SALAOJITUKSEN TAVOITEOHJELMA PDF\nSALAOJITUKSEN TAVOITEOHJELMA 2020\nDownload "SALAOJITUKSEN TAVOITEOHJELMA 2020"\n1 SALAOJITUKSEN TAVOITEOHJELMA 2020\n2 SALAOJITUKSEN TAVOITEOHJELMA 2020 Julkaisija Salaojakeskus ry Simonkatu 12 A Helsinki puh. (09) fax (09) HELSINKI 2002\n3 SISÄLLYSLUETTELO SAATEKIRJE JOHDANTO TOIMINTAYMPÄRISTÖ SALAOJITUKSEN MERKITYS NYKYTILANNE KUIVATUSTILANNE SALAOJITUS JA YMPÄRISTÖNÄKÖKOHDAT KANNATTAVUUS, RAHOITUS JA VEROTUS AMMATTITAIDON KEHITTÄMINEN JA YLLÄPITO SUUNNITTELU JA TOTEUTUS TUTKIMUS JA TUOTEKEHITYS KANSAINVÄLINEN TOIMINTA SALAOJITUKSEN HAASTEET OHJELMAN PÄÄMÄÄRÄ, TAVOITTEET JA TOIMENPIDE-EHDOTUKSET PÄÄMÄÄRÄ TAVOITTEET JA TOIMENPIDE-EHDOTUKSET LIITTEET 1 TERMINOLOGIA 2 TOIMIJAT 3 EU:N NORMIT, LAINSÄSÄNTÖ JA HALLINNOLLISET OHJEET\n4 Maa- ja metsätalousministeriölle Salaojituksen tavoiteohjelma SARA-2000, joka kattoi vuodet , julkaistiin vuonna Vuoden 2000 aikana voitiin todeta, että ohjelmakausi oli päättynyt ja olisi aika tarkastella tilannetta uudelleen. Salaojakeskus ry tekikin maa- ja metsätalousministeriölle aloitteen salaojituksen tavoiteohjelman laatimiseksi. Maa- ja metsätalousministeriö asetti johtoryhmän, jonka tehtävänä oli laatia salaojitusohjelma vuosille Ohjelman oli määrä valmistua mennessä. Johtoryhmän tuli kartoittaa salaojituksen nykytilanne ja arvioida uusintaojitustarve. Lisäksi tuli selvittää vuosittaisiin salaojitusmääriin vaikuttavat tekijät, tarve salaojitusmäärien lisäämiseen sekä ne keinot, joilla salaojitusmääriin voidaan vaikuttaa. Tätä varten oli tarkasteltava salaojituksen kannattavuutta, suunnittelu- ja urakointipalvelujen saatavuutta sekä rahoitusmahdollisuuksia. Myös salaojituksen uusi tekniikka oli kuvattava ja arvioitava sen vaikutus. Salaojituksen vaikutukset ympäristöön oli arvioitava uusimpien tutkimusten valossa sekä selvitettävä mahdollisuudet edelleen parantaa ympäristönäkökohtien huomioon ottamista. Mahdollisuuksien mukaan oli selvitettävä myös salaojaosaamisen vientimahdollisuudet ja kohteet. Ohjelman johtoryhmän puheenjohtajaksi maa- ja metsätalousministeriö kutsui ylijohtaja Timo Kotkasaaren maa- ja metsätalousministeriöstä. Johtoryhmän jäseniksi ministeriö kutsui ylitarkastaja Sini Walleniuksen maa- ja metsätalousministeriöstä, ylitarkastaja Heikki Latostenmaan ympäristöministeriöstä, hallituksen varapuheenjohtaja, professori Pertti Vakkilaisen Salaojituksen tukisäätiöstä, yksikönjohtaja Ilkka Mannin Suomen ympäristökeskuksesta, osastopäällikkö Harriet Hermansin Pohjanmaan TE-keskuksesta, maanviljelijä Timo Kaupin Maa- ja metsätaloustuottajien Keskusliitto MTK ry:stä, erikoistutkija Laura Alakukun MTT:stä (Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus), professori Helinä Hartikaisen Helsingin yliopistosta, toimitusjohtaja Viljo Pakarisen Pohjois-Savon maaseutukeskuksesta, maanviljelijä Marina Bergheim-Ahlqvistin Svenska Lantbruksproducenternas Centralförbund SLC rf:stä sekä agronomi Otto Nikanderin Salaojakeskus ry:stä Johtoryhmän sihteereiksi ministeriö kutsui ylitarkastaja Ilkka Reposen maa- ja metsätalousministeriöstä sekä toiminnanjohtaja Rauno Peltomaan Salaojakeskus ry:stä. Johtoryhmä asetti projektiryhmän valmistelemaan tarvittavia selvityksiä sekä tekemään ohjelman pohjatyön. Projektiryhmässä toimivat Ilkka Reponen, puheenjohtajana ja jäseninä Sini Wallenius, Laura Alakukku, Viljo Pakarinen, Otto Nikander ja Rauno Peltomaa. Projektiryhmän sihteeriksi kutsuttiin diplomi-insinööri Johanna Virtanen Salaojakeskus ry:stä Työssään johtoryhmä kuuli asiantuntijoina erikoistutkija Heikki Lehtosta ja erikoistutkija Jukka Peltolaa Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT:stä. Projektiryhmä suoritti viljelijöiden, neuvojien ja urakoitsijoiden keskuudessa kyselytutkimuksen, jonka tarkoituksena oli selvittää salaojituspäätökseen vaikuttavia tekijöitä. Tavoiteohjelmassa johtoryhmä on kuvannut salaojitustoiminnan nykytilan ja peruskuivatuksen siltä osin kun se liittyy salaojitukseen. Aihepiirit kattavat neuvonnan, suunnittelun ja toimeenpanon, valtion rahoituksen, ammattitaidon kehittämisen ja ylläpidon sekä tutkimustoiminnan. 4\n5 Johtoryhmä on tehtävänsä mukaisesti arvioinut salaojituksen tarpeen sekä ensiojitusten että uusinta- ja täydennysojitusten osalta. Salaojituksen toimintaikä on pitkä, mutta nykyisellä vuosittaisella uusinta- ja täydennysojitusmäärällä pystytään yli 50 vuotta vanhoista salaojista uudistamaan ohjelmakaudella vain viidesosa. Johtoryhmä on päätynyt esittämään kahdeksan tavoitetta ja ehdotuksensa toimenpiteiksi niiden saavuttamiseksi. Tavoitteet käsittävät salaojitusmäärät, peruskuivatuksen, valtion osallistumisen, neuvonnan, suunnittelun ja koulutuksen, urakoinnin ja teollisuuden, tutkimuksen sekä kansainvälisen toiminnan ja ohjelman toteutumisen seurannan. Samalla kun johtoryhmä jättää esityksensä salaojituksen tavoiteohjelmaksi maa- ja metsätalousministeriölle, se esittää, että ministeriö asettaisi seurantaryhmän, joka tekisi tarpeellisia aloitteita ja raportoisi vuosittain ohjelman toteutumisesta ministeriölle. Johtoryhmä on kannanotoissaan ollut yksimielinen. Helsingissä 9 päivänä huhtikuuta 2002 Timo Kotkasaari Laura Alakukku Helinä Hartikainen Timo Kauppi Ilkka Manni Viljo Pakarinen Marina Bergheim-Ahlqvist Harriet Hermans Heikki Latostenmaa Otto Nikander Pertti Vakkilainen Sini Wallenius Rauno Peltomaa Ilkka Reponen Johanna Virtanen 5\n6 1 Johdanto 1.1 Toimintaympäristö Maa- ja elintarviketalouden toimintaympäristö on muuttunut Suomessa viimeisen vuosikymmenen aikana huomattavasti. Erityisesti liittyminen Euroopan unioniin vuoden 1995 alusta aiheutti suuria muutoksia Suomen maataloudelle. EU-jäsenyys merkitsi maamme maatalouspoliittisen järjestelmän syvällistä muutosta. Kansallisen maatalouspolitiikan ja suojattujen markkinoiden ajasta siirryttiin yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja sisämarkkinoihin. Maassamme toteutetaan nyt EY:n yhteistä maatalouspolitiikkaa, jossa kansallista liikkumavaraa on rajoitetusti ja sitäkin lähinnä vain komission hyväksynnällä. Kuluvalla vuosikymmenellä Euroopan unioni tulee edelleen laajentumaan ja WTO:n piirissä neuvotellaan kansainvälisen maatalous- ja elintarvikekaupan uusista säännöistä. Nämä prosessit vaikuttavat yhteisen maatalouspolitiikan ja kansainvälisen kilpailutilanteen muutosten kautta myös Suomen maatalouden asemaan. EU-jäsenyyden ja yhteisten sisämarkkinoiden myötä kansainvälinen kilpailu Suomen maatalous- ja elintarvikemarkkinoilla kiristyi. Sopeutumishaaste kohdistui koko elintarvikeketjuun. Jäsenyyden suoranaiset vaikutukset kohdistuivat voimakkaimmin tilatasolle jäsenyyden alentaessa maataloustuotteiden tuottajahintoja ja muuttaessa maatalouden tukijärjestelmää. Myös maatalouden kokonaistuotossa on tapahtunut suuri muutos. Ennen EU-jäsenyyttä kokonaistuotosta tuli markkinatuottona noin 80 prosenttia, mutta jäsenyyden jälkeen markkinatuoton osuus on laskenut noin 50 prosenttiin. Maataloustulo oli kokonaislaskelman mukaan ennen EU-jäsenyyttä vajaat 8 miljardia markkaa. Jäsenyyden alkuvuosina maataloustulo alentui vuosi vuodelta. Aallonpohja, 5,3 miljardia markkaa, saavutettiin katovuonna Vuoden 2000 maataloustuloksi arvioidaan 6,1 miljardia markkaa. Nousu selittyy markkinatuottojen palautumisesta katovuosia 1998 ja 1999 edeltäneelle tasolle sekä tukien runsaan miljardin markan nousulla, mikä johtuu Agenda ratkaisusta. Maa- ja puutarhatalouden kokonaislaskelma osoittaa maataloustukien suuren merkityksen maataloustulon muodostumisessa. EU-jäsenyyden seurauksena maatalouden tukimuodot muuttuivat oleellisesti, kun siirryttiin EU:n yhteisen maatalouspolitiikan mukaisiin tukiin sekä liittymissopimuksen mahdollistamiin kansallisiin tukiin. Tuen rahoituksen kannalta nykyinen tukijärjestelmä koostuu kolmesta suuresta kokonaisuudesta. Yhden osan tuista muodostavat EU:n kokonaan maksamat suorat tuet, joita maksettiin jäsenyyden alkaessa noin 1,3 miljardia markkaa ja vuonna 2000 noin 2,3 miljardia markkaa. Toinen osa muodostuu osarahoitteisista tuista. Niistä Suomelle tärkeimmät ovat ympäristötukijärjestelmän perusteella maksettava tuki ja luonnonhaittakorvaus. Kolmas tärkeä tukikokonaisuus on kansalliset tuet, joita maksettiin Suomessa lähes 3,4 miljardia markkaa vuonna EU:n osuus kokonaistukisummasta on vähitellen noussut ja vuonna 2002 sen arvioidaan olevan 42 prosenttia Suomen maataloudelle maksettavasta tuesta. Vuonna 2000 Suomessa oli noin aktiivitilaa. Vuosien aikana aktiivitilojen määrä väheni 38 prosenttia. EU-jäsenyyden aikana tilojen lukumäärän pienentyminen on kohdistunut kotieläintiloihin. Viljatilojen määrän väheneminen on selvästi hidastunut EU- 6\n7 jäsenyyden aikana. Tätä selittää se, että kotieläintuotannosta luopuva usein jatkaa kasvinviljelijänä ennen kuin luopuu kokonaan viljelystä. Vuonna 2000 aktiivitiloista 46 prosenttia oli kotieläintiloja ja lähes 49 prosenttia kasvintuotantotiloja. Aktiivitilojen keskikoko on kasvanut 17 peltohehtaarista 28 hehtaariin vuosina eli lähes 62 prosenttia. EU-jäsenyyden seurauksena tilakoon kasvutrendi jyrkentyi erityisesti sika-, siipikarja- ja lypsykarjatiloilla. Viljatilojen keskikoko kasvoi heti jäsenyyden alussa aikaisempaa nopeammin, mutta sen jälkeen viljatilojen kasvu on hidastunut. Maataloudelle on EU-aikana ollut ominaista tuotannon keskittyminen sekä alueellisesti että tilakohtaisesti. Alueellisesti maataloustuotanto on vähitellen siirtynyt länteen ja etelään. Muutoksen nopeus vaihtelee tuotteittain ja lisäksi on huomattava, että keskittymistä on myös alueiden sisällä. Tuotanto vähenee erityisesti syrjäisillä alueilla niin valtakunnallisesti kuin alueellisestikin. Tämä on seurausta mm. siitä, että EU-jäsenyyden aikana tilamäärä on vähentynyt maan itä- ja pohjoisosissa muuta maata voimakkaammin. Tuotanto on keskittynyt entistä suuremmille tiloille. Suurten yksiköiden osuus kokonaistuotannosta on kasvanut varsinkin sianlihan, kananmunien ja siipikarjanlihan tuotannossa. Pohjoisten alueiden lyhyet kasvu- ja laidunkaudet yhdessä alhaisten vilja-, nurmi- ja laidunsatojen kanssa merkitsevät korkeampia tuotantokustannuksia hehtaaria ja eläinyksikköä kohden ja muodostavat pysyvän kilpailuhaitan pohjoisten alueiden maataloudelle. Ilmastollisen haitan lisäksi Suomen hajallaan sijaitsevat peltolohkot, lyhyen kylvö- ja korjuuajan vaatima tehokas koneistus sekä heinän ja viljojen kuivatus varastoitaessa lisäävät maatalouden tuotantokustannuksia. Harva asutus ja syrjäisyydestä johtuva paikallismarkkinoiden puute sekä tuotteiden että tuotantopanosten pitkät kuljetusmatkat nostavat maatalouden kustannuksia harvaanasutulla maaseudulla. Maaperän ominaisuuksia ovat Etelä-Suomen tiiviit savimaat, Keski- ja Itä-Suomen moreenit ja Pohjois-Suomessa yleiset turvemaat, rannikon happamat sulfaattimaat, maan yleinen happamuus ja kivisyys. Maanparannustoimenpiteet kuten ojitus, kivien poisto, kalkitus ja lannoitus ylläpitävät maan viljelykuntoa. Peltojen kasvukunnon säilyttäminen edellyttää säännöllistä ylläpitokalkitusta. Lisäksi routa nostaa maaperästä pellon pintaan kiviä, jotka joudutaan poistamaan joko koneellisesti tai käsin ennen kylvötöitä. Maatalouden tilusrakenteen pirstaleisuus ja pitkät etäisyydet lisäävät kuljetuskustannuksia, haittaavat koneiden yhteiskäyttöä ja koneurakointia sekä asettavat rajoituksia teknologian käytölle. Ilmasto ja maaperä vaikuttavat negatiivisesti Suomen koko maatalouden kilpailukykyyn EU:n sisämarkkinoilla. Toisaalta suomalaisella maataloudella on myös perinteisiä vahvuuksia, joiden parempi hyväksikäyttö on jatkossa ensiarvoisen tärkeätä. Näitä ovat tuotannon puhtaus, ympäristöystävällisyys, jäljitettävyys ja eettisyys. Lisäksi Suomessa ei juurikaan esiinny vakavia eläin- tai kasvitauteja ja tuotantoeläimiä kohdellaan hyvin. Mikäli maataloustuotannon kannattavuus on heikko, tuotto ei kata investointeihin sijoitettua pääomaa. Valtion tuilla on Suomessa ollut keskeinen rooli investointien käynnistäjänä. Toisaalta tehtyjen tutkimusten mukaan pitkäaikaiset investoinnit edellyttävät myös suoraa tulotukea, jolla tulotaso investoinnin takaisinmaksuaikana on kyetty tasapainottamaan. Suora tulotuki on siten tasapainoisen rakennekehityksen välttämätön edellytys. Maatalouden strategiaprojektissa kansallisiksi maatalouspolitiikan päämääriksi on asetettu kuluttajalähtöisen toiminnan vahvistaminen koko elintarvikeketjussa, maatalouden kannattavuuden ja toimintaedellytysten turvaaminen, yhteisen maatalouspolitiikan kehittäminen tasapuolisemmaksi sekä sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävämmäksi, maatalous- ja 7\n8 maaseutupolitiikan vuorovaikutuksen tehostaminen sekä maatalouden rakenteen ja markkinoiden toimivuuden parantaminen. Yhteiskunnan maataloutta kohtaan tuntema kiinnostus ei tulevaisuudessa kohdistu pelkästään ravinnontuotantoon perinteisessä muodossa. Maatalous nähdään paitsi elintarvikeraakaaineiden tuottajana myös maaseudun monimuotoisena vaikuttajana. Maatalous tuottaa muun muassa hoidettua ja elävää pelto- ja laidunmaisemaa ohikulkijoille, virkistys-, matkailu- ja seikkailupalveluja taajamissa asuville sekä tuttua lähi- ja luomuruokaa ravinnon alkuperästä kiinnostuneille kuluttajille. Kehityksen suuntiin tulee yhä voimakkaammin vaikuttamaan asiakas, kuluttaja. Eri kehityssuunnat eivät vaikuttane peltoalan tarvetta vähentävästi. Sen sijaan ne korostavat tarvetta entistä ympäristöystävällisempään ja luontoa säästävämpään tuotantotapaan. Viljellyn maan vesitalouden hoito tulee tätä kautta saamaan uusia ulottuvuuksia verrattuna perinteiseen maankuivatukseen. 