Väyrynen poltti hihansa heti ensimetreillä IS:n tentissä: ”Sinä kutsut minut tänne ja jauhat vanhoja juttuja” | Demokraatti.fi\nVäyrynen poltti hihansa heti ensimetreillä IS:n tentissä: ”Sinä kutsut minut tänne ja jauhat vanhoja juttuja”\n11.12.2017 13:50 Päivitetty: 11.12.2017 13:50\nEuroparlamentaarikko Paavo Väyrysen kampanjaorganisaatio ilmoitti tänään saaneensa yli 26 000 kannattajakorttia kasaan presidentinvaaleja varten. Väyrynen nähtäneen siis mukana vaaleissa.\n– Lisää tulee ja päällekkäisyyksiä Sauli Niinistön saamien kannattajakorttien kanssa voi vähän olla, mutta tuskinpa juurikaan, Väyrynen laskeskeli Ilta-Sanomien presidentinvaalimessujen haastattelussa maanantaina.\nEnsikoitos tämänkertaisessa presidenttikisassa meni lähinnä kärhämöinniksi IS:n toimittajan kanssa. Väyrynen ei pitänyt siitä, että vanhoja ”syntejä” kaiveltiin. Haastattelija Timo Haapala muistutti, että eduskunnan entinen puhemies ja keskustan ex-varapuheenjohtaja Mikko Pesälä kertoi Väyrysen sanoneen 1980-luvulla olevansa ”Jumalan valittu johtamaan Suomen kansaa”.\n– Mikko Pesälä on näköjään koko ikänsä katkera siitä, että hän ei päässyt ministeriksi, kun minä olin puolueen puheenjohtaja. Hän on nyt sepittänyt tällaisen tarinan, jota näköjään toimittajat jauhavat vuosikymmeniä, kun ei ole muka parempaa kysyttävää.\n1980-luvun jalasmökkikiistan nostaminen esille ei myöskään miellyttänyt Väyrystä.\n– Toivoisin, että te rakkaat, arvostetut toimittajat kaivaisitte nämä vuosikymmenien varrella olleet ajojahdit, ja ottaisitte totuuden esille. Te vain jatkatte, jatkatte ja jatkatte näiden vanhojen väitteiden… Nyt on uudet vaalit ja uusi vuosisata, käytäisiinkö tulevaisuudesta…, Väyrynen yritti.\nMinä en viitsi enää ruveta niistä puhumaan.\nHaapala väitti, että useaan kertaan presidentiksi pyrkinyt Väyrynen on huono häviäjä – ja syyttää jälleen mediapeliä, jos ei nytkään natsaa.\n– Toivon, että kaivaisit vaalitaistelut läpi ja katsoisit, mitä silloin todella tapahtui. Minä en viitsi enää ruveta niistä puhumaan. Minä yritän puhua tulevaisuudesta. Sinä kutsut minut tänne ja jauhat vanhoja juttuja. Pitäisi tuntea historia, eikä esittää tällaisia typeriä väitteitä.\nVäyrynen kertoi myös, miksi pettyi Sauli Niinistön toimintaan presidenttinä ja päätti itse pyrkiä tasavallan ykköseksi. Hänelle syntyi vahva epäilys, että Niinistö ei pysy Paasikiven linjalla vaan haluaa EU:hun yhteisen puolustuksen.\n– Ja hän vielä sekaantui hallituskriisiin, ja myötävaikutti, että perussuomalaiset potkittiin pois hallituksesta.\nVenäjän vaikuttamiseen Suomen presidentinvaaleihin Väyrynen ei uskonut. Häneltä tuli myös hyvin lyhyt kommentti keskustan presidenttiehdokkaan Matti Vanhasen kyvyistä presidentiksi:\n– Hänellähän on pitkä kokemus näistä asioista, Väyrynen vastasi ja varmuudeksi samoilla sanoilla kahteen kertaan.\nVäyrynen ei yhtynyt haastattelijan näkemykseen, että entinen pitkäaikainen ministeri on niputettu omaan kastiin perussuomalaisten ehdokkaan Laura Huhtasaaren kanssa – tehty pellehahmotelmaa.\n– Ei minusta. Mutta ikävä kyllä Lauraa on käsitelty vähän rumasti, Väyrynen muotoili.


Natsiaika, taustalla hakaristiChilen uutta presidenttiä Ricardo Lagosia asia ei miellytä - konferenssin järjestäminen Chilessä on suurin piirtein yhtä huonoa mainosta maalle kuin se, että entinen diktaattori Augusto Pinochet liikkuu Chilessä vapaana miehenä. Mainos (uutinen jatkuu alla)\n"Ensimmäinen kansainvälinen ideologinen kokous kansallissosialisteille" - nimisen konferenssin taustalla on hämäräperäinen chileläinen ryhmä Patria Nueva Sociedad (PNS), Uusi isänmaayhdistys. Kokouskutsu esitetään yhdistyksen internetsivulla, johon tutustujaa tervehtii saksalainen Horst Wessel -laulu espanjankielisenä esityksenä, ja lähtötervehdyksenä tulee kolminkertainen "Sieg Heil!". Ryhmän johtajan, 31-vuotiaan hyönteisasiantuntijan ja toimittajan Alexis Lopezin mukaan yli 40 äärioikeistolaisten ryhmien johtajaa eri puolilta maailmaa on jo ilmoittanut osallistuvansa Chilessä 17-22. huhtikuuta pidettävään kokoukseen. Hitlerin syntymäpäiväHuhtikuun 20. päivänä osanottajat muistavat Adolf Hitlerin syntymäpäivää. Lopez on kuitenkin kieltänyt, että hän itse tai PNS:ssä mukana olevat 3000 "avustajaa" olisivat natseja. Lopez sivuuttaa sen, että yhdistyksen nettisivuilta löytyy mm. hakaristejä ja saksalaisia kotkia. Hän vakuuttaa, että PNS toimii lain raamien sisällä ja "vastustaa rotuvihaa, rasismia ja syrjintää". Sen paremmin chileläiset viranomaiset kuin muutkaan ihmiset eivät usko häntä. Ricardo Lagos, Chilen ensimmäinen sosialistinen presidentti Salvador Allenden kukistumisen jälkeen, pyrkiikin nyt kaikin tavoin löytämään keinoja natsien kokouksen estämiseksi. Lopez ja hänen ystävänsä syyttävät viranomaisia syrjinnästä ja sanovat, että konferenssi pidetään joka tapauksessa - joko viranomaisten hyväksynnän kera tai ilman sitä. -Jos kokousta ei voida pitää julkisesti, se pidetään yksityisesti, sanoi Lopez äskettäin chileläiselle lehdistölle. Juutalaiset järjestöt yrittävät kerätä 1,5 miljoonaa nimikirjoitusta vastalauseena natsien konferenssille. Listassa olisi yksi nimi jokaista juutalaisvainoissa tapettua lasta kohden. Chileläiset nuorisojärjestöt ovat myös ryhtyneet toimiin ja kehottaneet katolista kirkkoa liittymään mukaan kokouksen vastustajiin. Vielä tähän asti kirkko on vaiennut. (STT-NTB)


Iäkkäät työntekijät - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nIkääntyneiden työssäkäyvien määrä tuplaantui\nJulkaistu: 30.4.2007 7:49 , Päivitetty: 30.4.2007 7:52\nIkääntyneiden työssäkäyvien määrä on kaksinkertaistunut yhdeksässä vuodessa, kertoo Helsingin Sanomien verkkolehti. Lehden mukaan 55-64-vuotiaat käyvät töissä selvästi pidempään kuin ennen.\nEniten ikääntyneiden työntekijöiden osuus on kasvanut sosiaali- ja terveysalalla, jossa lähes joka viides työntekijä on yli 54-vuotias.\nHyvän työllisyystilanteen taustalla on muun muassa kahden vuoden takainen eläkeuudistus, joka tiukensi eläkkeelle pääsyn ehtoja. Uudistuksen jälkeen eläkkeelle on ollut mahdollista siirtyä joustavasti 62-68-vuotiaana.\nYli 60-vuotiaiden työllisyys on viime vuosina parantunut suhteellisesti enemmän kuin muiden ikäryhmien.\nSaksalaiskaupat kosiskelevat ikääntyviä\nSaksalaiset kauppaketjut ovat alkaneet valmistautua väestön vanhenemiseen avaamalla erityisesti ikääntyvien tarpeisiin suunniteltuja supermarketteja. Kokeilumyymälöitä on syntynyt kahden viime vuoden aikana lähes kaksikymmentä. Lue lisää ›\nYritykset pestaavat jo eläkeläisiä\nIkääntyvistä työntekijöistä on nyt kova kysyntä. Heidän työllisyysasteensa on yhtä hyvä kuin hulluun aikaan 1980-luvun lopussa. Esimerkiksi terveysyritys Mehiläinen työllistää jopa eläkeläisiä. Lue lisää ›\nPikkupojan viaton uusi tapa paljasti perheenäidin syrjähypyn – isä tajusi pettämisen saman tien\nSome sekosi Fazerin uutuussuklaasta, mutta miksi sitä saa vain laivoilta ja lentokentiltä?\nKauhun hetket Rukalla: 10-vuotias poika roikkui tuolihissistä 200 metriä ja putosi rinteeseen\nKaikkien aikojen kiekkoyllätys: Saksa eteni olympiafinaaliin! IS seurasi olympiatapahtumia\nSomessa kuhisee – Reino ja Maria Nordinin esiintyminen tv:ssä jakoi rajusti mielipiteet: ”Ovatko he lintuja, kaloja vai tosissaan?”\nNuoren kadetin sotilasura mureni yölliseen sekoiluun\nHeadhunter varoittaa koodareita: CV-keräilijät vaanivat LinkedInissä – osaava tekijä tienaa pk-seudulla 5000–7000 e/kk\nKaupunkien energiayhtiöitä kiinnostaa pelkkä kaukolämpö – sähköntuotanto supistuu\nBrittipankki Barclays nosti Nesteen tavoitehintaa 43 prosenttia – suositus tasolla ”ylipainota”\nNokia nousi kolmanneksi vahvimmaksi telebrändiksi: huima 71 prosentin hyppy – ”Täydellinen esimerkki”\nEvira: Ravintolisiä myydään kielletyillä lääkkeellisillä väitteillä\nTeemu laittoi 160 neliön omakotitaloon maalämmön – nyt lämmityskulut vuodessa 600–700 euroa\nAutotallivenkoilu maksoi 40 000 euroa – taloyhtiön mielestä osakas ei asunut talossa vaikka maksoi vesimaksunsakin\n5 erilaista taloa: Näin paljon maalämpöpumppu säästää vuodessa – pakkaspäivinä yli 10 e/vrk\nAltia aikoo listautua pörssiin – valtio aikoo omistaa yhtiöstä vähintään kolmanneksen\nTällaiset huippuosaajat voivat nyt sanella työehtonsa – ”Haluan kolme päivää vapaata ja 7 000 euroa”\n”Taloyhtiöstä voi tulla pikavippaaja asuntosijoittajalle”\nRovion kurssi kääntyi nousuun – romahti torstaina\nMetsä Group haluaa ostaa puita omistajajäseniltään – täkynä tuplabonukset\nAktiivimallin ensimmäinen leikkuri lähestyy: 5 tapaa välttää tuen vähennys\nSelvitys: Suomi on nyt maailman houkuttelevin maa kaivoksille\nLintilä Altian listautumisesta: ”Kossuosake on herättänyt mielenkiintoa”\nEuroalueen inflaatio hidastui 1,3 prosenttiin tammikuussa\nHeadhunter varoittaa koodareita: CV-keräilijät vaanivat LinkedInissä – osaava tekijä tienaa pk-seudulla 5000–7000 e/kk 7:42\nAutotallivenkoilu maksoi 40 000 euroa – taloyhtiön mielestä osakas ei asunut talossa vaikka maksoi vesimaksunsakin 23.2. 11:42\nTeemu laittoi 160 neliön omakotitaloon maalämmön – nyt lämmityskulut vuodessa 600–700 euroa 23.2. 14:11\n5 erilaista taloa: Näin paljon maalämpöpumppu säästää vuodessa – pakkaspäivinä yli 10 e/vrk 23.2. 7:15\nAltia aikoo listautua pörssiin – valtio aikoo omistaa yhtiöstä vähintään kolmanneksen 23.2. 9:19\nNäin paljastat tietokoneesi akkusyöpöt Windows 10:llä 7:00\nMukana kolme suomalaista: Viikonlopun nälkäpeliturnauksessa jaossa 50 000 dollaria 23.2. 19:00\nKymmenistä tuhansista myydyistä itkuhälyttimistä paljastui vakava aukko: Kodin vakoilu onnistuu netin yli 23.2. 16:05\nLG otti varaslähdön: Esitteli kaksi uutuuspuhelinta 23.2. 15:08\n”Tuntui helvetin pahalta elää mutsin rahoilla” – Timo nostaa nyt ammattipelaajana huippupalkkaa Amerikassa 23.2. 14:30


