nKun oli päästy buffetissa pavlova-kakkuun ja kahviin, oli aika päästää illan toiset puhujat ääneen. Matkatoimisto Helin matkojen toimitusjohtaja Lea Simpanen ja Aivo Takis ovat erityisesti kauko- ja ryhmämatkojen spesialisteja. Aivo Takis on myös asunut Australiassa 12 vuotta. Tässä heidän vinkkejään:\nMaan ilmasto vaihtelee pohjoisen kuumasta tropiikista keskisen Australian kuumaan ja kuivaan autiomaahan. Eteläinen ja kaakkoinen osa mannerta sekä Tasmanian saaren itäinen osa ovat lauhempaa välimerellistä ja keskieurooppalaisen oloista ilmastoa. Joten kannattaa miettiä, miten kuumasta haluaa nauttia. Vuodenajathan ovat päinvastaiset kuin meillä. Nyt syyskuussa siellä eletään ihanaa kevättä. Syyskuun puolesta välistä kuukauden verran eteenpäin on paljon kukkamessuja ja puistoissa suuria tulppaani-istutuksia.\nAustraliassa välimatkat ovat pitkiä ja siellä lennetään hyvin paljon. Lentomatka esimerkiksi maan laidalta toiselle kestää viitisen tuntia. Aivo Takis myös suosittelee, että jos lentää Suomesta Australiaan Singaporen kautta, niin siellä kannattaa pysähtyä ja viettää kunnon tauko, vaikka yöpyä. Jatkolento Australian pohjoisreunalle kestää viisi tuntia ja Sydneyhin asti kahdeksan tuntia. Australiasta on tarjolla myös edullisia lentoja Uuteen- Seelantiin sekä läheisille Tyynenmeren saarille. Aivo Takis kertoi omaksi suosikikseen Samoan saaret ja siellä erään pitkän hiekkarannan. Siellä voi kahlata 50 metriä merelle päin, jolloin vesi on olkapäiden korkeudella. Siitä alkaa pudotus värikkäälle koralliriutalle. Snorkkeli päähän ja katse veteen ja merivirta kuljettaa rannan suuntaisesti, jolloin voi ihailla upeita koralleja. Pari vetoa maalle päin ja taas voi vaikka kävellä takaisin rantaan. Ehkä rantaravintolan kylmä olut kutsuu. Meitä valistettiin, että Australian suunnalla olut pidetään sitten tosi kylmänä eli kaksiasteisena. Ruoka on paljolti brittien vanhojen mieltymysten mukaista. Lihaa grillataan usein.\nAivo Takis myös todisti meille kuvilla, että Australian maaperässä kasvaa kaikki. Hän oli kasvattanut oman kotinsa terassille naapureiden välisen aidan anopinkielistä!\nTeksti: Sirpa Nykyri\nKuvat: Leena Luoto ja Aivo Takis\nJulkaistu syyskuu 17, 2017 kategoriassa Tilaisuudet, Vuosi 2017, kirjoittanut admin.\nSuomi100 illallinen Ravintola Bellevuessa 5.12.


Mindfulness pähkinänkuoressa | Tunnetaitoja lapselle -verkkokauppa\nMindfulness tarkoittaa hyväksyvää ja tietoista läsnäoloa. Oleellista siinä on päästää irti ajatuksesta, että asioiden tulisi olla jollakin tietyllä tavalla ja sen sijaan hyväksyä tilanne sellaisena kuin se on. Jotta mindfulnessin periaatteita voi opettaa ja käyttää lasten kanssa, ne on oleellista tuntea myös itse.\nPohjimmiltaan mindfulness ei ole tekniikka, jota voi opettaa älyllisen tietämyksen kautta, vaan tapa olla läsnä käsillä olevassa hetkessä. Sen henki välittyy lapselle parhaiten tietoisuustaitoja harjoittavan aikuisen läsnäolon kautta. Lapsen mieleen eivät piirry pelkästään sanat, joita sanotaan, vaan teot, joita tehdään.\nKeskeistä mindfulnessissa on suunnata tarkkaavuus olemassa olevaan hetkeen ja siinä oleviin aistimuksiin, tunteisiin ja ajatuksiin. Pyrkimyksenä on hyväksyä olemassa oleva tilanne sellaisena kuin se on ja elää olemassa olevassa todellisuudessa mahdollisimman täydesti. Nykyhetkelle avautumalla on mahdollista tehdä järkeviä tulevaisuuteen suuntaavia toimintapäätöksiä automaattisen reagoinnin sijaan ja tällä tavoin parantaa omaa elämänlaatua.\nTietoisen läsnäolon kautta ihminen voi oppia pysähtymään olemassa olevaan hetkeen. Hän havahtuu huomaamaan stressin merkit omassa kehossaan tai sen, että lapsi on väsynyt pitkän koulupäivän jälkeen. Tämän tiedon avulla voi tehdä päätöksen siitä, että suunnitellun kaapin siivouksen sijaan lähteekin pitkälle virkistävälle lenkille tai että aloittaa kaapin siivouksen lapsen kanssa kaikessa rauhassa muistellen pois annettavien lelujen kanssa vietettyjä hetkiä, ilman kiirettä saattaa työ valmiiksi yhden illan aikana.\nKoska lapsille on luontevaa oppia tekemällä ja heidän on haastavaa pysähtyä pitkäksi aikaa paikalleen, on luonnollista painottaa heidän kanssaan epämuodollista harjoittamista. Itse asiassa lapset ovat tässä luontaisen lahjakkaita. Aikuiset voivat pikemminkin olla heidän oppilaitaan silloin kun tarkoitus on olla läsnä olemassa olevassa hetkessä.


