Yliopistot - vieraan vallan, vanhoillisuuden ja latistumisen keskuksia — Politiikan esseet - juhani kahelin\n11.9.2018 16:34 Juhani Kahelin 12 kommenttia\nItämainen enso. Ei päätä ei häntää. "Päätöksiä" ja "päättäjiä" ei tarvita.\nSosiologinen mielikuvitus ja episteeminen (tiedollinen) väkivalta. Suvi Salmenniemi.\nC. Wright Mills - suomalaisen yliopistoväen hylkimä. Ulla-Maija Salo.\nTieteen asiakkaiksi itsensä kohottaneet OKM, Akatemia ja Business Finland. Jukka Korpela / HS 7.9.2018.\ntutkimusvapauden tuhoaminen valtion tutkimuslaitoksista (Metla, RKTL - > Luke)\nRehtori: ”Kansakuntana panostamme... ”\nOnko kansakunta siis sittenkin olemassa? Saman yliopiston tutkijathan meille jo tieteen nimissä ovat kertoneet että Suomen kansaa ei ole olemassa. Näkemys palkittiin Tiedekynä-palkinnolla. Aiheesta oli kokonainen Studia generalia -luentosarja Helsingin yliopistolla (mm. Lotte Tarkka). Taisi Janne Saarikivikin virkaanastujaisluennossaan kertoilla, kuinka epämääräinen ilmiö ns. suomalaisuus on.\nKokemuksellisesti kansakunnan käsitteen harhauttavuus on selviö. Kuinka monesti olemme kuulleet olevamme ylijäämäväestöä, maallikoita, joutilaita, tuottamattomia, aktivoitavia, peräkammaria, syrjäseutua, syrjäytyneen kustannus yhteiskunnalle miljoona euroa. Tätä kaikkea ja paljon muuta te meille kerrotte. Teidän kansaanneko meidän nyt pitäisi kuulua. Kansakunnasta puhuminen on samanlaista totalitarismia kuin sanat isänmaa, valtio tai luottamus. - Panostakaa vain itseenne, te vuosijuhlapuhujat, suuret ajattelijat, Tiedekulman viisaat.\nHistorian professori Jukka Korpela sanoo (kuva ohessa): ”...yliopistouudistus muutti kaiken rahoituksen markkinaehtoiseksi. Valtion budjetistakin resurssit tulevat markkinoita simuloimalla ... Tiede ei kulje enää tiedeyhteisön mukana, vaan sitä ohjaavat asiakkaan paikalle nousseet opetusministeriö, Suomen Akatemia ja Bussiness Finland. Tämä ei lupaa vallankumouksellisia keksintöjä vaan vanhan ja olemassa olevan toistelua.” (HS 7.9.2018)\n”Yhteiskunnallinen vaikuttavuus” - tieteen ja politiikan petollinen kieli\nMaailmassa ei ole toista yhtä mielivaltaisesti käytettyä sanontaa kuin ”yhteiskunnallinen vaikuttavuus”. Epämääräisyydessään sanonta on mitä epätieteellisin. Kuinka ”vaikuttaminen” eroaa vallasta, vallankäytöstä? Yliopisto hamuaa valtaa ja on valtakoneisto itsessään. Ketkä ovat vallan alaisia? Vaikuttavuus-sanan erilaisia merkityksiä ja käyttöjä yliopistoväki ei avaa, hokee vain uskontunnustuksen lailla: minä uskon kaikkivaltiaaseen... Taannoin Anna-Liisa Laine piti esitelmän Tiedeakatemiassa. Jos oikein ymmärsin, hän hylkäsi ja tuomitsi vaikuttavuus-käsitteen tieteenteon lähtökohtana. Se oli raikas puheenvuoro, päinvastoin kuin rehtori Niemelän katederipuhe.\nOn siis olemassa ilmiö tai olio, jota kutsutaan päätöksenteoksi. Eikö tämä ole vanhakantainen, eriarvoistava yhteiskuntanäkemys? Digiajan yhteiskuntaa se ei ole. Miksi tarvitaan päätöksentekijöitä? Mitä ”päättäminen” ja ”päätös” tarkoittaa? Miksi jokin asia pitää ”päättää”? Onko se sulkemista, lopettamista, pysäyttämistä, päättämistä? Eikö maailma, elämä, kulttuuri ole liikettä, prosessia, muutosta, paluuta, ajan ja aineen kiertoa, intialaista ensoa, jossa kaikki kiertyy yhteen ja palaa alkuun ilman päättämistä. Päättämisestä puhuminen on tieteellisesti köykäistä ja taiteellisesti vieraannuttavaa. ”Päättäminen” on valta-asemien säilöntää. Oli aika jolloin päättäjänä oli Jumala, sitten kuningas, tänään ”me päättäjät”. Tieteen huippu, yliopiston rehtori syyllistyy tällaiseen feikkiin, harhapuheeseen, epätotuuteen. Tiedemaailma rakentaa, säilöö ja turvaa modernia luokkajakoa, intialaisen kastijaon läntistä sovellusta: tietäjät / päättäjät / maallikot. Merkitsijät / merkityt. Pahnan pohjalla ovat dalitit. - Semiootikot, eikö teillä välähdä?\nMitä on tieto? Entä tietopohja, onko se peräti uudissana? Yliopistoväen nykyinen tietokäsitys on naiveista naivein (siitäkin huolimatta että valtakunnan pääajattelija on tietoteoreetikko, filosofi). Tieteessä tapahtuu -lehden pääkirjoitus (Heli Peltola) kertoo metsäbiotaloudesta, FORBIO-hankkeesta. Verrataan sitä tiedeakatemioiden koosteeseen metsän ilmastovaikutuksista (EASAC). Kumpi on tietoa? Molemmat ei voi olla. Ei ihme jos poliitikot kääntävät selkänsä kaikkivaltiaalle tiedolle. Tiedeväen pitäisi päivittää - ei meidän maailmankuvaamme - vaan oma käsityksensä tiedosta, tietämisestä, tieteestä. Tämän päivän Suomesta puuttuu tiedetutkimus ja tietämysfilosofia. Puoskarit mellastaa.\nRehtori: ”on työskenneltävä yhdessä ja määrätietoisesti ... yhteen hiileen puhaltaminen”\nRehtori: ”...jotta pääsemme strategian tavoitteeseen olla globaali vaikuttaja tarvitaan kaikkien työpanosta.”\nRehtori: ” Jokaisella yliopistolaisella on oma tehtävänsä päämäärämme toteuttamisessa ... henkilökunnalla ja opiskelijoilla on mahdollisuus keskittyä ydintehtäviinsä.”\nKaunista, ylevää ja kaunopuheista. Vai esimodernia retoriikkaa? Löydämmekö noista sanoista piilorajauksia tai piilofunktioita? ”Jokaisella oma tehtävänsä” tarkoittaa: älä hypi aisan yli, pysy aloillasi, älä ajattele liikaa - sanoihan tämän jo Jorma Ollilakin. ”Jokaisella oma tehtävänsä” on tapa ilmaista maailman jumittuneet rakenteet, lokerot, urat, työura. Oliko se Aristoteles vai tämän päivän tulosjohtaja, joka tiesi, että itse kukin täydellistyy luontonsa ja paikkansa mukaisesti. Toteutamme päämäärämme. Historia on uomattu, kohta se päättyy, päämäärä häämöttää. Millä nimikkeillä tällaisia yhteiskuntia on kutsuttu: suoritusyhteiskunta, tulosjohtaminen, eheä, vakaa, kommunistinen, orgaaninen vai mitä?\n"Päämäärämme toteuttamisessa" on vaikea välttyä rinnastukselta 1900-luvun totalitaristisiin ideologioihin. Kansakunnilla oli päämäärät, jokaisella oma tehtävänsä. Ne päämäärät päätyivät kymmeniin miljooniin veriuhreihin. Rehtori Niemelä ja Helsingin yliopisto kertonee meille mitä päämäärämme tänään ovat.\nHuomatkaa me-muoto: päämäärämme. - Eikö itse kukin määrittele elämänsisältönsä itse. Sitä ei määrittele yliopisto.