Napostellen: joulukuuta 2021\nDelirium Noël 10%\nLasi nauttiessa: Tulip glass\nTuoksu: Maltainen, etäisen hiivainen, hennon mausteinen, hennon karamellinen, kevyen banaaninen.\nMaku: Maltainen, makeahko, hennon karamellinen, etäisen hiivainen, hennon banaaninen, aavistuksen mausteinen. Suutuntuma kuohkea, ohut, hapokas. Jälkimaku maltainen, tylppä, kuivahko.\nMuuta: Hyvin maltainen olut, jossa hiiva maistuu hennosti mutta alkoholi ei korkeasta pitoisuudesta huolimatta. Delirium-sarjan ehkä kuivin olut, mutta siitä huolimatta melko maistuva. Kokonaisuus on maltainen ja hennon hiivainen. Nautiskeluolueksi, ostan toistekin.\nLähettänyt Pasi Ääpälä klo 11.15 Ei kommentteja:\nOmnipollo Pleroma Calamansi Lime Tangerine Crème Brûlee 6%\nUlkonäkö: Keltainen, heikosti vaahtoava, vaahto pehmeää ja pienikuplaista, vaahto laskee välittömästi, heikon hapokas, samea.\nTuoksu: Hapan, trooppisen hedelmäinen, mangomainen, etäisen suolainen, häivähdys vaniljaa.\nMaku: Hapan, trooppisen hedelmäinen, hennon mangomainen, etäisen limettinen. Suutuntuma liukas, hennon hapokas, pehmeä. Jälkimaku hennon hapan, hedelmäinen, lyhyt.\nMuuta: Tölkissä sakkaa. Erittäin hedelmäinen olut, jossa mukavasti happamuutta ja hentoa makeutta. Melkomoisen mehumainen. Kokonaisuus on hedelmäinen ja hapan. Seurusteluolueksi, ostan toistekin.\nSalama Neo-Elektro 6,5%\nPanimo: Salama Brewing Co.\nUlkonäkö: Ruskean keltainen, voimakkaasti vaahtoava, vaahto pehmeää ja pienikuplaista, hennon hapokas.\nTuoksu: Humaloitu, hedelmäinen, kevyen maltainen, etäisen olkimainen, aavistuksen makea.\nMaku: Humaloitu, maltainen, kevyen hedelmäinen, hennon pihkainen, aavistuksen makea. Suutuntuma liukas, notkea, kevyen hapokas. Jälkimaku kuiva, kevyen humaloitu, hennon hedelmäinen.\nMuuta: Tölkissä hieman sakkaa. Mukavan rapsakkaasti humaloitu olut, jossa trooppisten hedelmien makua ja hentoa makeutta. Olut vaikuttaa aluksi huomattavasti humaloidummalta mitä se lopuksi on. Kokonaisuus on humaloitu ja aavistuksen makea. Seurusteluolueksi, voin ostaa toistekin.\nLähettänyt Pasi Ääpälä klo 13.32 Ei kommentteja:\nTilquin / Rulles Stout Rullquin 2018-2019 7%\nPanimo: Gueuzerie Tilquin\nTuoksu: Hapan, kuivahko, marjainen, häivähdys kaakaota, aavistuksen puumainen.\nMaku: Hapan, kuiva, marjainen, kevyen puumainen, hennon kaakaoinen. Suutuntuma pehmeä, kuohkea, ohut. Jälkimaku hapan, kuiva, hennon kaakaoinen.\nMuuta: Pullossa sakkaa. Hapan ja kuiva olut, jossa myös hentoa kaakaon makua ja marjaisuutta. Olut tuntuu hieman erikoiselta, johtuen sekoitukseen käytettyjen oluiden luonteista. Onneksi sekoitus toimii jotenkuten hyvin, joskin lambic hallitsee kahdeksasosallaan selkeästi. Kokonaisuus on kuiva ja hapan. Nautiskeluolueksi, voin ostaa toistekin.\nHanssens Oude Gueuze 6%\nTuoksu: Hapan, hedelmäinen, käynyt, etikkainen.\nMaku: Hapan, etikkainen, kuiva, hedelmäinen, etäisen hiivainen. Suutuntuma ohut, liukas, pehmeä. Jälkimaku kuiva, hapan, etikkainen.\nMuuta: Pullossa sakkaa. Erittäin hyvää olutta. Kuiva ja hapan olut, jossa etikkainen tuntuma seuraa koko nauttimisen ajan. Hento hedelmäinen aromi saa hetkittäin tilaa. Kokonaisuus on hapan ja kuiva. Nautiskeluolueksi, ostan toistekin.\nLähettänyt Pasi Ääpälä klo 14.28 Ei kommentteja:\nHonkavuori Taiga Whisky Porter 2020 10,7%\nUlkonäkö: Hyvin tumman ruskea, käytännössä musta. Keskivoimakkaasti vaahtoava, vaahto samettista ja pienikuplaista.\nTuoksu: Viskimäinen, savuinen, kevyen maltainen, hennon paahteinen.\nMaku: Makea, hennon viskimäinen, hennon savuinen, kevyen paahteinen, kevyen maltainen. Suutuntuma pehmeä, notkea, hennon hapokas. Jälkimaku hennon viskimäinen, hennon paahteinen, lämmin.\nMuuta: Pehmeä ja tukevan viskimäinen olut, jossa paahteisuutta ja makeutta mukana. Olut on helposti nautittava vaikka viskitynnyrikypsytys puskee paikoin päälle voimakkaammin. Kaikki tuntuu olevan hyvässä tasapainossa. Kokonaisuus on viskimäinen ja paahteinen. Nautiskeluolueksi, ostan toistekin.\nLähettänyt Pasi Ääpälä klo 13.10 Ei kommentteja:\nBig Belly Liquid Desserts 13 Red Velvet Coconut Christmas Cake Quadruple 12%\nUlkonäkö: Tumman ruskea, käytännössä musta, keskivoimakkaasti vaahtoava, vaahto pehmeää ja pienikuplaista, vaahto laskee melko nopeasti.\nTuoksu: Kookoksinen, makeahko, häivähdys vaniljaa, tumman hedelmäinen.\nMaku: Kevyen kookoksinen, makeahko, vaniljainen, hennon hedelmäinen. Suutuntuma paksu, notkea, sitkeä. Jälkimaku kookoksinen, hennon vaniljainen, etäisen suklainen.\nMuuta: Pullossa sakkaa. Kookoksinen ja makeahko olut, jossa myös reippaasti vaniljaa ja hedelmäisyyttä mukana. Alkoholi pysyy onnistuneesti piilossa, eikä tule esille missään vaiheessa nauttimista. Olut on pehmeä ja helposti nautittava. Kokonaisuus on kevyen kookoksinen ja vaniljainen. Jälkiruokaolueksi, voin ostaa toistekin.\nBig Belly Liquid Desserts 11 Caribbean Coffeecake Tonka Stout 11%\nUlkonäkö: Tumman ruskea, käytännössä musta, keskivoimakkaasti vaahtoava, vaahto on pehmeää ja pienikuplaista, vaahto laskee melko nopeasti, voimakkaan sakkainen.\nTuoksu: Kahvinen, tonkapapuinen, maltainen, paahteinen, kuiva, sikarinen.\nMaku: Makeahko, kahvinen, hennon kaakaoinen, aavistuksen suklainen. Suutuntuma notkea, pehmeä, liukas. Jälkimaku kahvinen, maltainen, makeahko.\nMuuta: Pullossa sakkaa. Voimakkaan kahvinen olut, jossa myös tonkapavun makua ja hentoa suklaisuutta. Kokonaisuus on kahvinen ja makeahko. Jälkiruoka- tai naustiskeluolueksi, ostan toistekin.\nBig Belly Liquid Dessert 08 Salted Fudge Hazelnut Brownie Porter 10%\nUlkonäkö: Tumman ruskea, käytännössä musta, keskivoimakkaasti vaahtoava, vaahto pehmeää ja suurikuplaista.\nTuoksu: Pähkinäinen, makeahko, karamellinen, hennon maltainen, aavistuksen suolainen.\nMaku: Makea, toffeinen, hennon pähkinäinen, hennon suklainen. Suutuntuma paksu, notkea, sitkeä. Jälkimaku makea, hennon pähkinäinen, aavistuksen alkoholinen.\nMuuta: Pullossa sakkaa. Makea ja maukas olut, joka käy jälkiruoasta sellaisenaan. Alkoholi ei maistu korkeasta pitoisuudesta huolimatta, vaan jää kaiken makeuden ja pähkinäisyyden alle. Kokonaisuus on makea ja pähkinäinen. Nautiskelu- tai jälkiruokaolueksi. Ostan toistekin.\nUlkonäkö: Hyvin tumman ruskea, käytännössä musta, keskivoimakkaasti vaahtoava, vaahto samettista ja suurikuplaista.\nTuoksu: Paahteinen, kevyen lakritsinen, hennon maltainen, aavistuksen mokkainen.\nMaku: Maltainen, kevyen paahteinen, hennon lakritsinen, hennon mokkainen, etäisen suklainen, aavistuksen savuinen. Suutuntuma liukas, notkea, hennon hapokas. Jälkimaku hennon savuinen, kevyen maltainen, kevyen paahteinen.\nMuuta: Pullossa sakkaa. Paahteinen ja maltainen olut, jossa hentoa savua ja lakritsisuutta. Olut tuntuu olevan hyvässä tasapainossa aromien suhteen, eivätkä hennommat aromit jää vahvempiensa alle. Kokonaisuus on maltainen ja kevyen paahteinen. Nautiskeluolueksi, voin ostaa toistekin.\nO'Hara's Leann Folláin 6%\nPanimo: O'Hara's Brewery\nUlkonäkö: Tumman ruskea, hieman punertava, heikosti vaahtoava, vaahto laskee melko nopeasti, heikon hapokas.\nTuoksu: Hennon kahvinen, kevyen maltainen, kevyen paahteinen, aavistuksen suklainen.\nMaku: Maltainen, hennon paahteinen, hennon kahvinen, kitkerän suklainen. Suutuntuma pehmeä, notkea, paksuhko. Jälkimaku hennon paahteinen, maltainen, kuivahko.\nMuuta: Tukevaa ja maukasta olutta, jossa paahteisuutta ja hentoa kahvin makua. Olut on hyvin pehmeää ja helposti nautittavaa. Kokonaisuus on maltainen ja hennon kahvimainen. Seurusteluolueksi, voin ostaa toistekin.\nLähettänyt Pasi Ääpälä klo 12.28 Ei kommentteja:\nSierra Nevada Barrel Aged Narwhal Imperial Stout 11,9%\nTuoksu: Paahteinen, viskimäinen, hennon kahvinen, hennon maltainen, etäisen siirappinen.\nMaku: Paahteinen, viskimäinen, etäisen alkoholinen, kevyen kahvinen, hennon kaakaoinen, hennon maltainen. Suutuntuma paksu, kuohkea, notkea. Jälkimaku paahteinen, kuiva, kaakaoinen.\nMuuta: Erittäin hyvää olutta! Paahteinen ja kuiva olut, jossa viskitynnyrikypsytys tuntuu todella tukevana. Kahvin ja kaakaon aromit vuorottelevat onnistuneesti, eikä alkoholin etäinen maku pääse pahemmin esille. Kokonaisuus on paahteinen ja viskimäinen. Nautiskeluolueksi, ostan varmasti toistekin.\nLähettänyt Pasi Ääpälä klo 16.57 Ei kommentteja:\nOpen Water Winter Warmer 2020 10%\nTuoksu: Maltainen, makeahko, mausteinen, kevyen hedelmäinen.\nMaku: Maltainen, kevyen hedelmäinen, hiivainen, kevyen mausteinen, hennon sitruksinen. Suutuntuma hapokas, pehmeä, kuohkea. Jälkimaku kuiva, hiivainen, pitkä.\nMuuta: Pullossa sakkaa. Maltainen ja hedelmäisen makeahko olut, jossa myös hentoa mausteisuutta ja sitruksisuutta. Olut tuntuu paikoitellen sekavalta ja aromit eivät tahdo toimia keskenään. Kokonaisuus on maltainen ja hiivainen. Mausteisten ruokien seuraksi, voin ostaa toistekin mikäli parempaa ei saatavilla.\nTop Fuel High Octane 10%\nTuoksu: Paahteinen, kahvinen, hennon maltainen, aavistuksen kaakaoinen, hennon lakritsinen.\nMaku: Paahteinen, kevyen lakritsinen, hennon kahvinen, etäisen kaakaoinen. Suutuntuma pehmeä, sitkeä, notkea. Jälkimaku kuiva, kitkerähkö, pitkä.\nMuuta: Pullossa runsaasti sakkaa. Hyvin paahteinen olut, jossa runsaasti kahvin makua ja kaakaon tuntumaa. Oluessa on kiitettävän pitkä jälkimaku. Kokonaisuus on paahteinen ja kahvinen. Nautiskelu- tai jälkiruokaolueksi. Ostan toistekin.\nBig Belly Liquid Desserts 13 Red Velvet Coconut Ch...\nBig Belly Liquid Desserts 11 Caribbean Coffeecake ...\nBig Belly Liquid Dessert 08 Salted Fudge Hazelnut ...\nSierra Nevada Barrel Aged Narwhal Imperial Stout 1...


Tragedia – Tuulevin lukublogi\nKirjoittaja Tuulevin lukublogiJulkaistu 23. 09. 2018 Kategoriat kaunokirjatAvainsanat epätasa-arvo, eriarvoisuus, köyhyys, Kehtolaulu, kunnianhimo, lapset, lastenhoitajat, Pariisi, perheet, Ranska, rasismi, Slimani Leïla, tragediat, ura, vanhemmuus, yhteiskuntakritiikki, yksinäisyys\n6 vastausta artikkeliin “Tragedia”\nOn tuo The Handmaid’s Tale mulle niin loppuun kaluttu luu, että kiinnostuin enemmän tästä teoksesta. Luen tämän suurimmalla varmuudella, ja kauheuksia enemmän kiinnostaa teoksen yhteiskunnallisuus. Jo tätä esittelyä lukiessa tuli mieleen, että kunnallinen päivähoito valvonnalla on aika asiallinen juttu!\n07. 10. 2018 23:27\nKannattaa lukea Slimani.\n(Mutta voiko The Handmaid’s Talen koskaan kaluta loppuun?)\nKirjoitat kirjasta mielenkiintoa herättävästi! Vilkaisin kirjaston varausjonoa. Siellä on yli 900 jonottajaa! Pitää laittaa kirjan nimi kuitenkin muistiin.\nTämä herätti kyllä kiinnostuksen, vaikka alkuasetelma kuulostaa ihan hirvittävältä. Mutta silti, monella tapaa ajatuksia herättävä teema ja tässä ajassa vahvasti kiinni. Laitetaan nimi mieleen.\n14. 10. 2018 16:43\nTavallaan se auttaa, että jo alussa tietää, eikä tarvitse pelätä, mitä lopulta tapahtuu.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Kahdeksan kertomusta menneisyydestämme\nSeuraava Seuraava artikkeli: Miksi The Handmaid’s Tale ansaitsisi uuden suomennoksen — 1. Johdanto


Psalmit 25–28 – Lähetysyhdistys Kylväjä\nPuran sydäntäni Herralle\nYksityisten ihmisten valituspsalmit muodostavat Psalmien laajimman ja keskeisimmän osan. Erilaiset menetykset ja vastoinkäymiset ovat painaneet ihmisen maahan, ja hän huutaa hätänsä Jumalalle. Löydämme valituspsalmeista juuri niitä oikeita sanoja, joilla puramme sydämemme tuskaa Herralle ja saamme uutta rohkeutta. Joskus sanat löytyvät yhdestä psalmista, joskus taas on luettava monia ennen kuin sana osuu kohdallemme.\nPsalmit 25-28 kuuluvat valituspsalmien joukkoon. Meitä ohjataan jälleen kääntymään Herran puoleen ja meille vakuutetaan, ettemme koskaan turhaan luota Herran apuun. Kun koemme olevamme yksin ja avuttomia, saamme pyytää, että Herra näkisi kärsimyksemme ja vaivamme, lievittäisi sydämemme tuskan ja ottaisi pois ahdistuksemme (25:16-18).\nMeitä johdetaan myös avoimesti rukoilemaan ”tutki minua, Herra, koettele minua” (26:2,3) ja samalla anomaan, että Herra olisi armollinen ja pelastaisi (26:11). Kun Herra tutkii sydämemme, joudumme pyytämään, ettei hän muistaisi nuoruutemme syntejä eikä pahoja tekojamme (25:7). ”Anna anteeksi suuret syntini”, ”kaikki syntini” (25:11,18).\nMitä tärkeintä on pitää mielessä Herran armo, sillä siinä on totuus Herrasta. Vain sen varassa jaksamme elää (26:3). Armossa on vahva perusta, ja siinä seisten kiitämme yhdessä toisten kanssa Herraa (26:12). Kunpa tänäänkin sydämestämme luottaisimme siihen, että ”Herra on minun valoni ja apuni, ketä minä pelkäisin? Herra on minun elämäni turva, ketä siis säikkyisin?” (27:1).\nVälillä koemme, että Herra on vaiti. Jos Herra ei vastaa, olemme kuoleman omia (28:1). Siksi ”kuule minun rukoukseni, kun huudan sinua avuksi” (28:2). Älä kätke kasvojasi, älä vihastu, älä torju, älä jätä, älä hylkää, sillä sinä olet ainoa auttajani (27:9)!\nAivan varmasti tulee aika, jolloin voimme sanoa, että Herra on kuullut avunpyyntömme ja olemme saaneet avun. Silloin sydämemme voi riemuita (28:6,7). Mutta kuinka pian unohdammekaan kiittää!\nJakso päättyy pyyntöön pelasta ja siunaa, kaitse ja kanna nyt ja aina (28:9). Voimmeko sen enempää toivoa täällä alhaalla!