Laakso lukkaroi KiPalle toivoa Superpesiksessä | Urheilu | Iltalehti.fi\nLaakso lukkaroi KiPalle toivoa Superpesiksessä\nTorstai 25.7.2013 klo 21.34\nJoensuun Mailalla oli paikka kuitata Pohjois-Karjalan pesäpalloherruus, mutta Superpesiksen runkosarjan kolmossijaa tavoitteleva JoMa kompastui kauden neljännessä kohtaamisessa naapuriaan Kiteen Palloa vastaan.\nKolme edellistä keskinäistä vääntöä voittanut JoMa nöyrtyi Mehtimäellään vierasvoiton myötä viimeiselle pudotuspelipaikalle nousseelle KiPalle 0-2.\n- Saimme kapuloita JoMan jokerikotiuttaja Juha Niemen rattaisiin. Aiemmin hän on pystynyt pelastamaan JoMan puolittaisillakin onnistumisilla, kiteytti KiPan lukkarina isännät sekoittanut Toni Laakso.\nKiPa livahti avausjaksolla karkuun Topi Hurskaisen tuomalla vapaataivaljuoksulla. Vieraiden jokeritykki Mika Laukkanen sivalsi avausjaksolla yhden ja toisella kaksi juoksua.\nJoMan palkitut olivat jokerivaihtaja Anssi Raitala (8 kärkilyöntiä/9 yritystä) ja kakkoskärjestä ykkösen vaihtajaksi tauolla nostettu Joni Nousiainen (7/7).\nKiPasta nousivat esiin mailan varressakin huimaa jälkeä tehnyt Laakso (8/9) ja viisi kotiutuspaikkaa saanut Laukkanen (3/6).\nPattU Jymyn pisteautomaatti\nSotkamon Jymy oli runkosarjassa tyly vastustaja sarjan paremmalle puoliskolle kuuluvaa Pattijoen Urheilijoita vastaan.\nKainuulaiset kuittasivat PattUlta täydet 12 pistettä voitettuaan neljännenkin kohtaamisen 2-0. Saku Hakkarainen kotiutti Jymylle kertaalleen ja toi kaksi juoksua avausjaksolla.\nTauon jälkeen PattUn pehmitti ajolähdön tyhjentänyt (1+3) Roope Korhonen, joka toi kunnarinsa jälkeen vielä tuplajuoksun kaksi juoksua iskeneen Niko Korhosen lyönnillä.\nKolmoskoppari Roope Korhonen (8/10) ja ykköskärkenä kiitänyt Niko Korhonen (6/8) olivatkin kotijoukkueen palkitut.\nRaahelaisista onnistuivat kolme juoksua tuonut lukkari Topi Kosonen (5/8) ja 1+2 juoksua sivaltanut Pertti Mäkelä (9/13).\nTahko hyydytti Vainionpään\nSeinäjoen Jymy-Jussien jokerikotiuttaja Jukka-Pekka Vainionpään heinäkuun kymmenen pelin saldo on tasan 50 kotiutusta, mutta Hyvinkään Pihkalassa haamurajan saavuttamisesta ei ollut iloa.\nVainionpää onnistui seitsemästä kotiutuspaikastaan vain kertaalleen, kun Tahko nollasi seinäjokiset 2-0.\nAvausjakson voittoon Tahkolle riittivät kaksi Timo Rantatorikan kotiutusta.\nKotivoitto varmistui toisella jaksolla, kun Kimmo Carlson toi juoksun vahinkoväärillä saadulla vapaataipaleella ja Juha Korhonen iski bonuspisteenkin tuoneen jakson voittojuoksun neljännessä vuoroparissa.\nTahkon luottomiehet olivat kakkosvahti Korhonen (6/11) ja jokeri Rantatorikka (2/6).\nJymy-Jusseista esiintyivät edukseen vaihtaja Ville-Pekka Jokinen (6/7) ja jokerietenijä Jussi-Pekka Maunuksela (6/7).\nKankaanpään Maila jatkaa taistelua pudotuspelipaikasta lyötyään Satakunnassa vierailleen Jyväskylän Kirin kotiutuskisan myötä 2-1.\nJokeri Kalle Virolaisen kolme kotiutusta avausjaksolla olivat isännille liikaa.\nToisella jaksolla KaMa takoi juoksuja tasaisena rintamana jokaisessa sisävuorossaan.\nJuoksuttoman supervuoroparin jälkeen KaMan sankarit kotiutuskisassa olivat kunnarin (1+1) iskenyt Jukka Lankinen ja voittojuoksun isäntien neljännessä parissa sivaltanut Miika Anttila.\nKaMan terävimpiä olivat toisen jakson päätösjuoksun lyönyt ja toisen pääsarjaottelunsa lukkarina pelannut B-juniori Ville Väliaho (1/3) sekä kolmesti kotipesään etenijänä ehtinyt Jouni Itävalo (7/9).\nKiri menestyksen vastuu oli neljästi kotiuttaneen Virolaisen (5/11) ja kaksi juoksua tuoneen Eetu Karhulahden varassa (6/9).


Keppihevosen salaisuus, osa kahdeksan – Ainon tarinat\n5.10.2021 1.10.2021 kirjoittaja Ape\n”En ole ollenkaan varma, onnistuuko suunnitelmasi. Se kuulostaa niin julmalta, ettei minua totta puhuen huvita olla apunasi sitä toteuttamassa. Kaikki muut ratsukot kuolisivat, vaikka sitten ei ainakaan tarvitsisi pelätä todistajia. Mutta minä pelkään myös sinua, ja olen jo kätkenyt aarteeni siihen paikkaan mitä minulle kirjeessäsi ehdotit.\nParhain terveisin M. Lukki.”\n”Muistatko ketään, jonka nimi olisi ollut M. Lukki?” kysyin Syysmyrskyltä samalla sekunnilla kun lopetin kirjeen lukemisen.\nSyysmyrsky tuumi hetken. ”Ainoa mahdollinen M. Lukki on Oliverin paras ystävä, Mona Lukki.”\n”Oliko hän nainen?” kysyin.\n”Kyllä, mutta varkaiden kesken hän oli aina vain M. Lukki”, Syysmyrsky kertoi. ”Hän jäi kiinni kuukausi Hopealammen laukkakilpailun jälkeen. Hän oli tehnyt ryöstön jalokiviliikkeeseen.”\n”Milloin?” kysyin kiihtyneesti. Saatoin keksiä juuri ratkaisun mysteeriin.\n”Samana vuonna kun laukkakilpailu järjestettiin”, Syysmyrsky sanoi. Sitten hänkin tajusi. ”Mitä? Et kai vain meinaa, että…”\n”Kyllä!” huudahdin. ”Oliver hyppäsi pois satulasta kaivaakseen aarteen esille. Aarre oli siis hänen parhaan ystävänsä ryöstämänsä timantit! Hän ei halunnut kaivaa niitä maasta mihinkään muuhun aikaan, sillä silloin paikalla olisi saattanut olla joku katsomassa! Mutta Syysmyrsky, miksei Mona voinut tuoda timantteja niin ettei niitä olisi tarvinnut kaivaa maahan?”\n”Oliver taisi olla ulkomailla etsimässä hyvää hevosta juuri ennen kilpailuja, ja koska Mona oli pelkuri, hän ei uskaltanut pitää timantteja itsellään hetkeäkään kauempaa”, Syysmyrsky sanoi kaiveltuaan hetken muistiaan.\n”Mutta eikö Mona pelännyt, että joku huomaa, kun hän kaivaa aarteen maahan?” kysyin.\n”Mona sanoi kaikille olevansa arkeologi, joten kaikki luulivat hänen tekevän vain työtään”, Syysmyrsky sanoi.\nOlimme hetken hiljaa. Tajusimme molemmat, että nyt meidän pitäisi vielä keksiä tapa paljastaa M. Lukin ja Oliver Kolmosen kauan sitten toteutettu suunnitelma.\n(Jatkuu seuraavassa osassa, joka ilmestyy lauantaina 2.10.2021.)