\nEikö historia ole kulkenut rakenteiden murtamisen kautta? Kaatuiko Berliinin muuri ilman että ihmiset lähtivät kadulle? Kuinka Amerikan siirokunnat irtautuivat Britanniasta? Tämän päivän yliopisto - sellaisena kuin rehtori Niemelä sitä kuvaa - on vanhoillisista vanhoillisin. ”Voi kumous, missä viivyttelet”, lopettaa Ulla-Maija Salo kuvauksensa sosiologisesta mielikuvituksesta.\nRehtori: ”...on tärkeää, että kaikilla yhteisön jäsenillä on mahdollisuus osallistua päätösten valmisteluun ... se parantaa päätösten hyväksyttävyyttä ja sitä kautta yliopistolaisten hyvinvointia.”\nKaunista ja viatonta. Huomaammeko piilorajauksen: osallistua päätösten valmisteluun. Siis valmisteluun - mitä se käytännössä liekään vai onko oikeasti mitään. ”Päätökset” tehdään toisaalla. ”Me päättäjät” ei kukoista vain eduskunnassa vaan myös yliopistossa.\nMuistamisen kielto ja sanomisen esto - työnantajat asialla\nRehtori: ”...työrauha ja työhyvinvointia on vahvistettava. Itse asiassa yhteisömme hyvinvointi on niin tärkeä asia, että haluan nostaa sen uudeksi arvoksemme.”\n”Meitä on kielletty muistelemasta viime vuosien tapahtumia”, sanoi henkilöstön edustaja lukuvuoden avajaisissa. Huom, kielletty! Yliopistossa kielletään. Yliopisto säätelee ihmisten muistia, yliopisto sanoo mitä ei saa muistaa. Tämäkö on yliopistosivistystä? Kieltoja, muistamisen estoa, sanomisen estoa, ihmisten lokerointia, rauhaan pakottamista - siinä on nykyisen yliopistojohtajiston maailmankuva.\n"Monimutkaistuva ja yhä nopeatempoisempi yhteiskunta"\nRehtori: ”Monitieteisenä yliopistona tarjoamme tietoa sekä luonnonilmiöistä että yhteiskunnan muutoksista. ... yhteiskunnallinen vaikuttavuus yhteiskunnan hyödyksi. ”\nYhteiskunnalliset arvot - mitä ne ovat? Mysteeri. Mitä ovat eurooppalaiset arvot? Mitä ovat länsimaiset arvot? Mitä ovat globaalit arvot? Abstrakti puhe arvoista - ilman ihmiseen ulottuvaa konkretisaatiota - on epämääräistä, pilvissä leijuvaa, piilottelevaa. Tuollainen puhe herättää epäilyn: mitä etuja, mitä asemien ja vallan turvaamisia arvopuheen taakse kätketään. Kätkettävänä voi olla teollisuusporvariston valta, ammattipoliitikkojen edut, akateeminen ylemmyys ja eristäytyminen, hajurakojen säilyttäminen palkoissa, valtainstituutioiden vakaus, kaupunkien rahastuspolitiikka tai monta muuta asiaa. Aina kun kuulen sanan arvo, käännän sivua.\nRehtorin puheessa esiintyi kerran sana yliopistolaki. Täysin neutraalisti, ei moitittavaa, ei kehitettävää, kaikki hyvin tai enemmän kuin hyvin. Kerran rehtori mainitsi sanan autonomia ja sen vahtimisen. Eteeristä puhetta vailla pienintäkään konkretisaatiota. Ketkä yliopiston autonomiaa uhkaisivat - siis rehtorin mielestä? Tyhmät opiskelijat? Katujen melskaajat. Ministeriö, valtiovalta. Talouselämä, kaikkein vähiten se. Yliopistohan on itse talouselämää, etujärjestö, yritys, sijoittaja, osakkeiden omistaja, viinitarjoilua piisaa, yhteiskuntasuhteet hoidetaan, linnaan käädyt kaulassa. Olisiko autonomian uhkana sosiaalinen media - itse asiassa siinäpä se onkin. Ainakin jos rehtorin todistusta uskomme (alempana). Kansakunta mellastaa ja kyllästää maailman.\n"Sosiaalisen median kyllästämä maailma"\nMari Walls - ajattelun ja sanomisen kieltäjä, sensuroija, olevien elinkeinojen horisonttiin kiinnittyjä, lattea empiristi. Nyt siis yliopiston rehtorina. Sääli TTY:tä, sääli Tampereen yliopistoa, sääli meitä kaikkia, sääli maailmaa.\nYliopistokapinat ennen - mentaliteettikapinat huomenna\nNykyinen yliopisto on etujärjestö ja liikeyritys. Kuten aiemmin ay-liike korruptoitiin liike-elämään (verottomuus, Kojamo), niin yliopistot nyt opiskelijoineen sitoutetaan yliopistoyritykseen. Tämän päivän opiskelijat tai tutkijat eivät kapinoi. Heille riittää kun rehtori lausuu pari nättiä sanaa vailla konkretiaa - autonomia, valmisteluun osallistuminen, tasa-arvo. Opiskelijoille riittää kun saavat rokata Tiedekulmassa. Muuta yhteiskuntaa yliopistoväki katselee kaukaa, arvioitsee ja kääntää selän, ostaa lasin viiniä.\nYliopistoa ei tänään ole. Yliopistoa on katsottava sivusta, ulkoa. Yliopisto on asetettava arvioitavaksi. Rehtorin puhetta kuuntelet ulkopuolisena. Rehtori puhuu vain omilleen, jaarittelee, maarittelee. Kuvaava on, että rehtoreille ei näy tulevan mieleen että he - tämä tiedeyhteisö - ei ole yksin maailmassa. Heidän sanojaan ja tekojaan katsotaan myös muista pespektiiveistä. Timantit on ikuisia - onko. He ovat oman itsensä vankeja. Yhteiskunta on heille etäinen outo kohde, kummajainen, kuin kvasaari. Yhteiskuntaa he tarvitsevat oman - voiko sanoa - etupolitiikkansa vakuutteluun. Kuten yritys keksii mainontaa myydäkseen tuotteitaan. Yliopisto on markkina ja mainos.\nUudet ”kapinat” tulevat yliopistoyhteisön ulkopuolelta. Niitä voi kutsua moneksi - yliopistokapinoiksi, sosiaalikapinoiksi, tietokapinoiksi, tekoälykapinoksi, syrjäytyneiden kapinoiksi, mentaliteettikapinoiksi, uusiksi näyttämöiksi (Jacques Ranciere), miksi vaan. Kapinoiden riski on olemassa. Siksi yliopistoväki kiivailee sosiaalista mediaa vastaan, samassa rintamassa valtion, ministeriöiden, vanhan median, osin poliitikkojen kanssa. Liberaaliin demokratiaan kuuluu oppositio, näin kerrotte. Tuo oppositio on tänään sosiaalinen media, tässähän me. Miksi siis te, rehtorit ja ministerit haluatte tuhota opposition? Ettekö te olekaan demokraatteja?\nSuomen yliopistoväkeä Millsin perintö ei ole pahemmin kiinnostanut. Mills kirjoitti suurelle yleisölle ja niin että sitä ymmärtää kuka tahansa. Aineisto tarkoitti myös henkilökohtaista kokemustietoa ja omaa elämää. Mills ei asettunut tilaustutkimuksen raameihin. Ihanne ylsi sosiologiseen poetiikkaan, runollisuuteen. Työläisnäkökulman Mills korvasi eliitit-massat -näkökulmalla. Mills puhui jokaisen ihmisen älyllisestä vastuusta (kuten Ranciere hetkeä myöhemmin). Akateemisen maailman tavat Mills koki vieraana, hän oli ulkopuolinen (kuten me). Sukupuoli ei ollut Millsille sosiologinen kysymys. Hän kritisoi tilastotutkimusta ja omaksi todellisuudekseen irtautunutta teoriaa. Yliopiston hallintomieheksi hänestä ei ollut. Hän kritisoi kääpiöiden käyttämää jättiläisten valtaa (tapaus Tampere tänään). Ajatteleminen korvataan latteuksilla ja ketterällä puheliaisuudella. - Näin Ulla-Maija.