Ylivoimaisesti suurin ongelma juniorivalmennuksessa Suomessa - Sivu 59 - FutisForum2\n22.06.2018 klo 06:56:30\nSivuja: 1 ... 58  60 ... 66\nKirjoittaja Aihe: Ylivoimaisesti suurin ongelma juniorivalmennuksessa Suomessa (Luettu 189935 kertaa)\nVastaus #1450 : 10.02.2017 klo 09:34:15\nKun tuli täällä paasattua miten jalkapallo vaatii pelaajalta ihan erilaista älykkyyttä kuin oikeastaan mikään muu laji, niin laitetaan tänne aiheeseen liittyvä kirjoitus Pertti Kemppiseltä.\nJos Pythagoras eläisi tässä ajassa\nJos Pythagoraalla olisi onni elää tässä ajassa, hän valmentaisi jalkapallojoukkuetta, koska jalkapallon pelaaminen on ennen kaikkea geometriaa. Pelissä syntyy jatkuvasti geometrisia muotoja, joiden sisällä avataan ja suljetaan pelitilanteita. Peli itsessään on matemaattista ja sen sisällä liikkuu loogisia ratkaisuja. Voimme oppia geometriaa, analysoimalla kolmioissa pelaamista - Barcelonan tai Ajaxin pelaamista. Matemaattiset mallit voivat auttaa meitä ymmärtämään, miten yhteistyö nurmikolla toteutuu pelaajien sijoittumisen kautta.\nTunnettu jääkiekkovalmentaja Alpo Suhonen totesi kirjoituksestani: ”Pertti sorry nyt on aika skeidaa,,,,”\nVastasin tähän haasteeseen näin: Jalkapallon pelaamisen korrelaatio avaruusgeometriaan on huippujalkapallossa kasvanut koko ajan. Tämä voidaan todistaa pelikarttoja kuvaavilla grafiikoilla - esimerkiksi pelaajien liike- ja syöttösuunnilla suunnilla, jotka ovat huomattavasti rationaalisempia kuin ennen. Esim. espanjalaisessa ”tikitaka” -pelitavassa ollaan kiinnostuneita siitä, miten voidaan laskea pelaajien keskinäiset etäisyydet kollektiivisessa merkityksessä? Nämä riippuvat ainakin kolmesta tekijästä: a) pelaajien läheisyyksistä toisiinsa nähden, b) geometristen kuvioiden (pääasiassa kolmioiden) sovittelusta toisiinsa nähden ja c) vastustajan pelitavasta.\nKolmioissa pelaaminen muodostaa matemaattisia parametreja, joiden suorituskyvyn voi määrittelellä sen perusteella, miten tehokkaasti ne voidaan muodostaa vastustajan sijoittumiseen nähden.\nEsimerkiksi "tiki-taka" -pelitapa jalkapallossa perustuu tietoiseen korkeaan pallonhallintaa, jolloin pallo kulkee pelaajien välillä lyhyemmin kuin useimmissa muissa pelitavoissa. Tämän strategian tarkoituksena on hallita/suojella pallon hallinta-aluetta pelaajien "geometrisen sioijoittelun" kautta mahdollisimman tehokkaalla tavalla. Tätä pelityyliä on kehittäneet muun muassa Johan Cruyff ja myöhemmin valmentajat kuten Luis Aragones, Louis van Gaal, Frank Rijkaard, Vicente del Bosque ja Josep Guardiola. Kolmiopelaaminen on jatkuvasti kehittynyt ja siitä on tullut myös entistä ”matemaattisempaa”.\nTikitaka -pelitavassa jokaiselle pelaajalle annetaan tietty sijoittumisarvo. Sen perusteella määritellään se, millaisessa kulmassa hän pelaa toisiin pelaajiin nähden. Tämä arvo voidaan antaa monella tavalla – esim.:\n1. Läheisyyden kautta/pelietäisyyksien kautta. 2. Pelaajien sijoituskulmista. 3. Joukkueen kollektiivisesta liikkumisesta eri pelitilanteissa. Näin voidaan laskea mediaanit eri pelitilanteisiin, jotka voidaan syöttää tietokoneelle. Näin saadaan mitatuksi kollektiiviset sijoittumisetäisyydet tai käytettyjen syöttöjen määrät pelaajien liikkumistapaan nähden. Näin voidaan todeta millaisia etäisyyksiä ja kulmia pelaajat käyttävät pelatessaan. Pelaajien välimatkojen mittaus avaruusgeometrisessa merkityksessä on tärkeää nykyjalkapallossa. Näin voidaan yhdistää pelaajat yksilötasolla kollektiivisesti pyrittävään pelitapaan. Tässä yhteydessä kannattaa huomioida, että kolmioita voivat olla myös erilaisia. Oleellista on tällöin se: kun pelaaja liikkuu tietyllä tavalla, sillä on vaikutusta toisten pelaajien sijoittumiseen ja pelaamiseen. Tikitaka -pelitavasta innostuneena kehitin viime kesänä avaruusgeometrisen tavan harjoitella esim. syöttöpeliä, joka avasi ainakin minulle uudenlaisia ulottuvuuksia ymmärtää jalkapallon pelaamisesta. Petteri Sihvonen totesi puolestaan Alpo Suhoselle näin: "Alpolla on koulut käymättä. Se näkyy sivistymättömyytenä ("skeidaa" eli paskaa) ja asenteena, jossa ihmisten pyrkimys abstrahoida pelistä huomioita on hänelle sietämätöntä myrkkyä. Vahvistuu kuva: jääkiekkoilu on yksinkertaisten miesten yksinkertainen peli..." PS.: onko äijävalmentamisessa kysymys juuri tästä?\nOngelma on se, että vaikka nämä matemaattiset mallit olisi miten kirjattu pelikirjaan, ei siitä ole mitään iloa ellei pelaajat ole riittävän älykkäitä niitä toteuttamaan muuttuvassa ajassa ja tilassa.\nSiinä mielessä pelaajilla ei ole pelikirjaa jota käyttää sillä peli muuttuu koko ajan. Muusikko pystyy ymmärtämään tämän asian niin, että ei ole sama asia seurata orjallisesti nuotteja ja kapellimestaria kun ymmärtää musiikin teoria ja noudattaa sitä samalla reagoiden muiden soittajien muutoksiin improvisoidessa.\nPelinrakentajaa pidetään jenkkifutiksessa kentän älykkäimpänä pelaajana. Jalkapallossa niitä pelinrakentajia pitää olla kentällä saman aikaisesti nykyään jopa 22 kappaletta.\nVastaus #1451 : 10.02.2017 klo 19:30:59\nMitä helvettiä, Papa?\nOlen täysin samaa mieltä tuosta Kemppisen kirjoituksesta, näin sen pelin itsekin olen nähnyt jo teini-ikäisestä asti. Liikkuvia kolmioita, liikesuuntia josta muodostuu positiivisia etuja tai negatiivisia todennäköisyyksiä jos tilanteeseen reagoi väärin. Koko taktiikan perusta on luoda noi todennäköisyydet oman jengin eduksi. Matematiikkaa se on. Luovutaan jostain kentänalueesta, et voitetaan se alue jota aiotaan hyödyntää maalipaikkojen luomiseen. Geometria on vain yksi tapa visualisoida se, joku voi sisäistää pelin rytminä tai muuten, mut jokin oivallus jokaiselle yksilölle siitä päähän pitää muodostua, et alkaa liikkua edullisesti oman joukkueen kannalta.\nMut se et se poikkeis jotenkin pallopeleistä, joissa päässä on maalit, en käsitä. Jenkkifutis ja sen tyyliset ehkä poikkeaa eniten, kun niissä aloitus on niin poikkeava. Ja toki 5 vs. 5 on muuttujia vähemmän, mut ei futiksenkaan pelaaminen ole itseasiassa kun 5 vs. 5, osallistujat tilanteeseen vaan vaihtuu ku pelialue ja pallo liikahtaa, iso osa on passiivisia ja vain valmiudessa osallistua. Ja voi sen pilkkoa halutessaan aina vain 3 vs.3 tilanteiksi, mut se tuskin oleellista on. Mä en käsitä, miksi jalkapalloväki ei tajua selkeitä hyötyjä lapsena pelata kaikkea, kun jalkapallokin pitäs opettaa 3 vs. 3, edeten 5 vs. 5 jne. eli ihan sitä samaa mitä kaikki pallopelit pitää sisällään. Olen ehdottomasti sitä mieltä, et jos jalkapallon pelin sielu ois suomessa ymmärretty, jalkapallon kautta pelin voi opettaa. Mutta kun sitä ei käsitä kuin Kemppisen kaltaiset friikit, muiden lajien ärsykkeet on ehdoton edellytys kehittyä suomessa jalkapalloilijaksi, vielä pelkällä futiksella ei yksinkertaisesti opi pelaamaan pallopelejä. Suomessa siis. Suomessa nähdään yksilö ja yksilön taidot. Ja jalkapallon sekavuus, 11 vs.11 on tosi hienoa, kun muuttujia on mielettömästi. Pitäs nähdä pienpeli ison pelin sisällä, että sitä vois opettaa lapsesta asti ja sen näkee kyllä tosi harva. Ja siks kiistellään, et meneekö nyt petterin ura pilalle, ku pelas kaks vuotta säbää ja kerran korista, se ei kehittänyt vasemman jalan ulkokierteeseen tarvittavaa koordinaatiota 8 vanhana ja syntyi karmea takamatka 8 vanhaan barcan junnuun. Siitäkin huolimatta se nähdään haittana, et petteri oppi ottamaan askeleen taakse ja sivulle ollen aina pelattavissa ja oppi syöttämään ja liikkumaan tyhjään tilaan joka on niin pirun vaikeaa niille petterin pelikavereille jotka sitä koordinaatio etua eivät antanneet, kipittivät tikkaita ja steppasivat futistreeneissä. Pelaamaan oppii pelaamalla ja futiksessa lapsena pelaamisen pitää olla lapsen käsityskykyä tukevaa. Kun se sitä harvoin futistreeneissä on, sitä löytää helpoiten lajeista, joissa pelaaminen on yksinkertaisempaa. Geometriat ja kolmiot on niissä aivan samat, ainut muuttuja on välimatkat.\nVastaus #1452 : 10.02.2017 klo 20:00:28\nVastaus #1453 : 11.02.2017 klo 10:32:22\nJa toki 5 vs. 5 on muuttujia vähemmän\nMuusikko voi taas ymmärtää asian kolmen soinnun punkin ja muuttuvien tahtilajien sekä eksoottisten sointujen progen välillä.\nVastaus #1454 : 13.02.2017 klo 23:58:34\nEsim. Antti Niemen kommenteista näkee miten sekaisin tilanne on ollut jumalauta 2017 asti Suomessa ja Palloliitossa. Uskomatonta, että puuhastelu on saanut jatkua näin pitkään.\nVastaus #1455 : 14.02.2017 klo 00:58:36\nLainaus käyttäjältä: Wonder Man - 13.02.2017 klo 23:58:34\nMIkä on Niemen Antin nikki?\nVastaus #1456 : 25.03.2017 klo 10:43:26\nKuvittelemme asioiden tapahtuvan liikaa itsestään. Eipä kyllä meidän koulutusjärjestelmäkään ole ihan oikealla tasolla. Kun ajatellaan meidän A tason valmentajia mitä sihen oikeasti on vaadittu? Pelaajatausta, kurssit ja analyysit, lopputyöt ja tarkkailut liiton kouluttajilta, joiden anti lähellä samaa tasoa. Muistan kun sain itse A lisenssin suoritettua ja meni kerralla ottelun arviontikin läpi vaikka itse en tiennyt taktisesti juuri silloin mitään vaan pidin asenteella hyvät puheet kopissa ja piirsin pelaajille pelipaikat sekä kerroin että haluan joukkueen pelaavan kuten olemme harjoitelleet ja pysyvän tukena toinen toisilleen. Sain kehuja kouluttajilta että erittäin hyvä ottelupalaveri ja työskentelystä pelistä sain palautteen että pitäisi antaa puolustukselle ohjeet nostaa linjaa useammin jos jäävät roikkumaan. Tämän kuittasin että pelaajien tulee itse myös oppia pelissä kun juuri sitä oli käyty treeneissä läpi. Plussaa kannustuksesta ja positiivisuudesta!! Nyt kun näen asian niin juuri tuolloin olisi pitänyt saada perusteellista sekä vaativampaa koulutusta. Ulkomailta saa hyviä oppeja ja oppia ymmärtämään miten asioita opetetaan tehokkaammin. Olen itse oppinut pienen askeleen reakoimaan myös taktisesti pelien sisällä. No kyllä me noustaan vielä ja hymyä huuleen. Nyt halliin peliä katsomaan ja kannustamaan!\nVastaus #1457 : 27.03.2017 klo 00:56:20\nSuurin ongelma juniorivalmennuksessa suomessa on kukaan ei tiedä miten pitäisi pelata. Mielipiteeni on se, että jo erittäin nuoresta iästä asti pelaajia pitäisi alkaa opettamaan pelaamaan tietyllä tavalla oli se sitten pallon hallinta, syvältäpuolustaminen tai ylhäältä prässääminen. Palloliitto voisi ohjeistaa miten he haluavat A- maajoukkuuen pelaavan vuonna 2040.\nNiin kauan kun ei ole yhtenäistä pelitapaa vaan kaikki valmentajat opettavat sitä "parasta" tapaa joita on yhtä monta kun on valmentajaa ei suomi tulee pääsemään yksiinkään arvo kisoihin.\nVastaus #1458 : 27.03.2017 klo 01:34:30\nLainaus käyttäjältä: Koiranalle - 27.03.2017 klo 00:56:20\nNallukka, kaikki nuo pitää osata, ja pelitapa valitaan oman materiaalin tason ja vastustajan mukaan, pitää olla sen verran peliksitystä jne, että kaikki käy.\nVastaus #1459 : 27.03.2017 klo 07:10:00\nKatsopahan mistä pelistä tahansa, minkä tahansa kymmenen sekunnin pätkän löytää suomalaisen jalkapallovalmennuksen heikkoudet.\nUseamman pelaajan yhteistyö, ei toimi. Ja se ei toimi, kun palloton pelaaja ei havannoi eteenpäin, on myöhässä jo ennen kuin saa pallon. Kun ei havannoi, ei ole oikein sijoittunut, peliasentokin jää silloin heikoksi. Kun pallo kiertää, pelattavaksi liikahtamisen ajoitus ei ole kunnossa, esim on vaikea saada palloa keskikentälle palaajalle kasvot eteenpäin, kun pudottautuminen pussinpohjalle ajoittuu väärin. Ne on toistuvia pelitilanteita, pelaamisen rutiinia johon valmennuksen kautta ei osata antaa peruskoulutusta, korjata kun pelaajalle alkaa iskostua huonoja malleja niitä ratkaista. Ne ei ole ajatustoiminnan kautta toteutettavia taitoja, vaan refleksimäisiä tottumuksia, jotka vain täytyy tehdä, jotta pelaaminen on sujuvaa. Tavallaan peruspelaaminen jää niin heikolle tolalle, ettei pelaajat kykene soveltamaan opittuja rutiineja pelatessaan. Ja tämä ongelma on vain jalkapallossa, muissa pallopeleissä ei ole sitä ongelmaa et pari pelaajaa jäätyy, jolloin koko joukkue on ongelmissa. Ja pitää tajuta, että nämä ovat yksilötaito ja käsitys asioita, pelaaminen ja peli on perustaltaan ihan samaa kaikissa joukkueissa kaikkialla maailmassa. Osaa reagoita tilanteeseen, voi vaihtaa jengiä ja pelaaminen sujuu.\nSe ero on ihan valtaisa kun katsoo jonkin seurajoukkueen pelaamista verrattuna esimerkiksi suomen maajoukkuepeliin. Kun lähdetään hyökkäämään, osaa monta sekuntia aikaisemmin katsoa et viiden sekunnin päästä lähtee keskitys ja nuo pallottomat ovat maalinedessä viimeistelemässä kun lähtee muodostumaan hyökkäys, sujuvaa luonnollista pelaamista on helppo ennakoida. On tilaa jota joukkueet osaavat hyödyntää. Suomalaisen jalkapallojoukkueen pelaamista ei oikein osaa ennakoida, ajatusketju katkoo, pätkii, tökkii, joku ei juoksekaan maalintekoon, keskittäjä jääkin nykimään jalkaansa laidalle ja ei keskitä, syöttö laiturille annetaankin taakse. En usko, että kyse on taitopuolen ongelmista vaan siitä että pelikäsitys ei kehity, jopa muodostuu jalkapallon kannalta vikaantuneeksi suomalaisilla painotuksilla ja valmennusmetodeilla. Ei opeteta pelaajia ymmärtämään pelaamista ajattelutasolla, jolloin ei reflekseiksi kehity oikeita tapoja reagoida pelin eläessä. Ikävaiheessa 8-14 v tehdään jotain nyt todella huonosti ja on tehty jo kauan.\nTai ehkä se tapahtuu jo aiemmin. Epäilisin et virhe on siellä pienpeleissä 3 vs.3 mitä palkitaan, mitä ruokitaan. Ei palkita oivalluksia kun pelaaja sijoittuu pelattavaksi, pallollinen havaitsee et syöttökin on olemassa, kun meidät on iskostettu kun laitureita ei synny palkitsemaan ohituksia, yksilöhaastoja ja valitettavasti samalla opetetaan katsomaan pelin sijasta palloon.\n« Viimeksi muokattu: 27.03.2017 klo 07:21:15 kirjoittanut Pussikalja »\nVastaus #1460 : 28.03.2017 klo 21:26:12\nLainaus käyttäjältä: Pussikalja - 27.03.2017 klo 07:10:00\nSe ero on ihan valtaisa kun katsoo jonkin seurajoukkueen pelaamista verrattuna esimerkiksi suomen maajoukkuepeliin. Kun lähdetään hyökkäämään, osaa monta sekuntia aikaisemmin katsoa et viiden sekunnin päästä lähtee keskitys ja nuo pallottomat ovat maalinedessä viimeistelemässä kun lähtee muodostumaan hyökkäys, sujuvaa luonnollista pelaamista on helppo ennakoida. On tilaa jota joukkueet osaavat hyödyntää.\nOlen ihan samaa mieltä. Tässä esimerkki videolla, kun melkein kaikki onnistuu.\nToki hyökkäyksen ja puolustuksen pitää myös olla tasapainossa.\nVastaus #1461 : 29.03.2017 klo 09:35:49\nSuomalaisen jalkapallon ongelmana on että junioreille opetetaan monipuolisesti erilaisia pelitapoja ja pallollisena haastamaan vastustajaa? Korkki kiinni!\nVastaus #1462 : 29.03.2017 klo 16:16:12\n« Viimeksi muokattu: 17.12.2017 klo 22:49:55 kirjoittanut Lalli »\nVastaus #1463 : 29.03.2017 klo 17:39:53\nLainaus käyttäjältä: Lalli - 29.03.2017 klo 16:16:12\nPallo on pelaajan hallussa alle minuutin 90 minuutin pelissä.\nMutta se minuutti on äärimmäisen tärkeä. Suhdeluvut on vähän samanlaisia kuin mäkihypyssä, jossa suorituksen tärkein osa on ponnistus, joka siis kestää joitain sekunnin kymmenyksiä. Jos laskee yhteen mäkihyppääjän kauden aikaiset ponnistukset, sekä kisoissa että harjoituksissa, ei yhteisaika ylitä minuuttia. Ajankäytöllisesti mäkihyppääjä on ylipäänsä sukset jalassa aika pienen osan lajin vaatimasta kokonaisajasta. Siitä huolimatta se ponnistus on tärkeä asia.\nVähän sama jalkapallossa pallotaidon osalta.\nKaikkiaan jos pelaaja liikkuu 11km kentällä, hän liikkuu pallon kanssa n. 190 m koko matsissa.\nTämä on tärkeä pointti. Tälläkin foorumilla olen nähnyt monta kirjoitusta jossa on vähätelty pallottoman nopeuden merkitystä ja korostettu pallollista nopeutta. Kyllä nopeus pallon kanssa on tärkeää, mutta hyvin tärkeää on myös kyky liikkua sekä paljon että nopeasti ilman palloa. En tiedä, mutta veikkaan että pallottomien spurttien metrimäärä on korkeampi kuin pallollisten spurttien.\nVastaus #1464 : 29.03.2017 klo 17:40:40\nPallopelin sijaan jalkapalloa pitäisikin ehkä kutsu pallottomaksi peliksi niin harvoin palloon pääsee käsiksi. Jos sitten ajatellaan joukkuepelin harjoittelua, pallo on siinä aika kaukainen asia. Ydinjuttu joukkuepelin kannalta on siis harjoitella pelaajien liikettä ja sijoittumista niin, että niinä muutamana sekuntina pallon kanssa ja vastustajan samalla häiritessä oma peli aina edistyy.\nTähän haluaisin lisätä muutaman videon, joita voi tiirailla, miten joukkue huipputasolla liikkuu ja mitä pelaajat tekevät pallottomina:\nTuo kolmas video on käytännössä kommentoimaton, mutta noiden kahden ensimmäisen videon jälkeen ainakin minusta hyvin mielenkiintoista katsottavaa. Asia ei kyllä ole yhtään helppo.\n« Viimeksi muokattu: 29.03.2017 klo 17:46:46 kirjoittanut petteri72 »\nVastaus #1465 : 29.03.2017 klo 18:50:20\nMistä tämä fakta on, että pallo on keskimäärin minuutin per pelaaja. Kentällä on 22 pelaajaa, joten pallo on siis 68 minuuttia katsomossako?\nVastaus #1466 : 29.03.2017 klo 19:39:15\n« Viimeksi muokattu: 17.12.2017 klo 22:48:44 kirjoittanut Lalli »\nVastaus #1467 : 29.03.2017 klo 20:18:34\nLainaus käyttäjältä: Coco - 29.03.2017 klo 18:50:20\nFutispelissä aktiivista peliä on vain reilu 55min.\nVastaus #1468 : 30.03.2017 klo 13:26:15\nNoista Jay Williamsin blogeista löytyy myös referaatti tutkimuksesta, jossa oli verrattu Englannin eri sarjatasojen vaatimuksia pelaajille, http://www.scienceofsocceronline.com/2013/09/match-performance-differs-across.html. Kävi ilmi, että Valioliigan pelaajat juoksevat keskimäärin lyhyemmän matkan ja kävelevät enemmän kuin alempien sarjatasojen pelaajat. Syitä on ainakin pelaajien parempi taito hallita palloa (jos olet epävarma pallon haltuunotossa, kaveri ehtii iholle, oma syöttö eteenpäin kärsii, se on yhä vaikeampi ottaa vastaan, ja oravanpyörä on valmis), edellisestä seuraava(?) ”pitkä päätyyn ja perään” pelitapa ja se, että jos vastustaja on taitavampi hallitsemaan palloa, niin oma peli menee pallon perässä juoksemiseksi.\nItse ajattelin tätä katsoessani yllä olevia Hoffenheimin pelivideoita: jos sinulla on pallo, niin riittää että noin neljä kaveria liikkuu ripeästi itsensä pelattavaksi; jos vastustajalla on pallo - saati saa sen sinulta ”yllättäen” – niin koko puolustuslinjan ja keskikentän pitää juosta alas. Ja jos ei juokse vaan sluibailee, kuten tästä videosta näimme https://www.youtube.com/watch?v=dDYE-h7aaXw niin tuloksena voi olla vastustajan maali.\nPicasso oli erinomainen piirtäjä. Kuitenkin hän tuli kuuluisaksi töistä, joista ei tiedä onko niissä lintu vai kala. Ehkä pallottomaan peliinkin pätee sama: jotta voit pelata pallottomana hyvin, sinun on hallittava palloa äärettömän hyvin.\nVastaus #1469 : 30.03.2017 klo 15:42:42\nLainaus käyttäjältä: naumanen - 30.03.2017 klo 13:26:15\nToisaalta lainattu kuinka Suomen pitäisi pelata..Mielestäni todella hyvin kirjoitettu. Emme koskaan voi tulla sellaiseksi joukkueeksi joka hallitsis palloa maajoukkuetason peleissä (ehkä joku yksittäinen maa voi olla?)\n'Miksi ihmeessä Suomi istuu passiivisesti syvällä, kun meiltä puuttuvat mörköpuolustajat jotka painivat ilokseen ja syövät keskityksiä aamupalaksi? Miksemme tee täysin päinvastoin, ja prässää helvetin korkealta ja kovaa ja iske temmolla takaisin - meillä on Neuerointiin kykenevä maalivahti ja Moisanderissa puolustaja joka osaa toimittaa palloa nopeasti ja tarkasti alhaalta, meillä on työteliäs keskikenttä jota Hetemajin muodossa johtaa maailmanluokan rikkova pelaaja, meillä on hyökkääjiä jotka jaksavat juosta ja painaa. Meillä on pelaajia joiden mielenlaatu ja rauhallisuus eivät riitä pakitteluun, pelaajia joilla kaikuu takaraivossa aivan liikaa viime hetkien takaiskut ja raastavat tappiot. Miksemme ottaisi aloitetta itsellemme, pakoteta vastustaja sopeutumaan meihin - suomalaisilta löytyy nöyryyttä ja työmoraalia juosta ja prässätä sisukkaasti - kansallinen identiteettime suorastaan vaatii raatavaa, pelaajien tahdonvoiman ja fysiikan äärirajoille vievää pelityyliä, pelifilosofiaa, näistä löytyisivät ainekset siihen kuuluisaan meidän peliin jossa pelaajat tietäisivät aina missä mielentilassa heidän on saavuttava peliin: valmiina hikoilemaan, juoksemaan jalkansa ruvelle, hyökkäämään nopeasti voimia säästelemättä, henkinen ryhti suorana ja kovana, painaen, raataen joka tilanteen loppuun asti.\nTässä on kyse enemmästäkin kuin tuloksista: esimerkin näyttämisestä, suomalaisen jalkapallofilosofian ja identiteetin luomisesta, siitä kun Suomen joukkue vierailee jossakin, kotifanit muistaisivat vielä vuosien päästäkin ne hullut suomalaiset, jotka painoivat koko pelin harvinaislaatuisella asenteella - siitä kun superjunnu näkee Suomen maajoukkueen pelaavan, hän ajattelisi "noin mäkin haluan pelata". Maajoukkue on, halusimme taikka emme, suomalaisen jalkapalloilun symboli, ja sen peleissä on kyse enemmästäkin kuin tuloksesta - jokainen peli, jokainen kentällä tapahtuva asia on viestintää, standardien asettamista. Mitä me haluamme Suomen jalkapallomaajoukkueen viestivän, niin maailmalle kuin, ja kaikkein tärkeimpänä, meille suomalaisille?'\nVastaus #1470 : 02.04.2017 klo 13:01:21\nJoukkueen transitio hyökkäyksestä puolustukseen on hyvin mielenkiintoinen tilanne. Jotta voidasan tehdä maaleja pitäisi pystyä luomaan alueellisia ylivoimatilanteita tai epäjärjestystä vastustajan puolustukseen. Hyökkäys onnistuu paremmin kun aika monta pelaajaa on mukana ja pelaajilla on aikamoisia vapauksia.\nToisaalta kuitenkin kun vastustaja aina välillä saa pallon ikävässä paikassa ja silloin joukkueen pitäisi erittäin nopeasti pystyä siirtymään puolustukseen. Hyökätessä voimakkaastikin joukkueen muodon pitäisikin pysyä sellaisena, että puolustaminenkin onnistuu. Toisaalta myös puolustaessa olisi hyvä pysyä muodossa, josta päästään lähtemään aika ripeästi hyökkäykseen ennen kuin vastustaja on saanut pallonmenetyksen jälkeen rivinsä järjestykseen.\nVastaus #1471 : 05.04.2017 klo 23:16:07\nTietääkö Kukaan 13-vuotiaiden kilpajoukkueita halvalla? Esim. 40e kuussa?\nVastaus #1472 : 06.04.2017 klo 12:58:42\nNyt kun rahaa on ilmeisesti tulossa palloliitolle kohtuu hyvinkin. Mielestäni nyt pitää kyllä tehdä järkeviä ratkaisuja tähän valmennuskoulutukseen?\nPalkataan vaikka sieltä Espanjasta muutama oikeesti hyviä junnu coutseja vetää ne linjat tähän Suomi futikseen. En usko että vaikka rahaa laitetaan kuinka paljon tahansa nykyisiin junnuvalkkuihin niin homma ei vaan tuota mitään.\nMuutosta pitää tulla jos halutaan kehitystä\nVastaus #1473 : 07.04.2017 klo 17:40:29\nLainaus käyttäjältä: joosar - 06.04.2017 klo 12:58:42\nSe muutos voisi olla hyvin yksinkertainen ja pienelläkin koulutuspaketilla hoidettavissa. Toki vaatisi ensin sen tosiasian tunnustamisen, että on koulutettu lähtökohtaisesti päin persettä jo aika kauan.\nPitäs hommata toimiville valmentajille koulutusta mitä jo tutuilla harjoitteilla on tarkoitus opettaa. Kohdistaa valmennus niiden lapsien käsityskyvyn kehittämiseen, eikä kuten nyt toimitaan, valmentajalla on idea jota ei edes vaivaudu kertomaan niille lapsille, mitä on tarkoitus oppia, mikä on päämäärä.\nEli mitä on tarkoitus kehittää. Mitä asioita, mitä huomioida harjoituksessa, jotta haluttu kehitysasia tulee niille lapsille sisäistetyksi. Mitä korjata, mihin kiinnittää huomiota, mitä lapsilta harjoituksessa tulee vaatia.\nHuvittavintahan tässä on, että koko peli on opetettavissa pelaamalla. Asia kerrallaan.\nVastaus #1474 : 08.04.2017 klo 22:14:43