1.2 Salaojituksen merkitys Viljelyn koneellistuminen, ihmistyön osuuden vähentyminen ja kustannusten alentaminen ovat luoneet tarpeen muodostaa yhtenäisempiä tasalaatuisia peltolohkoja. Sadannan ja haihdunnan epätasainen jakautuminen vuodenaikojen välillä vaatii viljelysmaiden tehokkaan kuivatuksen, jotta ilmastollisesti kannattavuuden äärialueilla nykyisen laajuinen maanviljelys olisi mahdollista (Kuva 1) mm jan feb march april may june july aug sept oct nov dec cm Runoff + Storage Ground frost Precipitation-Evaporation Water equivalent of snow Evaporation Precipitation Kuva 1. Suomen ilmasto asettaa suuret vaatimukset peltojen kuivatukselle. Keväällä lumen runsaat sulamisvedet ja routa vaikeuttavat pellolle pääsyä ja syksyllä sateet sadonkorjuuta. Kuva on laadittu Jokioisten pitkän ajan keskiarvojen perusteella. 8\n9 Salaojituksen tehokkuus avo-ojitukseen verrattuna perustuu siihen, että salaojilla voidaan saada aikaan kasvien kasvun kannalta optimaalinen kuivatussyvyys helpommin kuin avoojilla. Sadon määrän on todettu pitkäaikaisten hollantilaisten kenttäkokeiden mukaan kasvavan aina 1,3-1,4 metrin ojitussyvyyteen saakka kuten kuvasta 2 voidaan todeta. Sadon määrän ja salaojitustekniikan yhteensovittamisessa käytännön minimisyvyydeksi on hyväksytty 1,0 m. Vastaavan kuivatustehokkuuden aikaansaaminen vaatisi sarkaojilta huomattavaa pintaleveyttä ja aiheuttaisi entistä suurempaa hyötypinta-alan hukkaa. Kuivatustehokkuus pidentää kasvukautta erityisesti keväästä. Tulosten mukaan kasvukauden yhden päivän pidennys keväällä nostaa satotasoa 0,7 % päivää kohti. Salaojituksen ansiosta ensiojituksessa pellon hyötypinta-ala kasvaa olosuhteista riippuen %. Lisäksi työn tarve vähenee avo-ojien poistuttua. Salaojitetulla lohkolla siementen, lannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttö on tarkempaa kuin avo-ojitetulla lohkolla. Riittävä ja toimiva ojitus on edellytys maan kasvukunnon ylläpidolle ja turvaa tasalaatuisen kasvuston ja määrältään ja laadultaan hyvän sadon, paremman viljelyvarmuuden sekä laajemman kasvivalikoiman. Se on myös perusta ehkäistäessä maan tiivistymistä ja palautettaessa tiivistyneiden maiden rakennetta. Ilman toimivaa ojitusta maan omat prosessit eivät pysty muokkaamaan sen rakennetta. Toimiva ojitus pienentää myös riskiä, että pellolla joudutaan ajamaan maan ollessa märkää, jolloin se tiivistyy herkästi. Maan tiivistyminen ja toimimaton ojitus lisäävät pintavaluntaa ja sitä kautta eroosioriskiä ja fosforin huuhtoutumisriskiä. Maan ollessa hyvässä kasvukunnossa kasvien ravinteiden otto tehostuu, mikä osaltaan vähentää ravinteiden huuhtoutumista ja tehostaa niiden hyväksikäyttöä. Viime vuosikymmeninä ovat korostuneet ympäristönhoidolliset ja maisemalliset näkökohdat. Kuvassa 3 on esitetty salaojituksen liittyminen kasvintuotantoon. crop / (tha -1 ) density of subsurface drains high normal low drain depth cm Kuva 2. Kuivatussyvyyden vaikutus perunan kuiva-ainesatoon. Tulokset perustuvat hollantilaisen koesarjan tuloksiin jaksolta Ojasyvyyden madaltaminen alentaa satoa 4-5 % jokaista 0,1 m kohti ojituksen tehokkuudesta riippuen. Mitä tehokkaampi ojitus, sitä suurempi vaikutus. 9\n10 Suomessa salaojituksella on pitkät perinteet ja alan tutkimus on kansainvälisesti korkealla tasolla. Viljelijöiden tukena on alan neuvojakunta. Yleinen ympäristönäkökohtien korostus on lisännyt salaojituksen merkitystä maatalouden vesiensuojelukeinona. Salaojituksen lisäämistä ja olemassa olevien salaojien kuntoa uhkaavat kuitenkin monet tekijät. Suomessa eletään murrosvaihetta, suuri osa viljelijöistä sekä salaojateknikoista ja urakoitsijoista on lähellä eläkeikää, eikä nuoria yrittäjiä ole tarpeeksi. Viljelijän toimeentulo on epävarmalla pohjalla, jolloin ei uskalleta investoida tulevaisuuteen. Keskitilakoko on pienehkö. Tilakoon kasvu tapahtuu pitkälti pellonvuokrauksen kautta, mikä ei innosta viljelijöitä tekemään peltoon perusparannusinvestointeja. Salaojituspäätöksen tekee viljelijä, johon voidaan vaikuttaa sekä tukijärjestelmien että neuvontaorganisaatioiden kautta. Tämän selvityksen yhteydessä tehdyn haastattelututkimuksen mukaan viljelijän myönteiseen salaojituspäätökseen vaikuttavat eniten työn nopeutuminen ja helpottuminen. Pellon hyötyalan ja satotason kasvu ovat myös tärkeitä perusteita salaojituspäätöksen synnylle. Kyselyyn osallistuneet salaojaurakoitsijat ja maaseutukeskusten neuvojat painottivat tukien ja neuvonnan merkitystä salaojituksen lisäämisessä. Myös tilakoon kasvu ja sukupolvenvaihdokset nähtiin salaojitusta edistävinä tekijöinä. Salaojitusta hidastavina ja vaikeuttavina tekijöinä pidettiin pellon vuokrausta, viljelijöiden epävarmuutta tulevaisuudesta sekä investoinnin kalleutta ja sen rahoitusratkaisuja. Kaaviossa 1 esitetään salaojitukseen vaikuttavia tekijöitä nelikenttäanalyysin avulla. Salaojitusta tarvitaan muuallakin kuin peltoalueilla. Viheralueet, hautausmaat ja golfkentät vaativat kukin erilaisen kuivatusmenetelmän. Peltosalaojituksen osaamista voidaan käyttää näissä hankkeissa apuna. Salaojitusta käytetään myös rakennusmaan peruskuivatuksessa sekä sadevesien poistoon rakennusten ympäriltä. Kaavio 1. Salaojituksen toimintaympäristön nelikenttäanalyysi. 10\n11 Kuva 3. Pellon kuivatus vaikuttaa suoraan tai välillisesti maan rakenteeseen, juuriston syvyyteen ja sitä kautta poudankestävyyteen sekä maan kantavuuteen. Lopputulos vaikuttaa suoraan viljelijän talouteen. 2 Nykytilanne 2.1 Kuivatustilanne Peruskuivatus Salaojituksen toimivuus edellyttää, että alueen peruskuivatus on kunnossa. Valtaojien tulee olla riittävän syviä ja niiden vedenjohtokyvyn kunnossa. Peruskuivatushankkeiden hyötyalue ulottuu yleensä usean maanomistajan maille. Peruskuivatusta koskeva keskeinen lainsäädäntö sisältyy vesilain ojitusta koskevaan kuudenteen lukuun. Laki edellyttää, että valtaojien perkaus yleensä tehdään salaojituksen edellyttämään syvyyteen. Valtion tukemien maankuivatustöiden, nykyisin peruskuivatustöiden pinta-alat on esitetty kuvissa 4 ja 5. Osakkaiden yhteishankkeena toteutettavan peruskuivatustyön suunnitelma samoin kuin perustettavan ojitusyhtiön säännöt vahvistetaan pääsääntöisesti ojitustoimituksessa. Suunnitelman saatua lainvoiman osakkaat sidotaan kukin hyötyään vastaavasti kustannusosuuksiinsa. Vesilaissa on lisäksi erikseen määrätty ne asiat, jotka toimitusinsinöörin on kesken ojitustoimituksen saatettava ympäristölupaviraston lupakäsittelyyn. 11\n12 Kaaviossa 2 on esitetty peruskuivatushankkeen toteuttaminen. Pääsääntöisesti lupa peruskuivatukseen annetaan ojitustoimituksen päätöksellä. Ojitustoimitusta haetaan alueelliselta ympäristökeskukselta, joka määrää tehtävään alaisensa virkamiehen. Ojitustoimitushakemukseen voi liittää valmiin suunnitelman, jos sellainen on. Vaihtoehtoisesti joku tai jotkut hyödynsaajista voivat ottaa alkukokouksessa tehtäväkseen suunnitelman laadituttamisen. On myös mahdollista, että toimitusinsinööri laatii suunnitelman ojitustoimituksessa maksua vastaan. Kun ojitussuunnitelma on valmis, se käsitellään joko ojitustoimituksen loppukokouksessa tai toimituskokouksessa ja vahvistetaan ojitustoimituksen päätöksellä. Hakija maksaa kokouksista uskottujen miesten palkkiot ja matkakorvaukset, mutta muutoin itse toimitus on maksuton. Vuonna 1997 voimaan tulleessa peruskuivatuslaissa on jo ennakoitu kehityksen vievän enenevästi uusista peruskuivatushankkeista olemassa olevan ojakannan peruskorjauksiin. Tätä varten laissa on jo otettu huomioon peruskorjaustyöt uutena rahoituskohteena. Samalla on tehty mahdolliseksi toteuttaa valtion avustuksella erilaisia ympäristön laatua parantavia toimenpiteitä. Kaavio 2. Peruskuivatuksen toimeenpano. VAIHE: Suunnitelman tilaaminen Suunnittelu Sopimus ojituksesta tai ojitustoimitushakemus Ojitustoimitus Päätös toimeenpanomuodosta (osakastyö, valtiontyö) ja rahoitushakemuksesta (oma rahoitus, valtion tuki) Valtion tuen myöntäminen Päätös valtion tuen vastaanottamisesta ja hankkeen toimeenpanosta Hankkeen toimeenpano Osakastyön valvonta, lopputarkastus ja valtionavustuksen maksatus tai Valtiontyön luovutuskokous Valtiontyön lopputilitys Valtionlainan takaisinperintä TEKIJÄ: Kuivatuksen tarvitsija, vanha ojitusyhtiö Salaojateknikko, suunnittelutoimisto, alueellinen ympäristökeskus (toimitusinsinööri) Kuivatuksen tarvitsijat, vanha ojitusyhtiö Toimitusinsinööri, joka myös maksua vastaan voi laatia suunnitelman Ojitusyhtiö, sopimusojituksessa osakkaat TE-keskuksen maaseutuosasto Ojitusyhtiö, sopimusojituksessa osakkaat Osakastyössä urakoitsija, valtiontyössä alueellinen ympäristökeskus TE-keskuksen maaseutuosasto Alueellinen ympäristökeskus ja ojitusyhtiö Alueellinen ympäristökeskus Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus 12\n13 Kuva 4. Toteutettujen peruskuivatusten hyötyalat jaksolla Pinta-alat on tasoitettu 5-vuotisjaksoittain. Kuva 5. Peruskuivatuksen hyötyalat vuosilta Vuodet 1986 ja 1987 sisältävät vain ko. vuosina rahoitetut hankkeet, koska ojitustoimituksia ei kyseisiltä vuosilta ole tilastoitu. 13\n14 Salaojitus Salaojituslaki vuodelta 1955 ja maatilalaki vuodelta 1977 loivat pohjan salaojitustoiminnan vilkkaalle jaksolle, jota kesti aina 1990-luvun alkupuolelle saakka luvun lopulla valmisteltiin salaojitukselle eri tahojen yhteistyönä tavoiteohjelma SARA Sen tavoitteet jäivät kuitenkin saavuttamatta, kun maatalouden ylituotannosta tuli salaojituksen rahoitusta rajoittava tekijä. Maatalous mietinnössä esitetty ajatus pidättyväisestä suhtautumisesta salaojituksen tukemiseen vaikutti niin, että 1990 säädetyssä maaseutuelinkeinolaissa salaojitukseen myönnettiin vain korkotukilainaa. Nykyisin salaojitukseen voi saada avustusta 20 % ja korkotukilainaa. Vuosien aikana ojitettiin hehtaaria vuodessa (kuva 6). Tämän jälkeen salaojitus lähes tyrehtyi 1990-luvulla laman ja EU-jäsenyysneuvotteluiden aikana. Kuva 6. Salaojitusmäärät kymmenvuotiskausittain. Kuva 7. Salaojitusmäärien romahtamiseen 1990-luvun alkupuolella vaikuttivat taloudellinen lama, salaojitusavustusten poistuminen ja EU-keskustelun luoma epävarmuus. 14\n15 Vuonna 1995 ojitettiin vain ha (kuva 7). Vuodesta 1996 alkaen salaojitukseen alettiin myöntää uudelleen valtion tukea. Tämä ja edellisten vuosien salaojituspäätösten siirtymiset vilkastuttivat salaojitustoimintaa niin, että vuonna 1999 ojitettiin hehtaaria. Vuonna 2001 peruslohkojen kokonaispeltopinta-ala oli yhteensä 2,3 milj. ha. Siitä oli vuonna 2000 salaojissa 1,3 milj. ha ja avoojissa vähän yli ha. Paikalliskuivatuksen tilastotiedot perustuvat pääosin vuoden 1990 maatalouslaskentaan, jossa selvitettiin myös avo-ojissa ja ojattomina viljeltyjen peltojen määrä. Vastaavaa selvitystä ei kuitenkaan tehty enää vuoden 2000 laskennassa, Subsurface drainage Open drains joten siltä osin ei ole kovin tarkkaa tietoa käytettävissä. Kuvissa 8 ja 9 sekä taulukossa 1 esitetyt pinta-alat on laskettu Salaojakeskuksen tilastoimien 1990-luvun salaojitusmäärien perusteella olettaen, että ensiojitukset ovat olleet avo-ojissa olevia peltoja. Kuvassa 8 esitetty suuraluejako on laadittu taulukon 1 perusteella. 