Lausunto Uudenmaan liitolle Uusimaa-kaava 2050 ehdotuksesta\nKaupunginhallitus antoi Uudenmaan liitolle Uusimaa-kaava 2050 ehdotuksesta seuraavan lausunnon:\nUusimaa-kaava 2050:ssä on pyritty siirtymään aiempaa strategisempaan maakuntakaavaan. Kaava ja sen valmisteluaineisto ovat olleet useaan kertaan lausunnoilla. Jokaisella lausuntokierroksella strateginen ote on hieman vähentynyt ja vanha tarkkoihin aluevarauksiin perustuva merkintätapa on saanut suuremman roolin. Tästä huolimatta uusi maakuntakaavaehdotus vastaa monilta osin aiempia maakuntakaavoja paremmin muuttuvan toimintaympäristön aiheuttamiin vaatimuksiin. Uusi strategisempi ote on välttämätön.\nMaakuntakaava pyrkii hiilineutraaliin Uuteenmaahan vuoteen 2035 mennessä. Tavoite on yhdenmukainen Helsingin kaupungin hiilineutraaliustavoitteen kanssa ja luo osaltaan raamit maakunnan yhdyskuntarakenteen kehitykselle. Kaava on luonteeltaan mahdollistava. Yleismääräyksissä todetaan, että kaikessa alueidenkäytön suunnittelussa tulee edistää ympäristön kannalta kestäviä ratkaisuja.\nOn tärkeää, että Uusimaa-kaava 2050 mahdollistaa sekä koko seudun että Helsingin kaupungin kasvun. Helsinki on koko valtakunnan talouskasvun moottori ja sen toimintaedellytyksistä huolehtiminen on maakunnankin näkökulmasta tärkeää. Helsingin kaupunki pitää kaavan esitystapaa joitakin merkintöjä lukuun ottamatta hyvänä. Joissakin kohdissa maakuntakaavaehdotus on esitystavaltaan tarkempi kuin Helsingin yleiskaava, mikä ei ole tarkoituksenmukaista eikä perusteltua. Liian tarkat aluevarausmerkinnät voivat vaikeuttaa tarkoituksenmukaisen maankäytön kehittämistä. Tältä osin kaavaehdotuksessa on edelleen tarkennustarpeita.\nMaakuntakaavan liikenteellinen ratkaisu on perusteltu ja hyvä. Esitystapa antaa hyvät lähtökohdat maankäytön ja liikenteen yhteensovittamisen jatkosuunnittelulle.\nKaavassa osoitettu Tallinnan tunnelin linjaus on Helsingin kaupungin ja laajan asiantuntijanäkemyksen mukainen. Ratkaisu on yhteneväinen Helsingin yleiskaavan ja Vantaan valmisteilla olevan yleiskaavan kanssa. Yksi, Helsingin keskustan kautta kulkeva, linjaus antaa yhteyden jatkosuunnittelulle ja hankkeistukselle hyvän lähtökohdan ja tukevan selkänojan – riippumatta valittavista rahoitus- ja toteutusvaihtoehdoista.\nKaupan sijoittamisen tavoitteet ovat Uusimaa 2050-kaavassa pääpiirteissään yhteneväiset Helsingin yleiskaavan tavoitteiden kanssa. Kaupan ratkaisun kannalta oleellista on Helsingin keskustan ja muiden keskusta-alueiden sijainti ja rajaukset. Seudullisesti merkittäviä keskustoja on Helsingin osalta merkitty enemmän kuin nyt voimassa olevassa maakuntakaavassa, sillä Viikki, Kontula ja Vuosaari sekä Östersundomin Sakarinmäki on lisätty seudullisesti merkittäviksi keskustoiksi. Seudullisesti merkittävää kauppaa voidaan sijoittaa keskustatoimintojen alueille ilman mitoitusta tai laadun rajoitusta. Kaupan säätelyn näkökulmasta merkittävin muutos Helsingin osalta ovat keskustojen ulkopuoliset laaturajoittamattomat kaupan alueet.\nÖstersundomin alueen maakuntakaavaratkaisu on osittain ristiriitainen hyväksytyn Östersundomin yhteisen yleiskaavan kanssa ja tältä osin ehdotusta on syytä tarkistaa.\nHelsingin ulkokunnissa sijaitsevista alueista merkittävin uusi luonnonsuojelualue -ehdotus on Kauhalan ulkoilualueelle sijoittuva 204 hehtaarin alue Kauhalan metsät ja suot. Alue rajautuu Ämmässuon kaatopaikkaan ja osa suojelualueeksi tarkoitetusta alueesta on asemakaavassa varattu suojaviheralueeksi, jonka Helsingin kaupunki on myynyt HSY:lle vuonna 2019. Suojelualueen tarkempi rajaus on tehtävä ottaen huomioon luonnonsuojeluarvot, virkistyskäyttötarpeet ja muun maankäytön yhteensovittaminen. Suojelualueen rajaus tulee tarkistaa luontoarvojen eikä maanomistus- ja kiinteistötietojen perusteella. Helsingin kaupungin omistamalla alueella sijaitsee myös viljeltyjä peltoja ja läheisen asutuksen yksityis- ja rasiteteitä.\nUusimaa-kaavan 2050 liikkumisen ja logistiikan keskeiset tavoitteet ja suunnitteluperiaatteet vastaavat hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita kestävän liikkumisen edistämiseksi ja kuljetusten toimivuuden turvaamiseksi seudulla. Ne antavat myös hyvät lähtökohdat maankäytön ja liikenteen yhteensovittamiseen tähtäävälle jatkosuunnittelulle ja maankäytön tiivistämiselle.\nKaavassa esitetty periaate, jossa Kehä III ja sen ulkopuolinen runkoverkko esitetään valtakunnallisesti merkittävinä maanteinä ja Kehä III:n sisäpuolen tieverkolle, jonne runkoverkko ei enää ulotu, esitetään tavoitetila, vastaa hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita. Kehä III:n runkoverkko-osuuden tulee jatkua Vuosaaren satamaan asti. Kehä III:n sisäpuolella kaavassa on käytetty Helsingin seudun tieverkon luokitus ja palvelutasotavoitteet -selvityksen verkkoluokittelua, joka vastaa hyvin Helsingin yleiskaavassa esitettyjä tie- ja katuverkon kehittämisperiaatteita. Selvitys laadittiin Liikenneviraston toimeksiannosta laajassa yhteistyössä Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien, HSL:n, Uudenmaan liiton ja Uudenmaan Ely-keskuksen kanssa. Työssä muodostettiin kaupunkien ja valtio-osapuolten yhteinen käsitys pääkaupunkiseudun tie- ja katuverkon jäsentelystä 2030 ja visio vuodelle 2050. Työssä valtakunnallisesti merkittävät tiejaksot päättyvät Kehä III:een ja sen sisällä olevat maantiet määriteltiin joko seudullisesti merkittäviksi tiejaksoiksi tai ydinalueen lähestymisjaksoiksi. Hyvä saavutettavuus on paitsi usean yrityksen myös Helsingin kantakaupungin kehityksen edellytys. Keskustan elinvoimaisuuden, viihtyvyyden ja toiminnallisuuden kannalta on tärkeää huolehtia keskustan ja kantakaupungin saavutettavuudesta henkilöauto- ja tavaraliikenteen osalta erityisesti säteittäisten pääväylien kautta. Maakuntakaavassa esitetty ratkaisu on yhteneväinen myös Helsingin seudun MAL 2019 -suunnitelman liikennejärjestelmäratkaisun kanssa. On hyvä, että sekä maakunnan että seudun tason suunnitelmat ohjaavat kehitystä tarkoituksenmukaiseen suuntaan ja takaavat kunnille riittävän liikkumavaran.