\nSuomi - myytit ja todellisuus. Studia Generalia -luentosarja Helsingin yliopistolla 2017.\nLotte Tarkka: Kenen Kalevala - tarinoita suomalaisuudesta.\nJuhani Kahelin 12.9.2018 10:01\nkommentin päivitys 12.9.:\nLinkitykset lienevät nyt kohdallaan. Monta virhettä löytyikin.\nNyt on kiire "päivittämään maailmankuvaani". Näin Helsingin yliopisto ja Tiedekulma ylväästi kutsuvat meitä, siis päivittämään maailmankuvaamme. He päivittävät, me otamme vastaan. Jännittää.\njatkan tänään (12.9.):\nNyt olen päivittänyt maailmankuvani. Kuuntelin, keitäpä muitakaan kuin Johanna Vuorelmaa (ei päivää ettei esiinny jossain), Sinikukka Saarta sekä Ida Koivistoa.\nVuorelma puhuu turhan paljon. Hän jaarittelee ja pyörittelee ja joka kerta minulle käy samoin: mitä hän sanoi, mieleen ei tartu juuri mitään. Yliopistojen käytäväpuheista poimittua pintavaa fraseologiaa, maxweberiä unohtamatta.\nSinikukka Saaren puhe käpristyi pohjoismaisen hyvinvointifraseologian, liberaalin demokratian ja sensellaisen ympärille. Tuo on kuultu, sitä en jaksa.\nIllan löytö oli julkisoikeuden apulaisprofessori Ida Koivisto. Hänen puheessaan oli terävyyttä, fokusoivuutta, haastavuutta. Epätotuus-hölinän hän käänsi kysymykseksi mitä erilaisia totuuskäsityksiä olikaan. Siis syventävää otetta, yliopistollahan nykyään hölistään totuuksista ja tiedosta itsestäänselvyyksinä, naivisti. Ida Koivisto sanoi ihmettelevänsä sanaa 'tositarina'. Voiko olla yhtä aikaa tosi ja tarina, hän kysyi. Hyvä, tarkkaa käsiteanalyysiä, hölinäpuheiden purkamista. Samaan aikaan Vuorelma puhuu tarinallistamisesta - muotisana jolla voi briljeerata. Koivisto mainitsi lukeneensa Hararia. Lukevatkohan Vuorelma ja Sinikukka Saari Hararia, ei siltä ainakaan vaikuta. Ilkka Niiniluotohan pilkkaa Hararia ja Vuorelma ylistää Niiniluodon epätotuuspuheita.\nHeikki Rönkkö 11.9.2018 17:51\nOppijat perivät yliopistot tolkunihmisten (ns.seurakuntanuoria jotka kuulevat pääteologin puhuvan heille ruotsia) valmistautuessa koreasti puettuina kohtaamaan maailman jota ei enää ole. Ei voi olla yhdessä maassa yhdenlaisia ihmisoikeuksia ja toisessa toisenlaisia, sanoi Olof Palme. Ihmisoikeudet ovat universaaleja, sanoo Barack Obama.\nRisto Koivula 11.9.2018 23:13\n" Uuden yliopiston rehtori Mari Walls sai vappuna teekkarikasteen. Kohta on vuorossa todellinen tulikaste.\nUusi Marja Makarow?\nVai lähtekkö hommat käyntiin "kuin Walssi kesällä"?\nSe on nyt itsestä kiinni – Tampereen uusi yliopisto voi hyvin onnistua kiistoista huolimatta\nPääkirjoitus: Luottamuksen rakentaminen ja kulttuurien kohtaamisen hallitseminen on keskeisesti johdon vastuulla.\nTampereen yliopisto avasi keskiviikkona lukuvuoden 2018–2019 hiukan aiempaa näyttäväm- min menoin. Tavanomaisten seremonioiden lisäksi saatiin kuulla useita juhlaluentoja, jotka nostivat esiin etenkin talon nuorimman pään osaajia.\nProfiilin nostamisen takana oli varmastikin se, että nyt avattiin "vanhan" Tampereen yliopiston viimeinen lukuvuosi. Tai oikeastaan vain sen puolikas. Uusi Tampereen yliopisto aloittaa virallisesti toimintansa jo ensi vuoden alussa. Silloin toteutuu pitkään piirrelty Tampere3-visio, eli Tampereen teknillisen yliopiston, nykyisen Tampereen yliopiston ja Tampereen ammattikorkeakoulun yhdistelmä.\nHeikki Rönkkö 13.9.2018 09:04\nMinäkin kävin kerran siihen vanhaan aikaan tapaamassa nättiä moskovalaista opiskelijatyttöä massiivisessa hotelli Rossijassa hänen kursaillessa ääneen puhumista lampunvarjostimiin piilotettujen mikrofonien vuoksi.\nMeillä on päästy pitemmälle mikrofonin sijaitessa pään sisäpuolella, ja mitä korkeammin koulutettuja sitä syvemmällä.\nHeikki Rönkkö 16.9.2018 17:09\nSamalla aikaa kun vallankäyttö Suomi-mallissa näyttäisi some-kommentaattoreiden innosta päätellen tapahtuvan navan alapuolella, rehtori erotetaan Espoossa ja johtaja Oulussa sanankäytön takia. Luottamus meni, yksi päätti.\nInkvisitioksi sanotaan kirkollismaallista vallankäyttöä jossa piispa tai pari päätti rangaistuksista, jotka maallinen valta pani sitten täytäntöön.\nTallinnassa olen nähnyt eräässä museossa inkvisitiopiispoja istumassa tuomioita, sekä kidutuslaitteita joiden teho perustui pääasiassa pelotteluun. Kommunismin sanotaan toteuttaneen lopullisia ratkaisuja teollisen tehokkaasti, kuten natsisminkin. Läntisen ajattelun tuloksia kaikki.\nHeikki Rönkkö 19.9.2018 08:16\n- some-kommentaattoreiden innosta po. päätoimittajien innosta\n- istumassa tuomioita po. istumassa tuomioita sanan käytöstä\nHeikki Rönkkö 19.9.2018 09:03\nPäätoimittaja, pääministeri, pääjohtaja, pääesikunta, pääopiston päärehtori?\nHeikki Rönkkö 1.10.2018 07:03\nSunnuntain digi-HS:n avoimissa työpaikoissa haetaan Valtion koulukodeille yhteistä vastuurehtoria. Eri puolilla maata löytyy puolenkymmentä ongelmanuorten valtion koulukotia.\nHeikki Rönkkö 25.9.2018 11:34\nJorma Myyryläinen 25.9.2018 15:02\nNäkisikö Sipilä siis Soinissa, jos ei oppi-isänsä haamua, niin ainakin isoisensa? Ja siksi olisi niin myötäsukaa.\nKammottavia mielikuvia nostattaa Rönkkö esiin muutenkin synkästä mielenmaisemasta ja sen alla lymyämistä pohjamujuista. Sillä onko edessämme soinilais-räsäsläis-sipiläläinen isohali? (https://yle.fi/uutiset/3-10416029) Ja me rutistumassa johonkin sinne väliin?\nHeikki Rönkkö 25.9.2018 15:51\nSoini kiitteli esirukoilijoitaan, joku näitä suunnittelee, elävä ihminen, pimeässä.\nJorma Myyryläinen 25.9.2018 16:28 Vastaus kommenttiin #10\nAuts, minä kun juuri pääsin sopuun sängynalusmörköjen kanssa niin tämä. Toivottavasti siirrytään ikuiseen valoisaan kesäaikaan jotta eivät pääse tekemään pimeydentöitään ihmistenilmoilla vaan joutuvat lymyämään pimeissä kellareiden loukoissa. Siis kunnes alati valppaat ja aikaamme seuraavat äänestäjämme hoitavat heidät vaatimattomille hillotolpilleen seuraavissa vaaleissa.