58 % 27 % 15 % No drainage Kuva 8. Peltojen paikalliskuivatuksen jakautuma vuonna Taulukko 1. Paikalliskuivatuksen jakautuminen TE-keskuksittain vuonna TE-keskus Peltoala Salaojissa Salaoj. % Avo-ojissa Avo-oja % Kaakkois-Suomi Uusimaa Varsinais-Suomi Ahvenanmaa Häme Pirkanmaa Satakunta Etelä-Suomi yhteensä Keski-Suomi Etelä-Savo Pohjois-Savo Pohjois-Karjala Kainuu Järvi-Suomi yhteensä Etelä-Pohjanmaa Pohjanmaa Pohjois-Pohjanmaa Lappi Pohjanmaa yhteensä YHTEENSÄ Peltoala on peruslohkojen pinta-ala Mukana ovat kaikki lohkot, joita ei ole passivoitu ja maankäyttölaji on pelto (TIKE) 15\n16 Pääosa nykyisin tehtävistä ojituksista on edelleen ensiojituksia, mutta uusinta- ja täydennysojitusten määrä kasvaa kaiken aikaa. Vuonna 1999 niiden osuus kaikista ojituksista oli noin 20 %. Ensiojituksia tehtiin eniten Lounais-Suomessa sekä Etelä- ja Pohjois-Pohjanmaalla. Varsinais-Suomessa yli puolet ojituksista oli uusinta- ja täydennysojituksia. Uudellamaalla ja Satakunnassa niiden osuus oli yli 25 % kokonaisojitusmäärästä. Maan tiivistymisestä johtuvat täydennysojitukset tulevat todennäköisesti lähiaikoina lisääntymään. Tähän mennessä on tehty uusinta- ja täydennysojituksia yhteensä noin hehtaaria. Kuva 9. Paikalliskuivatuksen jakautuminen suuralueittain. Kuva on koottu taulukon 1 pohjalta. Kuva 10. Ensiojitusten ja täydennysojitusten jakautuma 1990-luvun lopulla. 16\n17 2.2 Salaojitus ja ympäristönäkökohdat Maataloudesta tuleva ravinnekuormitus muodostaa valtaosan ihmistoiminnan aiheuttamasta vesistöjen kuormituksesta. Suomen ympäristökeskuksen vuonna 1997 julkaiseman arvion mukaan maatalous aiheuttaa vajaa 50 % ihmistoiminnasta aiheutuvasta typpikuormituksesta. Fosforin osalta maatalouden osuus on vajaa 60 % (Kuva 11). Vesiensuojelun tavoiteohjelman mukaan sisävesiin ja Itämereen huuhtoutuvan typen ja fosforin määrää tulee vähentää vuoteen 2006 mennessä 50 %:lla vuosina tapahtuneeseen kuormitukseen verrattuna. Lisäksi maataloudesta aiheutuvaa torjunta-aine-, rauta- ja alumiini- sekä happamoittavaa kuormitusta tulee vähentää. Vesistöjen rehevöitymistä voidaan parhaiten rajoittaa vähentämällä levien kasvua edistäviä ravinteita. Suomen järvissä merkittävä ravinne tässä suhteessa on useimmiten fosfori. Viime vuosikymmenen aikana fosforilannoitteiden käyttö on vähentynyt merkittävästi maataloudessa. Fosforilannoitteiden käytön rajoituksilla vesistökuormitus vähenee kuitenkin hyvin hitaasti. Peltomaahan on kertynyt aikojen kuluessa suuri fosforivaranto ja se luovuttaa edelleen paljon fosforia pintavaluntaveteen. Pellon vesitaloudella on huomattava rooli fosforin reaktioiden ja kulkeutumisen säätelyssä. Fosfori kulkeutuu vesistöön sekä eroosioainekseen sitoutuneena että veteen liuenneena. Pintavalunta ja eroosion ennalta ehkäisy vähentää peltoviljelyn fosforikuormitusta. Avo-ojitukseen verrattuna salaojitus vähentää pintavaluntaa. Savimailla salaojien kautta saattaa kuitenkin huuhtoutua huomattavia määriä fosforia. Veden kyllästämässä maassa rautaan sitoutunutta fosforia vapautuu, sillä hapettomissa oloissa rautaoksidien fosforinpidätyskyky heikkenee. Osa vapautuneesta fosforista jää liukoisena maaveteen. Tämä reaktiomekanismi lisää liukoisen fosforin määrää kuormituksessa. Se on erityisen haitallista, koska liukoinen fosfori on välittömästi biologisesti käyttökelpoista. Kuva 11. Ihmistoiminnoista johtuva vesistöjen typpi- ja fosforikuormitus vuodelta\n18 Typen liikkuminen ja reaktiot maaperässä riippuvat voimakkaasti maan vesitaloudesta. Nitraattimuodossa typen liikkuminen maassa on suoraan riippuvainen veden liikkeistä, sillä nitraatti ei pysty pidättymään kemiallisesti maahan vaan esiintyy ainoastaan maaveteen liuenneena. Tämän vuoksi se on hyvin herkästi huuhtoutuvaa. Veden kyllästämissä oloissa nitraatti kuitenkin voi pelkistyä mikrobiologisissa reaktioissa kaasumaisiksi yhdisteiksi, dityppioksidiksi tai vapaaksi typpikaasuksi, ja haihtua ilmakehään. Dityppioksidi on haitallista ilmakehässä, sillä yläilmakehässä se tuhoaa otsonia. Kaasumaiset tappiot vähenevät, kun ojitus toimii, mutta nitraattihuuhtoumat saattavat lisääntyä. Kuva 12. Salaojituksen, säätösalaojituksen ja säätökastelun toimintaperiaatteet. 18\n19 Maan rakenne ja sen kestävyys vaikuttavat merkittävästi vesistökuormitukseen. Mikäli maa ei ole läpäisevää, vesi kertyy maan pinnalle, jolloin pintavalunnan, eroosion ja fosforin huuhtoutumisen riski kasvaa. Pintavalunnan ehkäisemiseksi maaprofiilin läpäisevyys on oleellinen asia. Toinen tärkeä asia on maan pintarakenteen kestävyys. Kun vesi ei pysty irrottamaan mukaansa maa-ainesta, eroosio vähenee. Mittausten perusteella tiedetään, että varsinkin savimailla merkittävä osa myös salaojien kautta tulevasta eroosioaineksesta on peräisin maan pinnasta. Lisäksi veden vaivaamassa maassa kasvien kasvu on heikkoa eikä mikrobiologinen hajotus toimi tehokkaasti, joten sekä epäorgaanisten että orgaanisten ravinnereservien hyödyntäminen jää heikoksi. Vesitalouden hallinta ja maan rakenteen hoito ovat yhtä tärkeitä ympäristönhoitoon tähtääviä toimenpiteitä kuin lannan tai lannoitteiden käyttöä koskevat säädökset ja rajoitukset. Toimiva ja riittävä ojitus on maan rakenteen muodostumisen ja ylläpidon perusta. Veden vaivaamassa maassa luonnon omat prosessit, jotka muokkaavat sen rakennetta, eivät toimi kunnolla. Maan haitallinen tiivistyminen on myös helpompi ehkäistä pelloilla, joilla ojitus toimii. Salaojitetuilla pelloilla, lannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttö helpottuu ja niiden levitystarkkuus kasvaa. Tämä vähentää osaltaan niiden huuhtoutumista. Vesitalouden tehostamiseksi ja ravinnepäästöjen pienentämiseksi on kehitetty uutta salaojitustekniikkaa (kuva 12). Taulukossa 2 on esitetty vuoteen 2000 mennessä tehtyjen uutta tekniikkaa toteuttaneiden hankkeiden määrä ja ala, jotka ovat ympäristötuen erityistuen piirissä. Kalkkisuodinojituksessa ojituskaivanto täytetään maan ja poltetun kalkin seoksella. Sen avulla pyritään sitomaan valumavesien fosforia ja neutraloimaan niiden happamuutta. Valumavesien kierrätyksellä pyritään palauttamaan salaojavesiin liuenneita ravinteita takaisin maaperään ja kasvien käyttöön. Säätökastelulla pyritään lisäämään kasvien ravinteidenkäytön hyötysuhdetta. Säätösalaojituksella pyritään vaikuttamaan typen kiertoon maaperässä ja vähentämään ravinteiden huuhtoutumista vesistöihin. Suomalaisten mallilaskelmien mukaan säätösalaojitus vähensi vuotuista typpikuormitusta enimmillään 3-13 %. Laskelmien perusteella se vähensi erityisesti kesäaikaista typpikuormitusta ja siirsi huuhtoumia loppusyksyyn. Eräässä ruotsalaisessa kokeellisessa tutkimuksessa säätösalaojitus vähensi kahdenvuoden aikana nitraattitypen huuhtoutumista % ja fosforin huuhtoutumista %. Suomen länsi- ja lounaisrannikoilla on happamia sulfaattimaita (Kuva 13), joista valuu hapanta vettä vesistöön. Säätösalaojituksella tasataan ja vähennetään happamien valuntojen huippuja ja siirretään niitä ympäristön kannalta vähemmän haitalliseen ajankohtaan. Pohjavedenpinta pidetään kuivana aikana happaman maakerroksen yläpuolella, mikä estää hapen pääsyn happamoittavien reaktioiden etenemisen. Kun maan lämpötila on alhainen, happamuutta synnyttävät kemialliset reaktiot ovat hitaita. Tällöin pohjaveden pinta voidaan laskea alas. Salaojituksen myötä pientareiden ala pienenee, mikä yksipuolistaa kasvilajistoa ja vähentää lintujen ja muiden pieneläinten elinympäristöjä. Toisaalta luonnonmukainen peruskuivatus ylläpitää luonnon monimuotoisuutta. Viljelysalueiden tuotannossa säilymisen kannalta salaojitus ja muut tuotantoa tehostavat toimenpiteet ovat nykyaikana kuitenkin välttämättömiä, sillä pitkällä aikavälillä ne mahdollistavat viljellyn maaseutumaiseman säilymisen. 19\n20 2.3 Kannattavuus, rahoitus ja verotus Kannattavuus Yhteiskunnan kannalta salaojituksen merkitys on laajentunut tuotannollisen tehokkuuden tukemisesta ympäristöllisen tehokkuuden edistämiseen. Yksittäisen viljelijän kannalta salaojituksen kannattavuus on muuttunut EU:n yhteisen maatalouspolitiikan myötä. EU-jäsenyyden mukana on siirrytty hintatuesta hehtaaritukeen ja korkeahintajärjestelmästä matalahintajärjestelmään, jossa suuri osa viljelijän tuloista tulee suorien hehtaaritukien muodossa. Sadonlisäyksellä on yhä vaikeampi kattaa salaojitusinvestoinnin kustannukset. Pääpaino on töiden nopeassa sujuvuudessa. Kun aikaisemmin viljelijän tulot koostuivat tuotetun sadon määrästä, salaojituksella oli tulonmuodostukseen olennainen vaikutus. Nykyisin tulon kokonaismäärästä 45 % saadaan tuotannosta ja 55 % tuotannon määrästä riippumattomista tuista. Tästä johtuu, että salaojituksen yksityistaloudellinen kannattavuus on merkittävästi alentunut. Ennen EU- jäsenyyttä salaojituksen aikaansaama tulolisä oli keskimäärin 15 %, mutta nykyisin enää noin 7 %. Toisaalta tilakoon kasvu on lisännyt työn tehokkuusvaatimusta pinta-alayksikköä kohti. Erikoiskasveilla, kuten esimerkiksi perunalla, säätösalaojitus ja säätökastelu ovat nykyäänkin kannattavia investointeja satohyötyjen takia. Salaojituksesta seuraa työn säästöä ja maan rakenne paranee. Salaojituksen merkitystä tuleekin arvioida sen perusteella, että toimivalla vesitaloudella voidaan parantaa ja varmistaa myös muiden tuotantopanosten entistä tehokkaampi hyödyntäminen. Tuottoja lisäävät peltoalan kasvu, parantunut sadon määrä ja laatu Taulukko 2. Ympäristötuen erityistuen piirissä olleet salaojitushankkeet vuonna Säätösalaojitus, säätökastelu ja kuivatusvesien kierrätys Kalkkisuodinojitus TE-Keskus ha Kpl ha kpl Uusimaa Varsinais-Suomi Satakunta Häme 21 1 Pirkanmaa Kaakkois-Suomi Etelä-Savo Pohjois-Savo Pohjois-Karjala 43 4 Keski-Suomi 21 5 Etelä-Pohjanmaa Pohjanmaa Pohjois-Pohjanmaa Kainuu 53 4 Lappi 42 7 Yhteensä Kuva 13. Suomessa arvioidaan olevan yli ha peltoa happamien sulfaattimaiden alueella. Kuivatusjärjestelyillä voidaan merkittävästi vaikuttaa niiltä tapahtuvaan vesistöjen kannalta haitallisiin huuhtoutumiin. 20\n21 sekä viljelyvarmuus. Kustannuksia alentavat mm. työnsäästö, teknologian hyväksikäyttö ja tuotantopanosten tarpeen väheneminen. Yhä tärkeämmiksi koetaan aineettomat hyödyt kuten maisema, ravinnekuormituksen väheneminen ja viljelijän työn yleisen arvostuksen paraneminen. Ojitus on keskipitkän aikavälin kertatoimenpide. Sen toteuttaa ja sen kustannuksista vastaa viljelijä kokonaisuudessaan myös seuraavien 1-2 sukupolven puolesta. Salaojituskustannukset ovat kertainvestointina Suomessa korkeat suhteutettuna lyhyen aikavälin hyötyihin. Se on hidastanut tavoitteellisten ojitusmäärien saavuttamista. Kyse on välttämättömästä tuotannollisesta investoinnista ja kasvavassa määrin korvausinvestoinnista. Nykyinen tukijärjestelmä ei riittävästi kannusta viljelijöitä salaojittamaan. Tilusjärjestelyillä saavutettavien suurempien peltolohkojen avulla voidaan viljelyn kannattavuutta parantaa. Samalla peltojen kuivatus suurempina lohkoina on mahdollista, jolloin viljelyä hankaloittavia rajaojia ja tilusteitä voidaan poistaa. Tilusjärjestelyistä saatavat hyödyt lisääntyvät alueilla, joilla tilusjärjestelyillä on mahdollista oleellisesti suurentaa tilojen peltojen lohkokokoja. Kuvassa 13 on esitetty MTT:n taloustutkimuksen laskema tulos lohkokoon vaikutuksesta tilan saamaan hyötyyn. Kuvasta voidaan esimerkiksi todeta, että jos tilan lohkojen keskikoko kasvaa 1,9 hehtaarista 2,0 hehtaariin, tilan saama hyöty kasvaa nurmiviljelyssä 1700 ( mk) ja viljanviljelyssä 5000 ( mk). Esimerkin tilakoko on nurmiviljelyssä 33 ha ja viljanviljelyssä 39 ha. Investoinnin kuoletusaika on laskelmassa 20 vuotta ja korkokanta 5 %. Tilakoolla on oleellinen vaikutus saatavaan hyötyyn. Pienen lohkokoon haitta kasvaa 50 %, jos tilakoko kasvaa 10 %. Kuva 14. Maatilojen keskeinen rakenneongelma on peltojen liian pienet lohkokoot. Yli hehtaaria viljellään alle 2 ha peruslohkoissa. 