\nItä-Villinki on merkitty kaavaehdotuksessa Puolustusvoimien alueeksi (EP). Alue tulee osoittaa maakuntakaavassa vastaavasti kuin Melkki merkinnällä EP/v (Puolustusvoimien alue, jonka toissijainen käyttö on virkistys-, matkailu- ja koulutustoiminta). Alueelle on laadittu asemakaavaehdotus,\njossa Itä-Villinki on osoitettu virkistykseen, loma-asumiseen ja matkailuun.\nKaavassa voitaisiin ottaa kantaa Uudenmaan läpi kulkevaan vaellusreittiin. Uudeltamaalta puuttuu pitkä yhtenäinen vaellusreitti joka palvelisi paikallisia ja matkailijoita. Reitti voisi lähteä Porvoosta ja päättyä\nHankoon. Välissä olisi mm. Nuuksion ja Sipoonkorven kansallispuistot, Tuusulanjärven kulttuurikohteet, Fiskarsin Ruukkikylä ja paljon muuta. Hyvin toteutettuna reitistä voisi helposti tulla kansainvälisesti tunnettu vaellusreitti jota voitaisiin verrata esim. Karhunkierrokseen tai Santiago de Compostelaan. Reitin monipuolisuus, palvelurakenne ja saavutettavuus olisivat omaa luokkaansa. Toteuttaminen olisi verrattain helppoa jo olemassa olevien reittien ja palveluiden varaan ja reitti olisi myös raideyhteyksillä\nUusimaa-kaava on perustelujen mukaan ratkaistu hyväksytyn Östersundomin maakuntakaavan mukaisena. Muilta osin periaate on toimiva, mutta kaavojen eri aikajänne tulee ottaa huomioon. Östersundomin hyväksytyn maakuntakaavan ja Uusimaa-kaavan ehdotuksen taajamaja viheraluerakenne Länsisalmessa ei vastaa yhteisen yleiskaavan ratkaisua Östersundomin maakuntakaavan osalta ero oli perusteltu, koska kaavojen aikatähtäin oli erilainen, mutta Uusimaa-kaavan 2050 osalta ei. Yhteisessä yleiskaavassa on esitetty alueen kaupunki- ja viherrakenne\ntavoitevuonna 2060, mikä vastaa Uusimaa-kaavan 2050 aikatähtäintä.\nMika Raatikainen (1):\nLisätään lausunnon toiseen kappaleeseen uusi viimeinen lause: ”Osana hiilineutraaliustavoitetta tulee huomioida esirakentamisesta ja rakentamisesta aiheutuvat päästöt ja keskittää rakentaminen sellaisille alueille, joissa rakentaminen pystytään toteuttamaan pienimmillä kokonaispäästöillä.”\nLisätään uusi kappale lausunnon 6 ja 7 kappaleen väliin: ”Kaavassa on laiminlyöty kevytilmailun edellytysten varmistaminen liikennejärjestelmän osana koko kaava-alueella. Helsingin tulee yhteistyössä naapurikuntien kanssa varmistaa, että kevytilmailun edellytykset pääkaupunkiseudulla turvataan ja siten mahdollistetaan ilmailualan sekä siihen liittyvien innovaatioiden kehitys.”\nMuutetaan "Liikenne"-kohdan ensimmäisen ensimmäinen lause ”Uusimaa 2050 -kaavan liikkumisen ja logistiikan keskeiset tavoitteet ja suunnitteluperiaatteet vastaavat hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita kestävän liikkumisen edistämiseksi ja kuljetusten toimivuuden turvaamiseksi seudulla.” muotoon ”Uusimaa 2050 -kaavan liikkumisen ja logistiikan keskeiset tavoitteet ja suunnitteluperiaatteet vastaavat hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita kestävän liikkumisen edistämiseksi ja kuljetusten toimivuuden turvaamiseksi seudulla kevytilmailua lukuun ottamatta.”\nLisätään "Liikenne"-kohdan neljännen kappaleen loppuun: ”Liityntäpysäköinnin mahdollisuuksia keskeisten juna- ja metroasemien läheisyydessä tulee lisätä merkittävästi, jotta saadaan siirrettyä nykyistä suurempi osa kehyskunnista Helsingin keskustaan suuntautuvasta työmatkaliikenteestä raiteille Kehä III:n sisäpuolisella alueella. Liityntäpysäköinnin yhteyteen toteutetaan riittävä sähköautojen latausmahdollisuus."\nLisätään "Maakuntakaavan viherrakenne" -kohdan loppuun uusi kappale: ”Malmin lentokentän alueen ainutlaatuiset luontoarvot tulee huomioida Uusimaa-kaava 2050:n osana ja huomioida samassa yhteydessä aluekokonaisuuden merkitys rakennusperinnön suojelemisesta annetun lain näkökulmasta.”\nMika Raatikainen (2):\nPoistetaan "Tarkennustarpeet maakuntakaavan sisältöön" -kohdan kolmas kappale: ”Kaavan yleispiirteisyyden tavoitteesta poiketen kaavassa on osoitettu tarkoilla aluevarausmerkinnöillä virkistysalueet, Östersundomin virkistysalueet, suojelualueet, liikennealueet mm. satamat sekä puolustusvoimien alueet. Kartan kaavamääräyksistä ja kaavakartasta ei käy riittävän selvästi ilmi kaavan esitystapaa koskeva tavoite, että kaavamerkintöjä tulee tulkita yleispiirteisesti ja että kaavaan sisältyy oikeusvaikutteisia määräyksiä.”\nLisätään "Liikenne"-kohdan toisen kappaleen loppuun lause: ”Tästä huolimatta on varmistettava liikenteen sujuva jatkuminen Kehä III:lta keskeisiä väyliä pitkin Helsingin keskustaan asti ja kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, etteivät Helsingissä toimivien yritysten toimintaedellytykset vaarannu ja helsinkiläisten työssäkäynti Kehä III:n ulkopuolella on mahdollista myös tulevaisuudessa."\nLisätään "Liikenne"-kohdan kolmannen kappaleen loppuun: ”Tavoitellun siirtymän autoliikenteestä pyöräliikenteeseen osalta on huomioitava realistisesti kaupunkilaisten eroavaisuudet fyysisen kunnon suhteen, liikuntarajoitteiset kaupunkilaiset sekä erityisesti vuodenaikojen vaikutus ja talvipyöräilyn olosuhteet Helsingissä. Kaupunkilaisten sujuva ja turvallinen liikkuminen on varmistettava myös lumisina ja liukkaina vuodenaikoina. Samoin on varmistettava, että niille kaupunkilaisille, joiden terveydentila tai muut tekijät eivät mahdollista polkupyörällä liikkumista, taataan riittävät mahdollisuudet sujuvaan liikkumiseen myös Kehä I:n sisäpuolisella alueella.”\nMika Raatikaisen vastaehdotusta ei kannatettu, joten se raukesi.