"Nettipokeri rantautuu Suomeen", artikkeli : Pokeriuutiskeskustelua - Sivu 5 | Pokeritieto\nKettu » 26.4.2007 0:32:20 Niitä meilejä kannattas varmaan laitella ennemmin vaikka kokoomuksen kansanedustajille ja samalla hieman varmistella että heidän kantansa ei ole asiassa muuttunut. Jos oikein muistan niin ennen vaaleja kai lähes kaikki kokkariehdokkaat oli nettipokerin kieltämistä vastaan?\npasuri » 26.4.2007 0:45:44 HeviHeinola kirjoitti:Laitat sanoja suuhun. Närkästynyt asiallinen palaute ei ole tuollainen mielistelevä ja on myöskin ihan eri asia kuin vesikauhuisen rakin räksytys (mitä sinä harrastat) jota ei oteta vakavasti täällä, eikä missään muuallakaan.\nEn laittanut sanoja suuhusi, vaan kysyin täsmennystä, muttet halunnut vastata.\nJa kenelles sinä parhaillaan räksytät kuvailemaasi tapaan? pasuri\nHeviHeinola » 26.4.2007 0:54:06 Minun luetun ymmärtämiseni sanoo että viestissäni nimenomaan on se täsmennys.\nAure » 26.4.2007 1:07:01 pasuri kirjoitti:Aure kirjoitti:En kuvittele. En usko että mistään maileista Mönkäreelle on mitään apua. Mutta uskon että epäasiallisista maileista voi hyvinkin olla haittaa.Millaista haittaa? Onko valehtelijan sanominen valehtelijaksi epäasiallista?\nMiten "Hyvä hehtaariperseinen valehteleva emakko." sanoo valehtelijaa valehtelijaksi? Itse jos tuollaisen viestin saisin lukisin tasan nuo neljä sanaa ja painaisin deleteä. Tai jos olisin ovela muistaisin joka haastattelussa sanoa että onhan noilta pokeriongelmaisilta tullut haukkuma viestejä mutta muutamaa riippuvaisten herjausta lukuunottamatta ei vastustusta ole ollut. Ja näyttäisin medialle tuota viestiä.\nHerraTohtori » 26.4.2007 1:09:54 HeviHeinola kirjoitti:Minun luetun ymmärtämiseni sanoo että viestissäni nimenomaan on se täsmennys.\nMinun sanoo myös.\nEikä jotenkin oikeen päähän mahdu, että miten noi henkilökohtaisuuksiin menevät solvaukset vois auttaa asiaa. Mönkärettä pelottaa ja se luopuu ajatuksistaan?\nPeixinho » 26.4.2007 1:10:47 Näistä jutuista tulee mieleen se eräs naistenlehden toimittaja joka joskus kirjoitti jutun pokerista. Siinä pelaaja meni kasinolle ja hänellä oli onnea kun sai kahdeksannen pelipaikan kymmenestä. Istumajärjestys kun on tärkeämpi pokerissa kuin valtiovierailulla. En muista mikä lehti oli ja koska ilmestynyt.\nSe nauratti silloin, mutta kun poliitikotkin suoltavat samantasoista skeidaa, niin ei tiedä pitäisikö itkeä vai nauraa.\nJR » 26.4.2007 1:13:06 Peixinho kirjoitti:Näistä jutuista tulee mieleen se eräs naistenlehden toimittaja joka joskus kirjoitti jutun pokerista. Siinä pelaaja meni kasinolle ja hänellä oli onnea kun sai kahdeksannen pelipaikan kymmenestä. Istumajärjestys kun on tärkeämpi pokerissa kuin valtiovierailulla. En muista mikä lehti oli ja koska ilmestynyt.Se nauratti silloin, mutta kun poliitikotkin suoltavat samantasoista skeidaa, niin ei tiedä pitäisikö itkeä vai nauraa.\nNyt puhut kyllä asiasta josta et tunnu hirveästi tietävän. Paikoissa on valtavia eroja jalkatilan, olkapäätilan ja näkyvyyden suhteen.\nPeixinho » 26.4.2007 1:22:10 JR kirjoitti:Peixinho kirjoitti:Näistä jutuista tulee mieleen se eräs naistenlehden toimittaja joka joskus kirjoitti jutun pokerista. Siinä pelaaja meni kasinolle ja hänellä oli onnea kun sai kahdeksannen pelipaikan kymmenestä. Istumajärjestys kun on tärkeämpi pokerissa kuin valtiovierailulla. En muista mikä lehti oli ja koska ilmestynyt.Se nauratti silloin, mutta kun poliitikotkin suoltavat samantasoista skeidaa, niin ei tiedä pitäisikö itkeä vai nauraa.Nyt puhut kyllä asiasta josta et tunnu hirveästi tietävän. Paikoissa on valtavia eroja jalkatilan, olkapäätilan ja näkyvyyden suhteen.\nTaidat puhua aasiaa. Kasinolla en ole käynyt koskaan, mutta kotipeleissämme paras positio on ehdottomasti joko jääkaapin vasemmalla tai oikealla puolella. Ylettyy ottamaan kaljan. Suoraan edessä on huonompi koska siitä pitää tarjoilla koko loppuringille.\npasuri » 26.4.2007 1:30:34 Aure kirjoitti:Miten "Hyvä hehtaariperseinen valehteleva emakko." sanoo valehtelijaa valehtelijaksi? Itse jos tuollaisen viestin saisin lukisin tasan nuo neljä sanaa ja painaisin deleteä.En usko. Sanot noin, koska puolustat tällä argumentilla omaa kantaasi, mutta käytännössä kuitenkin lukisit halutessasi tietää, mistä syystä sinua sanotaan valehtelijaksi. Jos nyt jatkaisin tätä kirjoitustani nimittelemällä sinua ja syyttämällä valehtelijaksi, lopettaistko lukemisen siihen ja siirtyisit seuraavaan viestiin? Käsi sydämellä!Tai jos olisin ovela muistaisin joka haastattelussa sanoa että onhan noilta pokeriongelmaisilta tullut haukkuma viestejä mutta muutamaa riippuvaisten herjausta lukuunottamatta ei vastustusta ole ollut.Jatkaisit siis valehtelua? Ja näyttäisin medialle tuota viestiä.\nEn usko, että kukaan poliitikko näyttäisi saamiaan haukkumamaileja medialle siinäkään toivossa, että kuvittelisi saavansa sympatisoivan toimittajan asiassa puolelleen, ainakaan jos niissä haukkumamaileissa konkreettisin esimerkein osoitetaan tämä poliitikko valehtelijaksi. Can you see why?\nMutta olisin toki tyytyväinen, jos Mönkäreen hameessa esittelisit mailiani medialle. Luulen kuitenkin, että tämä on jo liikaa toivottu ja mailaamisen vaikutus jää vähäisemmäksi.\nHeviHeinola » 26.4.2007 1:36:27 Mee takas metsään. Joko olet trolli tai sitten muuten vaan metsästä revitty.\npantzku » 26.4.2007 1:39:30 Huomenta Suomessa oli juttua peliautomaattien pankkikorttikäytön kokeilusta ja samalla sivuttiin nettipokeria. Vieraana oli Peluurin Tapio Jaakkola. Mitään positiivista ei pokerin suhteen tullut (yllätys yllätys) esille. Jaakkola kyllä totesi Peluuriin tällä hetkellä soittavista ongelmapelaajista vain pienen osan olevan nettipokerin pelaajia. Heti seuraavassa lauseessa herra kuitenkin kertoi määrän olevan tänä päivänä jo suurempi ja lisääntyvän huomattavasti verrattaessa tämän vuoden lukuja viime vuoden vastaaviin.\nNäyttää siis siltä, että kyllä ne pokerin pelaajat Peluuriin soittelee, vaikka herra Ahde toista mieltä olikin. Masa siis tiesi taas mistä puhuu...\nJuttu on nähtävissä: http://nettitv.mtv3.fi/nettitv_uutiset/ ... 8959#98959\nSaapa nähdä, kun viralliset tilastot tulevat, kuinka kovaan ääneen nettipokerin vastustajat alkavat rummuttaa tuota soittajien määrän kasvua. Kieltoa on hyvä perustella esim. 40% lisääntyneillä ongelmapelaajien soittojen määrällä.\npasuri » 26.4.2007 1:39:33 HerraTohtori kirjoitti:Eikä jotenkin oikeen päähän mahdu, että miten noi henkilökohtaisuuksiin menevät solvaukset vois auttaa asiaa. Mönkärettä pelottaa ja se luopuu ajatuksistaan?\nMikään, mitä hänelle kirjoitatte ei varmasti muuta nettipokerin statusta mihinkään. Kysymyshän on vain palautteesta, jonka hän valheistaan ansaitsee.\nKertokaa nyt sinä tai joku muu, mitä te uskotte hyötyvänne siitä, että yritätte vastata kohteliaasti teititellen jne. välttäen suututtamasta tätiä.