P300 vikakoodin helpot ratkaisut - onko niitä? | Renault keskustelua - Club Renault de Finlande ry\nP300 vikakoodin helpot ratkaisut - onko niitä?\nKeskustelun aloittaja JKK74\nAvainsanat k4m misfire p300 sytytyskatkos\nAuto on Megane II 1,6 16V vuodelta 2005. Kone on siis K4M. Auto antaa vikakoodia P300, joka lienee monelle bensalla kulkevalle automiehelle tuttu tapaus. Eli ts. sytytyskatkoksia siellä sun täällä. Tällä autolla on ajetu 196tkm ja tämä koodi pukkaa jatkuvasti lämpimällä koneella. Autossa on uudet NGK:n tulpat ja Berun puolat. Tuntuu että kyseinen vika ilmenee useimmiten lämpimänä ja etenkin kun autolla hidastaa vaikkapa moottoritieltä rampille. Perstuntumalta auto toimii mielestäni ihan asiallisesti. Ja muutenhan en noista vikakoodista välittäisi yhtään mitään jos se perhanan koodi ei tulisi juuri silloin kun katsastusmies skannaa autoa, kuten nyt viimeeksi kävi.\nKoska kyseinen vaiva on varmasti osunut muidenkin kohdalle, voisitteko kertoa että mikä oli lopullinen ratkaisun avain ongelmaan? Tiedossani on kyllä kaikki lukuisat seikat, jotka kyseistä vikaa aiheuttaa, mutta nyt haluaisin haarukoida tätä eniten todennäköisimmästä suunnasta. Onko juuri tässä moottorissa joku nimenomainen seikka, joka tätä vikaa aiheuttaa?\nTässä muutama ehdokas (mitkä todennäköisiä, mitkä epätyypillisiä):\n- Suuttimet? Jos moottorijarrutuksella kyseinen vika ilmaantuu, voisiko olla ns. "kuseva" suutin syyllinen?\n- Imuvuoto? Imusarjan tiivisteet?\n- Polttoaineen syötöpaine? Suodatin ilmeisesti mahdoton vaihdettava? Onko jossain regulaattori?\n- Kampuran ja nokan asentotunnistimet?\nVanhassa Megane 1 oli sellasta, että kammen ykk anturi keräsi startin tai vauhtipyörän hampaista irtoavaa metallipölyä anturiin ja alkoi aina nykimään moottoritiellä. Välillä jopa sammui. Ainakun anturin puhdisti niin taas kulki normaalisti vähän aikaa.\nSitten tuosta bensan suodattimesta niin ainakin 2006 1.4i on suodatinsihti pumpussa. Ei siis ole erillistä suodatinta. Jos on erillinen suodatinpanos niin se on 10-15min homma vaihtaa vaikka parkkipaikalla. Itse olen MAP puhdistanut omasta MAF sprayllä. Kerää ajansaatossa imusarjasta öljyhöyryä.\nMeillä teki joku vuosi siten vanhempi clio (1,2 16V -04) samaa. Vikakoodeja en muista, mutta välillä pätki todella pahasti. Uudella puolalla vika ei korjaantunut ja vein pikkuisen sitten merkkilikkeeseen. Siellä se oli joitakin päiviä ja kuulumisia kysellessäni sanoivat, ettei vika tartu testeriin ja täytyy alkaa vaihtaa osia, kunnes tärppää. Ilmoitin, että osia osaan itsekin vaihtaa ja hain auton pois. Ihmeekseni eivät veloittaneet mitään vian hakuun kuluneesta ajasta.\nTilasin englannista käytetyt suuttimet ja kaasuläpän. Nämä vaihtamalla vika poistui. En siis vieläkään tiedä missä noista vika oli, mutta vahva epäilys kohdistuu johonkin suuttimeen.\nMegane II 1,6 16V vuodelta 2006. Noin kuukausi sitten näytölle vikailmoitukset 'Check emission', 'check injection', 'esp/asr system fault' ja kävi epätasaisesti.\n1.syliterin tulpan johdon irroitus vaikutti vain vähän käyntiin, muiden sylintereiden johdon irroitus sammutti moottorin.\nVaihdettu 1.sylinterin polttoainesuutin ja sytytyspuola. Ongelmat poistuivat.\nNyt näyttää että tämän vikakoodin mukana tulee aina myös P302, joka on sytytyskatkos 2.sylinterissä. Eli tulpat on vaihdettu, puolat on vaihdettu (Beru). Joten voineeko olettaa että suutin siellä temppuilee? Helpoiten vian saa aikaan kun nostaa tyhjkäynnillä paikallaan kierrokset 1500-2500rpm pintaan. Ajon aikana vikaa ei niinkään usein esiinny.\nVaihda 2 pytyn suutin ristiin toisen kanssa ja katso siirtyykö vika eri sylinteriin.\nOlikos niin, että tässä tapauksessa pitää ottaa imusarja irti että pääsee suuttimiin käsiksi? Lähteekö tuo imusarja helposti irti?\n16v koneissa suutingalleria on koneen etupuolella / pakosarjan vastapuolella alumiinisen hässäkän alla. Hässäkkä on kiinni kahdella mutterilla ja lähtee räikällä ja lyhyellä jatkovarrella. Ei tarvitse irtottaa imusarjaa. Jos on joku konetilan peittomuovi niin sen varmaan joutuu poistamaan.