\nPoistetaan "Tarkennustarpeet maakuntakaavan sisältöön" -kohdan 7 kappale: "Helsingin ulkokunnissa sijaitsevista alueista merkittävin uusi luonnonsuojelualue-ehdotus on Kauhalan ulkoilualueelle sijoittuva 204 hehtaarin alue Kauhalan metsät ja suot. Alue rajautuu Ämmässuon kaatopaikkaan ja osa suojelualueeksi tarkoitetusta alueesta on asemakaavassa varattu suojaviheralueeksi, jonka Helsingin kaupunki on myynyt HSY:lle vuonna 2019. Suojelualueen tarkempi rajaus on tehtävä ottaen huomioon luonnonsuojeluarvot, virkistyskäyttötarpeet ja muun maankäytön yhteensovittaminen. Suojelualueen rajaus tulee tarkistaa luontoarvojen eikä maanomistus- ja kiinteistötietojen perusteella. Helsingin kaupungin omistamalla alueella sijaitsee myös viljeltyjä peltoja ja läheisen asutuksen yksityis- ja rasiteteitä."\nPoistetaan "Tarkennustarpeet maakuntakaavan sisältöön" -kohdan 8 kappale: "Helsingin omistaman, Lohjalla sijaitsevan, Outamon alueen rajausta on maakuntakaavaehdotuksessa tarkistettu siten, että oppilaskodin alue on kaupungin pyynnöstä pääosin poistettu luonnonsuojelualueen rajauksesta. Rajausta tulee kuitenkin tarkistaa vielä siten, että oppilaskotialueen etelärantaa ei merkitä suojelualueeksi, sillä alue on oppilaskodin toiminnan kannalta tärkeä."\nPoistetaan "Tarkennustarpeet maakuntakaavan sisältöön" -kohdan viimeinen kappale: "Helsingin yleiskaavan ja merellisen strategian mukaisen virkistyskäytön kehittäminen on Helsingin kannalta tärkeää. Vallisaari ja Kuninkaansaari tulee merkitä virkistyskäytön kohdealueiksi ja Itä-Villinki EP-merkinnän sijasta EP/v -merkinnällä vastaavasti kuin Melkki."\n"Maakuntakaavan viherrakenne" -kohdan toisesta kappaleesta poistetaan lause: "Villinki ja Itä-Villinki ovat myös jatkossa kehittämiskohteita."\nPoistetaan "Maakuntakaavan viherrakenne" -kohdan kolmas kappale: "Itä-Villinki on merkitty kaavaehdotuksessa Puolustusvoimien alueeksi (EP). Alue tulee osoittaa maakuntakaavassa vastaavasti kuin Melkki merkinnällä EP/v (Puolustusvoimien alue, jonka toissijainen käyttö on virkistys-, matkailu- ja koulutustoiminta). Alueelle on laadittu asemakaavaehdotus, jossa Itä-Villinki on osoitettu virkistykseen, loma-asumiseen ja matkailuun."\nKaisa Hernberg, Terhi Koulumies, Pia Pakarinen, Mika Raatikainen, Nasima Razmyar, Wille Rydman, Daniel Sazonov, Tomi Sevander, Anni Sinnemäki, Jan Vapaavuori, Sanna Vesikansa, Ozan Yanar\nKaupunginhallitus hylkäsi Paavo Arhinmäen vastaehdotuksen äänin 12 - 3.\nEI-ehdotus: Mika Raatikaisen ensimmäisen vastaehdotuksen mukaisesti muutettuna\nPaavo Arhinmäki, Kaisa Hernberg, Veronika Honkasalo, Terhi Koulumies, Pia Pakarinen, Nasima Razmyar, Wille Rydman, Daniel Sazonov, Tomi Sevander, Anni Sinnemäki, Jan Vapaavuori, Sanna Vesikansa, Ozan Yanar\nKaupunginhallitus hylkäsi Mika Raatikaisen vastaehdotuksen äänin 13 - 2.\nKaavakartta, Uusimaa-kaava ehdotus\nMerkinnät ja määräykset, Uusimaa-kaava ehdotus\nSelostus, Uusimaa-kaava ehdotus\nUudenmaan rakennesuunnitelma, Uusimaa-kaava ehdotus\nToteuttamisohjelma, liikenne ja maankäyttö, Uusimaa-kaava ehdotus\nUudenmaan liitto pyytää Helsingin kaupungin lausuntoa Uusimaa-kaavan 2050 ehdotusvaiheen kokonaisuudesta. Lausuntoa on pyydetty 24.5.2019 mennessä. Lausunnon antamiselle varattua määräaikaa on pidennetty 27.5.2019 asti.\nUusimaa-kaava 2050 ehdotusvaiheen kokonaisuus\nUusimaa-kaava on laadittu koko Uudenmaan alueelle ja sen aikatähtäinon vuodessa 2050. Kaava muodostuu kolmesta maakuntakaavasta, jotka laaditaan Helsingin seudulle, Itä-Uudellemaalle ja Länsi-Uudellemaalle. Tätä kolmesta eri kaavasta muodostuvaa kokonaisuutta kutsutaan nimellä Uusimaa-kaava 2050. Valmisteluvaiheessa Uusimaakaavaan kuului myös Uudenmaan rakennekaava, josta myös Helsingin kaupunki lausui keväällä 2018. Annetun palautteen perusteella rakennekaava muutettiin rakennesuunnitelmaksi eikä sillä ole enää maakuntakaavojen tapaan oikeusvaikutuksia. Uusimaa-kaavan luonnos oli lausunnoilla syksyllä 2018.\nAsiasta on saatu kaupunkiympäristölautakunnan lausunto. Päätösesitys on lautakunnan lausunnon mukainen lukuun ottamatta liikenneosioon tehtyä lisäystä kantakaupungin saavutettavuuden merkittävyydestä.\nKaupunginhallitus 20.05.2019 § 376\n03.12.2018 Ehdotuksen mukaan äänestyksin\nKaupunkiympäristölautakunta 07.05.2019 § 218\nKaupunkiympäristölautakunta antoi seuraavan lausunnon kaupunginhallitukselle Uusimaa-kaava 2050 ehdotuksesta.\n07.05.2019 Ehdotuksen mukaan\nMai Kivelä: Lausunto palautetaan valmisteluun, niin että siihen sisältyvät esitykset luontoalueiden suojelun heikennyksistä poistetaan.\nNuutti Hyttinen: Lisätään kappaleeseen 3 uusi viimeinen lause: ”Osana hiilineutraaliustavoitetta tulee huomioida esirakentamisesta ja rakentamisesta aiheutuvat päästöt ja keskittää rakentaminen sellaisille alueille, joissa rakentaminen pystytään toteuttamaan pienimmillä kokonaispäästöillä.”\nNuutti Hyttinen: Lisätään tekstiin uusi kappale 8 nykyisten kappaleiden 7 ja 8 väliin, jolloin seuraavien kappaleiden numerointi siirtyy yhdellä eteenpäin: ”Kaavassa on laiminlyöty kevytilmailun edellytysten varmistaminen liikennejärjestelmän osana koko kaava-alueella. Helsingin tulee yhteistyössä naapurikuntien kanssa varmistaa, että kevytilmailun edellytykset pääkaupunkiseudulla turvataan ja siten mahdollistetaan ilmailualan sekä siihen liittyvien innovaatioiden kehitys.”\nNuutti Hyttinen: Poistetaan tekstistä pohjaesityksen kappale 12: ”Kaavan yleispiirteisyyden tavoitteesta poiketen kaavassa on osoitettu tarkoilla aluevarausmerkinnöillä virkistysalueet, Östersundomin virkistysalueet, suojelualueet, liikennealueet mm. satamat sekä puolustusvoimien alueet. Kartan kaavamääräyksistä ja kaavakartasta ei käy riittävän selvästi ilmi kaavan esitystapaa koskeva tavoite, että kaavamerkintöjä tulee tulkita yleispiirteisesti ja että kaavaan sisältyy oikeusvaikutteisia määräyksiä.”\nNuutti Hyttinen: Muutetaan pohjaesityksen kappaleen 19 ensimmäinen lause ”Uusimaa 2050 -kaavan liikkumisen ja logistiikan keskeiset tavoitteet ja suunnitteluperiaatteet vastaavat hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita kestävän liikkumisen edistämiseksi ja kuljetusten toimivuuden turvaamiseksi seudulla.” muotoon ”Uusimaa 2050 -kaavan liikkumisen ja logistiikan keskeiset tavoitteet ja suunnitteluperiaatteet vastaavat hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita kestävän liikkumisen edistämiseksi ja kuljetusten toimivuuden turvaamiseksi seudulla kevytilmailua lukuun ottamatta.”