\nPankaa myös tänne näkyviin niitä kohteliaita palautteita, joita olette Matti Ahteelle väsäilleet! Lupaan kehua nokkelia sanankäänteitä tai hyviä argumentteja, joilla saattaisitte saada Mattia kallistumaan kannallenne. Muistakaa aloittaa sanalla "Arvoisa". Tämä on tärkeää!\nPeixinho » 26.4.2007 1:45:13 pasuri kirjoitti:HerraTohtori kirjoitti:Eikä jotenkin oikeen päähän mahdu, että miten noi henkilökohtaisuuksiin menevät solvaukset vois auttaa asiaa. Mönkärettä pelottaa ja se luopuu ajatuksistaan?Mikään, mitä hänelle kirjoitatte ei varmasti muuta nettipokerin statusta mihinkään. Kysymyshän on vain palautteesta, jonka hän valheistaan ansaitsee.Kertokaa nyt sinä tai joku muu, mitä te uskotte hyötyvänne siitä, että yritätte vastata kohteliaasti teititellen jne. välttäen suututtamasta tätiä.Pankaa myös tänne näkyviin niitä kohteliaita palautteita, joita olette Matti Ahteelle väsäilleet! Lupaan kehua nokkelia sanankäänteitä tai hyviä argumentteja, joilla saattaisitte saada Mattia kallistumaan kannallenne. Muistakaa aloittaa sanalla "Arvoisa". Tämä on tärkeää!\nSen siitä voi hyötyä, että asia huomataan muualla vaikka Mönkärettä tai Ahdetta ei itseään kiinnostaisi. Täältäkin on kirjoituksia julkaistu esim. Iltalehdessä ja on siellä telkkarissakin käyty puhumassa. Ei muuten taatusti onnistuisi jos lähdetään suoraan haistavittulinjalle.\npasuri » 26.4.2007 2:00:39 Peixinho kirjoitti:Sen siitä voi hyötyä, että asia huomataan muualla vaikka Mönkärettä tai Ahdetta ei itseään kiinnostaisi. Täältäkin on kirjoituksia julkaistu esim. Iltalehdessä ja on siellä telkkarissakin käyty puhumassa. Ei muuten taatusti onnistuisi jos lähdetään suoraan haistavittulinjalle.\nNiin, mähän tuolla vähän ylempää suosittelinkin lähettämään medialle palautetta asia-argumentein ja vieläpä lähdeviittein. Tarkista vaikka.\nEn kuitenkaan luottaisi siihen, että nämä medialle tarkoittamanne kirjoitukset menevät toimittajille perille lähettämällä ne osoitettuna Mönkäreelle tai Ahteelle. Tai jos tarkoitit, että mediaväki suuttuu pokeriväelle, kun nämä sankarit ovat saaneet kiukkuista palautetta, niin... jaa, tuskin sitä kuitenkaan tarkoitit?\nEi sillä, että se vaikuttaisi siltikään nettipokerin statukseen, vaikka toimittajille todistaisitte pokeristien käyvän joka ikinen kirkossa pyhäisin. Ehkä se positiivinen imago voisi periaatteessa jollain tavalla vaikuttaa siihen, saadaanko Suomeen uusia valtiollisia pokerituotteita, kuten raaputettavia Texas Hold'em -arpoja. Nämä ovat kuulemma USA:ssa iso hitti!\nmongeron » 26.4.2007 2:09:20 pasuri kirjoitti:Aure kirjoitti:Miten "Hyvä hehtaariperseinen valehteleva emakko." sanoo valehtelijaa valehtelijaksi? Itse jos tuollaisen viestin saisin lukisin tasan nuo neljä sanaa ja painaisin deleteä.En usko. Sanot noin, koska puolustat tällä argumentilla omaa kantaasi, mutta käytännössä kuitenkin lukisit halutessasi tietää, mistä syystä sinua sanotaan valehtelijaksi. Jos nyt jatkaisin tätä kirjoitustani nimittelemällä sinua ja syyttämällä valehtelijaksi, lopettaistko lukemisen siihen ja siirtyisit seuraavaan viestiin? Käsi sydämellä!Vaikka kanta olisi alun perin viestin suhteen kielteinen, se on taatusti entistä kielteisempi tuollaisen ilmaisun johdosta.Jos kohteliaalla lähestymistavalla sulla on 1% mahikset vaikuttaa asiaan, ja omalla lähestymistavalla 0% mahikset, kumman valitset?pasuri kirjoitti:Tai jos olisin ovela muistaisin joka haastattelussa sanoa että onhan noilta pokeriongelmaisilta tullut haukkuma viestejä mutta muutamaa riippuvaisten herjausta lukuunottamatta ei vastustusta ole ollut.Jatkaisit siis valehtelua?\nViestintä aiheuttaa aina tietyn mielikuvan vastaanottajassa. Haukkumaviesti aiheuttaa pääasiassa negatiivisen mielikuvan, koska se on hyökkäävä, ja saa vastaanottajan entistä enemmän puolustuskannalle.\nTässä tilanteessa viestin muu sisältö ei jää mieleen samalla tavalla kuin tunteita nostattava viestin alku.\nNäin ollen vaikka vastaanottaja lukisikin koko viestin, pääasialliseksi viestin sisällöksi jää haukkuminen. Tämä on vain se tapa, millä ihmisen mieli toimii, ja sen takia tuo "jatkaa valehtelua" -argumenttisi on turha tuossa.


-- Ilkka Luoma --: YYA - Yllättävän yleinen arvio olikin väärässä!\n5.1.2011 |08:24 |Ilkka Luoma |\n(YYA -sopimus laittoi monet jälkiviisastellen arvioimaan YYA-sopimusta, sen vaikutuksia, mutta ennen kaikkea moittimaan historiaansa, josta ovat syntyneet tämän päivän kirjoittajien antiteesit ja rähmällään olon selitysyritelmät ---- Onko tämä sitä modernia vapaan ajattelun luovaa heikkoushäpeää - näkemättä ajallista kontekstia hetkeensä?)\n[ ... kautta historiansa Suomi on nokkelasti joko ulkoisen avun, uhan ja/tai sisäisen ristiriidan kautta löytänyt luovimiskurssit itsenäisyytensä takaamiseksi. Suomi oli neuvottelutaidon ja hengissäpysymiskurssien taito-oppilas priimuksena, kun muita maita miehitettiin, alistettiin ja valloitettiin... ]\nVaikka kolumneissa*) kuinka selostetaan nykyteesien mukaisesti yksipuolista ja luontaista kallistumista länteen järjestelmänä, jossa päätökset kulminoituvat mm. markkinaehtoisuuteen - on se vain puolitotuus.\nSuomi on vedenjakajamaa, jossa kohtaavat idän ja lännen uskonnot, kulttuurit, kielet ja tavat niin individualismina kuin kollektivismina. YYA-sopimus**) oli aikakautinen itsenäisyysvoitto lopulta pienin myönnytyksin.\nYYA – Yllättävän yleinen avustus\nJoihinkin artikkeleihin löydettiin osin vihjailevalla vähättelyllä YYA:n uskollisuusmies, Keskustan pitkäaikainen vaikuttaja - Kekkosen luottomies - ministerinäkin toiminut Eino Uusitalo lakeuksien laidoilta, jossa veri ei ole vapissut, eikä määräilijöitä ole kuunneltu.Uusitalo puolusti haastattelussa kantojaan - ja myönnytyksenä haastatteluun saatiin positiivisuutta sopimuksen taloudellisista arvoista nimenomaan Suomen kehityksen vahvoille ajoille 1960-luvulle.\nYYA-sopimus oli aikakausituote,\njonka takuumiehenä toimi presidentti Urho Kekkonen. Sopimus oli epäilemättä käyttökelpoinen väline sisäpolitiikassakin. Samaan hengenvetoon täytyy todeta kansakuntamme juuri noina vahvoina sisäpolitiikan aikakausina kehittyneen tämän päivän hyvinvointiyhteiskunnan vahvoiksi perustuksiksi. ---\nKansakunta meni noina aikoina eteenpäin ilman turhia pulinoita ja kansalaisvaikutusdemokratioita, jotka tuntuvat olevan nykyisen markkinajohteisen talousjargonian etuoikeutettuja puolustussanoja - ilman sen kummempaa käytännön vaikutusta.\nYYA takasi kekkosmaisen, miltei yksinoikeuden aikakauteensa!\nYYA sopimus takasi Suomelle etuoikeutetun aseman niin "hyvässä kuin pahassa". YYA sopimus takasi parhaimmillaan loputtomat markkinat - melkein mille tahansa, jopa ilman kilpailua. YYA sopimus myös takasi oppimattomuuden markkinakilpailuun, koska sitä ei tarvittu.\nYYA ravisti aiheellisesti Suomen tuotanto- ja kilpailutalouden hereille Ruususen unestaan, koska länteen ei mikä tahansa kelvannutkaan. Toimitukset Neuvostoliittoon takasivat pohjan kilpailun kautta läntisille markkinoille - oppivuosien jälkeen, kun sinkkiämpäri oli otettu oikeaan käteen.