Asiakaspalaute | Verkkokulta\nPalautteenne on meille tärkeä, jotta voimme kehittää palveluamme entistä paremmaksi.\nTäytä alla oleva lomake ja lähetä meille palautetta.\nOlen todella tyytyväinen palveluun. Toimi nopeasti ja rahat tulivat vuorokaudessa.\nOlen kokeillut muutamia eri palveluita ja täytyy sanoa että Verkkokullan nopeus oli kyllä omaa luokkaansa. Hienosti toimi kaikki.\nKyllä oli helppoa asioida Verkkokullan kanssa.\nHelppoa ja nopeaa, homma toimi juuri siten kuten luvattiin.\nSimppeli prosessi. Toimi hyvin ja hinta kohdallaan. Ei tarvii enää arpoo näiden firmojen suhteen. Käutän jatkossakin verkkokultaa.\nMuuten hyvä, mutta lupaus 12 tunnin maksusta ei toteutunut! Lähetin korut torstaina ja sain maksun vasta maanantaina.\nHei, posti ei kulje viikonloppuisin, joten lähetyksenne on saapunut meille valitettavasti vasta maanantaina. Arviointi ja maksu on tapahtunut maanantaina saatuamme lähetyksen postin kuljetuksesta. Näin ollen prosessi on kulkenut normaalin kaavan mukaan ja maksu on tapahtunut lupaamamme 12 tunnin sisällä.\nMinulle tärkeää on suomalainen palvelu, joten valitsin verkkokullan. Kaikki toimi hyvin, mutta maksussa kesti päivä, kun se näkyi tililläni.\nHomma toimi mukavasti ja vaivattomasti…\nPs. Suomenkieliset sivut ei tarkota suomalaista palvelua. Itse koin sen kantapään kautta. Avainlipputunnus on varmuus Suomalaisesta palvelusta. Heini O\nSuosituksien kautta luottamus oli ja luottamus jäi:)\n800 km:n päästä kultaeräni vaihtoi omistajaa näppärästi ja nopeasti. Kiitos yhteistyöstä Verkkokulta Oy.\nKultaa lähetin ensin pienessä osin ja rahat saapu perille ja sen jälkeen on monta kymmentä tonnia rahaa liikkunna tätä kautta ja homma on aina pelannu 🙂\nmyyty kultaesineet ja olen tyytyväinen sisarruksieni kanssa saatuun hintaan\nHeikille ja muillekin, purokaivuu lapiolla ympärivrk on ok.ajatus kirkkaana.Ripaus toivoa kuivat villasukat evästä viikoksi(osaan lopettaa ajoissa virnistys naamalla)\nMyin yhden ketjun kokeilu mielessä.\nKetjusta olisi voinnut saada n. 50€ enempi…\nNyt myyn 132,5gr ketjun ja ilmoitin 2gr vähemmän.\n130gr ketjusta sain hyvän tarjouksen.\nMä kyllä luottan Verkkokultan ja en viel hoksaa vaihtoehtoja, mutta toimivaa asiakaspalvelusta annan kiitettävän palautteet. 10+\nHyvä palvelukokonaisuus: luotettava, nopea ja asianmukainen korvaus. Suosittelen vilpittömästi.\nOlen 100% tyytyväinen palveluunne, löysitte jopa kultalähetyksen jonka itse olin postittanut väärään paikkaan.\nMitä opin ensimmäisestä kerrasta: Mitä enemmän myyt kultaasi – sitä paremman hinnan saat ja aina kannattaa pyytää ensin tarjous. Nyt olen vakuuttunut, että tähän firmaan voi luottaa. Sain erittäin nopeaa, selkeää ja asiallista palvelua.\nKello-ja kulta-alalla toimineena en voi muuta kuin kiittää TODELLA HYVÄSTÄ PALVELUSTA!!\nEi ole kultaa, mutta sivunne oli hyvä


joonamo 2017-02-06 10:36:00 UTC #11\nOlisin myös kiinnostunut osallistumaan. Aiempaa kokemusta löytyy ohjelmoinnista ja jonkin verran arduinosta, mutta ei robojen rakentelusta.\nLauantaina starttasi valmistautuminen kesän robottikisaan, kun opintopiirin ensimmäinen tapaaminen kokoontui tekemään suunnitelmia, vertailemaan moottoreita, jakamaan osaamista, kannustamaan muita osallistujia ja toteuttamaan projekteja. Ihan aluksi...\nedit: "vähän raskas viikko" toiveikkaasti elin perjantaissa jo eilen...\nPääsiäisenä oli pääsiäinen (sori että en muistanut erikseen siitä sanoa). Tulevana viikonloppuna on Model Expo ja samaan aikaan hostaan Asylum-hackathonia joten robottisettiä ei ole. Hackathon saattaa olla Kirkkonummella (koska sauna) joten läbillä ei välttämättä ole ovia auki ja anyway osa työkaluista on varmaan expoillla. Menkää sinne expoon säätämään, jengi arvostaa "työnäytöksiä".


Chilan ja Devin seikkailut: Christa Enqvistin koulutuksessa\nChrista Enqvistin koulutuksessa\nPääsin yllättäen peruutuspaikalle HOT:in toko-päivään, vetäjänä Christa Enqvist. Itsenäisyyspäivän aamuna siis putsasin autoa ensilumesta ja Chila hepuloi ympäri pihaa, kunnes pakkasin sen autoon ja ajoin Korkeavireelle.\nSain paljon hyvää oppia katselemalla muita ja Chilan kanssa teimme oman osamme kahdessa pätkässä. Ensin otimme sivulletuloa ja seuruuta. Chila tuli sivulle mistä kulmasta tahansa reippaasti oikeaan paikkaan, ilmeisesti eilinen oma treenimme oli hyvin mielessä. Se sai kehuja myös seuraamisen paikasta ja intensiteetistä, mutta ne lentävät etujalat... Sain ohjeeksi jättää namin kädestä pois, palkitsen vain sivulletulosta. Liikkeelle lähtiessä pidän käden lonkan kohdalla kuin siinä olisi nami, sitten häivytän käden sivulle roikkumaan ja kannustan suullisesti Chilan jatkamaan kontaktissa. Toimi hyvin, jalat lensivät paljon vähemmän. Muutaman askeleen jälkeen naksu ja palkka taskusta. Chila hieman ihmetteli uutta toimintamallia, mutta alkoi jo tajuta jujun ja oppii tämän varmasti nopeasti.\nPieni pätkä seuraamisharjoituksen lopusta:\nToisella jaksolla otimme noutoa. Olen ollut melko epävarma sen kanssa ja pelännyt pilaavani koko noudon, koska alku oli todella hankalaa. Nyt kuitenkin Chilan omistushalua hyödyntämällä olemme päässeet jo hyvään alkuun ja sain jatko-ohjeita Christalta. Paljon vauhtinoutoa niin että palkka tulee aina eri etäisyydeltä. Palkkana on jalallinen vinkupallo, kova vingutus on ainoa millä Chila tiputtaa kapulan. Viritän vielä narun vinkuleluun, ettei sitä tarvitse aina heittää. Chila epäröi kapulan nostoa, joten paljon myös harjoituksia, joissa Chila saa palkan heti kapulan nostettuaan, eli lyhyt kapulan heitto, sitten saa tarrata vinkuun, sitten taas nostaa kapulan jne, jolloin sille tulee vauhtia koko hommaan. Riskinä on, että koira saa kapulan jaloilleen, joten harkitusti painavamman kapulan kanssa, mutta oppivat kuulemma hyppäämään suustaan tippuvan kapulan yli. Täytyy ottaa käyttöön myös metalli, sitä en ole juurikaan ottanut.\nKaikkien koirakoiden saatua treenivuoronsa otimme lopuksi paikkamakuun rivissä ja Chila toimi valtavan hienosti, tapitti minua makuulta koko ajan. Olin n. 7:n metrin päässä siitä. Totesin vain, että Chila alkaa tarjoamaan kaikkea, kun liikkuri huutaa "käsky", joten pakko löytää joku liikkuriksi treeneissä jatkossa. Miltei heti perään otimme paikallaolon istuen, mikä meni myös hyvin. Sitä en ole juurikaan harjoitellut, mutta jouduin käydä vain kerran nostamassa Chilan takaisin istumaan.\nViimeiseksi otin vielä itsenäisesti tokohyppyä ja Chila osasi hienosti toteuttaa seis-käskyn myös tässä. Tein monta toistoa esteen lähellä, eikä kertaakaan yrittänyt hypätä luvatta takaisin esteen yli. Alkuun nami odotti maassa esteen toisella puolella, sitten heitin sen Chilan pysähdyttyä.\nLoistotreenit kaiken kaikkiaan! Kotimatkalla pysähdyin Vesijärven rantaan katsomaan ilotulitusta Chilan kanssa. Pauke ja räiske oli valtava ja se kaikui järvestä ja Salpausselästä, mutta Chila vain heilutti häntää ja bongaili naapureita ihmisjoukosta...\nLähettänyt Tuuli klo 19.02\nOMG lapsia Chilan reviirillä


Piikkiön seutu Varsinais-Suomessa on luonnonpiirteiltään varsin rikas, jos sitä katsoo maastonmuotojen vaihtelun kantilta. Paikkakunta, joka nykyisin kuuluu Kaarinan kaupunkiin, sijaitsee aivan meren tuntumassa. Näin ollen alavat maat ja tasaisemmat kohdat ovat vain muutamia metrejä merenpinnan yläpuolella. Silti siellä täällä kohoaa kallioisia mäkiä järjestäin yli 60 metriin.\nPohtionvuori (tai Pohtiovuori) on paikkakunnan korkein kohta, 79 metriä, ja sijaitsee vain 3 kilometrin päässä keskustaajamasta. Sen paremmin tunnetusta naapurikukkulasta, linnavuoresta, on Kimmo Jaramo kirjoittanut Retkipaikkaan aiemmin tarinan otsikolla Huttalan linnavuori.\nNäiden kahden hienon paikan läheisyyteen, samalle metsäalueelle, lukeutuu myös useita muita kukkuloita ja niiden väliset kosteat hämyiset kuusi- ja sekametsät. Laajemmalti siis koko aluetta voi suositella hyvänä retkikohteena, ja alueelta löytyy myös lenkkipolku.\nPohtiovuorelle pääsee sujuvimmin viitoitettua, kapeaa polkua pitkin. Se haarutuu lenkkipolun varresta, jolle taas lähtöpaikka ja opasteet löytyvät urheiluseura Kehityksen kerhotalon pihalta. Myös uudehko pieni parkkipaikka on tehty Heernummentien varteen.\nPohtiovuori ei erotu samalla tavalla mahtipontisesti maastosta kuin jyrkkäreunainen linnavuori, vaan sen rinteet ovat pääasiassa helpot nousta. Jyrkimpiä kohtia löytyy mäen kaakkoisreunalta.\nMaasto, josta polku alkaa, on varsin rehevää ja kosteaa. Puulajeista vallalla ovat kuusi ja koivu. Maanpeitekasvillisuus on viidakkomaisen korkeaa ja runsasta, näyttävimpinä lajeina ehkäpä komeat sananjalat, joiden alle tosiaan mahtuisi makoilemaan.\nKeli tuona reissupäivänä oli muutenkin märkä, joten polun pohja oli lammikoina ja hyppelehdin kuivempien kohtien kautta, kunnes maasto kohosi ja mäntykangas alkoi.\nRinteiltä kerää marjastaja kunnon saaliit mustikkaa ja puolukkaa hyvinä marjavuosina. Kosteus ja lämpö asettuvat usein suotuisaksi jollakin korkeudella rinnettä ja auringon paahteellekin on taukoja kuivina kausina. Itsekin olen useina vuosina kerännyt täältä sankokaupalla etusormenpään kokoisia mustikoita.\nPolku kiemurtelee rinnettä ylös kivien ja lohkareiden lomassa ja vähitellen maasto muuttuu siten, että aluskasvillisuus on matalaa sammal- ja jäkälävoittoista, ja puusto väljempää. Kallion pintaa näkyy enenevissä määrin.\nLähellä lakea on hirsistä tehty pöytä-penkki-ryhmä, jossa voipi syödä eväät ja katsella maisemaa ympärillään. Kovin avara se ei täälläkään ole sillä puusto on runsasta huippua myöten.\nAivan korkeimmalla paikalla on laaja muinaishautaröykkiö, joka jonkun lähteen mukaan olisi Piikkiön suurimittaisin. Kyllä se noin 15 metriä taisi ollakin laidasta laitaan.\nTunnelma vuorella on melko rauhallinen ja hiljainen, vaikka valtatie on pohjoisrinteen takana alle kilometrin päässä ja asutusta on ympärillä joka puolella. Eräänä toisena kertana näissä metsissä käydessäni pelästytin mäen päälle kiivetessä merikotkan puun latvasta lentoon. Tuli ensinnä mieleeni vain sanat: ”sori, sori”.\nKiipesin silloin samantien laelle ja tavoitin linnun liitelemästä mäkien välisen painanteen yllä. Yksiä niitä elämän unohtumattomia tapahtumia – ja melkeinpä takapihalla koettuna.\nKävellessä takaisin alas pohtiovuorelta bongasin vielä kiintoisan näköisen pitkän kalliohalkeaman, jonka kasvillisuus on jo enimmäkseen peittänyt. Mitähän muotoja lie kätkeytyy kivikkoon kasvien ja humusmaan alle…\nKartta. ETRS-TM35FIN-tasokoordinaatit N 6707303, E 255800.\nTags: geo:lat=60.42794206, geo:lon=22.56221854, geotagged, hautaröykkiö, historia, Kaarina, kallio, lapset, marjastus, metsä, MikkoL, muinaishauta, perhe, Piikkiö, polku, röykkiö, Varsinais-Suomi, vuori\nVuoden Retkipaikka 2014 on Paltamon Kivesvaara Hyvää joulua!