\nNuutti Hyttinen: Lisätään pohjaesityksen kappaleen 20 loppuun lause: ”Tästä huolimatta on varmistettava liikenteen sujuva jatkuminen Kehä III:lta keskeisiä väyliä pitkin Helsingin keskustaan asti ja kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, etteivät Helsingissä toimivien yritysten toimintaedellytykset vaarannu ja helsinkiläisten työssäkäynti Kehä III:n ulkopuolella on mahdollista myös tulevaisuudessa.”\nNuutti Hyttinen: Lisätään pohjaesityksen kappaleen 21 loppuun: ”Tavoitellun siirtymän autoliikenteestä pyöräliikenteeseen osalta on huomioitava realistisesti kaupunkilaisten eroavaisuudet fyysisen kunnon suhteen, liikuntarajoitteiset kaupunkilaiset sekä erityisesti vuodenaikojen vaikutus ja talvipyöräilyn olosuhteet Helsingissä. Kaupunkilaisten sujuva ja turvallinen liikkuminen on varmistettava myös lumisina ja liukkaina vuodenaikoina. Samoin on varmistettava, että niille kaupunkilaisille, joiden terveydentila tai muut tekijät eivät mahdollista polkupyörällä liikkumista, taataan riittävät mahdollisuudet sujuvaan liikkumiseen myös Kehä I:n sisäpuolisella alueella.”\nNuutti Hyttinen: Lisätään pohjaesityksen kappaleen 22 loppuun: ”Liityntäpysäköinnin mahdollisuuksia keskeisten juna- ja metroasemien läheisyydessä tulee lisätä merkittävästi, jotta saadaan siirrettyä nykyistä suurempi osa kehyskunnista Helsingin keskustaan suuntautuvasta työmatkaliikenteestä raiteille Kehä III:n sisäpuolisella alueella.”\nNuutti Hyttinen: Lisätään tekstiin uusi kappale pohjaesityksen kappaleen 32 jälkeen: ”Malmin lentokentän alueen ainutlaatuiset luontoarvot tulee huomioida Uusimaa-kaava 2050:n osana ja huomioida samassa yhteydessä aluekokonaisuuden merkitys rakennusperinnön suojelemisesta annetun lain näkökulmasta.”\nEI-ehdotus: Lisätään kappaleeseen 3 uusi viimeinen lause: ”Osana hiilineutraaliustavoitetta tulee huomioida esirakentamisesta ja rakentamisesta aiheutuvat päästöt ja keskittää rakentaminen sellaisille alueille, joissa rakentaminen pystytään toteuttamaan pienimmillä kokonaispäästöillä.”\nEveliina Heinäluoma, Mai Kivelä, Jape Lovén, Amanda Pasanen, Tuomas Rantanen, Risto Rautava, Laura Rissanen, Anni Sinnemäki, Mikko Särelä\nEI-ehdotus: Lisätään tekstiin uusi kappale 8 nykyisten kappaleiden 7 ja 8 väliin, jolloin seuraavien kappaleiden numerointi siirtyy yhdellä eteenpäin: ”Kaavassa on laiminlyöty kevytilmailun edellytysten varmistaminen liikennejärjestelmän osana koko kaava-alueella. Helsingin tulee yhteistyössä naapurikuntien kanssa varmistaa, että kevytilmailun edellytykset pääkaupunkiseudulla turvataan ja siten mahdollistetaan ilmailualan sekä siihen liittyvien innovaatioiden kehitys.”\nEI-ehdotus: Poistetaan tekstistä pohjaesityksen kappale 12: ”Kaavan yleispiirteisyyden tavoitteesta poiketen kaavassa on osoitettu tarkoilla aluevarausmerkinnöillä virkistysalueet, Östersundomin virkistysalueet, suojelualueet, liikennealueet mm. satamat sekä puolustusvoimien alueet. Kartan kaavamääräyksistä ja kaavakartasta ei käy riittävän selvästi ilmi kaavan esitystapaa koskeva tavoite, että kaavamerkintöjä tulee tulkita yleispiirteisesti ja että kaavaan sisältyy oikeusvaikutteisia määräyksiä.”\nEI-ehdotus: Muutetaan pohjaesityksen kappaleen 19 ensimmäinen lause ”Uusimaa 2050 -kaavan liikkumisen ja logistiikan keskeiset tavoitteet ja suunnitteluperiaatteet vastaavat hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita kestävän liikkumisen edistämiseksi ja kuljetusten toimivuuden turvaamiseksi seudulla.” muotoon ”Uusimaa 2050 -kaavan liikkumisen ja logistiikan keskeiset tavoitteet ja suunnitteluperiaatteet vastaavat hyvin Helsingin kaupungin tavoitteita kestävän liikkumisen edistämiseksi ja kuljetusten toimivuuden turvaamiseksi seudulla kevytilmailua lukuun ottamatta.”\nEI-ehdotus: Lisätään pohjaesityksen kappaleen 20 loppuun lause: ”Tästä huolimatta on varmistettava liikenteen sujuva jatkuminen Kehä III:lta keskeisiä väyliä pitkin Helsingin keskustaan asti ja kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, etteivät Helsingissä toimivien yritysten toimintaedellytykset vaarannu ja helsinkiläisten työssäkäynti Kehä III:n ulkopuolella on mahdollista myös tulevaisuudessa.”\nEI-ehdotus: Lisätään pohjaesityksen kappaleen 21 loppuun: ”Tavoitellun siirtymän autoliikenteestä pyöräliikenteeseen osalta on huomioitava realistisesti kaupunkilaisten eroavaisuudet fyysisen kunnon suhteen, liikuntarajoitteiset kaupunkilaiset sekä erityisesti vuodenaikojen vaikutus ja talvipyöräilyn olosuhteet Helsingissä. Kaupunkilaisten sujuva ja turvallinen liikkuminen on varmistettava myös lumisina ja liukkaina vuodenaikoina. Samoin on varmistettava, että niille kaupunkilaisille, joiden terveydentila tai muut tekijät eivät mahdollista polkupyörällä liikkumista, taataan riittävät mahdollisuudet sujuvaan liikkumiseen myös Kehä I:n sisäpuolisella alueella.”\nEI-ehdotus: Lisätään pohjaesityksen kappaleen 22 loppuun: ”Liityntäpysäköinnin mahdollisuuksia keskeisten juna- ja metroasemien läheisyydessä tulee lisätä merkittävästi, jotta saadaan siirrettyä nykyistä suurempi osa kehyskunnista Helsingin keskustaan suuntautuvasta työmatkaliikenteestä raiteille Kehä III:n sisäpuolisella alueella.”\nMai Kivelä, Amanda Pasanen, Tuomas Rantanen, Risto Rautava, Laura Rissanen, Anni Sinnemäki, Mikko Särelä\nSirpa Asko-Seljavaara, Eveliina Heinäluoma, Nuutti Hyttinen, Atte Kaleva, Jape Lovén\nKaupunkiympäristölautakunta hyväksyi esittelijän ehdotuksen äänin 7-5 (1 poissa).\nEI-ehdotus: Lisätään tekstiin uusi kappale pohjaesityksen kappaleen 32 jälkeen: ”Malmin lentokentän alueen ainutlaatuiset luontoarvot tulee huomioida Uusimaa-kaava 2050:n osana ja huomioida samassa yhteydessä aluekokonaisuuden merkitys rakennusperinnön suojelemisesta annetun lain näkökulmasta.”