\nYYA oli Suomelle nokkela pakkoveto,\njohon Kekkonen osasi sopivin paikoin ujuttaa uusia myönnytyksiä - esimerkiksi puolueettomuuspolitiikka. Kekkonen hallitsi hyvin tämän instrumentin - muistakaamme suuret rakennushankkeet mm. Kostamuksessa.\nOlipa Karjalan palautuskin miltei saunan oven aukaisun päässä toteutumistaan ja edesmennyt Johannes Virolainenkin raittiusmiehenä miltei skoolilasin edessä. Kekkonen teki YYA:n myötä itsestään velivenäläisen oikean luottomiehen ja USA:kin aika-ajoin kysellen neuvoja tuntemattomasta Neuvostoliitosta.\nSuomi rakennettiin sotakorvauksista,\nYYA:n antamista bilateraalioikeuksista kuin vakaasta tiukkaan ohjatusta sisäpolitiikasta - kaikella oli tuolloin aikansa ja koomiselta tuntuukin, että noiden aikojen jälkihedelmillä on rakennettu nykyinen vauraus.\nTuntuukin uusrähmällään ololta asioiden tarkastelu vain yksipuolisina ilmiöinä - mitä YYA vuotispäivänään tietyiltä medioilta saa. Ikäänkuin kirjoittajat häpeäisivät***) sitä pohjaa, miltä heidänkin kyvyt ja mahdollisuudet ovat luodut olemaan "totuuden äänitorvina".\nHistoriansa vähättelijät ja puoliälykkyyksillä moittijat kimmauttavat sukkeluusnokkeluudet omaan nilkkaan sanattomana epäilynä omista todellisista kyvyistä nähdä tätä päivää eilisen valosta huomisen mahdollisuuksien ymmärtämiseen.\nSuomi oli ainut maa, joka maksoi sotavelkansa\nNykyinen Venäjä on vastavuoroisesti maksanut omat perintövelkansa Suomelle. Suomi säilytti itsenäisyyden aikakausiviisaiden edesottamuksilla, räksyttävistä rakkikoirista huolimatta, turvaten käytännössä oman sananvapautensa päättää milloin muutetaan, mitä kieltä puhutaan ja mihin kouluun mukulat laitetaan. Työn perässä sai muuttaa mielin määrin ja tulonjakoa harrastettiin moniin muihin maihin nähden etuajassa. Saimmepa valita puolueemmekin vapaasti.\nSuomi tulee saamaan korkeat arvosanat huomisen tutkijoilta, joilla ei ole enää turhia intohimoja kompleksisuudesta vahvaan johtajaan, joka piti Suomi-neidon kaidalla tiellä - ymmärtäen, että olemme eläneet jo yli 1000 vuotta idän ja lännen vedenjakajalla.\nEnemmistö Suomen kansasta tietää tämän - liittoutumattomuus on edelleen kansan tahto. Kansa on useasti arkiviisaampi kuin kunnianhimosta ja vallasta sielukipeät vaaleissa valitut edustajat, joille herkkyys kansaa kohtaan syttyy vain juuri ennen vaaleja.\n*) Helsingin Sanomat - su. 6.4.2008 - "Ystävien kesken", siv. D1 - Jaakko Hautamäki - R.I.P.\n**) YYA ~ http://fi.wikipedia.org/wiki/YYA-sopimus\n***) Paljon myöskin tietyissä medioissamme yksipuolista kritiikkiä saanut Kiina ja kiinalaiset ovat säännöllisesti ylpeitä historiastaan, sisälsi se sitten vaikeita tai parempiakin aikoja. Kiinalaiset ovat oppineet olemaan "laskematta vesiä omaan pesäänsä"\nMielipidekirjoitukseen liittyvä kuvakertomus -\n[Copyright by Ilkka Luoma - 2005, 2008]\n--- http://www.panoramio.com/photo/9148859 ---\nNeuvostoliittoa ja Venäjää on Suomen Itsenäisyyden aikana johdettu Moskovan Kremlistä - suomalaiset ovat täällä useasti käyneet oppimassa itäisten maiden käyttötaitoa hyödyksensä - kiistattomasti.\n--- http://www.panoramio.com/photo/9148886 ---\nNeuvostoliitto oli maapallon toinen kiistaton suurvalta vuodesta 1945 - aina vuoteen 1985 saakka. Suomi luovi esimerkillisesti maailman suurimman valtion kanssa - omasta erityisestä asemastaan. Pystyisivätkö nykyiset poliittiset johtajat samaan vaativaan työhön?\n--- http://www.panoramio.com/photo/9148914 ---\nVoiman ja toimintakyvyn arvostus ei ole rähmällään oloa - tilanneherkkyys pelasti Suomen monista ongelmista ja toi vaurauden maahamme. Tänään koko EU tarvitsee Venäjän energiaa, ja vastavuoroisesti Venäjä työllistää entisestään EU:n korkeajalostetehtaita.\n--- http://www.panoramio.com/photo/9148949 ---\nTosiasiassa Venäjä on maapallon suurin valtio, joka omaa maailman suurimmat raaka-ainevarat. Suomi sijaitsee ihanteellisesti idän ja lännen rajalla, meiltä on myös lyhin matka tulevaan maailman suurvaltaan, Kiinaan - yli Venäjän ja Siperian. Kuva loputtoman Siperian yltä.\n--- http://www.panoramio.com/photo/9149006 ---\nVenäjällä on maailman suurimmat energiavarat. Kuvan putkistot siirtävät kaasua, öljyä ja linjoina sähköä loputtoman nälkäisille EU-maille - vastavuoroisesti venäläiset ostavat saksalaisten mersut ja bemarit... Suomi on asemoitunut erinomaisesti Venäjän kylkeen - me tiedämme sen, ja osaamme elää tavallamme - myös ilman Natoa, jolloin takaamme erityisasemamme jatkuvuuden.\n--- http://www.panoramio.com/photo/9149026 ---\nSangen mielenkiintoinen oppikirjakartta vuodelta 1913 (WG) - ennen Leninin myöntämää itsenäisyyttämme. Kirja on suomalaisten kirjoittama ja kustantama, se oli myös hyväksytty Venäjällä viralliseksi oppikirjaksi Suomen suurruhtinaskuntaan. Karttaa lukija voi vapaasti pohdiskella, mitä mikäkin tarkoittaa, kyseessä kuitenkin rajanvetoa 900-luvulta! Suur-Suomellekkin on aina ollut puolustajansa :)\nOn rankkaa vähätellä oman tietämyksensä syntysanoja - 60 vuotta YYA -sopimuksen allekirjoituksesta\n06.04.2008 - 22:09\nCc: alexander.stubb@formin.fi ; pertti.salolainen@eduskunta.fi ; jaakko.hautamaki@hs.fi\nSent: Sunday, April 06, 2008 6:23 PM\nSubject: MIELIPIDE - Historiansa vähättely on tietämyksensä aliarvostamista - 60 v. YYA-sopimuksen allekirjoituksesta\nLähettänyt Ilkka Luoma klo 16:42\nTunnisteet: neuvostoliitto, Urho Kekkonen, YYA, YYA-sopimus


JUURI NYTSkandaaleissa ryvettynyt ex-pornotähti jyrähti Petter Northugin paljastuksesta: Vaatii kirjan poistamista myynnistä\n13.06.2016 klo 11:22 (muokattu 14.06.2016 klo 23:44 )\nVastasiko Omar Mateen Isisin viime kuussa kannattajilleen antamaan kehotukseen iskeä amerikkalaisiin ja eurooppalaisiin kohteisiin muslimien paastokuukauden Ramadanin aikana.\nAriel Hermina oli homoklubilla, mutta pelastui. AP\nOmar Mateen tappoi orlandolaisella homoklubilla sunnuntain vastaisena yönä 50 ihmistä ja haavoitti 50 ihmistä. Osan tila on vakava.\nRamadan alkoi viime viikolla, ja 21. toukokuuta Isisin edustaja Abu Mohammed al Adnani vaati ”kivun kuukautta” niin Yhdysvaltoihin kuin Eurooppaankin. CNN:n mukaan Adnanin viesti Isisin kannattajille, sellaisille kuin Omar Mateen, oli: pysykää kotona ja tappakaa keitä tahansa, miten tahansa ja missä tahansa.\n– Pieninkin tekonne heidän maassaan on meille rakkaampi kuin suurempi oma tekomme. Se on myös tehokkaampi ja vahingollisempi heille, Adnani sanoi nauhoitetulla viestillä.\nKyseessä oli Adnanin tuorein iskukehotus. Adnanin mukaan iskujen tekeminen länttä vastaan on uskonnollinen velvollisuus. Länsimaiset asiantuntijat uskovat Adnanin valvovan Isisin ulkomailla tekemiä iskuja. Hänellä oli myös komentovastuu Pariisin ja Brysselin iskuista.\nOrlandon isku sattui Yhdysvalloissa samaan aikaan, kun Isisin vetovoima on hiipumassa. Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n mukaan Syyriaan ja Irakiin Isisin riveissä sotimaan pyrkivien amerikkalaisten määrä on romahtanut.