21\n22 Peruskuivatuksen rahoitus Uudelle peruskuivatushankkeelle ja vanhan hankkeen peruskorjaukselle voidaan myöntää valtion tukea peruskuivatustoiminnan tukemisesta annetun lain (947/1997) ja vastaavan asetuksen (530/1998) perusteella. Hanke, johon on myönnetty valtion tukea, voidaan toimeenpanna joko hyödynsaajien itsensä toimesta niin sanottuna osakastyönä tai alueellisen ympäristökeskuksen toimesta niin sanottuna valtiontyönä. Hakemus tuen myöntämiseksi toimitetaan paikalliselle TE-keskukselle, joka päättää asian (kaavio1). Osakastyölle voidaan koko maassa myöntää avustusta enintään 50 % hankkeen hyväksyttävistä kustannuksista. Valtiontyölle voidaan avustuksen lisäksi myöntää lainaa siten, että avustus ja laina yhteensä ovat enintään 90 % hankkeen hyväksyttävistä kustannuksista. Avustusta voidaan korottaa enintään 20 %, jos hankkeessa tarvittavat vesiensuojelutoimenpiteet tai rakenneratkaisut ovat erityisen kalliita tai merkittävä osa hankkeen kustannuksista johtuu yläpuolisella valuma-alueella tehdyistä toimenpiteistä. Harkinnanvaraiset ympäristönsuojelu- ja -hoitotoimenpiteet voidaan rahoittaa kokonaankin avustuksella. Avustus ja laina myönnetään nykyään Maatilatalouden kehittämisrahaston (MAKERA) varoista. Sen käyttösuunnitelmassa on viime vuosina asetettu varoja peruskuivatuksen käyttöön lähes tarvetta vastaavasti, joten suunnitelmat on voitu rahoittaa varsin pian hakemuksen saavuttua TE-keskukselle. Salaojituksen rahoitus Nykyisin salaojituksen hehtaarikustannukset vaihtelevat /ha. Salaojitushankkeeseen voi saada investointitukena. Korkotukilainaa korkeintaan 70 % ja enintään 20 % avustusta kustannuksista. Investointitukea voidaan myöntää uuteen salaojitukseen, avo-ojan putkitukseen, vanhan salaojituksen täydennykseen ja pienpumppaamoon. Tuki Myönnetään maatilatalouden kehittämisrahastosta MAKERA:sta. Vuokrapellon salaojitushankkeelle voidaan myöntää investointitukea, mikäli vuokra-aikaa on jäljellä vähintään viisi vuotta tukihakemusta vireille pantaessa. Peltokasvituen mukaisilla kesantopelloilla voidaan tehdä pellon kuivatusta parantavia toimenpiteitä eli kesantolohkon ojia voi kaivaa ja perata ja lohkon voi salaojittaa. Peltokasvituen ympäristöehtojen mukaisella viherkesannolla ja riistalaidunkesannolla pellon kuivatusta parantavat toimenpiteet ovat sallittuja vain joko ennen kasvuston perustamista tai kasvuston perustamisen jälkeen 1.9. alkaen. Maatalouden rakennekehityksen yhteydessä tehtävät peruskuivatukset ja salaojitukset rahoitetaan uusjakojen tukemisesta annetun lain nojalla. Peruskuivatus- ja salaojituskustannukset voidaan maksaa ensivaiheessa kokonaan valtion varoista. Kustannuksista peritään osa takaisin siten, että maanomistajan lopulliseksi kustannukseksi jää vähintään %. Maatalouden ympäristöohjelman pohjalta EU-osarahoitteista erityisympäristötukea voidaan maksaa säätösalaojitus-, säätökastelu- sekä kuivatusvesien kierrätyshankkeille. Tämä perustuu maa- ja metsätalousministeriön asetukseen maatalouden ympäristötuen erityistuista (647/2000). Tuen maksamisen edellytyksenä on, että säätösalaojitettavan pellon maalaji on pääosin hietaa tai urpasavea eikä pellon kaltevuus saa ylittää 2 %. Noin 40 %:lla Suomen pelloista voidaan maalajin puolesta käyttää säätösalaojitusta. Maatalouden erityisympäristötuen määrärahojen riittävyydessä on ollut ongelmia. Tuet ovat olleet aika ajoin hakukiellossa. 22\n23 Säätökastelussa ja valumavesien kierrätyksessä pellon pinnan kaltevuuden on oltava alle 1 % ja maalajin niin ikään hiekkaa, hietaa tai urpasavea. Kalkkisuodinojitusta voidaan tukea vain tiettyjen vesistöjen valuma-alueilla Pohjanmaalla. Verotus Salaojitusinvestoinnilla on verotuksessa poisto-oikeus. Ennen vuotta 1982 tehtyjen salaojien hankintamenot ilmoitetaan yhtenä eränä siltojen, patojen sekä kaivojen yms. kanssa ja poistetaan 10 % menojäämästä vuodessa. Vuonna 1982 ja myöhemmin tehtyjen salaojien menojäännökset ja hankintamenot ilmoitetaan erikseen. Poisto näistä voi olla enintään 20 %. Jos kyseessä on ympäristöinvestointi, on poiston enimmäismäärä 25 %. Lisäksi voidaan verotuksessa käyttää tasausvarausta myös salaojitusinvestointeihin. 2.4 Ammattitaidon kehittäminen ja ylläpito Suunnittelu ja neuvonta Peltojen peruskunnostus ja siihen liittyvä vesitalous on osa maaseutuneuvonnan kasvinviljelyja talousneuvontaa. Maaseutukeskusten neuvonta on viljelijän päätöksenteon kannalta oleellinen tiedonvälityskanava ja salaojitus on ollut merkittävässä roolissa viljelijöiden ympäristökoulutuksessa. Salaojakeskuksen kenttäorganisaatio purettiin 1990-luvulla, jolloin salaojateknikot siirtyivät maakunnallisiin ja paikallisiin organisaatioihin. Samassa yhteydessä tapahtui teknikkoverkoston harventumista. Vuonna 2001 salaojateknikoita oli täydennyskoulutuksen piirissä 54. Heidän työnantajansa olivat Kymenlaakso Keski-Suomi Keski-Pohjanmaa linjan eteläpuolella maaseutukeskukset kukin kohdaltaan ja linjan pohjoispuolella alueen maaseutukeskusten omistama Suomen Salaojakeskus Oy. Yksityisiä teknikoita toimi koko maassa yhteensä 14. Salaojateknikoiden asemapaikkojen sijainti ilmenee oheisesta kartasta (kuva 15). Salaojateknikoiden ikärakenne on erityisesti Etelä-Suomessa sellainen, että jo nyt heistä puolet on osa-aikaeläkkeellä. Seuraavan viiden vuoden jälkeen on työelämässä jäljellä nykyisistä teknikoista enää kaksi. Erityisen vaikea tilanne on Uudellamaalla, jossa ruotsinkielistä palvelua ei juurikaan ole enää tarjolla. Salaojateknikoiden koulutus Peruskuivatussuunnittelun ja vesihuollon koulutusta annetaan Teknillisessä korkeakoulussa sekä teknisissä ammattikorkeakouluissa ja salaojituksen osalta edellä mainittujen lisäksi maatalousoppilaitoksissa täydennettynä Salaojakeskuksen järjestämillä koulutustilaisuuksilla. Ammattikorkeakouluissa maankuivatuksen opetus on vähäistä. Peruskuivatuksen ja salaojituksen suunnittelija tarvitsee osaamista ja tietoa pellon vesitaloudesta, ravinnekierrosta, maaperäopista ja ympäristönhoidosta sekä hankkeiden toimeenpanosta. Salaojakeskus on tehnyt aloitteen opetushallitukselle maaseudun vesitalouden ammattitutkinnon aikaansaamiseksi. Tämä käsittäisi peltojen vesitalouden ja haja-asutuksen jätevesien käsittelyyn liittyvät aihepiirit. 23\n24 Alueellisissa ympäristökeskuksissa toimivat insinöörit ja rakennusmestarit, jotka pitävät muun muassa ojitustoimituksia, ovat vesitalouden peruskoulutuksen lisäksi erikoistuneet työn ohessa annetussa opastuksessa. 2.5 Suunnittelu ja toteutus Salaojituksen suunnittelu ja kaivutekniikka Atk on otettu käyttöön suunnitelman laadinnan eri vaiheissa 1980-luvun alusta alkaen. Tuolloin ensimmäiset elektroniset takymetrit saatiin myös salaojateknikoiden käyttöön. Siihen liittyvät kartta- ja suunnitteluohjelmistot tuotettiin alkuvaiheessa Salaojakeskuksen omana työnä ja ne olivat käytössä aina vuosituhannen vaihteeseen saakka. Viime vuosina GPStekniikkaa on alettu hyödyntää myös salaojitussuunnittelussa. Salaojien rakentamisessa ei ole parin viime vuosikymmenen aikana tapahtunut merkittäviä muutoksia. Salaojien auki kaivamisen sijaan ryhdyttiin Keski-Euroopassa käyttää auratekniikkaa yleisesti 1970-luvulla. Siellä käytetään sekä delta-auraa että pystyauraa. Suomeen auratekniikka tuli 1980-luvun alkupuolella ja meillä aurat ovat kaikki pystyauratyyppiä. Aurakoneet ovat vakiinnuttaneet asemansa Pohjanlahden rannikon ja Sisä-Suomen hyvin vettä läpäisevillä hietamailla. Tiiviillä savimailla auratekniikalla on omat riskinsä salaojien pitkän ajan toimivuudelle varsinkin ilman soraa ojitettaessa. Auratekniikalla tehtyjen salaojien osuus on vuositasolla noin neljännes koko maan ojitusmäärästä. Laser-syvyydensäätöjärjestelmä tuli yleisesti salaojaurakoitsijoiden käyttöön 1980-luvulla. Se on osoittautunut käyttökelpoiseksi niin työn rationalisoinnin kuin työn laadunkin kannalta. GPS-tekniikka tulee aikaa myöten myös salaojakoneiden ohjausjärjestelmäksi. Jo nyt se on urakointikäytössä USA:ssa. Auratekniikan myötä Suomessakin otettiin käyttöön esipäällystetyt salaojaputket. Niillä korvataan soran käyttöä ympärysaineena. Sorastuksen poisjättäminen mahdollistaa aurakoneen tehon paremman hyväksikäytön, koska soran levitys ei rajoita koneen etenemistä. Esipäällysteenä käytetään yleisimmin kookospähkinän kuoresta rouhittua kuitua mutta myös muita materiaaleja on markkinoilla. Esipäällysteiden laatuvaatimukset perustuvat esipäällys- Kuva 15. Salaojateknikoiden alueellinen sijainti 24\n25 Kuva 16. Yllä kaivavan salaojakoneen tyyppikuva ja laser-syvyydensäädön periaate ja alla aurasalaojakone, vasemmalla pystyaura ja oikealla delta-aura. 25\n26 teen vahvuuteen, huokos-kokojakautumaan ja painoon. Salaojan tekeminen ilman soraa pelkällä esipäällysteellä on valtion tuen osalta rajattu maalajeihin, joilla liettymisriski on pieni. Työn laadun tarkastus tehtiin aiemmin mittaamalla vaaituskoneella putken asennustarkkuus putken päältä. Viime vuosina on saatu käyttöön paineanturitekniikkaan perustuva laite, jolla putken korkeusasema voidaan mitata putken sisältä. Menetelmä mahdollistaa asennustark- Kuva 17. Tyypillisiä keski-eurooppalaisia esipäällysteitä. Vasemmalta polyteenirakeita, kookoskuitu, polypropyleenikuitu kierrätysmateriaalista huokoskokoluokka 450mm ja 700mm ja erikoispaksu polypropyleenikuitu huokoskokoluokka 700mm. vertailutaso avoin vesisäiliö h paineanturi salaoja Kuva 18. Asennustarkkuusmittarin periaatekuva. 26\nYhteistoiminnallisuus kuivatushankkeissa Helena Äijö Salaojayhdistys ry\nYhteistoiminnallisuus kuivatushankkeissa Helena Äijö Salaojayhdistys ry 18.4.2012 Hydrologinen kierto Kuivatuksen tarve Suomessa kuivatus on peltoviljelyn edellytys -tiiviit maalajit -tasainen maasto -hydrologiset\nSalaojituksen edut ja vaikutukset maaperään pelto ei petosta salli. Janne Pulkka Etelä-Suomen Salaojakeskus\nSalaojituksen edut ja vaikutukset maaperään pelto ei petosta salli Janne Pulkka Etelä-Suomen Salaojakeskus www.etela-suomensalaojakeskus.fi Peltomaan kunnon muodostuminen: 1. Toimiva ojitus - vastaa pellon\nMaatalouden peruskuivatuksen rahoitusmahdollisuudet\nMaatalouden peruskuivatuksen rahoitusmahdollisuudet OJITUSTEN LUONNONMUKAINEN PERUSKUNNOSTUS SEMINAARI 29.10.2012 Ilkka Närhi, Kaakkois-Suomen ELY-keskus Laki peruskuivatustoiminnan tukemisesta 24.10.1997/947\nTilusjärjestelyt. Salaojituksen neuvottelupäivät. Jyväskylä. Johtaja Timo Potka\nTilusjärjestelyt Salaojituksen neuvottelupäivät Jyväskylä Johtaja Timo Potka 10.2.2015 Tilusjärjestelyjen lukumäärä 2015 Tarveselvitykset (selvitys kannattavuudesta ja kannatuksesta) 65 000 ha 42 kpl Tuotanto\nPeltokuivatuksen tarve Peltokuivatuksen tarve ja vesistövaikutukset Gårdskulla Gård, Siuntio 2.6.2014 Laura Alakukku, Helsingin yliopisto, maataloustieteiden laitos Maatalous-metsä tieteellinen tiedekunta\nN:o 204 / 2006 Maa- ja metsätalousministeriön asetus tuettavan peltosalaojituksen laatuvaatimuksista ja tukikelpoisista enimmäiskustannuksista Annettu Helsingissä 21 päivänä maaliskuuta 2006 Maa- ja metsätalousministeriön\nSalaojitustekniikoiden vaikutukset satoon, maan rakenteeseen ja vesistökuormitukseen, PVO-tutkimushanke\nSalaojitustekniikoiden vaikutukset satoon, maan rakenteeseen ja vesistökuormitukseen, PVO-tutkimushanke Peltokuivatuksen tarve ja vesistövaikutukset Gårdskulla Gård 2.6.2014 2.6.2014 Helena Äijö Salaojayhdistys\nOJITUKSESTA ILMOITTAMINEN JA MAATALOUDEN PERUSKUIVATUSHANKKEIDEN RAHOITUS\nOJITUKSESTA ILMOITTAMINEN JA MAATALOUDEN PERUSKUIVATUSHANKKEIDEN RAHOITUS Peltojen ja metsien vesitalous hallintaan 24.10.2017 Nastola Ojituksesta ilmoittaminen Hankkeesta vastaavan on kirjallisesti ilmoitettava\nMaaseudun rahoitustilastot 2015 Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Keski-Pohjanmaan maakunta Pohjanmaalla tehtiin maan eniten investointitukipäätöksiä Pohjanmaan elinkeino-, liikenne-\nMaatalouden investointituki - salaojitus osana kokonaisuutta. Sanna Koivumäki MMM/RO Maaseudun kehittämisyksikkö sanna.koivumaki@mmm.