Miksi turvetta ei luokitella uusiutuvaksi energiaksi? | @SeAMK-verkkolehti\nMiksi turvetta ei luokitella uusiutuvaksi energiaksi?\n4. touko 2021\nTurpeen luokittelu uusiutumattomaksi energianlähteeksi on herättänyt viime aikoina keskustelua, kun turveteollisuus on joutunut turpeen käytön vähentyessä kriisiin. Esimerkiksi turveyrittäjät haluaisivat muuttaa turpeen statuksen uusiutuvaksi energiaksi. Koska turve rinnastettiin poliittisesti uusiutumattomaksi Suomessa 2000-luvun alussa, yrittäjät kokevat tilanteen epäoikeudenmukaiseksi. Turveyrittäjien alkuun laittamassa kansalaisaloitteessa vaaditaan turpeen luokittelun muuttamista. Aloitteella oli noin 40 000 kannatusääntä huhtikuun lopulla 2021.\nMyös Etelä-Pohjanmaalta alkunsa saanut ja vappuna 2021 järjestetty Turveyrittäjien moottorimarssi Helsinkiin vaati kannanotossaan turpeen luokittelua uusiutuvaksi energianlähteeksi. Perusteena vaatimuksille oli se, että Suomessa kertyy turvetta luonnontilaisilla soilla enemmän, mitä turvetuotantoalueilta nostetaan. Ajattelu sopii maalaisjärkeen, mutta miksi tiede tulkitsee turpeen uusiutumattomaksi polttoaineeksi? Perusteluiden parempi ymmärtäminen helpottaisi yhteiskunnallisia jännitteitä.\nTurve uusiutuu hitaasti\nTurve on luonnollisen ja osittaisen hajoamisen kautta syntynyttä maa-aineista. Turvetta syntyy, kun soiden pintakerroksessa kasvavat sammaleet ja muut suokasvit hajoavat ja kerrostuvat suon pintaan. Soiden korkea vedenpinnan taso synnyttää hapettomat olot ja hidastaa turpeen luontaista hajoamista, ja siksi turvetta kertyy soiden pintakerroksiin vuosien saatossa lisää. Turvetta syntyy luonnontilaisilla soilla noin millimetrin vuosivauhtia. Kertyminen riippuu kuitenkin mm. paikallisilmastosta, suotyypin rehevyydestä ja vesitaloudesta ja siinä voi olla merkittävääkin vaihtelua.\nSuomi on turpeen ja soiden maa. Ilmasto-olot ovat haihdunnan, sadannan ja lämpötilan osalta suotuisia turpeen muodostumiselle. Lisäksi maankohoamisen myötä syntyy soita. Pienet metsälammet voivat soistua joko pohjanmyötäisesti tai pinnanmyötäisesti.\nTiede on monimutkaisesta eikä asia ole turpeen kohdalla yksinkertainen. Energiaturpeesta syntyy päästöjä nykytieteen mukaan kahdella tavalla: poltosta ja turpeen luonnollisesta hajoamisesta turvetuotantoalueen kentältä, kun alue ojitetaan. Turveyrittäjät haluaisivatkin muuttaa rajausta siten, että turvevaroja tarkasteltaisiin valtakunnallisesti – niin, että turveresurssit olisivat kokonaisvaltaisessa tarkastelussa. Tiede tulkitsee asian kuitenkin niin, että turvetuotannon kasvihuonekaasupäästöjä ei voi sisällyttää luonnontilaisten turvemaiden hiilitaseeseen, koska valtakunnallisesti turvemaiden päästöt muodostuvat monesta eri lähteestä. Tarkastelussa täytyykin ymmärtää ihmisen kokonaisvaltainen vaikutus turvemaihin.\nTurve on hitaasti uusiutuva luonnonvara (Kuva: Kari Laasasenaho).\nTiede huomioi eri sektorit\nTieteen käyttämät laskentatavat perustuvat IPCC:n (Kansainvälinen ilmastopaneeli eli Intergovernmental Panel on Climate Change) käyttämiin perusteisiin. Jos otettaisiin huomioon turveyrittäjien vaatima laskentatapa, turvemaiden taseeseen pitäisi lisätä myös maatalouden ja metsätalouden aiheuttamat muutokset turvemaissa, kun soita on ojitettu. Tässä kohtaa päästölaskentaperusteet muuttuvat monimutkaisiksi.\nSuomalaisista soista noin kolmannes on luonnontilaisia soita, ja käytännössä 2/3 soista on menettänyt luonnontilaisuutensa ojitusten ja maanmuokkauksen kautta. Ihmisten muokkaamat suot toimivat merkittävänä maankäyttösektorin päästölähteenä, kun turve hajoaa. Tässä valtakunnallisessa taselaskelmassa maaperän turvetta on hajonnut siis enemmän kuin sitä on kertynyt. Turusen (2008) mukaan Suomen turvevarojen hiilestä menetettiin 72,5 Tg eli 72,5 milj. tonnia vuosina 1950-2000, koska turvemaita on otettu turvetuotantoon sekä maa- ja metsätalouteen. Toisaalta metsänkasvun lisääntyminen ojitetuissa suometsissä lasketaan metsäsektorin hiilinielujen kasvuun eikä sitä voi laskea turvetuotannon hyväksi, vaikka kasvun lisäys on ollut huomattava. Eri maankäyttömuodot turvemailla aiheuttavat merkittävästi enemmän päästöjä verrattuna siihen, minkälainen hiilensidontapotentiaali turvemailla on ollut vielä joitain vuosikymmeniä sitten.\nOngelmana hiilen siirtyminen hitaasta nopeaan hiilenkiertoon\nTurpeen kasvihuonekaasuja laskettaessa tärkeää on rajaus ja aikaskaala. Kasvihuonekaasupäästöt lasketaan turvetuotantoalueella tuotantoon otetun suon sisällä. Tämä tarkoittaa siis sitä, että turvetta ei kerry samalle alueelle ilman uudelleensoistamista. Uudelleensoistamisen kautta syntyisi alkuperäistä vastaava määrä turvetta vasta noin 10 000 vuodessa, ja siksi turve lasketaan osaksi maapallon hidasta hiilenkiertoa.\nVertailun vuoksi metsät ovat uusiutuva luonnonvara, koska hakattu metsä uusiutuu vuosikymmenissä ja metsänkasvu on aiempaa tehokkaampaa puunjalostuksen myötä. Rajatulla alueella voidaan saada siis aikaiseksi geologisesti nopea metsänkasvu ja sitä kautta tehokkaampi hiilensidonta verrattuna turpeeseen. Turpeen uusiutuvuus ei siis ole riittävän nopeaa ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta. Puihin sitoutunut hiili kuuluu nopeaan hiilenkiertoa, toisin kuin turpeen sisältämä hiili, millä on ratkaiseva rooli päästölaskennassa.\nMonen turvetuotantoalueen jälkikäyttömuoto on sellainen, jolla ei pysty sitomaan hiiltä samaa määrää, mikä oli alkuperäisen suon hiilivarastona. Ainakaan kovin nopeasti. Siksi turpeenpoltossa menetetään merkittävä määrä hiilivarannoista ilmakehään ja ilmastoa lämmittävään nopeaan hiilenkiertoon.\nTurunen, K. 2008. Changes in Finnish Peatland Area and Carbon Storage. In: Korhonen, R., Korpela, L. Sarkkola, S. (eds.) 2008. Finland – Fenland: Research and sustainable utilization of mires and peat. Finnish Peatland Society. Maahenki.\nKuvateksti: Turve on hitaasti uusiutuva luonnonvara (kuva: Kari Laasasenaho)