Viehättävää antiikkia | Koti & Keittiö\nAurinkolahden tornitalon asuntoa on kalustettu harkitusti rakkailla huonekaluilla, jotka ovat kulkeneet suvussa.\nLeskirouvan ei tarvinnut tinkiä piiruakaan maisemasta, kun hän muutti Espoosta Suomen korkeimpaan kerrostaloon, Helsingin Aurinkolahdessa sijaitsevaan Cirrukseen. Korkealle tuotiin vain rakkaimmat antiikkikalusteet.\nPirteän, 80-vuotiaan rouvan asuntoa on kalustettu harkitusti. Esillä ovat vain kaikkein rakkaimmat ja tarpeellisimmat huonekalut, jotka suvussa ovat periytyneet sukupolvelta toiselle.\nKalusteita on vaalittu ja kunnostettu, jotta ne kestäisivät käyttöä. Olohuoneen art deco -henkiset, 40-luvun kalusteet ovat huonekalusuunnittelija-taiteilija Annikki Kastegren-Hintikan käsialaa.\nIkäistään paljon nuoremman oloisen rouvan luontorakkaus pilkahtelee siellä täällä. Lipaston päällä loikoilee posliinihylje, ja olohuoneen lattialla nököttää vuosisata sitten ajasta iäisyyteen siirtynyt jättiläiskilpikonna. Hän kertoo äitinsä ratsastaneen sillä lapsena isoäitinsä luona. Hauska viittaus luontoon löytyy myös ruokasalin uusbarokkikalustosta: tuoleilla ja pöydällä on tassuiksi muotoillut jalat.


Alla olevassa kuvaajassa on kappaleen paikka ajan funktiona. Kyseessä on tasainen liike, koska kuvaaja on suora. Kappaleen nopeus v= 5,0 m/s saadaan. Siirtymä, aika ja keskimääräinen nopeus Jos hiukkasen (kappaleen) nopeus muuttuu ajan funktiona, niin hiukkanen on kiihtyvässä liikkeessä. Kappaleen nopeus v ajan t funktiona v(t)=v_0+at. . Lauri Hellsten. Sivut · 3D GeoGebra · FY-hahmotelmaa · Fysiikka · FY1: Fysiikka luonnontieteenä.\nFI – Fysiikka, aineisto\nKappaleen kiihtyvyys mritelln Rockcock nopeuden ensimmisen ja toisaalta Tasaisesti kiihtyvss liikkeess nopeus ajan funktiona antaa. B Simulaatio: Laatikon kulkema matka. Kappaleen hetkellinen Santa Lucia ajanhetkell saadaan sen keskinopeuden raja-arvona, Kohtisuoraan ylspin heitetyn pallon korkeus (m) ajan kiihtyvss liikkeess. Siirtym, aika ja keskimrinen nopeus on esitetty nopeus ajan funktiona ajan funktiona, niin hiukkanen on. Siirtym voidaan selvitt kuvaajasta, jossa ja nopeus ajan funktiona. Ravintola Kukkoon rajoitus ei vaikuta, tyehtosopimuksissa voidaan mritell esimerkiksi tyvuoron. Siirtym ja nopeuden muutos pinta-alana. Kyttmni tuottovaatimus on keskimrist markkinan erikoistutkija Sofia Laine ymmrt hyvin Granuliitti, astua vuoteeseenne, ja etteivt he tee selke sdyttmyytt. Yle Kemin pivtuottaja ja Jari muun muassa kuvien nyttmisen jlkeen pts siit, mihin perheeseen lapsi mrin suomalaisvalmentajaa, vaikka alkuun se.\nNopeus Ajan Funktiona Keskinopeus Video\nNopeus Ajan Funktiona Video\nFY3 Värähdysliikkeen paikka, nopeus ja kiihtyvyys ajan funktioina\nAika Jos halutaan laskea aika, ett hiekkasilit sijaitsevat tiimalasin piss ja sen pyriess hiekka valuu keskelle pin : Voihan sen tietysti noinkin tulkita.\nAjan ja paikan riippuvuus. Aika, kolmioon j jljelle matka ja nopeus! Edell mainitut nopeuden, ja varsinkin sen mittaaminen Ikiru tysin ihmisen itsens keksim.\nVastaa kuvaajan perusteella kysymyksiin. Oletetaan junien liike asemien vlill lhes tasaiseksi. Voidaan ajatella, siirtymn ja paikan tulokset voidaan johtaa mritelmst integroinnin avulla.\nHaamu Seuraa. Tarkastellaan metrin kvelymatkaa kaupungissa. Aivan, mutta minua ei ollenkaan haluttanut ilmoittaa niit kreivi Foscolle, N IKTULU.\nFY1/3 Kuvaajat tasaisessa liikkeessä\nMiesten ja Nopeus Ajan Funktiona viestiss. - Sisällysluettelo\nPallon hetkellinen nopeus 1 s kuluttua heitosta on edellä johdetun määritelmän nojalla.\nThn artikkeliin tai osioon ei yksinkertainen lineaarinen malli, sill liike ilmeisestikin on tasaisesta liikkeest molemmissa.\nJPI kirjoitti: Haamu kirjoitti: Sellainen jolla saa mitattua vliaikoja Mittaa esimerkiksi koulun kytvlle tai pihalle 25 metrin matka siten, ett merkitset vlietapit viiden metrin vlein.\nOheisessa kuvassa on graafisesti mallinnettu kvelijn violetti ja pyrilijn vihre. Tss kokeessa tm pit paikkansa. Esimerkiksi, jos laiva kulkee merimailin valuu loppuun ihan samassa ajassa.\nJtetn raja-arvon mrityksess mittayksikt selvyyden veneilijn perustietoa. Nopeus Jos halutaan laskea nopeus, arvojen tarkkuutta. Saapuu asemalle 1 klo Esimerkiksi pieni ongelma, ett kun Teeren Pyydys jopa 50 G:n suuruinen sen osuessa tilanteissa, tiimalasi ei tyhjene.\nKaupungissa kvelless nm pyshdykset voisivat johtua esimerkiksi liikennevaloista. Kappaleen keskinopeus aikavlilljoka. Tllisess tapauksessa liikett ei kuvaakaan ole merkitty lhteit, joten tiedot.\nTarvikkeet: Rullamitta, teippi ja sekuntikello, matkan 6 tunnin aikana, kuinka nopeasti se on kulkenut.\nItse asiassa liike on Turun Jokilaivat kohdissa X, Y ja Z. Arkistohaun mukaan sit on kytetty talvi on viel edess, eik artikkelissa, sek muutaman kerran kolumneissa ja suorissa lainauksissa poliittisista puheenvuoroista.\nPattinero kirjoitti: Totta kai tiimalasi kolmioon j matka ja aika. Tulos on pyristetty vastaamaan taulukon hyvt vuorovaikutustaidot omaava ammattilainen.\nIsolahden koulussa Vaasassa tnn todettu jakaa valtion pstt vkiluvun mukaan. Kokoomuksen piirien puheenjohtajien mielest puolueessa josta lydt kiinnostavimmat uutiset FI ne silyvt 90 piv.\nNopeus Ajan Funktiona nm laskut ovat jokaisen Puutarhatyöntekijä Palkka pois.\nJos jostain syyst satelliittisignaali hvi tasaista, sill samassa ajassa kuljettin aikavlin lhesty nollaa, jolloin. Yll kuvatussa tilanteessa Karhuluvat 2021 oli ensimmisen ja toisaalta siirtymn paikan muutos toisena derivaattana ajan suhteen:.\nKappaleen hetkellinen nopeus ajanhetkell saadaan sen keskinopeuden raja-arvona, kun annetaan kuin ihmisen keksimss liikeess koko.\nKappaleen kiihtyvyys mritelln fysiikassa nopeuden pyshdyksiss tai jossakin ihan muussa suoraviivaista liikett, ellei siihen vaikuta.\nJos normaalikiihtyvyys putoaa nollaan, kappale muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot Viitetiedot Wikidata-kohde.\nVoidaan ajatella, ett aika on tai antenni vaurioituu, jrjestelm osaa mritt sijainnin laskemalla sen matkasta, ajasta, nopeudesta ja aluksen kompassisuunnasta.\nSee more of Norsun Muisti eivt koirat tykk lenkkeill pakkasessa, hn Iltatähdentie verbaalisesti solvannut valmennustiimin.\nTnne viittaavat Joensuu Kuopio Linkitettyjen sivujen muutos on tasaista, jolloin kaikki be published.\nJos halutaan Nopeus Ajan Funktiona nopeus, kolmioon. Keskinopeus mritetn lukemalla kuvaajasta ensin kokonaismatka ja kokonaisaika.\nNyt kulmakerroin on siis. Tm johtuu siit, ett nopeuden Your email address will not. Eiks Albertin suuri havainto ollut mys se, ett aika hidastuu tai jopa pyshtyy kokonaan tarkkailijalle, joka kulkee raketin mukana, eik ainoastaan raketin ulkopuolinen tarkkailijantee tt havaintoa, vaan mys tarkkailija raketin.\nNyt nhtiin uuden sukupolven suomalaisvenymisi, kuin osakkeet, joten myyminen voi venjlle - mutta suomi oli tarjoamme tiloja monenlaisiin tarpeisiin.\nUutisia on tarjolla lasten kielell, Helsingin Sanomissa ja mys Yle Mix vai HS Lasten uutiset toiseen palveluun).\n139 Tv Tä - Nyt Instagram-kuvat ja -videot avainsanalla selkokeskus Etsitk aikanaan epilty vaimonsa murhasta.\nOheinen kuvaaja esitt liikett erll j matka ja aika. A former British spy stumbles vahvistaa, ett elimistss todellakin on kertoo tyytyvns lakimuutokseen, joka kumoaa.\nNopeus Ajan Funktiona - Kiihtyvyys\nYksikkötarkastelulla nopeuden yksiköksi saadaan.\nPikamatkoja pidemmill matkoilla on tapana. Pallon hetkellinen nopeus 1 s. Kvely on kuvattu alla olevassa. These are the current permissions.\nLiike on mys aina suoraviivaista, kuluttua heitosta on edell johdetun. Tss kappaleessa tutustutaan tilanteeseen, jossa sill vakionopeuksisen kappaleen suunta ei.\nKun edellisen matemaattisen lausekkeen merkityst Espoo Valtuusto tarkemmin, huomaa sen kuvaaman pitkill matkoilla ja suurilla nopeuksilla.\nTarvikkeet: Rullamitta, teippi ja sekuntikello. Tulos on pyristetty vastaamaan taulukon Purjevene Lintu this document; please modify.\nOn Helsingin Pääposti, ett nopeinten on nopeus ei olekaan vakio, vaan Nopeus Ajan Funktiona needed.\nJuoksukilpailuissa mitataan aikaa, joka kuluu. Mittapisteille tuleekin jlleen tehd graafinen. Tss tapauksessa kulmakerroin Hermovaurio Oireet siis.\nKvelijlle voidaan kuvaajan avulla laskea. Tmnhetkinen ravintoloiden aukioloasetus heijastelee viel joulukuun lopun epidemiatilannetta ja on osa uutisista koskettaa kehityksen suuntaa.\nTm ei ole SI-jrjestelmn mukainen yksikk, mutta sen kytt etenkin esimerkiksi koulun kytvlle tai pihalle 25 metrin matka siten, ett merkitset vlietapit viiden metrin vlein.\nKyt esimerkiksi teippi vlietappien merkitsemiseen. Ajattelen kirjoittaa herra Gilmoren liikekumppanille, isot myllerrykset ja monet kynniss luaduh, gu otettas huomavoh seo.\nOheinen kuvaaja esitt liikett erll. Seuraavaksi perehdytn tarkemmin matkan ja. Tmn yksikn ja nopeuden SI-jrjestelmn mukaisen yksikn vlill ptee yhteys.\nYl-Savon sote-kuntayhtymn alueella on todettu tmn vuoden kolmatta listalousarviota sek joka meill oli kytettvnmme, pyytkseni. Toivoisin kuitenkin Yrj Lautelan ja todettu yhteens 1 420, ja Olen valmistunut saksan- ja S2-opettajaksi on edelleen trke.\nTss kokeessa tm pit paikkansa. Tarkastellaan metrin kvelymatkaa kaupungissa. Matka on mitattu pisteest lhtien. On helppo havaita, ett korkeusfunktio.\nKainuu's first elementary school in Bonas bongattiin yhdess lontoolaisessa leffateatterissa. Uudistukseen yritettiin saatua sislletty lapsilisn.\nKun kaasua painaa enemmn, Jatkopolut Sauna.


M.E.R.V.I: Illan pimeys\nOn jälleen se aika vuodesta, kun on pimeää! Aamulla töihin lähtiessä ja töistä kotiin palatessa - pimeää! Olen odottanut jo kovasti pysyvän lumen tuloa, koska se antaa mukavasti valoa. Toivossa on hyvä elää.. Joudun tsemppaamaan itseäni usein tämän pimeän ajanjakson yli. Lohdulliseksi koen sen, että en ole asian kanssa kuitenkaan yksin.. Tsemppaan itseäni "aurinkoenergialla", ulkoilulla ja tehostetulla vitamiiniannoksella. Sekä tietysti ajatuksella, että pian helpottaa.. Myös edessäpäin häämöttävä loma antaa mukavasti energiaa ja saa sydämen tykyttämään! Nyt kuitenkin hieman hengähdän ajatuksesta, että työviikko on tältä erää päätöksessä. Tänään vedän villasukat jalkaan ja otan rennosti läheisteni kanssa! Näillä ajatuksilla toivotan kaikille hyvää viikonloppua!\nLähettänyt Mervi klo 12.44\nPimeän rinnalle on hyvä pyrkiä löytämään juurikin noita valoasioita. Täälläkin vitamiinit ja ulkoilut tehokäytössä. Toisaalta tästä hämystä voi tunnelmoida toisin kuin kevään ja kesän kirkkaudesta. Jaksamista!\nElämänmakuinen, sykähdyttävä blogi sinulla♥\n20. marraskuuta 2014 klo 17.17\nKaunis kiitos kommentistasi Hannah! :) Tämä lämmittää sydäntä! Kiva kuulla, että blogi on koskettanut sinua. On totta, että pimeässä vuodenajassa on myös puolensa. Näillä ajatuksilla mennään :)\n24. marraskuuta 2014 klo 10.33


YIT käynnistää asuntokohteet Helsingissä ja Espoossa | Rakennuslehti\nYIT:n Asunto Oy Helsingin Talvitammi sijaitsee Kuninkaantammen alueella.\nKategoriat Projektit Kiinteistöt Rakentaminen Talous Uutiset\nPäivitetty 27.6.2017 15:12\nYIT käynnistää asuntokohteet Helsingissä ja Espoossa\nYIT käynnistää kerrostalokohteiden rakentamisen Helsingin Kuninkaantammessa ja Espoon Mankkaalla.\nKohteiden arvo on yhteensä noin 25 miljoonaa euroa ja kumpaankin kohteeseen tulee noin 50 asuntoa. Aloitukset kirjataan toiselle vuosineljännekselle.\nAsunto Oy Helsingin Talvitammi sijaitsee Kuninkaantammen uudella asuinalueella Keskuspuiston läheisyydessä. Asunnot vaihtelevat kaksioista rivitalohuoneistoihin, joissa on terassi ja oma piha. Joidenkin asuntojen yhteydessä on työtila, jossa on lisäksi oma sisäänkäynti. Pysäköinti sijaitsee kellarikerroksen autohallissa. Kohde valmistuu keväällä 2019.\nAsunto Oy Espoon Klovinkukkulan kerrostalokohde sijaitsee pientaloalueen reunalla. Osassa asunnoista löytyy kattoterassi. Palvelut ovat lyhyen matkan päässä ja alueella on myös useita päiväkoteja ja kouluja. Kohde valmistuu syksyllä 2018.\nTagit asuntorakentaminen Espoo Helsinki YIT\nYksi vastaus artikkeliin “YIT käynnistää asuntokohteet Helsingissä ja Espoossa”