Mitä ovat Boutique Hotel ja Boutique Hostel? · HostelsClub\nMitä ovat Boutique Hotel ja Boutique Hostel?\nYhdysvalloissa edullinenkin majoitus saattaa tarjota mukavuuksia\nEnglannissa ja Yhdysvalloissa suositut boutique -hotellit ovat majoituspaikkoja, jotka haluavat tarjota asiakkailleen lisämukavuuksia ja yksilöllisen hotelliympäristön. Vastaavanlaisia majoituspaikkoja voidaan kutsua myös design- tai lifestyle -hotelleiksi. Boutique -hotellien trendi sai alkunsa -80-luvun puolivälissä suurkaupungeissa kuten Lontoo, New York ja San Francisco. Tavoitteena uudella virtauksella oli luoda majoituspaikkoja, jotka tarjoaisivat yksilöllisiä vaihtoehtoja isojen hotelliketjujen tylsille standardirakennuksille. Boutique -hotelli on tyypillisesti persoonallisesti ja tyylikkäästi sisustettu ja sen tiloissa saattaa olla jokin tietty teema luomassa tunnelmaa. Lisäksi huoneiden lukumäärä on rajoitettu usein 50 huoneeseen niin että viihtyvyys pystytään takaamaan.\nNykyään boutique -trendi on vallannut alaa myös hostellien parissa. Niin sanotut boutique -hostellit tarjoavat edullisen majoituksen yksilöllisessä majoituspaikassa. HostelsClub.com:n kautta on mahdollista varata majoitus moniin boutique -hostelleihin Yhdysvalloissa.\nToinen kiinnostava boutique -hostelli New Yorkissa on The Jane . Se sijaitsee kaupunginosassa West Village, joka on baareistaan ja ravintoloistaan tunnetun Meatpacking Districtin vieressä. The Janen huoneet on sisutettu mielikuvituksellisesti junahyteiksi, joissa on mukavuuksia kuten iPod -telakka, taulutelevisio ja DVD-soitin. Huoneet siivotaan päivittäin ja joka päivä saa myös puhtaat lakanat ja pyyhkeet. The Jane erottuu edukseen hostellien joukosta.\nMyös Miamissa on boutique -trendi suosiossa majoituspaikkojen keskuudessa. HostelsClub.com:n kautta voi varata majoituksen kahteen erittäin kiinostavaan kohteeseen.\nMiami Beach International Travellers Hostel on vain korttelin päässä uimarannalta. Tämä Travellers Hostel on voittanut jo useamman kerran palkintoja erinomaisen tunnelmansa ansiosta. Hostellin kaunis oleskelutila edustaa Art Deco -tyyliä. Vierailleen hostelli tarjoaa ilmaisen aamiaisen lisäksi lounaan ja päivällisen. Vastaavaa palvelua ei monikaan hostelli tarjoa!\nArt Deco -korttelissa on myös toinen tyylikkäästi sisustettu hostelli The South Beach Hostel. Sen yhteydessä on suosittu baari, joka on auki aamu viiteen! Tässä boutique -hostellissa vieraat saavat tervetuliaisdrinkin.\nJos majoituspaikkaa etsiessäsi olet kahden vaiheilla sen suhteen valitako hotelli vai hostelli niin boutique -hostelli on silloin varteen otettava vaihtoehto!\nJos siis menet kohteeseen New York niin varaa yöpyminen majoituspaikkaan The Jane .\nVaraa kohteeseen Miami yöpyminen majoituspaikkaan Miami Beach International Travellers Hostel tai The South Beach Hostel.\nHuoneen tyyppi kaikkiyksityiset huoneetmakuusalit\nTop 10 marraskuun tarjoukset\nAnna syksyn lämmittää HostelsClub:n kuumien tarjousten myötä. Näitä huippuhintoja et voi missata! Säästä jopa -40% hostelli- ja hotellivarauksista. lue lisää\nLokakuun Top 10 tarjoukset\nTop 10 syyskuun tarjoukset\nTop 10 Elokuun Hostellitarjousta\nTop 10 heinäkuun hostellitarjoukset\nKatso heinäkuun upeimmat hostellitarjoukset - nyt jos koskaan on paras hetki varata kesän unelmaloma edullisesti! lue lisää\nTop 10 Kesäkuun Hostellitarjoukset\nKatso kesäkuun huikeat hostellitarjoukset! Nyt on entistä enemmän syytä aloittaa kesälomasuunnitelmien teko! lue lisää\nNäe enemmän artikkeleita >


JEDU | Haluatko jatkaa aktiivista urheilua opintojesi aikana?\nHaluatko jatkaa aktiivista urheilua opintojesi aikana?\nAkatemiatoiminta on suunnattu toisella asteella (ammatillinen tai lukio) opiskeleville nuorille urheilijoille, jotka harjoittelevat tai kilpailevat tavoitteellisesti omassa lajissaan.\nAkatemiatoiminnan tavoitteena on tukea nuorta urheilijaa harjoittelun ja koulunkäynnin yhdistämisessä. Toimintaan sisältyy ohjatut aamutreenit kaksi kertaa viikossa sekä mahdollisesti muita harjoittelua ja valmentautumista tukevia luentoja.\nAamuharjoitukset koostuvat yleis- ja lajiharjoittelusta. Akatemiatoimintaan osallistuminen kerryttää opintoja.\nAamuvalmennukseen osallistuvalla ei välttämättä tarvitse olla kilpailulliset tavoitteet, vaan lajin aktiivinen harrastaminen riittää. Myöskään luennot yms. oheistoiminta akatemian puolella ei ole pakollista.\nAkatemiat tekevät tiivistä yhteistyötä paikallisten liikuntapaikkojen, urheiluseurojen, JEDUn ja paikallisen lukion kanssa.\nAkatemiatoimintaa on JEDUn alueella Kalajoella ja Nivalassa.\nAkatemiatoimintaan haetaan elokuussa opintojen alettua.\nLisätietoa saat opinto-ohjaajilta ja alla olevista linkeistä.\nOpinto-ohjaaja Marjaana Rahkola puh. 040 1508 434\nOpinto-ohjaaja Aija Kesola puh. 050 5955 230


Tasavahvat mestariehdokkaat Grönholm ja Loeb\ntorstai 15.11.2007 klo 3:17\nMarcus Grönholmin ja Sebastien Loebin erona on vaivaiset neljä pistettä.\nLoebilla ja Grönholmilla on edessään tiukka loppurutistus, ennen kuin mestaruus ratkeaa.\nRALLIN MM-sarjaa viime vuodet dominoineet Marcus Grönholm ja Sebastien Loeb taistelevat paremmuudestaan viikonloppuna ensimmäistä kertaa MM-tasolla ajettavassa Irlannin osakilpailussa. Molemmat miehet ovat niin tasavahvoja lähes kaikilla osa-alueilla, että mestaruuden osoitetta on mahdoton ennustaa.\nPeittää tunteensa mestarillisesti. Oppinut elämään tekemiensä virheiden kanssa. Antaa itsestään ulospäin rennon kuvan, vaikka kuinka pahasti sisältä kalvaisi. Omaa niin paljon kokemusta, ettei anna pikkuasioiden häiritä keskittymistään.\nLoeb: Pakkovoiton edessä. Ei ole pitkään aikaan joutunut vetämään ihan täysillä näin myöhään kaudesta. Jää nähtäväksi, kuinka paljon Japanissa tarjolla olleen ilmaisen MM-johtoaseman menettäminen rassaa edelleen mieltä.\nPelkkää terästä. On harrastunut aktiivisesti monipuolista liikuntaa 1998 lähtien. Paidan kauluskoko on kasvanut sentillä joka vuosi. Treenaaminen on hänelle huumetta, jota pitää saada koko ajan lisää. Yksi MM-sarjan kovakuntoisimmista kuljettajista.\nLoeb: Ei häviä suomalaiselle fysiikassa tuumakaan. Harrasti nuorempana kaksitoista vuotta voimistelua sijoittuen parhaimmillaan Ranskan mestaruuskisoissa viidenneksi. Kuntonsa puolesta voidaan luokitella huippu-urheilijaksi.\nJoutuu tekemään pienen ihmeen voittaakseen Irlannin asvalttikisan. Varsinkin, kun saarelle on luvattu viikonlopuksi sadetta. Grönholm ei inhoa mitään muuta niin paljon kuin märkää ja likaista asvalttialustaa, vaikka valloittikin Monte Carlon 2006. Vanha koira ei enää opi uusia temppuja.\nLoeb: Ranskalaiselle osuu käteen kaikki muut paitsi Suomen osakilpailu. Varsinkin asvaltilla täysin omaa luokkaansa, jonka takia on ainoa ennakkosuosikki Irlannissa. Lisäksi hän saa rengasvalintoihin ratkaisevasti vaikuttavaa parempaa tietoa paikallisista sääolosuhteista.\nOn vanhetessaan löytänyt luotettavuuden. Hölmöt ja alokasmaiset virheet vähentyneet huomattavasti. Jäänyt kuluvalla kaudella vain kerran ilman pisteitä, kun kahden edellisen vuoden saldona oli kahdeksan nollatulosta. Lopettaako uransa sittenkin liian aikaisin?\nLoeb: On yleensä ollut tappavan tehokas tuomaan auton maaliin saakka. Ja muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta aina kahden nopeimman joukossa. Tällä kaudella kolminkertainen maailmanmestari on kuitenkin tyrinyt jo kolme kisaa ajovirheiden seurauksena.\nSijoittuu korkeintaan toiseksi Irlannissa, joten mestaruuden kohtalo ratkeaa vasta päätöskisassa. Viime vuonna Britannian valloittanut Grönholm on kuin kotonaan Walesin mutaisilla teillä ja siirtyy mestarina eläkkeelle.\nLoeb: Säilyttää Irlannin voitoillaan ohuen sauman neljänteen peräkkäiseen MM-titteliin. Joutuu viimeiseen starttiin kahden pisteen takaa-ajomatkalta, joka pakottaa hänet ajamaan jälleen riskirajoilla. Jää MM-kakkoseksi.