Ulosajo naurattaa jo 51-vuotiasta Marcus Grönholmia – tässä syy töppäilyyn | Vantaan Sanomat\n15.2.2019 17.58 Päivitetty: 15.2.2019 18.00\nUlosajo naurattaa jo 51-vuotiasta Marcus Grönholmia – tässä syy töppäilyyn\nMarcus Grönholm lähti viettämään juhlakisaansa Ruotsin MM–ralliin vauhdikkain ajatuksin. Alla puhisi Toyota Yaris WRC, joka on nykyhetken nopeimpia autoja MM–sarjassa, mutta yhtälö jäi vajaaksi yhtä asiaa: kuljettajan malttia. Takaisin Torsbyn huoltoalueelle päästyään Grönholmilla oli jo hymy herkässä. Ulosajoon päättynyt kisa ei mustannut miehen mieltä.\n– Näin se ura alkoi, ja näin se tuntuu loppuvan, naurahti Grönholm.\nInkoolainen aloitti rallin kovalla yrityksellä heti perjantaiaamuna. Torstai–illan yleisöerikoiskokeelta oli taskussa jo Sébastien Loebin päänahka parilähtönä ajetulta EK1:ltä. Liekö se antanut valheellisen kuvan Grönholmille, joka jatkoi rajua menoaan myös varsinaisilla metsäerikoiskokeilla.\nMatka päättyi kuitenkin kisan neljännellä erikoiskokeella ulosajoon.\n– Auto pomppi vähän joka pätkällä. Heti ekalla tuli hirveä spinni. Ei se ulosajopaikka ollut mikään nopea paikka. Se oli meillä nuoteissa ”oikee eri miinus, kirraa oikee nopee”. Tulin siihen paikkaan vähän liian kovaa. Ensin tuntui, että tämä menee hyvin, mutta sitten osui perä penkkaan ja hetken päästä se veti myös keulan mukana, koska pidin kuitenkin kaasun pohjassa. Uskoin, että auto nousee, mutta puuhun se sitten pysähtyi. Menimme 20 metriä lumessa, ja pieneen puuhun se sitten pysähtyi.\nGrönholmin, 51, vauhdista ei ajettujen erikoiskokeiden perusteella pystynyt vielä esittämään kattavaa arviota, mutta mieheltä itseltään sellainen löytyi.\n– Ei löytynyt vauhtia eikä malttia. Aamun eka tuli jonkin pisteeseen asti hyvin, mutta muut menivät ihan päin per*että. Tuli tunne, että oonks mä edes käynyt täällä. Semmoinen fiilis oli nuottien kanssa.\nOsasyy menoon löytyi nuoteista, jotka Grönholm oli tehnyt paikoitellen liian hitaiksi. Vauhdissa korjaaminen ei aivan onnistunut, kun Yaris WRC humpsahti lopulta syvälle lumihankeen.\n– Moni paikka, sellainen, jotka olivat nuoteissa medium plus, menivät ihan kaasu pohjassa. Se rupesi vituttamaan, ja sitten aloin yrittää kovemmin. Näitä oli paljon, ja silloinhan siellä on myös se yksi mutka, elehti Grönholm.\nGrönholmin Toyota ei kärsinyt ulosajossa mainittavia vaurioita, joten lauantaina kaksinkertainen maailmanmestari pääsee viihdyttämään itseään ja kisayleisöä Ralli2:ssa.\nEdessä on tukku tuttuja erikoiskokeita; Rämmen, Vargåsen ja Hagfors olivat peruskauraa Ruotsin MM–rallissa jo Grönholmin aktiiviaikana.\n– Ei mitään muuta tavoitetta ole enää kuin se, että saisi yhden puhtaan pätkän ajettua. Sellaista ei vielä ole tullut.\n– Ajetaan vain. Kehitystä on tapahtunut autoissa ja kaikessa. Pitäisi olla koko ajan ajamassa kilpaa, jotta olisi tuntuma. Sitä luulee vain tulevansa ja ajavansa samoille näiden kanssa tai en mä oikeasti luullut, mutta johonkin kympin joukkoon ajattelin yltäväni. Ei nyt enää tietenkään, Grönholm tuhahti.\nTeksti: Miika Wuorela / Sport Content\nLatvala ja Suninen hienosti kärkitaistelussa mukana – Konkari-Grönholm joutui keskeyttämään15.2.2019 12.16\nOn persoonallinen tapa löytää\nOn persoonallinen tapa löytää syy nauruun ja tuntea iloa tapahtuneesta??\nGamlafru 16.2.2019 11.21


Kievarinkaari 4 C 34 – To be rented 1 bedroom + k | Lumo – Easily best living\nKievarinkaari 4 C 34\nTilava saunallinen kaksio omalla asuntopihalla Hyrylän keskustasta.\nTämä Lumo-koti sijaitsee viihtyisässä kerrostalossa keskeisellä paikalla Hyrylässä.\nOlet sitten tilaa arvostava sinkku, yhteistä pesää rakentava pariskunta tai omasta turvasatamasta haaveileva pieni perhe, tämä saattaisi olla etsimäsi ratkaisu. Asunto on helposti sisustettavissa oman maun ja tyylin mukaan. Asunnossa on kauttaaltaan harmaat laminaattilattiat ja maalatut seinät.\nKeittiössä on valkoiset kaapistot metallisilla lankavetimillä. Työtasot ovat vaalean harmaat ja tiskiallas on teräksinen. Välitilan laatoitus on tehty valkoisella laatalla. Keraaminen liesi ja astianpesukone kuuluvat asunnon varusteisiin.\nKylpyhuoneessa on musta laattalattia ja valkoiset laatttaseinät. Mustalla laatalla tehty kapea tehosteseinä luo eloa kokonaisuuteen. Pyykinpesukoneelle on liitännät.\nMakuuhuoneessa on valkoinen kaapisto koko seinän leveydeltä. Makuuhuoneesta on myös käynti kodin asuntopihalle. Asuntopiha on todella tilava ja siellä on terassilaudoitus sekä korkea aita, joka tuo hyvin yksityisyyttä.\nHuomioithan, että esimerkkikuvat eivät ole kyseisestä asunnosta eikä esimerkkikuvien pohja ei vastaa täysin vuokrattavan asunnon pohjaa. Kuvista saat käsityksen asunnoissa käytetyistä materiaaleista.