\nMaatalouden investointituki - salaojitus osana kokonaisuutta Sanna Koivumäki MMM/RO Maaseudun kehittämisyksikkö sanna.koivumaki@mmm.fi Sivu 1 10.2.2016 Investointitukijärjestelmän tavoitteet Alkutuotanto\nPeruskuivatuksen taustaa, nykytilanne ja tulevaisuuden näkymiä Hämeessä\nPeruskuivatuksen taustaa, nykytilanne ja tulevaisuuden näkymiä Hämeessä Ojat kuntoon -seminaari 4.5.2017 Petra Korkiakoski, HAMK Esityksen sisältö Maankuivatuksen käsitteitä Maatalouden peruskuivatuksen\nRAVINNERESURSSI-PÄIVÄ Vesien hallinta säätösalaojituksen avulla. Janne Pulkka Etelä-Suomen Salaojakeskus\nRAVINNERESURSSI-PÄIVÄ 11.4.2017 Vesien hallinta säätösalaojituksen avulla Janne Pulkka Etelä-Suomen Salaojakeskus Ruoka, työllisyys, puhtaat vedet ja puhdas ympäristö Viljelyksessä oleva pelto pinta-ala:\nRIL Peltosalaojituksen ohjeet ja laatuvaatimukset. Salaojayhdistyksen neuvottelupäivät Ähtäri Mesikämmen Seppo Hihnala, Maveplan\nRIL 128-2016 Peltosalaojituksen ohjeet ja laatuvaatimukset Salaojayhdistyksen neuvottelupäivät Ähtäri Mesikämmen 23.3.2017 Seppo Hihnala, Maveplan RIL 128-2016 RIL- julkaisuiden tarkoitus Salaojituksen\nLuonnonmukaiset valtaojat. Luonnonmukaisen peruskuivatustoiminnan kehittäminen Syke 29.1. 2014 Markku Puustinen\nLuonnonmukaiset valtaojat Luonnonmukaisen peruskuivatustoiminnan kehittäminen Syke 29.1. 2014 Markku Puustinen Kuva: Metsästäjä 3 / 2009 Toteutus Peruskuivatuksesta Jo 1930-luvulla peltoala pääosin kuivatuksen\nOJITUKSESTA ILMOITTAMINEN JA MAATALOUDEN PERUSKUIVATUSHANKKEIDEN RAHOITUS OPET hankkeen loppuseminaari 5.11.2014 Ojituksesta ilmoittaminen Hankkeesta vastaavan on kirjallisesti ilmoitettava muusta kuin\nValtion varoin tuettavan salaojituksen ehdot - Peltoviljelyn ravinnepäästöjen vähentäminen\nValtion varoin tuettavan salaojituksen ehdot - Peltoviljelyn ravinnepäästöjen vähentäminen Helsinki 2006 Työryhmämuistio mmm 2006:15 Valtion varoin tuettavan salaojituksen ehdot - Peltoviljelyn ravinnepäästöjen\nMaatalouden vesiensuojelu EU- Suomessa. Petri Ekholm Suomen ympäristökeskus\nMaatalouden vesiensuojelu EU- Suomessa Petri Ekholm Suomen ympäristökeskus MYTVAS - Maatalouden ympäristötuen vaiku@avuuden seurantatutkimus MYTVAS 1: 1995-1999 MYTVAS 2: 2000-2006 MYTVAS 3: 2007-2013,\nMitä neuvoja tarvitsee tutkimukselta?\nMitä neuvoja tarvitsee tutkimukselta? Erityisasiantuntija, kasvintuotanto ja ympäristö ProAgria Oulu Mitä neuvoja tarvitsee tutkimukselta? Tarvitsemme oikeisiin asioihin paneutuvaa perusteellista tutkimusta,\nYmpäristöpalvelut ProAgriassa Sari Peltonen ProAgria Maaseutukeskusten Liitto Tärkeitä teemojamme 1)Kilpailukyky - maatilojen ja maaseutuyritysten kilpailukyvyn parantaminen 2)Ympäristö - suomalaisen maaseudun\nSalaojayhdistys ry. Peltosalaojitus\nSalaojayhdistys ry Peltosalaojitus Salaojitus on viljelyn avaintekijä... 2 Suunnittelu... 6 Salaojitustyö... 14 Vastuukysymykset ja takuu... 19 Salaojien kunnossapito... 20 Säätösalaojitus ja altakastelu...\nRavinteiden käyttö maataloudessa ja vesiensuojelu\nRavinteiden käyttö maataloudessa ja vesiensuojelu Pirkko Valpasvuo-Jaatinen Lounais-Suomen ympäristökeskus Kasvinravinneseminaari 1 Esityksen sisällöstä Taustoja Lounais-Suomen ympäristökeskuksen alueelta\nMissä mallissa markkinat ja maatalous vuonna 2020? Jyrki Niemi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT\nMissä mallissa markkinat ja maatalous vuonna 2020? Jyrki Niemi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT e-mail: jyrki.niemi@mtt.fi Tausta Esiteltävät tulokset perustuvat Maa- ja metsätalousministeriön\nTilusjärjestelyin tuetaan maatilojen ja kylien kehitystä. Juha Patana 16.9.2015, Kiinteistösuunnittelu\nTilusjärjestelyin tuetaan maatilojen ja kylien kehitystä Juha Patana 16.9.2015, Kiinteistösuunnittelu Tilaisuuden ohjelma Tilusjärjestelyiden taustaa Tilusjärjestelyn keinot; sisältö, periaatteet ja vaiheet\nMaankuivatustoiminta ja sen kehittämistarpeet\nMaankuivatustoiminta ja sen kehittämistarpeet Salaojateknikoiden neuvottelupäivät 4-5.12.2008, Eerikkilä Ville Keskisarja, maa- ja metsätalousministeriö Peruskuivatusavustukset Peruskuivatuslainat 1,4\nTurvepeltojen viljely. Merja Myllys\nTurvepeltojen viljely Merja Myllys Suoseuran seminaari 23.3.2011 Turvepeltojen määrä Eripaksuisten turvemaiden määrä turpeen paksuus ha % peltoalasta alle 30 cm 9 000 0,4 30-60 cm 80 000 3,3 yli 60 cm\nTEHO:ssa tuumasta toimeen\nTEHO:ssa tuumasta toimeen Maatalouden ympäristönsuojelun neuvottelupäivät Turku Projektikoordinaattori Airi Kulmala TEHO-hanke Perustietoa Toimintakausi: 2008-2010 Rahoitus: 2 milj., MMM ja YM Toteutus:\nOjitusyhtiöiden toiminta sekä ojien kunnossapidon käytännön järjestäminen ja rahoitus. Ylitarkastaja Ilkka Närhi\nOjitusyhtiöiden toiminta sekä ojien kunnossapidon käytännön järjestäminen ja rahoitus Ylitarkastaja Ilkka Närhi Ojitusyhtiön toiminta Ojitusyhtiö on perustettu ojitustoimituksessa yhteisen ojituksen toimeenpanoa\nRavinteet satoon Vesistöt kuntoon\nRavinteet satoon Vesistöt kuntoon RAVI hankkeen kuulumisia Kaakkois-Suomesta Asiantuntija Anu Koistinen, Kaakkois-Suomen ELY-keskus RAVI -hanke Hallinnoija: Kaakkois-Suomen ELY-keskus Partnerit: Pro-Agria\nMitä viljelijä odottaa tulevaisuuden ympäristötuelta?\nMitä viljelijä odottaa tulevaisuuden ympäristötuelta? Johanna Ikävalko ympäristöjohtaja MTK Vaihtoehtoisia reittejä: 1. Mikään ei muutu 2. Jos jokin muuttuu niin vain hienosäätöä nykyiseen 3. Jos radikaali\nTEHO:a maatalouden vesiensuojeluun Lounais-Suomessa Pirkko Valpasvuo-Jaatinen Lounais-Suomen ympäristökeskus\nTEHO:a maatalouden vesiensuojeluun Lounais-Suomessa Pirkko Valpasvuo-Jaatinen Lounais-Suomen ympäristökeskus Lounais-Suomen ympäristökeskus / Esittäjä 1.4.2009 1 Lounais-Suomen maatalous on voimaperäistä\nohjelmakaudella 2014 2020 Sivu 1\nMaatalouden investointien i i ja sukupolvenvaihdosten rahoitus ohjelmakaudella 2014 2020 Sivu 1 Sivu 2 Maatalouden tulevaisuuden näkymät Vuoden 2012 noin 57 000 tilasta jatkaisi vuonna 2020 noin 43 000\nSuomen maatalouden muutos EU-aikana\nSuomen maatalouden muutos EU-aikana Professori Jyrki Niemi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT Latokartanonkaari 9 00790 Helsinki, Finland e-mail: jyrki.niemi@mtt.fi Mitä suomalaisessa maa-\nMAATALOUDEN PERUSKUIVATUSHANKKEIDEN RAHOITUS\nMAATALOUDEN PERUSKUIVATUSHANKKEIDEN RAHOITUS OJAT KUNTOON hankkeen seminaari 4.5.2017 Jaana Ojala-Järvi, Hämeen ELY-keskus Peruskuivatushanke vai kunnossapito Peruskuivatushanke: - Peruskuivatustyö, joka\nSadon tuotannon tehokkuuden mittaaminen ympäristöindekseillä. Ympäristöindeksien historia Raisiokonsernissa\nSadon tuotannon tehokkuuden mittaaminen ympäristöindekseillä Aki Finér Kestävän kehityksen asiantuntija Raisio-konserni Ympäristöindeksien historia Raisiokonsernissa Energia- ja ympäristöindeksit luotiin\nJYVÄSKYLÄN AMMATTIKORKEAKOULU LUONNONVARAINSTITUUTTI, SAARIJÄRVI\nJYVÄSKYLÄN AMMATTIKORKEAKOULU LUONNONVARAINSTITUUTTI, SAARIJÄRVI Tervetuloa opiskelemaan AMK-agrologiksi! Yhteishaku käynnissä! (7.3.-12.4.2011) Luonnonvara-alan esittelyvideo netissä http://www.jamk.fi/koulutus/tutkinnot/nuoret/luonnonvara-ala\nMaankuivatuksen ja hydrologian käsitteitä Maa- ja metsätalouden kuivatus\nMaankuivatuksen ja hydrologian käsitteitä Maa- ja metsätalouden kuivatus Sivu 1 18.12.2014 Ojitusten luonnonmukainen peruskunnostus Hämeessä -hanke Esityksen sisältö Maankuivatuksen käsitteitä Hydrologian\nMaatilan ympäristöneuvonta, tilakäynti käytännössä\nMaatilan ympäristöneuvonta, tilakäynti käytännössä. Ympäristöneuvojakoulutus Tampere 2.10.2013 Haastattelulomakkeen sisältö: Maatilan perustiedot Peltojen sijainti, ominaisuudet ja ojitus Viljelykasvit,\nPeruskunnostustyön aloittaminen -tukimahdollisuudet\nPeruskunnostustyön aloittaminen -tukimahdollisuudet Kohteiden suunnittelu ja toteutus kannattaa hoitaa vaiheittain. Näin säästetään aikaa ja rahaa: Kaikki suunnittelu alkaa tavoitteiden kartoittamisesta.\nSALAOJAKESKUS RY. 88. toimintavuosi\nSALAOJAKESKUS RY 1 / 2 0 0 6 88. toimintavuosi Salaojakeskus ry:n jäsenjulkaisu 1/2006 www.salaojakeskus.fi YHTEYSTIEDOT Salaojakeskus ry, Simonkatu 12 A 11, 00100 Helsinki puh. (09) 694 2100, fax (09)\nPuhtaamman Itämeren puolesta!\nPuhtaamman Itämeren puolesta! Maatalouden vesiensuojelu Lähes 80 % Suomessa syödystä ruoasta tuotetaan kotimaassa. Kotimaisen ruoan kasvattavat suomalaiset maanviljelijät, jotka tekevät työtään maata ja\n[Kirjoita teksti] Tn:o Sievin Järvikylän uusjako salaojahanke vaihe 2. Pinta-ala yhteensä\nTn:o 704540 Kunta : Sievi Hanke: Sievin Järvikylän uusjako salaojahanke vaihe 2 Pinta-ala yhteensä 46,94 ha 4.2.2016 Kunta: Sievi Hanke: Sievin Järvikylän uusjaon salaojahanke 2 Tn:o 704540 SALAOJITUSSUUNNITELMA\nSuot maataloudessa. Martti Esala ja Merja Myllys, MTT. Suoseuran 60-vuotisjuhlaseminaari\nSuot maataloudessa Martti Esala ja Merja Myllys, MTT Suoseuran 60-vuotisjuhlaseminaari Alussa oli suo, kuokka ja Jussi (soiden maatalouskäytön historiaa) Satunnaisia mainintoja soiden raivauksesta pelloiksi


Näillä miehillä Tre Kronor lähtee metsästämään olympiakultaa - Foppa mukana\nJUURI NYTSuut pian makeaksi! Mustikka sinertää jo Etelä-Suomessa, lakan kukinta onnistui\nsunnuntai 27.12.2009 klo 15:36 (muokattu 27.12.2009 klo 15:36 )\nRuotsi luottaa Vancouverin jääkiekkoturnauksessa kokemukseen.\nHyökkääjä Peter Forsbergin nimi löytyi odotetusti sunnuntaina julkistetun Ruotsin olympiajääkiekkojoukkueen pelaajalistalta. Eri asia on, mikä on loukkaantumisista kärsineen Forsbergin pelikunto ensi vuoden Vancouverin olympiaturnauksessa 17.–28. helmikuuta.\npudotteli Ruotsin joukkueen julkistustilaisuudessa melko odotetun nimilistan. Yksi suurimmista yllätyksistä oli NHL:n Columbus Blue Jacketsin konkarihyökkääjän\n, 35, valinta.\nModinia ovat koetelleet loukkaantumiset, mutta Gustafsson luottaa siihen, että Torinon 2006 olympiavoittaja ehtii sellaiseen kuntoon, että hänestä on hyötyä joukkueelle.\nLoukkaantumisia on sattunut myös Daniel Alfredssonille, Henrik Zetterbergille ja pitempään poissa olleelle puolustaja Niklas Kronwallille, mutta heidän paranemisennusteensa on sellainen, ettei olympiavalinnoille ollut estettä.\nLidström johtaa lujalla rutiinilla\nRuotsi luottaa kokemukseen. Olympiamiehistöä kipparoi Detroit Red Wingsissä menestyksessä vuosikaudet paistatellut puolustaja Nicklas Lidström, joka täyttää ensi huhtikuussa 40.\n– Hän on voittaja, suurenmoinen ihminen ja johtaja, päävalmentaja luonnehti nelinkertaista Stanley cup -voittajaa.\nJotkut Ruotsissa olisivat mielellään nähneet olympiajoukkueessa Tampa Bayn viime kesänä numerolla 2 varaaman puolustaja Victor Hedmanin, joka on pelannut Tampassa 36 NHL-ottelua. Gustafssonin mielestä 19-vuotiaan Hedmanin aika koittaa myöhemmin.\n– Mielestäni valitsimme parhaat. Nuoremmilla pelaajilla on aikaa, Gustafsson sanoi.\nForsbergin pelituntuma kasvattaja-Modosta\nKaksinkertainen olympiavoittaja Peter Forsberg tuli valituksi, vaikka Lillehammerin 1994 ja Torinon 2006 kultamitalistin paluu huippukiekon pariin on ollut tuskainen.\nForsberg on pitänyt pelituntumaa yllä syyskaudella Ruotsin liigan Elitserienin Modossa, varsin hyvällä pistetahdilla. Marraskuussa hän palasi Ruotsin maajoukkueeseen ensimmäistä kertaa kolmeen ja puoleen vuoteen sitten olympia-Torinon.\nForsberg ei esittänyt Helsingin EM-turnauksessa mitään ylimaallista. Hän pelasi kolme EM-ottelua ja katseli nöyrästi sivussa, kun Suomi Ville Peltosen kahden maalin viitoittamana kuritti turnauksen päätöspelissä rakasta vihollistaan 7–0.\nJoulukuussa Forsberg ilmoitti, ettei hän jalkavaivojensa takia pysty antamaan lisänäyttöjä Moskovan EM-turnauksessa. Vanhat näytöt painoivat päävalmentaja Gustafssonin vaa’assa niin, että Forsberg voi lähteä helmikuussa uransa neljänsiin olympiakisoihin.\nEuroopan kaukaloista Gustafsson kelpuutti NHL-miesten lisukkeeksi yhteensä neljä pelaajaa: Forsbergin lisäksi Moskovan Dynamon Mattias Weinhandlin, Linköpingin Magnus Johanssonin ja HV 71:n Stefan Livin.