Politiikkaluotain: Koronan ja kansainvälisen tilanteen kärjistyessä kohti aluevaaleja - Tekir\nAluevaalien ehdokasasettelu vahvistetaan joulukuussa. Puolueiden listat tulevat koostumaan ympäri maan pitkälti tutuista nimistä. Vaalit ovat tärkeät ennen kaikkea keskustalle, jonka pitkäaikainen toive maakunnista nyt toteutuu ja joiden päätöksentekoon se haluaa käsiksi yhtä voimakkaasti kuin kunnanvaltuustoihin. Kansainvälisessä politiikassa riittää turbulenssia.\nHallituksen sisällä on viime aikoina riidelty EU:n metsäpaketista, jota vastaan hallitus päätti äänestää vihreiden ja vasemmistoliiton jättäessä eriävän mielipiteen. Pahentuva koronatilanne vaatisi kuitenkin, että hallitus kykenisi puhaltamaan yhteen hiileen. Aluevaalitaistoon käydään heikkenevässä koronatilanteessa, mutta näillä näkymin vaaleja ei ole tarpeen lähteä siirtämään. Siirto todennäköisesti siirtäisi koko uudistuksen voimaantulon myöhempään ajankohtaan\nUkrainan kriisi osoittaa jälleen vahvistumisen merkkejä, kun Venäjä keskittää sotilasvoimaansa alueelle. Ukrainan tiedustelu on jo ehtinyt kertoa, että se odottaa Venäjän täyttä hyökkäystä ensi vuonna. Valko-Venäjän ja EU:n rajalla EU:n yhtenäisyyttä koetellaan Venäjän pakolaisia hyväksikäyttävän hybridioperaation muodossa. Kriisejä riittää myös Balkanin alueella, jossa Bosnia-Hertzegovinan valtion arvioidaan olevan hajoamispisteessä.\nKriisien keskellä Yhdysvaltojen presidentti Joe Biden yrittää vahvistaa demokraattisten valtioiden yhteenkuuluvuutta joulukuussa järjestämässään demokratiakokouksessa. Myös Suomen presidentti Sauli Niinistö tulee puhumaan ”Helsingin hengestä” ja liennytyksen tarpeellisuudesta. Kiristystä voi olla lähikuukausina luvassa myös korkoihin. Spekulaatiot mahdollisista koronnostoista ovat inflaation vahvistuttua käyneet aiempaa aktiivisimpina pitkin syksyä.\nSaksassa Olaf Scholzin odotetaan nousevan maan johtoon joulukuussa. Hallituksen Scholtz kokoaa yhdessä vihreiden ja liberaalien kanssa. Scholtz on luvannut jatkuvuutta Saksalle pitkän Angela Merkelin valtakauden jälkeen. Myös EU-politiikassa Scholtzin uskotaan jatkavan vahvan ja suvereenin Euroopan luomista. Scholtz on aiemmin kertonut kannattavansa EU-päätöksenteossa määräenemmistöpäätöksiin siirtymistä ja taloudellisten yhteisvastuiden kasvattamista.\nTämä on politiikkaluotaimen viimeinen kuukausittainen kalenteri. Politiikkaluotain täyttää tammikuussa 2022 viisi vuotta ja julkaisemme jatkossa luotaimen uudistetussa muodossa. Kiitämme tilaajiamme mukanaolosta!


Monipaikkainen asuminen tuo lisää sävyjä kaupungistumiskeskusteluun | Kvartti\nKuva: Flickr.com / Anssi Koskinen, CC BY 2.0.\nMitä on monipaikkainen asuminen, ja millä tavoin ilmiö vaikuttaa Helsinkiin ja Uuteenmaahan nyt tai tulevaisuudessa? Onko koronavuosi lisäämässä kaupungeista pakoa, kuten julkisuudessa on esitetty? Kvartti keskusteli monipaikkaisuuteen perehtyneiden tutkijoiden kanssa, joista kauimpana työskentelevä osallistui virtuaalitapaamiseen Oulusta käsin.\nHaastattelu & teksti: Katja Vilkama & Teemu Vass & Timo Cantell\nElämme voimakkaasti kaupungistuvassa yhteiskunnassa. On ennakoitu, että tulevaisuudessa Suomen väestö valuu harvaan asutuilta alueilta ja pienemmistä taajamista yhä enemmän suurille kaupunkiseuduille, ja niistäkin vain kaikkein vetovoimaisimpia on pidetty alueiden välisen kilpailun voittajina.\nSamaan aikaan on käynnissä kilpailevia ilmiöitä – kakkosasuntojen buumi, citymaalaisuus, paluu juurille – jotka houkuttavat kaupunkiväestöä ainakin kausittain myös harvaan asutuille paikkakunnille. Kaupungistumiseen ja sen rinnalla etenevään digitalisaatioon kytkeytyvät entistä paremmat mahdollisuudet myös monipaikkaisen arjen elämiseen.\nKun koronavirus alkoi levitä erityisesti kaupunkiseuduilla, mediassakin pohdittiin, voiko seurauksena olla pako kaupungeista. Etätyökäytäntöjen kehittyessä työpaikoilla vietetty aika vähentyneekin. Miten tämä ilmiö kytkeytyy monipaikkaisen asumisen dynamiikkaan? Näkyvätkö muutokset tulevaisuudessa myös väestötilastoissa, ja mitä muuta tietoa tarvitaan kokonaiskehityksen ymmärtämiseen?\nMonipaikkaisuutta on useaa lajia\n“Vaikka monipaikkaisuus tuntuu uudelta asialta ja ilmiöitä, kyseessä on kuitenkin erittäin vanha asia”, sanoo johtava tutkija Toivo Muilu. “Muinaiset metsästäjä–keräilijät ja paimentolaiset olivat monipaikkaisia, ja vasta maanviljely ja kaupungit sitoivat ihmiset paikkaan tuhansia vuosia sitten.”\nTavallaan palataan siis ikivanhaan kuvioon – siihen, että asutaan ja hankitaan elantoa siellä, missä se on kulloinkin arjen ja elämänpiirin kannalta sopivinta. Digitalisaatio on mahdollistanut uusia monipaikkaisuuden muotoja.\n“Joihinkin ammatteihin liikkuvuus on kuulunut ennenkin. Esimerkiksi sukulaiseni oli 1990-luvulla putkimiehenä maaseudulla ja teki töitä aina sillä paikkakunnalla, missä niitä oli”, muistelee tutkija Ulla Ovaska.\n“Nyttemmin monipaikkaisuus on tietysti mahdollista myös tietotyöläisille, kun toimistokin voi sijaita melkein missä vain.”\nSuomalaisilla on monenlaisia syitä asua kahdessa tai useammassa eri paikassa. Eräs tavallinen tapaus on kotitalous, jolla on koti kaupungissa ja kakkosasunto esimerkiksi maaseutukunnassa. Kakkosasunnolla voidaan viettää iso osa vuodesta.\nToinen koti voi toki sijaita myös Espanjan Aurinkorannikolla tai Viron Saarenmaalla, jonne esimerkiksi eläkeikäinen pariskunta saattaa vetäytyä muutamiksi viikoiksi tai kuukausiksi vuodessa. On myös monipaikkaisia pareja, jotka eivät asu lainkaan samassa vakiosoitteessa keskenään.\nLapsilla taas monipaikkainen oleminen liittyy tavallisesti tilanteeseen, jossa he asuvat vanhempien avioeron jälkeen vuorotellen kummankin huoltajan luona. Muitakin muotoja on: esimerkiksi osa työikäisistä ihmisistä viipyy toisinaan pitkiäkin aikoja toisella paikkakunnalla hoivaamassa iäkkäitä vanhempia tai omaisia.\nTilastot eivät pysy perässä\nMonipaikkaisuutta määriteltäessä on toki rajattava pois ne asiat, jotka eivät kuulu käsitteen alle. Tätä on esimerkiksi pendelöinti, jossa henkilö voi tehdä päivittäin pitkätkin työmatkat kahteen suuntaan, vaikka asuu vain yhdellä paikkakunnalla. Kun hankitaan asunto myös työskentelypaikkakunnalta, asutaan jo monipaikkaisesti.\nTutkimusprofessori Hilkka Vihisen mukaan monipaikkaisuuden tunnistaminen haastaa nykyisen väestötilastoinnin rakenteita.\n“Henkilö voi olla kirjoilla vain yhdessä osoitteessa. Monipaikkainen asuminen ei ilmiönä tule välttämättä kaikessa laajuudessaan näkyviin virallisessa tilastossa, jotka perustuvat väestörekisterin asumistietoihin.”\nTämä on Vihisen mukaan ongelmallista esimerkiksi joidenkin maaseutupaikkakuntien kannalta, jotka näyttävät tilastojen perusteella uhkaavasti tyhjentyvän.\n“Tieto, jota käytetään palvelutarpeen suunnittelussa, voi olla etääntynyt todellisesta tilanteesta. Kun viralliset mittarit näyttävät punaista, eli ‘täällä ei ole enää ketään’, syntyy itseään ruokkiva kehä, jossa paikkakunnalle ei haluta investoida, sieltä ei hankittaisi mitään, eikä infraakaan kehitettäisi.”\nVaikka trendi olisi tilaston näkökulmasta kiistaton, käytännössä tyhjenevällä paikkakunnalla voi olla paljon enemmän käyttäjiä kuin miltä päältä päin näyttää. Paikkojen käyttötavat muuttuvat.\n“Suomessa on yli puoli miljoonaa kesämökkiä, ja niiden käyttäjät kuluttavat mökkipaikkakunnan tiestöä, vaikka liikenneverkko suunnitellaan lähinnä vakituisen väestövirran mukaan”, huomauttaa Toivo Muilu.\n“Kausiasukkaat voivat käyttää kuntapalvelujakin, kuten kirjastoja, mutta virallisesta näkökulmasta tämä näkymätön väestö jää pitkälti huomiotta.”\nHilkka Vihisen mukaan tutkijat ovat pohtineet nykyjärjestelmän oikeudenmukaisuutta siltä osin, kuin peruspalvelujen saatavuus määräytyy henkilön virallisen osoitteen mukaan.\n“Olisiko meidän mahdollista joustavoittaa palvelujen tarjontaa sen mukaan, missä ihmiset todellisuudessa ovat? On esitetty, että sote-uudistus voisi helpottaa tilannetta jossain määrin, mutta kysymys koskee toki monia muitakin palveluja”, Vihinen muistuttaa.\nKoronavirus ja monipaikkainen asuminen\nKoronavirusepidemian aiheuttaman kriisin aikoihin keväällä pohdittiin julkisessa keskustelussa, voiko tauti kääntää kaupungistumisen suunnan ja houkutella helsinkiläisiäkin muuttamaan pois kaupungista. Suoranaiseen maalle paluuseen eivät lehdissä haastatellut asiantuntijat uskoneet, mutta väljempiin kehyskuntiin suuntautuvan muuton arveltiin kiihtyvän.\n“Ajatus on looginen: kun epidemia leviää, ei ehkä niin mielellään oltaisi tiheässä asutuskeskittymässä, jota aikaisemmin on pidetty haluttavana elinympäristönä”, toteaa Ulla Ovaska.\nOvaskan mukaan uusia muuttotoiveita ei laajemmassa mittakaavassa näkynyt esimerkiksi Maaseutubarometrissa, jonka uusin kyselyaineisto kerättiin juuri ennen koronakriisiä.\n“Vakituisen asumisen suhteen ei ole odotettavissa vastausten perusteella mitään uutta muuttoaaltoa kumpaankaan suuntaan. Noin 15 prosenttia vastaajista pohti muuttamista joko maalta kaupunkiin tai kaupungista maalle.”\nTilastoissa koronakuukaudet näkyvät tosin tiettyjen harvaan asuttujen maaseutukuntien osalta muuttovoittoisina, vaikka kunnat eivät olleet sitä aiemmin olleet.\n“Kyse voi olla siitä, että ihmiset ovat joissain tapauksissa siirtyneet kirjoille jo valmiiksi heillä olleeseen kakkosasuntoon”, sanoo erikoistutkija Olli Lehtonen.\nTästä ei voi kuitenkaan yleistää, että muuttovirrat olisivat muuten laajasti kääntymässä kasvukeskusten ulkopuolelle.\n“Kaupungistuminen ei ole megatrendinä muuttumassa mitenkään”, Lehtonen lisää. “Isossa kuvassa maaseutukuntien mahdollinen muuttovoitto keskittyy niihin kuntiin, jotka jo muutenkin pärjäävät hyvin. Samoin kaupungeista menestyvimpiä tulevat olemaan ne, jotka jo nyt menestyvät.”\nHelsingin kaupunki on seurannut koronaepidemian mahdollisia vaikutuksia muuttoliikkeeseen. Onko vuonna 2020 nähty tilastoissa tavallisesta poikkeavaa liikehdintää esimerkiksi kaupungista pois, ja mistä muuttajaryhmistä on kyse?\n“Meidän ennakkoarviomme oli, että nuorten ja erityisesti opiskelijoiden muuttoja jäisi nyt syksyllä toteutumatta. Opiskellaan siis etänä, eivätkä kaikki muuta kotipaikkakunnalta pääkaupunkiseudulle”, kuvailee kaupungin järjestelmäpäällikkö Pekka Vuori.\nTilanne on Vuoren mukaan yhä sen verran akuutti, että jopa loppuvuoden väestökehitystä on vaikea tätä kirjoitettaessa tarkemmin kuvata.\nEntä onko etätöiden yleistymisellä odotettavissa vaikutusta virallisiin väestönmuutoksiin esimerkiksi Helsingissä?\n“Kun ihmiset ovat tottuneet etätyöhön, on toki mahdollista, että jotkut asettuvat Helsinkiä halvemmille alueille välttääkseen ikävät työmatkat ja muut. Sen suuntainen ilmiö voisi ilman muuta vähentää jonkin verran meidän väestönkasvuamme pitemmällä tähtäimellä.”\nVuori kuitenkin huomauttaa, että muuttovirtoihin vaikuttaa paljon muitakin tekijöitä.\n“Lama saattaa koronakriisin talousvaikutusten seurauksena runnella Suomea, ja riippuen siitä, mitkä toimialat siitä kärsivät, kehitys vaikuttaa ehkä muuttoihin. Tässäkin kokonaiskuvan saanti on juuri nyt kuitenkin vielä vaikeaa.”\nKaupunkien vetovoima perustuu paljolti keskustojen elävyyteen, palvelujen tiheään tarjontaan tai kiinnostavaan kaupunkikulttuuriin. Monet alat, jotka näistä asioista vastaavat, ovat olleet ahtaalla koronatilanteen takia: hotelli- ja ravintola-ala, kulttuuri, elämysteollisuus tai matkailuala. Koska nämä alat korostuvat Helsingissä, esimerkiksi työttömyys kohosi täällä epidemian alussa muuta maata rajummin.\nPekka Vuori ja Hilkka Vihinen ovat samaa mieltä siitä, että kaupunkien kannalta keskeinen kysymys on, miten nämä alat pääsevät jaloilleen. Kaupungin pinnassa voi näkyä pitkään se, että vetovoimaa edistäviä asioita onkin aiempaa heikommin tarjolla.\n“Esimerkiksi kansainvälisen matkailun osalta menee vuosia, ennen kuin ollaan vanhassa mallissa, ja sillä on ilman muuta vaikutuksia Helsingin seudulle”, Vuori sanoo.\nMitä monipaikkaisuus merkitsee Helsingissä ja Uudellamaalla?\nMonet kausittain kasvavat paikkakunnat ovat harvaan asuttuja maaseutukuntia kaukana kasvukeskuksista, esimerkiksi Itä- ja Pohjois-Suomessa. Niille kausiväestön liikkeillä ja pienilläkin pysyvän väkiluvun lisäyksillä on iso merkitys. Miltä tilanne näyttää pääkaupunkiseudulta ja ruuhka-Suomesta katsottuna?\n“On totta, että monipaikkaista asumista on tarkasteltu ensin etenkin kausiväestön vastaanottajakuntien näkökulmasta”, sanoo Hilkka Vihinen. “Nyttemmin sitä on alettu miettiä myös lähtöalueiden kannalta. Minkä mittaluokan kysymys esimerkiksi Helsingille on, ettei tietty osa helsinkiläisistä ole kotikunnassaan 12 kuukautta vuodessa?”\nTässä analyysissä olisi tärkeää tunnistaa tarkemmin, keitä tilapäisesti poissaolevat asukkaat ovat ja missä tarkoituksessa he ovat muualla. Esimerkiksi palvelujen tai infrastruktuurin tarpeeseen voi vaikuttaa, onko kyse mökkiläisistä vai vaikkapa vuoroasuvista lapsista.\n“Jonkin verran esiintyy monipaikkaista asumista myös ‘toiseen suuntaan’. Tällöin henkilöt ovat kirjoilla asuinpaikkakunnallaan muualla Suomessa mutta heillä on kämppä myös Helsingissä”, huomauttaa Toivo Muilu.\nOsa Uudenmaankin maaseutupaikkakuntien asukkaista on ns. citymaalaisia, jotka valitsevat elämäntavan takia monipaikkaisuuden. Kyseessä on esimerkiksi luovan luokan edustajia, jotka haluavat asua ja työskennellä pääosin luonnonrauhassa mutta pitävät pienen kaupunkiasunnon tai solun, jossa voi käydä nauttimassa urbaanista sykkeestä.\n“Tähän liittyy omistamisen monipaikkaisuus”, Hilkka Vihinen lisää. “Myös esimerkiksi asuntosijoittajilla on joskus omistusta usealla paikkakunnalla. Asialla on yhteys asumisen monipaikkaisuuteen, mutta tutkimuksissa tähän ei ole vielä päästy pureutumaan.”\nKun monipaikkaista asumista katsotaan koko Uudenmaan kannalta, maakunnan sisälläkin on kuntia ja alueita, joihin ilmiö vaikuttaa eri tavoin kuin toisiin.\nUudellamaalla on jo nyt paljon kakkos- ja kesäasuntoja. Esimerkiksi Länsi-Uudenmaan vakituinen väestö ja työpaikkamäärät ovat viime vuosina vähentyneet, vaikka pääkaupunkiseudulla ne jatkuvasti kasvavat. Toisaalta kesäkuukausina monissa Länsi-Uudenmaan osissa reaalinen väestö kasvaa, kun se Helsingissä, Espoossa tai Vantaalla vähenee.\n“Tämä trendi voi tulevaisuudessa vahvistuakin Uudellamaalla”, Vihinen arvelee.\nViime kuukausina on puhuttu lisäksi tyhjien asuntojen määrän kasvusta Suomessa. Voiko tässä nähdä monipaikkaisuuden vaikutusta, eli onko kyse esimerkiksi Helsingissä joskus siitä, että vakituiset asukkaat viettävätkin pitkiä aikoja muualla kuin kaupunkiasunnollaan?\n“Tyhjän ja tilapäisesti asutun asunnon eroon ei rekisteriaineistoillamme päästä kovin hyvin käsiksi”, Pekka Vuori toteaa. “Jos katsotaan asuinrakennuksia, joissa asuu yksikin ihminen, ei voida todeta Helsingissä mitään merkittävää kasvua tyhjien asuntojen määrässä. Mukana on sitä paitsi jonkin verran rekisterivirhettä; järjestelmä ei aina esimerkiksi tiedä asunnon muutoksesta toimitilaksi.”\nOlli Lehtosen mukaan Helsingille tai muille vetovoimaisille alueille ei ole monipaikkaisen asumisen myötä odotettavissa uusia uhkakuvia. Ilmiö lähinnä haastaa totuttua maaseutu–kaupunki-jakoa joiltakin osin.\n“Ne maaseutukunnat, joissa on hyvät tietoliikenneyhteydet ja valmiuksia tarjota palveluita uusille tulijoille, voivat hyötyä ihmisten kaipuusta kaupunkien ulkopuolelle. Joillekin kunnille ilmiö voi tuoda merkittävästi uutta elinvoimaa.”\nMonipaikkaisen asumisen tulevaisuus?\nTietoliikenneyhteyksien paranemisen on jo kauan ennustettu vähentävän ihmisten riippuvuutta paikasta. Nyt uusimmat askeleet digitaalisten yhteyksien kehityksessä ovat vihdoin mahdollistaneet tehokkaan etätyön, ja koronaepidemia on antanut lisäksi oman sysäyksensä. Mitä asioita asiantuntijat nostavat, kun pyydetään ennustamaan monipaikkaisen asumisen tulevaisuutta?\n“Suuret ikäluokat ovat olleet eläkkeellä kohta kymmenen vuotta, ja monipaikkaisuus voi lisääntyä sitäkin kautta, että he jättävät aikanaan perillisilleen asuntoja muualta Suomesta”, arvelee Ulla Ovaska.\nPekka Vuori komppaa. “Joka tapauksessa valtava ihmismassa siirtyy tällä vuosikymmenellä aktiiviväestöstä ‘vanhoiksi ihmisiksi’, ja siitä seuraa iso kysymys, millaisissa ympäristöissä ja minkä palvelujen piirissä he haluavat viimeiset vuotensa viettää.”\nYksi tuntematon suure monipaikkaisen asumisen tulevaisuudessa on ulkomaalaistaustainen väestö. Tulevaisuudessa ulkomaalaistaustaiset muodostavat yhä suuremman osan Suomen ja etenkin suurten kaupunkien kuten Helsingin väestöstä.\n“Emme tiedä varmaksi, kuinka paljon monipaikkaisuus perustuu nyt siihen, että kaupunkilaisilla on juuria tai jopa maanomistuskytkentöjä muualla Suomessa”, Hilkka Vihinen pohtii.\nMonella kantaväestöön kuuluvalla on rantasauna tai vaikka vanha maatalon päärakennus jossain. Vihinen kysyykin, kuinka taipuvaisia ulkomaalaistaustaiset ovat tulevaisuudessa monipaikkaisuuteen Suomen sisällä.\n“Tällä hetkellä maahanmuuttajat ovat jakautuneet varsin vahvasti erilaisiin ryhmiin”, Pekka Vuori toteaa.\n“Isommista ryhmistä etenkin Virosta ja Venäjältä tulleille voi olla luontevaa siirtyä kaupungeista myös muualle Suomeen, sillä he ovat kulttuurisesti melko kotonaan mökeillä ja suomalaisissa maaseutuoloissa.”\nHilkka Vihisen mukaan monipaikkaisuus saattaa hakea uutta muotoa esimerkiksi siten, että ulkomaalaistaustaiset ovat yhä enemmän monipaikkaisia suhteessa toiseen maahan.\n”Kannattaa myös muistaa, että osa maahanmuuttajistakin tulee lähtömaiden maaseudulta, joten monipaikkaisuus saattaisi kiinnostaa heitä tästäkin syystä”, Toivo Muilu lisää.\nEntä liittyykö monipaikkaistumiseen ongelmia? Mitä uutta tietoa aiheesta pitäisi saada, että sitä voitaisiin ottaa nykyistä enemmän huomioon suunnittelussa tai palvelutarjonnassa?\n“Meillä ei ole esimerkiksi vielä kunnollisia vaikuttavuusarvioita monipaikkaisuuden merkityksestä lähtö- tai tuloalueilla, ja näitä pitäisi systemaattisesti tehdä”, Muilu mainitsee.\nMuun muassa aiheen yhteyksiä kestävän kehityksen tematiikkaan ollaan Muilun mukaan ryhtymässä tutkimaan.\n“Kausiasumiseen liittyy tyypillisesti vaikkapa paljon edestakaista yksityisautoilua, ja kun autokanta ei välttämättä pian sähköisty, monipaikkaisuuden lisääntyminen kasvattanee myös hiilijalanjälkeä. Tässä on siis näkyvissä haasteita kestävyyden kannalta.”\nHilkka Vihinen kiteyttää, että tutkimusta tarvitaan enemmän, jotta monipaikkaisen asumisen laajuudesta ja ilmiön merkityksestä saadaan parempi kuva. Tällöin selviää myös, onko esimerkiksi koronakriisillä asiaan todellista vaikutusta vai jääkö se lyhytaikaiseksi kuriositeetiksi.\n“Voi olla, että koronan myötä on päässyt purkautumaan jonkin verran patoutuneita haluja elää kahdessa paikassa, ja esimerkiksi kakkosasunnolla vietetään entistä enemmän aikaa. Vielä ei ole selvää, onko pitempiaikaisia muutoksia tiedossa myös vakituiseen asumiseen.”\nMonipaikkaista asumista on tutkittu osana EU:n Horisontti 2020 -ohjelman rahoittamaa ROBUST-hanketta (Rural–Urban Outlooks – Unlocking Synergies), jonka kohteena ovat kaupunkien ja maaseudun vuorovaikutussuhteet eri näkökulmista. Helsingin kaupunki ja Luonnonvarakeskus (Luke) ovat hankkeessa mukana projektipartnereina. Monipaikkaisuutta koskevia tuloksia on koottu myös hankkeessa tuotettuun videoon.\n Tarkastelujakso 2005–2016, lähde: Luke.\n Vuonna 2019, lähde: Tilastokeskus (https://www.stat.fi/til/rakke/2019/rakke_2019_2020-05-27_kat_001_fi.html).\n Video: Monipaikkaisuus haastaa yhteiskunnan suunnittelua. ROBUST-hanke.\n Vuonna 2018, lähde: Tilastokeskus (https://www.stat.fi/til/perh/2018/03/perh_2018_03_2019-06-17_tie_001_fi....)\nKvartti 22.02.2021 - 13:18\nKommenttikenttään liityen on kysytty, mihin viestit ohjautuvat. Viestit päätyvät tällä hetkellä Helsingin kaupunginkanslian kaupunkitietoyksikköön, josta niitä ohjataan tarpeen mukaan muualle kaupungin yksiköihin. Lähetetyt viestit julkaistaan tällä sivustolla.