Perhelomat | Cumulus Resort -hotellit ja -kylpylähotellit Suomessa\nPerhelomat LomahinnatKesäloma 2017PerhelomatKylpylälomatAktiivilomatTeatterilomat ja tapahtumatHäät ja hemmotteluSeniorilomatPitkäaikaismajoitus Tutustu ja varaa Helatorstaiviikon hotellilomat −35 %\n/ yö / huone Tutustu ja varaa Ikaalisten Ti-Ti Nalle -kylpyläloma\n/ yö / perhe Tutustu ja varaa Kesän kulttuuripaketti perheille Vaasassa\n/ yö / perhe Tutustu ja varaa Kylpyläpaketti Vaasassa\n/ yö / henkilö Tutustu ja varaa Meillä lapset ovat Tähtivieraita\nTutustu ja varaa Päivä Herra Hakkaraisen talossa Sastamalassa\n/ yö / huone Tutustu ja varaa Päiväretki Vantaan huippukohteisiin\n/ yö / huone Tutustu ja varaa Särkänniemen elämyspuisto Tampereella\n/ yö / huone Tutustu ja varaa Sisäaktiviteettipuisto SuperPark Tampereella\n/ yö / huone Tutustu ja varaa Sisäaktiviteettipuisto SuperPark Vantaalla\n/ yö / huone Tutustu ja varaa Suomen Ilmailumuseo Vantaalla\n/ yö / huone Tutustu ja varaa Tapaa joulupukki Napapiirillä Rovaniemellä\n/ yö / perhe Tutustu ja varaa Tiedekeskus Heureka Vantaalla\n/ yö / huone Tutustu ja varaa Vesipuisto Flamingo Spa Muksupaketti\n/ yö / perhe Angry Birds Activity Park Lappeenrannassa\nTutustu ja varaa alk. 104 €\nTutustu ja varaa alk. 127 €\nPerhelomat – Cumulus Resort -hotellit ja kylpylähotellit\nCumulus Resort -hotellien ja -kylpylöiden lomapaketeista löytyy kylpylähuvitusten lisäksi paljon muuta tekemistä ja kokemista: huvipuistoja, teemapuistoja, risteilyjä, teatteria, urheilua, aktiviteetteja – paljon hauskaa tekemistä perheen yhteiseen lomaan.\nMeillä lapset ovat Tähtivieraita!\nLapset ovat Cumulus Resort -hotelleissa Tähtivieraita, joille on tarjolla iloisia yllätyksiä ja paljon mukavaa tekemistä. Saatat hotellissamme törmätä myös iloiseen Spatax Meritähteen! Spatax Meritähti on Cumulus Resort -hotellien pienten Tähtivieraiden paras kaveri, joka rakastaa vesileikkejä ja sukeltamista ja luonnossa temmeltämistä. Myös aamiaisella pienemmät vieraat on huomioitu terveellisellä ja maistuvalla ruoalla - ja tietenkin myös herkuilla. Hotelleista löytyy Leikkimaailma, jossa lapset voivat peuhuta sydämensä kyllyydestä. Lisäksi useimmissa hotelleissa on mukavat ulkoleikkipaikat lapsille.\nSuomen lapsellisin ruokalista nyt Cumulus Resort -hotellien ravintoloissa\nViiden yrittäjäkoulutusta saaneen reippaan Pikkuyrittäjän suunnittelema ruokalista on saatavilla noin 250 Restelin ravintolasta kautta maan. Monipuoliselta ja hauskalta ruokalistaltalta löytää jokainen lapsi varmasti sen oman suosikkiannoksensa. Tutustu listaan ja tule herkuttelemaan Cumulus Resort -hotellien ravintoloihin! Lue lisää Suomen lapsellisimmasta ruokalistasta »


MURHA.INFO • katso viestiketjua - Ozan Yanar kritisoi Saulin uudenvuoden puhetta\nOzan Yanar kritisoi Saulin uudenvuoden puhetta\nKirjoittaja Tracker » Pe Tammi 04, 2019 10:00 am\nOzan Yanar arvosteli presidentin uudenvuodenpuheen ”hölmöä ajatusta” – Niinistö vastaa kritiikkiin: ”Puhuin kaikista Suomessa olevista”\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö on vastannut vihreiden kansanedustaja Ozan Yanarin kritiikkiin, jota tämä esitti Niinistön uudenvuodenpuhetta kohtaan.\nNiinistö toteaa Twitter-tilillään puhuneensa kaikista Suomessa olevista yksilöistä, taustasta riippumatta.\n– Puheessani tai HS:n haastattelussa en käytä kollektiivi-ilmaisuja kuten maahanmuuttajayhteisö tai -ryhmä, syystä että kyse on yksilöistä, Niinistö kirjoitti.\nOzan Yanaria oli jäänyt vaivaamaan puheen kohta, jossa Niinistö viittasi siihen, että ”täällä olevilta” on oikeus edellyttää ”vastuun kantamista, myös omiaan ohjaamalla”.\nLue lisää: Ozan Yanar tarttui presidentti Niinistön uudenvuodenpuheen ”todella väärään ajatusketjuun”: ”Kun kantasuomalainen syyllistyy tuomittavaan tekoon...”\nNäin Niinistö tarkalleen ottaen sanoi: ”Täällä oleville on annettava mahdollisuus osallisuuteen. Vastaavasti on oikeus edellyttää tahtoa sopeutua yhteiskuntaamme. Ja vastuun kantamista, myös omiaan ohjaamalla. Lakiemme ja arvojemme vastainen käytös lisää riskiä kokonaisten ihmisryhmien leimaamiselle ja luo syvää epäluuloa, jopa vihaa.”\nYanarin mukaan Niinistön kehotuksen taustalla on ”todella väärä ajatusketju”.\n– Taustalla on hölmö ajatus, että maahanmuuttajat olisivat osa täysin erilaista yhteisöä, joka on ohjailtavissa kollektiivisesti. Maahanmuuttajayhteisö kuulostaa siltä, että ihmiset kokoontuisivat jatkuvasti kollektiivisesti jossain ”omiensa kesken”. Ja että he olisivat kytköksissä jonkinlaiseen mystiseen yhteisöön, jossa kuuntelevat siellä olevia korkeita auktoriteetteja. Tämä on ihmisten eksotisointia, Yanar arvosteli Facebookissa.\nHän piti myös ongelmallisena sitä, että vakaviin rikoksiin syyllistyneitä ulkomaalaisia kohdellaan yhteisönsä edustajina, kantasuomalaisia vastaavassa tilanteessa yksilöinä.\nNiinistö tarkensi keskiviikkona HS:lle, että hän ei tarkoittanut yhteisvastuuta. Esimerkiksi maahanmuuttajayhteisön edustajat eivät hänen mukaansa ole vastuussa yksittäisten jäsentensä teoista.\nLue lisää: Presidentti Niinistö otti kantaa muuttoliikkeeseen: ”Jotkut meiltä turvaa saaneet ovat itse luoneet tänne turvattomuutta”\nRe: Ozan Yanar kritisoi Saulin uudenvuoden puhetta\nKirjoittaja John Kimble » La Tammi 05, 2019 3:45 am\nTracker kirjoitti: – Taustalla on hölmö ajatus, että maahanmuuttajat olisivat osa täysin erilaista yhteisöä, joka on ohjailtavissa kollektiivisesti. Maahanmuuttajayhteisö kuulostaa siltä, että ihmiset kokoontuisivat jatkuvasti kollektiivisesti jossain ”omiensa kesken”. Ja että he olisivat kytköksissä jonkinlaiseen mystiseen yhteisöön, jossa kuuntelevat siellä olevia korkeita auktoriteetteja. Tämä on ihmisten eksotisointia, Yanar arvosteli Facebookissa.\nMuslimimaahanmuuttajat todellakin ovat erilainen yhteisö. He kokoontuvat moskeijoihinsa omiensa kesken - vihapuhumaan ja kuuntelemaan imaamien vihapuhetta. He joukkoraiskaavat ja hyväksikäyttävät suomalaisia lapsia, myyvät huumeita ja pahoinpitelevät ihmisiä. Heidän mystisen yhteisönsä korkein aukroriteetti on pedofiili muhammed, jonka oppeja he noudattavat.


HPK:n Leino pilasi Hurmeen ja TPS:n illan | Jääkiekko | Iltalehti.fi\nHPK:n Leino pilasi Hurmeen ja TPS:n illan\nLauantai 9.12.2006 klo 22.41\nKeskushyökkääjä Ville Leino masensi 51 kerholaislaukausta torjuneen Jani Hurmeen ajassa 61.07.\nHämeenlinnan Pallokerho pääsi jääkiekon SM-liigan joulutauolle voitolla joukkueen kaadettua lauantaina Turun Palloseuran 2-1 jatkoajalla.\nIlman Jani Hurmeen torjuntoja kotijoukkue olisi karannut voittoon jo varsinaisella peliajalla. Nyt tappio oli lähellä, sillä Kerho tasoitti kolmannessa erässä alivoimalla. HPK pelasi kolmella viittä vastaan, kun Veli-Pekka Laitisen syöttö tavoitti rangaistusaitiosta läpi päässeen Joni Lappalaisen, joka sijoitti kiekon Hurmeen jalkojen välistä maaliin.\n- Mukavampi se on voitolla lähteä tauolle. Hurme oli kyllä hyvä, mutta lauoimme turhan ylös, sanoi vasta kauden kolmannen maalinsa tehnyt Ville Leino.\n- Hyvällä ilmeellä pelasimme. Maalinteko oli nihkeää eikä Hurme sitä helpottanut. Pelimme on kasassa silloin, kun kaikki yrittävät tosissaan. Olen tyytyväinen peliin maalintekoa lukuun ottamatta, sanoi HPK:n valmentaja Jukka Jalonen.\nTurkulaisten valmentaja Hannu Jortikka harmitteli tappiota.\n- Kylmä tosiasia on vain, että emme päässeet peliin sisälle. En varmaan sanonut riittävän selvästi englanniksi (Vladimir) Sicakille, että jäähyä on vähän jäljellä. Kyllä Kerhon tasoitusmaali jurppii. Näin huonolla esityksellä saatu piste kuitenkin tyydyttää, sanoi Jortikka,\nTurkulaisten ykkösviisikko Kai Nurminen, Jussi Makkonen, maalin tehnyt Kent McDonell, Aki Berg ja Marko Kiprusoff oli joukkueen paras osa yhdessä maalivahti Hurmeen kanssa.


heavy12 - Palautteet ja oma kuvaus - Huuto.net\nTehomyyjä\tTämä käyttäjä on tunnistautunut.\tLue lisää\nMyynnissä olevat kohteet (1 844) →\n1 969 pistettä\n98,7 % positiivisia\n2 817 positiivista 24 neutraalia 14 negatiivista\nMAKSOIN "HYVÄKUNTOISESTA" ELOKUVASTA, TULI REPEYTYNYT JA NAARMUINEN. MYYJÄ ON OLLUT 5 VIIKKOA RADIOHILJAISUUDESSA VAIKKA OON YRITÄNNYT OTTAA YHTEYTTÄ TAUKOAMATTA.\nOstaja: Airinette (75)\nMyyjä lähetti mulle tämmösen palautteen : cd postitettu 15,8,2019. Kiitos kaupoista.Ja sitten alkoi "ralli" Lähetti ERI CDs mitä oli ILMOITUKSESSA ja EI OLE parinviikon keskustelunkaan aikana ymmärtänyt ,että EI VOI ilmoittaa erilevyä mitä on myymässä.\nOstaja: hanttax (163)\nheavy12: YRITTI KIRISTÄÄ CD:N ILMAISEKSI KUN SIITÄ PUUTTUI TARRA KANNESTA :)Ei halunnut perua kauppoja asianmukaisesti.. JepjepSain tänää huutamani CDs ,joka EI VASTANNUT myynnissäsi olevaa ,MIKSI? Siitä puuttui JUURI SE minkä takia sen huusin ,eli se TARRA!!!\nMyi tuotteen joka ei toiminut. Epärehellistä toimintaa.\nOstaja: leetoms (119)\nTuotteen kuvauksessa oli että uudenveroinen. PS pelin kannet olivat kuitenkin rikki, ehkä olisi pitänyt mainita asiasta. Levyke oli ok.\nOstaja: Jenttu97 (42)\nViikon ajan yritin tavoittaa myyjää sähköpostin ja puhelimen kautta. Ei vastausta, joten nega. Myi tuotetta uudenveroisena, ostin. Sain kotiin dvd:n, jonka kannessa oli omistuskirjoitus ja itse dvd levyssä kaksi omistuskirjoitusta. Olen pettynyt.\nOstaja: IIPPANA1992 (109)\nheavy12: Outoa palautetta 2,5€ leffasta, Itse levy uudenveroisessa kunnossa ja jaksaa nillittää muutamasta tussilla kirjoitetysta nimestä dvdssä. Ei haitanne leffankatselua?\nMyyjän ilmoituksessa maininta: muutama hiusnaarmu. Todellisuudessa levyn lukupinta oli kokonaisuudessaan naarmujen peitossa. Pelikone ei suostunut edes pyörittämään levyä, ilmoitti heti, että viallinen levy.\nOstaja: Rwings (31)\nheavy12: Peli postitettu toimivana, omassa toimi moitteetta, ??\nPeli rikki. Muistakaa varoa tätä juutalaista\nOstaja: dragon300 (61)\nheavy12: Jep, jep. taitaa löytyä sieltä vikaa, Lähettäessä oli kyllä kunnossa...\nVaikka pelilevy olikin vain täynnä hiusnaarmua, niin se ei lähtenyt toimimaan alkua pidemmälle. Nyt joudun hiotuttamaan pelilevyn erikseen vielä josta koituu lisämaksua ja vaivaa.\nOstaja: Panthorder (225)\nPelin kunto ei vastannut kuvausta. Pelaamaan ei päässyt kertaakaan kun pätkii ja jumittaa. Omat pelit toimivat kyllä moitteita. Yhteydenpito huonoa. Olisiko hyvitys paikallaan?\nheavy12: Vastattu sähköpostiisi, En lue sähköpostejani valitettavasti päivittäin joten en saanut vastattua saman päivän aikana.\nhyvä kuntoinen piti pelin olla muuta ei ollut ku ei toiminut täysin,10min ja peli veti jumiin ja naarmuja oli levyssä hieman ja postitus kesti kauan koska tänään tuli perille vasta 28.1 2014\nOstaja: wertykalle (14)\nheavy12: Peli oli täysin toimiva kun se matkaan laitettiin, Testattu. Postitus kesti kauan? Kaiken kaikkiaan 7 pv, Huuto päättyi 21.1 jossa välissä sait sen maksettua, ja tilisiirrossakin meni jonkin aikaa.. Lähti maksusta seuraavana päivänä postiin..Joopa joo...\nErittäin hyväkuntoinen = ei toimi\nOstaja: bluewater (185)\nheavy12: Peli oli lähetettäessä erittäin hyväkuntoinen ja täysin toimiva, Ostajan kannattaisikin putsata konsolin lukusilmä. Ohjeet löytynevät netistä.\nPelin piti kuvauksen mukaan olla uudenveroinen, mutta pelissä sen verran naarmuja, ettei meinaa edes käynnistyä kunnolla ja uramoodia ei voi pelata kuin rockylla johtuen pelin jumetuksesta hahmoa valittaessa. Ei voi puhua uudenveroisesta tuotteesta! :(\nOstaja: Nipadeus (51)\nheavy12: Ostaja ei ostanut tuotetta,Lunastamaton huuto... Ja päälle sitten ostajalta vielä negatiivinen palaute.. Jokainen voi käydä katsomassa palautteen antajan palauteboxia..


Amerikkalaiset kaurapannukakut ja 3 muuta reseptiä aikuiseen makuun | Anna.fi\nKaurajauhoista ja piimästä valmistetuista amerikkalaisista pannukakuista tulee maukkaita ja pinnalta mahtavan rapeita, kun paistat ne valurautaisella lettupannulla etkä säästele voissa.\nSaat perinteiseen lettutaikinaan lisää makua pienin muutoksin, esimerkiksi tattari- tai ohrajauhoilla. Loppusilauksen lettukesteille tuovat täytteet! Kokeile vaikkapa raikkaan piparmintun ja hapokkaan vadelman täydellistä liittoa.\n15.9.2018 Teksti: Suvi Rüster Kuvat: Jonne Räsänen/Otavamedia\nRapeat tattarivohvelit ja savukala-cheddartäyte\n4 annosta/8 vohvelia\n2 dl maitoa tai kasvimaitoa\n21/2 dl tattarijauhoja\n5 dl babypinaatinlehtiä\nsulatettua voita tai rypsiöljyä\n200 g ruodotonta savukalaa (siikaa, lohta tai ahventa)\n1. Sekoita kulhossa maito ja kivennäisvesi. Riko joukkoon kananmunat ja vatkaa tasaiseksi.\n2. Sekoita kulhossa tattarijauhot, leivinjauhe, sokeri ja suola. Lisää jauhoseos ja rypsiöljy munamaidon joukkoon ja sekoita tasaiseksi taikinaksi. Jätä taikinakulho pöydälle 15 minuuutiksi.\n3. Huuhtele pinaatinlehdet lävikössä, taputtele talouspaperilla kuiviksi ja hienonna veitsellä pieneksi silpuksi. Lisää pinaattisilppu taikinan joukkoon.\n4. Kuumenna vohvelirauta kuumaksi. Sipaise levylle sulatettua voita tai rypsiöljyä. Kaada levylle vohvelilevyn koosta riippuen noin 3/4 dl taikinaa. Paista noin 3 minuuttia, kunnes vohveli on kullanruskea ja rapea. Paista samoin loput taikinasta.\n5. Levitä vohveleille kantarellituorejuustoa ja savukalapaloja. Ripottele päälle vielä cheddarjuustoraastetta. Lisää päälle halutessasi pinaatinlehtiä.\nKokoa isoista pitsiletuista lettukakku. Paista 1 annos lettuja (10 kpl). Kokoa lettukakku tarjoiluvadille. Levitä lettujen väliin piparminttumascarponevaahtoa ja vadelmia. Lado päälle vadelmia. Siivilöi pinnalle tomusokeria.\nMelkein kuin blinejä! Tattarijauhoista valmistetut vohvelit maistuvat hieman hapokkailta ja sopivat erityisesti savukalan ja sienituorejuuston kanssa nautittavaksi.\n1. Sekoita maito ja munat kulhossa. Lisää joukkoon ohrajauhot, vehnäjauhot, sokeri, suola ja öljy. Sekoita vispilällä. Jätä taikina turpoamaan liinan alle huoneenlämpöön puoleksi tunniksi. Voit nostaa taikinan myös jääkaappiin tekeytymään muutamaksi tunniksi.\n2. Sekoita taikinaa hieman vispilällä. Kuumenna paistinpannulla nokare voita. Lisää pannulle noin 1 dl taikinaa. Kääntele pannua, jotta taikina valuu pannulle tasaiseksi ohueksi kerrokseksi. Paista keskilämmöllä noin 2 minuuttia, kunnes pinta on hyytynyt ja letun reunat paistuneet pitsimäisiksi. Käännä lettu ja paista noin 1 minuutti toiselta puolelta. Nosta lettu lautaselle ja aseta päälle toinen lautanen ylösalaisin, jotta letut pysyvät lämpiminä. Paista samoin loput taikinasta.\n3. Tarjoile letut piparminttu-mascarponevaahdon ja vadelmien kera tai lehtikaali-pähkinätäytteen kanssa.\nKokeile isojen pitsilettujen makeaksi täytteeksi jotain uutta: raikas piparminttumakeinen ja hapokkaan makeat vadelmat sopivat yhteen ihmeellisen ihanasti.\nTäytettä riittää 5 isolle letulle\n1 dl hasselpähkinää\n1. Puhdista lehtikaalit ja revi pois paksut lehtiruodit. Leikkaa lehtikaalit ohuiksi suikaleiksi. Rouhi hasselpähkinät. Kuori ja hienonna valkosipulinkynnet.\n2. Kuumenna öljy paistinpannulla. Lisää valkosipulit ja juustokumina, paista sekoitellen noin puoli minuuttia. Lisää joukkoon lehtikaalit ja hasselpähkinät. Paista keskilämmöllä sekoitellen noin 3 minuuttia, kunnes lehtikaalit ovat pehmenneet. Mausta suolalla.\n3. Tarjoile lehtikaalitäytettä ja raejuustoa lettujen suolaisena täytteenä.\nJuustokuminalla ja valkosipulilla maustettu lehtikaalipähkinätäyte ja raejuusto sopivat isojen pitsilettujen salaattimaiseksi täytteeksi.\n4 annosta/noin 28 pientä lettua\n1. Sulata voi. Sekoita kulhossa piimä, kananmunat ja voisula. Sekoita keskenään jauhot, sokeri, leivinjauhe ja suola. Lisää jauhoseos piimäseoksen joukkoon. Anna taikinan turvota liinan alla 10 minuuttia.\n2. Sulata lettupannun koloissa hieman voita. Kaada pannun koloihin taikinaa. Paista noin 2 minuuttia keskilämmöllä, kunnes letun pinta kuplii sienimäisesti. Käännä lettu ja paista toiselta puolelta vielä 1 minuutti.\n3. Vatkaa kuohukerma vaahdoksi. Mausta vaniljasokerilla ja kardemummalla. Tarjoile lettujen kanssa kardemummakermaa ja mustikoita.\nPiparminttu-mascarponevaahtoa ja vadelmia\nTäytettä riittää 10 isolle letulle\n1 dl Marianne Crush -piparminttumakeismurskaa\n1. Vatkaa kuohukerma löysäksi vaahdoksi.\n2. Sekoita kulhossa masarponejuusto ja tomusokeri. Sekoita joukkoon kermavaahto ja makeismurska.\n3. Tarjoile lettujen kanssa piparminttumascarponevaahtoa ja vadelmia.