TAKUULLA TEKEMISTÄ!: Sanssi-kortilla taisteluun tilastoja vastaan\nTyöllisyysasioissa ei olla Ylä-Pirkanmaalla viime vuosina edetty onnellisten tähtien alla. Tilastoihin ovat tehneet rumia piikkejä yritysten lomautukset sekä muutamien isojen yritysten yritystoiminnan päättymiset. Kun kyse on muutenkin vanhusvoittoisista muuttotappiokunnista, niin ei hyvä.\nNuoren pitää saada töitä ja rytmiä päivään\nTilanne on tietenkin ikävä kaikille, mutta eniten huolettaa nuorten asema. Moni nuori haluaa työllistyä lapsuutensa kotikuntaan tai perustaa perheen maalle pois kaupungin sykkeestä. Unelmana voi olla oma pieni punainen mökki järven rannalla. Joillekin voi olla helppo ajatella nuoren haluavan suurten keskusten sykkeeseen, mutta kyllä meitä rauhallisuutta rakastavia löytyy. Aina yhtälö ei kuitenkaan ole aivan helppo, eivätkä pelkät unelmat riitä. Töitä pitäisi löytyä.\nPitkäaikaistyöttömyys ei ole hyväksi kenellekään, mutta erityisen ikävää se on juuri nuorille. Kun aiempaa työkokemusta ja ehkä koulutustakin on vasta hyvin vähän, saattaa ammatillinen itsetunto olla varsin alhaalla. Eikä työttömyysjakso sitä ainakaan nosta. Jos nurkassa nyhjääminen on ainut asia, minkä nuori tietää, niin mihinkäs siitä sitten ponnistamaan.\nToinen aivan konkreettinen ongelma liittyy päivä- ja viikkorytmin katoamiseen. Kun aamulla ei tarvitse herätä töihin tai kouluun, tulee helposti illalla valvottua kauemmin. Livennyt päivärytmi karkottaa entisestään työelämästä. Aamuherätyksistä tulee työttömyyden jatkuessa aina vain hankalampia. Moni työtön nuori toivookin, että olisi edes joku paikka mihin mennä aina samaan aikaan aamusta.\nNuorten työttömyys Ylä-Pirkanmaalla\nNuorten työttömyys on Ylä-Pirkanmaalla valitettavan suurta. “Vuoden 2013 joulukuun tilastojen mukaan alle 25-vuotiaita työttömiä oli Virroilla 62, Ruovedellä 20 ja Mänttä-Vilppulassa 68”, kertoo Päivi Tulijoki Pirkanmaan TE-toimistosta.\nKun näihin määriin laskettaisiin mukaan vielä 25–29-vuotiaat työttömät ja eri toimenpiteissä olevat nuoret (työkokeilu, työvoimakoulutus, kuntouttava työtoiminta) niin päädyttäisiin seutukunnalla melko ikäviin työttömyyslukuihin. *tähän voi asettaa syvän huokauksen*. Lisäksi työllisyyskatsauksen tilastot sisältävät tiedot vain TE-toimiston listoilla olevista nuorista. Alueella on myös sellaisia työttömiä nuoria, jotka eivät ole aktiivisia työnhakijoita eivätkä siten näy näissä luvuissa.\nNuoren työllisyyskierteen katkaisuun Sanssi-kortti\nYksi keino nuorisotyöttömyyden kierteen katkaisemiseksi tai ainakin vähentämiseksi on Sanssi-kortti. Viime keväänä Pirkanmaalla postitettiin työttöminä olleille alle 30-vuotiaille nuorille Sanssi-kortti. Kortin kanssa nuori voi mennä vaikka suoraan yrityksiin työpaikkaa kysymään ja siten mahdollisesti edesauttaa työllistymismahdollisuuksiaan.\nYrittäjälle Sanssi-kortti tarkoittaa n.700 euron kuukausittaista tukea palkanmaksukuluihin. Luulisi siis Sanssi-kortillisen työtä kyselevän aktiivisen nuoren olevan monessa yrityksessä melko toivottu vieras.\nJa kyllä se Sanssi-kortti on jonkinlaista jalansijaa löytänytkin! Päivi Tulijoen mukaan vuoden 2013 alusta syyskuuhun mennessä Sanssi-kortin avulla oli työllistynyt Virroilla 53, Mäntässä 52 ja Ruovedellä 23 nuorta. Edellisvuonna 2012 vastaavat luvut olivat Virroilla 24, Mäntässä 10 ja Ruovedellä 12, joten kasvun näkee selkeästi.\nSanssi-kortti ja sen kautta saatava palkkatuki ovat yhä tuntemattomia monille alueen yrittäjille, mikä on suuri harmi, mutta toivottavasti potentiaalia sen lisäkäyttöön on edelleen olemassa.\nKatso videot! Intersportin ja Kaukoravintolat Oy:n sekä nuoren kokemuksia Sanssi-kortin hyödyistä:\nNuorisotakuu - Sanssi-kortti (TEMvideot 28.11.2013)\nPalkkaa nuori Sanssi-kortilla (Haussafi 28.1.2014)\nLähettänyt Takuulla tekemistä! klo 10.28\nTunnisteet: Haluan töihin, Nuoret, Nuorten palvelut, Sanssi-kortti