METSÄKUKKIA.: Äitikin näki ötökän.\nÄitikin näki ötökän.\nÄitinä olen myös oppinut jälleen nauttimaan jokaisesta vuodenajasta lapsekkaan riehakkaasti luonnosta kaikkea hauskaa etsien. Kiitos rakas nelivuotiaani. Ei ole suinkaan niin, että me isot vain opetamme pienempiämme, vaan usein pienet voivat opettaa isoille jotain maailman tärkeintä. Ainakin sen, miten elää juuri siinä hetkessä, jossa hämähäkki kiipeää hiekkalaatikon reunaa. Se tapahtuu tuossa toisessa kuvassa. Tämä äiti ei ole koskaan ollut niitä tyttöjä, jotka pelkäävät ötököitä. Lapsena olin oikeastaan erittäinkin kiinnostunut hämähäkeistä sun muista. Vauvan yöheräämisten bonuksena voi pitää, että äiti on kuluneen kesän ja syksyn aikana nähnyt auringonnousuja, öisiä tähtitaivaita ja myrskyn tuiverruksia.\nKirjailijatar18. syyskuuta 2012 klo 21.23Minusta yksi lasten viehättävimpiä piirteitä on juuri tuo hetkessä eläminen. Siinä on itsekin pakko tarttua itseään niskasta kiinni ja pakottautua hidastamaan, olemaan läsnä ja nauttimaan.Mukavaa, läsnäolevaa viikkoa sinne!VastaaPoistaVastauksetMinna19. syyskuuta 2012 klo 21.43Minkähän ikäisenä sitä alkaa unohtaa hetkittäin hetkessä elämisen? Mukavaa viikkoa!PoistaVastaaTessa21. lokakuuta 2012 klo 22.21Ihana tunnelma täällä! Rauhoittava.VastaaPoistaLisää kommenttiLataa lisää...


33,95 €\t(41,95 €)\n36,27 €\t(54,95 €)\n153,95 €\t(174,95 €)\nMonet ihmiset sekoittavat jumppapallot ja kuntopallot keskenään. Jumppapallo on ilmalla täytettävä pallo, jonka päällä yleensä treenataan. Kuntopallo harjoittelussa tehdään sen sijaan harjoitteita, esimerkiksi niin kuin kahvakuulalla. Kuntopallotreeni on tehokas tapa parantaa voimaa ja kestävyyttä. Kuntopallo harjoittelussa käytettävät liikkeet ovat useimmiten räjähtävää voimaa kehittäviä, koko kropalla tehtäviä liikkeitä. Yleisimpä kuntopallo harjoituksia ovat erilaiset heitot ja kopittelut, jotka ovat niin sanottuja plyometrisiä harjoitteita (erityinen harjoittelun luokka, jossa voimaa kehitetään lihaksen venytysrefleksin avulla). Vaikka kuntopallo on usein käytössä voimaharjoittelussa ja kehonhuollossa, ei se yksinään tavallisesti anna tarpeeksi suurta vastusta aiheuttaakseen lihaksen kasvatukseen tarvittavaa kuormitusta. Kuntopallo on silti kuitenkin hyvä lisä treeniohjelmaan, sillä se tarjoaa hieman erilaista lihasärsykettä punttien nosteluun verrattuna ja parantaa liikkuvuutta etenkin ylävartalon liikkeissä.\nIhmisillä on tapana valita painavampi kuntopallo kuin on tarpeen. Nyrkkisääntö pallon valitsemisessa on, että sen pitää olla tarpeeksi painava selvästi hidastaakseen liikkeitä, mutta ei niin painava, että hallinta, tarkkuus tai liikkeen ulottuvuus rajoittuu. Voimaharjoitteluun suositellaan kuntopalloa, jonka paino vastaa noin 30-50% yhden toiston maksimia samantapaisessa voimaharjoitteessa.\nKuntopallon koko ja paino vaihtelevat sen mukaan, millaisia harjoituksia tehdään. Tämän vuoksi on tärkeää muistaa, että jotkin liikkeet, kuten kuntopallon yliheitto taaksepäin tai kyykyt kuntopallolla saattavat edellyttää suuremman pallon käyttöä. Liian pienellä pallolla lihakset eivät tee tarpeeksi työtä.\nKuntopallo nopeuden ja vartalon hallinnan välineenä\nKuntopallo harjoittelu on erittäin tehokas tapa harjoittaa nopeutta ja vartalon hallintaa. Kuntopallo lähtee käsistä terävästi, jolloin lihakset saavat oikeanlaista ärsykettä ja nopeutesi kasvaa. Liikeradat kuntopalloharjoittelussa ovat laajoja sekä nopeita, joten kuntopallo antaa oikeanlaista ärsykettä myös hermostollesi. Kuntopallo on myös erinomainen harjoitteluväline vastakohtaharjoite maksimiharjoittelulla, jossa liikkeet ovat hitaita. Hitaan maksimiharjoituksen jälkeen voi tehdä nopeita kuntopalloharjoitteita, jolloin saat ns. kontrastiharjoitusta!Kuntopallo toimii myös erinomaisesti lämmittelyssä ja kuntopalloharjoittelussa mielikuvitus on vain rajana. Kevyellä pallolla esim. kuntopallo 2 kg voit tehdä liikerataharjoitteita sekä avata lihaksistoa ja mikä parasta tehdä korsettia parantavia liikkeitä, jotka vaikuttavat ryhtiisi ja kaikkeen harjoitteluun. Korsetin eli keskivartalon harjoittelu on erittäin tärkeää kaikessa harjoittelussa ja sen voit lisätä vaikka alkulämmittelyyn kuntopallon kanssa – näin saat hyvän treenin keskivartalollesi sekä alkulämpimän ennen varsinaista harjoitusta.\nKuntopallo treeni yksi ehdottomasti parhaimista puolista on, että harjoittelun voi tehdä kaverin kanssa yhdessä eli saat kuntoilun ja sosiaalisen tilanteen samassa paketissa! Nopeutta saat heittämällä parin kanssa esimerkisi pompun kautta toiselle, jolloin myös voitte yhdessä määrittää harjoituksen temmon. Temmon kautta saatte sykeen ylös ja erinomaisen harjoituksen keskivartalolle.\nKuntopallon avulla voit käydä kaikki ilmansunnat lävitse. Kehossa löytyy kiristyviä lihaksia esimerkiksi etupuolen lihaksisto, joka kiristyy helposti toimistotyössä. Taakse suuntautuvassa heitossa avaat etupuolen lihaksistoa. Sivuilta lähteävät heitot kohdistuvat vartaloa kierättäviin lihaksiin.Kuntopallo toimii myös erinomaisena painona kyykyissä.\nTOP 3 kuntopalloharjoitusta\nKyykky + heitto maahan\nAloita harjoitus nostamalla kuntopallo suorille käsille pääsi yläpuolelle kohti kattoa. Pidä jalat suorana ja hartia leveydellä. Seuraavassa vaiheessa kyykkää ja heitä pallo samaan aikaa lattiaan niin lujaa kuin pystyt. Pidä selkäsi suorana ja nosta pallo käsiisi ja lähelle varataloasi. Suorista jalat ja tuo pallo takaisin lähtöasentoon pääsi yläpuolellesi.\nKyykkyhyppy + heitto\nAloita liike niin, että painopallo on kantapäittesi välissä ja kädet ojennettuina alaspäin pitäen samalla palloa. Katseesi tulee ollasuoraa eteenpäin ja selkä tulee olla suorassa! Voit tehdä liikkeen jokotukevaan seinään tai kaverisi kanssa!Ojenna lantiota eteenpäin niin kuin tekisit kahvakuulaheilautusta. Kun teet heilaitusta, samalla heitä kuntopallo voimakkaasti seinääja tee hyppy samanaikaisesti. Pallo pomppaa seinästä takaisin sinulle taivaihtoehtoisesti kaverisi heittää sen takaisin sinulle.\nMene punnerrusasentoo niin, että kuntopallo on käsiesi allakasvon kohdalla. Irroita kädet nopeasti pallosta sivuille ja tee punnerrus jaala asennosta nosta kädet takaisin pallon päälle. Tee liike rivakasti ja pidäkeskivartalosi tiukkana!


ASUS Aura Sync | Dustinhome.fi\nSynkronoitu RGB Valaistus\nAura Sync yhteensopivilla tuotteilla.\nAura sync vie tunnelman seuraavalle tasolle\nAsuksen pitkät perinteet ja asema maailman suurimpana emolevyvalmistajana ja tunnetuimpana Gaming-brändinä takaavat valmistajan laitteiden laadun. Asuksen ROG-linja on nykyisin se, mihin muut valmistajat vertaavat itseään. Ne ovat laitteita ilman kompromisseja, joissa on viimeisin teknologia. Pelaaja pysyy Asuksen komponenteilla ja laitteilla kehityksen aallonharjalla ja menestys ei jää varusteista kiinni.\nAsus Aura Sync synkronoi komponenttien ja oheislaitteiden RGB-valaistuksen halutunlaisen ulkonäön tai tunnelman luomiseksi. Aura-sovellus pitää kaikki järjestelmäsi valot synkronoinnissa haluamasi värimaailmaan sopivana tunnelmavalaistuksena tai musiikin tahtiin muuttuvana valoefektinä tai vaikkapa prosessorilämpötilan mukaan.\nAura Syncin väripaletti kattaa miljoonia värejä ja paljon tehosteita, jotka saavat laitteesi loistamaan. Aurasync-yteensopivia laitteita löytyy myös useilta kotelo-, muisti- sekä coolerivalmistajilta. Toistaiseksi Asus on kuitenkin ainoa valmistaja, joka pystyy tarjoamaan ominaisuuden koko valikoimassaan - näytöissä, oheislaitteissa ja komponenteissa.


Kuinka kohdistat myyntityön oikein? - Novia Finland Oy\nsyyskuu 12, 2018 elokuu 7, 2018\nMyyntityön kohdistaminen on onnistuneen myyntiprosessin ensimmäinen askel\nEdellisessä blogitekstissäni pohdiskelin henkilökohtaisen myyntityön voimaa digitalisoituneessa maailmassa ja päädyin siihen lopputulemaan, että paras klousaus tulee vieläkin myyntineuvottelijan suusta. Tosiasia kuitenkin on, että koska ihminen voi olla vain yhdessä paikassa yhtä aikaa, eikä pysty työskentelemään kellon ympäri, henkilökohtaisella kontaktoinnilla pystyy tavoittamaan vain rajatun määrän potentiaalisia asiakkaita. Myyntityön kohdistaminen eli osumatarkkuuden maksimointi onkin tärkeässä roolissa.\nKolme tapaa tarkentaa myynnin kohderyhmää\nMyyntityön osumatarkkuutta kannattaa parantaa tekemällä pohjatyöt hyvin ja tarkentamalla kohderyhmä sen kokoiseksi, että käytettävissä olevilla myyjäresursseilla se pystytään käsittelemään. Tähän on monia tapoja – riippuen millaisesta tuotteesta, palvelusta tai asiakaskunnasta on kyse.\nKun tiedetään tarkalleen, millaiset asiakkaat ovat potentiaalisimpia ostajia ja tuotteella tai palvelulla on jo tyytyväisiä käyttäjiä: Määritellään ihanneasiakas tai ihanneasiakkaita, jotka ovat mahdollisimman hyviä kohteita myyntityölle eli etsitään lisää nykyasiakkaiden tyyppisiä asiakkaita ja lähestytään heitä. Tässä on hyvä hyödyntää erilaisia tietokantoja, jossa kohderyhmähakua voi rajata monenlaisilla kriteereillä ja hakutulos on siten pienehkö ja kyllin täsmällinen. Koska samantyyppisiä referenssiasiakkaita on jo olemassa ja toimiala on tuttu, on myyjän työkin helpompaa.\nKun tiedetään suurin piirtein, millaisesta potentiaalisten asiakkaiden joukosta voisi löytyä lisää ostajia ja tuote/palvelu on sellainen, että se sopii monenlaisille asiakkaille: Karsitaan tästä isommasta prospektijoukosta ne, joilla ostotarve ei ole ajankohtainen. Tässä toimii esimerkiksi tehokas puhelimitse tehtävä asiakastarvekartoitus, jossa nopeasti selvitetään, kenellä on tarve ja kenellä ei. Myyntityötä jatketaan sitten niiden suuntaan, joilla tarve on ajankohtaisin.\nKun tuote tai palvelu on niin yleisluontoinen, että potentiaalisia käyttäjiä on kaksitoista tusinassa: Laitetaan automaatio ja digitalisaatio töihin. Otetaan käyttöön harkitut ja oikein valitut inbound -markkinoinnin työkalut ja aletaan tunnistamaan potentiaalisia asiakkaita ja generoimaan liidejä. Henkilökohtainen myyntityö kohdistetaan löydettyihin liideihin ja klousataan kaupat.\nKun kohderyhmä on sopiva, on myyjän työ hieman helpompaa.\nHuippumyyjän onnistuminen on monen asian summa\nMyyntityön kohdistaminen ei yksistään riittä eikä pelkästään hyvällä kohdistamisella päästä vielä menestymään, vaan tarvitaan tietenkin osaavat myyjät, jotka hoitavat homman kotiin. Tämän päivän huippumyyjän ominaisuuksia olen käsitellyt toisessa blogitekstissä. Yhteyspäällikkömme Joel taas käsittelee myyntityön ulottuvuuksia blogisarjassaan Myyminen on puoliksi tiedettä, puoliksi taidetta.\nNovia palvelee joka askeleella\nMe Novialla olemme myyntityön konkareita ja palvelemme mielellämme sinua kohderyhmän tarkentamisessa, liidien generoinnissa ja myynnin toteuttamisessa. Ota yhteyttä meihin tai jätä soittopyyntö, niin kontaktoimme sinut henkilökohtaisesti.


Kirja mustaa nahkaa\nEnsin oli rhythm and blues. Afroamerikkalaisten miesten populäärimusiikki, josta 50-luvulla kehittyi villimpi ja aggressiivisempi rock and roll. Kun 60-luku taittui seuraavaan kymmeneen, syntyi uusi ilmiö, metallimusiikki. Se on kaikista rock and rollin alalajeista ”äärimmäisin, kun puhutaan äänenvoimakkuudesta, miehisyydestä ja mahtipontisuudesta” (wikipedia.fi).\nMiehistä ja mahtipontista. Juuri tästä tematiikasta Joonas Konstig on kirjoittanut uusimman romaaninsa Perkele. Se on tarina kahdesta erilaisesta lapsuudenystävästä, Rekosta ja Miikasta, joiden elämät risteytyvät kymmeniä vuosia myöhemmin. Miikasta on tullut maailmanlaajuisesti palvotun hevibändin solisti. Reko taas on entinen rauhanturvaaja, jonka perheetön elämä on paikoilleen pysähtynyttä, kunnes hänet kutsutaan turvamieheksi Miikan Total War -bändin kiertueelle.\nSiinä missä Perkele on kuvaus kahden miehen eri tavasta käsitellä ja hyväksikäyttää maailmaa, piirtää se myös perusteellista kuvaa rocktähteydestä, musiikkibisneksestä ja sen laskuttamasta hinnasta. Jos rock- tai tässä tapauksessa hevitähteys onkin kukkoilua testosteronien tunkiolla, jossa erilaisten ruumiineritteiden hajuun sekoittuu päihteitä ja sieluttomia irtosuhteita, edustaa Reko miehisyydessään vastakohtaa. Miikka on nahkatakki ja pillifarkut, Reko taas vaaleansininen pikeepaita. Eräällä lailla hän on mies vailla menneisyyttä, vapaa ja riippumaton kaikista konventioista. Miikalla on sen sijaan menneisyys, jonka varjot seuraavat suhteesta toiseen. Hevijumaluudessa varjot toimivat materiaalina, josta ammentaa todellista, nälkäiselle yleisölle syötettävää kuolemantuskaa. Menneisyys on myös kasvattanut Miikan alias Kris Liedesin ylpeyttä, joka lopulta on hänen tuhoava voimansa.\nTämän kaiken kuvaamisessa Konstig on taiturimainen. Hän ei ole mikään lyyrikko, ja se inhorealistinen kuva, minkä hän esimerkiksi Miikasta antaa, saa lukijan pitämään hahmoa varsin vastenmielisenä. Miikassa ei ole mitään sydämellistä tai hyvää; hän on eksynyt sielu, joka on jäänyt metallimusiikin labyrinttiin vaeltamaan koskaan ulospääsyä löytämättä. Siihen labyrinttiin hän kadottaa itsensä lisäksi niin pienen poikansa Velin kuin vaimonsakin Annan. Konstigin tarinassa paskiainen on paskiainen, ja hyvä tekee hyviä asioita.\nOnko tällaisessa romaanissa tilaa rakkaudelle? Toki. Mutta silläkin on puolensa. Se on epätäydellistä ja rumaakin. Onneksi tarinassa on lapsi, jonka kuvaamisessa Konstigilla on huomattavaa herkkyyttä sormissaan. Veli-poika tuo miehiseen maailmaan viattomia rakkaudensävyjä, mutta juuri sen vuoksi myös suurta surua.\nPerkeleeseen kasattu musiikkibisneksen kulissi on yksityiskohtiaan myöten tarkkaan piirretty. Lavan poikki astelee ne kaikki rockmaailman kliseet. On pieruhuumorilla eläviä ikuisia bändijätkiä, itsensä kirjaimellisesti likoon laittavia rocktoimittajia, hotellin käytävillä alasti kirmaavia kauniita ja helppoja naisia, julmasti ehtoja ja elämyksiä jakelevia managereita kuin myös laumasieluisia faneja, jotka zombien lailla seuraavat idoliaan vaikka sitten kuolemanporteille. Kaikki hevimusiikin kuvaston kuvat on järjestelty albumiin suoriin riveihin, ja niitä käytetään ahkerasti, eikä siinä mitään; juuri ne tekevät bändin tarinasta vahvan ja monisäikeisen.\nLauma kalisutteli rauta-aitoja Hammersmith Apollon edessä kello kolme minuuttia vaille seitsemän. Karjalabyrintin keskellä seisoi Cal yllään Total War -paita, jonka se oli ostanut viime kiertueelta Shepherd’s Bushista. Cal oli ollut niin hikinen keikan jälkeen, että oli heittänyt vanhan paitansa roskiin ja vetänyt uuden suoraan yllensä. Se ei ollut pessyt sitä ollenkaan – aitoa pittihikeä viime kiertueelta se sanoi, vitut pesen. Jengi HAISTAA et jotkut on digannut jo pitempään, haha, pouserit voi vetää käteensä. Näin on, Josh sanoi. He olivat tyhjentäneet pullon Jägermeisteria viereisen St. Paul’sin kirkon nurmikolla ja alkoivat olla hyvässä kunnossa. (s. 11)\nJoitakin heikkouksia romaanilla kuitenkin on – ikävä kyllä. Koska se sijoittuu osin Amerikkaan ja osa henkilöistä puhuu äidinkielenään englantia kuten lipevän laskelmoiva manageri Flynt, on Konstig joutunut kimurantin kieliongelman eteen: kumpaa kieltä käyttää repliikeissä? Niinpä kirjailija sekoittaa samaankin repliikkiin tai keskusteluun sekä englantia että suomea. Ymmärrän tarkoitusperän, mutta tällainen kerronta valitettavasti myös kostautuu: lukija väsyy ja tekstistä tulee paikoin kuin selällään sätkivä kuoriainen. Toisaalta englannin kieli tuo tarvittavaa rock-uskottavuutta, autenttisuutta, jota pelkkä suomi olisi eittämättä nakertanut. Toisaalta se heikentää tarinan kitkaa, koska eiväthän ihmiset niin puhu. Olen fanaattinen dialogin ystävä, ja mielestäni todellisuutta jäljittelevä – ei orjallisesti toistava – dialogi proosassa on tärkeää.\nPaikoin myös romaanin aikatasot ja kertojakulma olisivat vaatineet hiomista. Kaikkitietävä kertoja häärii hahmojensa yllä kuin marionettinukkien liikuttelija, mutta vaatii lukijalta valppautta ja toisinaan hieman töitä pysyä kärryillä siitä, kenen roolissa ollaan. Olen sen verran mukavuudenhaluinen lukija, etten nauti työnteosta lukiessani. Ongelma korostui etenkin romaanin alkupuolella, jossa näkijöitä ja kokijoita on enemmän. Loppua kohden tarina alkaa kääntyä Rekon tarinaksi, ja hahmotusvaikeudet onneksi vähenevät.\nNoh, rapatessa roiskuu. Perkele on järkälemäisen kokoinen tarina, josta olisi joitakin kohtauksia voinut karsiakin, mutta kokonaisuudessaan se on lukemisen arvoinen ja siitä poikkeuksellinen romaani, että se on yhtä paljon sekä naisten että miesten kirja. Ja jos haluat tietää, mitä on perkele, etymologinen ja mytologinen selitys tälle jumalaiselle termille kirjasta löytyy.\nTunnisteet: Konstig Joonas


Myydään - Omatekoine mönkijä 96 saabin koneella | sivu 2 | Konekansa.net\n> Markkinapalsta > Yksityisten ilmoitukset >\nMyydään Omatekoine mönkijä 96 saabin koneella\nViestiketju osiossa 'Yksityisten ilmoitukset' , aloittaja rakkeine, 19.4.2017.\nAjamaan ei päässy ku renkaat sökönä.\n#21 rakkeine, 7.8.2017\nÄänimaailma on ihan kohdallaan kyllä ......\n#22 jusape, 7.8.2017\nKylläpä sitä huomena ollaan tien päälle lähössä. Mihinkä osotteeseen mönkkäri pudotetaan? Laitoin viestiä privaatti puolellekki.\n#23 rakkeine, 7.8.2017\nJos jostain syystä kaupat vielä peruuntuu niin aina voit koukata rantareittiä vantaalle ja kurvata jokioisten kautta. 200€ saat jos pihaan tuot, mutta toki jos kaupat syntyy niin anna mennä vaan. P.0440100820\n#24 anttvirt, 8.8.2017\nMyyty ja toimitettu mikkeliin. Kiitos kannatuksesta anttvirt.\n#25 rakkeine, 10.8.2017\nHuh.. melkoinen helpotus, mitenköhän tuonkin olisi taas emännälle perustellut..\n#26 anttvirt, 12.8.2017 klo 16:33\nEihän ne perusteluja pahemmin tarvii ..... ILMOITUSLUONTOINEN asia kun on ......\nJa tuumaa vaan et mä ostan uuden härpättimen joka kerta kun itselles ostat vaatteita .......\n#27 jusape, 12.8.2017 klo 22:14\nNykyinen naisystävä sanoi, että jos omilla rahoillaan ostaa, mitä se kenellekään kuuluu, mitä ostaa.\n#28 Jarkko, 12.8.2017 klo 22:33\nPerusteli tietysti omia vaateostoksiaan, mutta siitä on hyvä pitää kiinni kun itelleen jotain toisen mielestä tarpeetonta ostaa.....\n#29 V361, 13.8.2017 klo 06:24\nOikeastaan hän nauroi ja kertoi näkemyksensä, kun joku Konekansalainen oli pohtinut, miten saisi oman ostoksensa kotiin niin, ettei vaimo huomaa. Saattoi hän hieman omiakin ostoksiaankin sillä perustella, mutta eipä hän ole huomautellut mulle omista ostoksistani tai että jo hankitun "romun" määrää pitäisi vähentää.\n#30 Jarkko, 13.8.2017 klo 08:35\nTommosesta emännästä kannattaa pitää kiinni kaksin käsin...\n#31 V361, 13.8.2017 klo 08:38\nMä meinasin edellisen kommenttini perään kirjoittaa jotain samantapaista kysymysmuodossa, että "kannattaisikohan tuosta pitää kiinni".\nEmme asu yhdessä, mutta vajaan 3 vuoden aikana olen oppinut sen verran hyvin tuntemaan, että tiedän, ettei hän odota naimisiinmenoa, että pääsisi tonttia tyhjentämään. Häntäkin vanha tavara tai keräily yleensäkin jonkin verran kiehtoo, tykkää kiertää kirpputoreja ja seuraa nettihuutokauppoja, vaikka mitään isokokoista hän ei olekaan hankkinut. Keräilee mm. tiettyjä pehmoleluja, jos saa halvalla, ovat hyväkuntoisia ja täyttävät muutenkin hänen "speksinsä".\nJoskus luin kertomuksen, jossa nainen odotti, että pääsee naimisiin. Sitä ennen sieti miehen jotain ominaisuutta, en muista mitä. Piereskeli, röyhtäili, kaivoi nenäänsä/haaroväliään julkisesti? Sitten kun pääsi naimisiin, hän ensimmäisten päivien aikana ilmoitti, että hän haluaa miehen luopuvan tästä tavasta. Siihen mies ilmoitti, että "älä yritä muuttaa mua, enhän minäkään yritä muuttaa sua". Keskustelu oli ohi. Nainen oli tyrmistynyt, miten mies oli kerralla tyrmännyt keskustelun, jota nainen oli malttamattomana odottanut monta vuotta.\n#32 Jarkko, 13.8.2017 klo 09:04\nPitäs puhua tyttöystävästä ennemminkin kuin "emännästä" kolmen vuoden seurustelun ja erillään asumisen jälkeen.\nAsia rahan käytöstä on ihan eri esim. yhteisen 30 vuoden avioliiton ja yhteisten tulojen jälkeen.\nEi millään pahalla, vain väli kommenttina asiaan.\n#33 topik, 13.8.2017 klo 09:11\nJarkko tykkää tästä.\nTiedän tapauksen että kaksiviikkoa kestänyt avioliitto päätynyt eroon, naisen aiheuttaman muutospaineen takia.\nOlivat asuneet yhdessä varmaan 5v ennen liittoa.\nEhkäpä se oli kuitenkin parempi vaihtoehto, ettei kahden ihmisen tarvii kärsiä toistensa tekemisistä.\n#34 AJS, 13.8.2017 klo 09:13\nyhteisten tulojen jälkeen\nTuo on sellainen asia, joka varmaan lisää riskiä, että rahankäytöstä tulee riitaa, samoin kuin jos toinen/molemmat käy ulkopuolisella palkkatöissä ja kummankin tulot tulevat samalle tilille. Jos raha tulee yhteisen maatilan tai vastaavan hoidosta, tulojen jakaminen kahtia on hankalampaa. Tai ainakin toiselle perustelu, miksi tulot haluaa jakaa kahtia, on hankalampaa.\n#35 Jarkko, 13.8.2017 klo 09:37\nJos on pelkoo että tulevalla emännällä on miehensä suhteen muutospaineta ja - haluja, tarttee tehdä niinku pohojalaanen nuori-isäntä.....\nTalossa oli oikein juoksijahevosiakin, mutta kirkkoreen eteen hääpäivänä oli valjastettu talon vanhin hevonen.\nKirkonmenojen jälkeen oltiin menossa häätaloon ja matkalla oli pari pientä mäentöppyrää, niin vanha heppa sitten mäkee kiivetessään päästi oikein kunnon pierun.\n"Ensimmäänen kerta..." totes isäntä. Nuorikko hiukan ihmetteli.....tuli toinen mäentöppyrä ja sama juttu hevonen pierekeli..."Toinen kerta...", no nuorikko ei muuta ku jatko ihmettelyä. Juur pihaan tullessa oli kanssa jyrkähkö nousu ja hevoselta tuli edelleen mäkeen vedettäessä iso pieru. "Kolomaas kerta" totesi isäntä, otti reen seviltä kirveen ja kävi koppaamassa hevosta ottaa, eli henki pois. Silloin nuorikko aukaisi suunsa, haukkui tuoreen aviomiehensä oikein kunnolla, hääpäivä ja kaikki ja tollasta menee tekemään jajaja....\nIsäntä kuunteli nuorikkonsa sanatulvan hiljaisena, puheen loputtua, kirveen edelleen roikkuessa kädessä, katsoi nuorikkoaan silmiin ja totesi rauhallisella äänellä " Ensimmäänen kerta..."\n#36 V361, 13.8.2017 klo 10:08\nKMP tykkää tästä.\nMeillä emäntä osti 7000 euron hevosen. Oli ilmoitus luontoinen asia. Onneksi on molemmilla omat rahat. Jännä vaan että se ilmoitus ei aina toimi toiseen suuntaan...\n#37 rakkeine, 14.8.2017 klo 07:41\nRoosa Pink Power\nTäytyykin varmaan lähteä ostamaan vaatteita, että pysytään edes tasoissa.\n#38 Roosa, 14.8.2017 klo 09:40\nNo me ollaan emännän kanssa oltu kymmeniä vuosia naimisis ja kummatkii käyttää omia rahojaan miten haluaa, toki vähän toisen tuntoja kuunnellen. Jos toiselta ois rahat vähis niin sille on paremmin varoissaan olevan velevollisuus vaan ei pakko antaa omistaan. Näin on menty ja välillä jottain kysellään mut säällisesti kummatkii on toiminu\n#39 Tunkki, 14.8.2017 klo 10:07\nUltimate Welder tykkää tästä.\nVastaava toimintatapa meilläkin pelannut reilut kolome vuosikymmentä\n#40 Ultimate Welder, 14.8.2017 klo 10:17\nTunkki tykkää tästä.


Aprilia SX 50 SUPERMOTO 50 cm³ 2016 - Ikaalinen - Mopo - Nettimoto\nTästä lähtis luottomopo tytölle tai pojalle! Kilometrejä on kertynyt 10tkm. Mopo on muuten vakio, mutta alkukäyrästä kuristusta avarrettu muutama mm ja samalla vaihdettu Timelessin tanko. Kulkee n. 64km/hMopolla on ajettu rauhallisesti. Ei ole kaaduttu, eikä konetta ole ¨huudatettu¨\nOmistajia 1 Päivitetty 16.04.2018\nAprilia SX 50cm³, '15, 13tkm\nNettimoto ID 2259905