Suklaa-marenkikakku VHH / Tinskun keittiössä ja Tyynen kaa\n*Yheistyössä Orthexin/ GastroMaxin kanssa Savariinin kaukaiset juuret juontavat ilmeisesti jo 1700 luvulle. Jean-Anthelme Brilla...\nKätevä on taas ahkerasti juossut korvasienien perässä ja saalista on tullut mainiosti. Tänä keväänä onkin jo muutama keitto tehty ...\nVähähiilihydraattiset leivonta yritelmät jatkuvat. Porkkanakakku meni kerrasta nappiin. Hyvä minä! Harmi tietty pihassa päivystäville pikku...


KHL-seuran kriisi syvenee - venäläispuolustajalle potkut! | KHL\nSKA Pietarin kriisi syvenee - tähtiseuran puolustajalle potkut!\nVenäjän suurseura on joutunut tukalaan tilanteeseen.\nJääkiekon KHL:ssä pelaava venäläinen suurseura SKA Pietari on ajautunut tukalaan tilanteeseen. Hallitsevan mestarin kausi on alkanut vähintäänkin vaatimattomasti, sillä ennen tiistaita kuudesta ensimmäisestä ottelusta alla oli vain kaksi voittoa.\nSKA Pietarin tarina on saamassa jälleen yhden uuden juonenkäänteen, sillä puolustaja Nikolai Belov sai tylyt potkut kesken pelimatkan. Asiasta uutisoi venäläinen 100 TV -televisiokanava.\nKanavan mukaan SKA:n päävalmentaja Andrei Nazarov oli ollut ”hyvin tyytymätön” Belovin pelaamiseen syyskuun alussa Sibiriä vastaan ja raivosi Beloville. Nazarov ilmoittikin, ettei puolustajalla ole enää paikkaa pietarilaisseurassa.\nNazarovin hermostuminen Belovia kohtaan sai alkunsa siitä, kun venäläispakki aiheutti vastustajalle maalin ottelussa Sibiriä vastaan. Sen jälkeen pietarilaisseuran käskijä räksytti hänelle varsin pitkään.\nBelovilla tiedossa pitkä kotimatka\n100 TV:n mukaan Belov joutui pakkaamaan laukkunsa joukkueen majapaikassa Habarovskissa. Sieltä on yli 6 000 kilometrin lentomatka kotiin Pietariin.\nSKA Pietari ei ole virallisesti kertonut Belovin tilanteesta, mutta Belov ei ollut mukana vierasottelussa Amuria vastaan, joka alkoi tiistaina Suomen aikaa kello 12.30. Pietarilaisseura nappasi voiton sentään Habrarovskissa.\nBelov ei myöskään pelannut sunnuntaina, jolloin pietarilaisseuralla oli edessään kamppailussa Metallurg Novokuznetskia vastaan. Hallitseva mestari koki nöyryyttävän tappion KHL:n huonoimpana pidetylle joukkueelle maalein 3-4.\n28-vuotias venäläispuolustaja on tuttu Venäjän maajoukkueesta. Belov on pelannut KHL:ssä lähes 300 ottelua. Viime keväänä hän juhli KHL:n mestaruutta.\nNazarov tiukassa tilanteessa\nNazarovin tehtävä SKA Pietarin päävalmentajana on mennyt kaaottiseksi, sillä myös mies itse on joutunut suuren kritiikin kohteeksi venäläismediassa. Nozokuznetsk-tappion jälkeen Nazarovilta kysyttiin hänen aggressiivisesta käytöksestään.\n– Ei ole minun ongelmani, Nazarov vastasi.\nNazarov aloitti valmentajauransa kaudella 2007-2008, jolloin hänen ensimmäinen seuransa oli Traktor. Kahdella seuraavalla kaudella Nazarov valmensi samaa seuraa KHL:ssä, mutta hänen jokainen päävalmentajakautensa päättyi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella.\nJokereiden urakka KHL:ssä jatkuu tänään vieraskamppailulla Sibiriä vastaan. Torstaina helsinkiläisiä vastaan asettuu Novokuznetsk.


Dicken ja HC West kärkipään koitoksessa sunnuntaina – Käsipallon SM-liiga\n7.2.2015 /in Ennakot /by\nKäsipallon SM-liigassa alkavat ratkaisujen hetket olla käsillä. Yksi runkosarjan todellisista helmistä pelataan sunnuntaina Pirkkolassa jossa toisiaan vastaan asettuvat liigan tämän hetken kovakuntoisin kaksikko Dicken ja HC West.\nPelottavan kovassa vireessä oleva Dicken hakee tosissaan historiansa ensimmäistä runkosarjan voittoa. Lauttasaarelaiset kurittivat kahdessa edellisessä pelissään kärkijoukkue Cocksia 32-21 ja Atlas Vantaata 34-24. Kun vielä ÅIFK viime keskiviikkona yllätti Cocksin Riihimäellä 32-31, nousi Dicken tasapisteisiin liigakärkeen Cocksin kanssa.\nOhittaakseen hallitsevat mestarit Dickenin pitää kuitenkin haalia lopuista peleistään enemmän pisteitä kuin Cocks, sillä tasapisteissä järjestyksen ratkaisee keskinäisten otteluiden pisteet, jotka menivät Cocksille 4-2.\nHC West on kummankin joukkueen kantona kaskessa ja tavallaan avainasemassa kun voittajaa ratkaistaan, samalla Westillä on tavoitteena ratkaista lopullisesti runkosarjan kolmas sija itselleen ja jättää Atlas Vantaa keskustelemaan Turun murteella neljännestä paikasta. Westillä on takanaan jo viisi voitokasta ottelua putkeen ja keskiviikkona se voitti Karjaalla BK-46:n näytöstyyliin 36-23, vaikka jäi ottelun toisella jaksolla 10 minuutin ajaksi tyystin maaleitta.\nWestillä on edelleen myös hienoinen mahdollisuus napata runkosarjan kakkossijan itselleen voitolla Dickenistä. Mikäli Dicken taas voittaa, on se käytännössä varmistanut vähintään runkosarjan kakkossijan.\nViime viikonlopun Saksassa pelannut HC West on joukkueiden edellisestä ottelusta vahvistunut kahdella kovan luokan pelimiehellä, kun Roman Protsenko sekä viimeisimpänä lisänä kokenut konkari Jan Hagman liittyi Mikael Källmanin miehistöön. Entuudestaan Westillä oli jo kova nippu: maalipörssin voittoa tosissaan yrittävä Sami Silfver on pitkän loukkaantumisensa jälkeen ollut liekeissä tällä kaudella, Sten Toomla on niin ikään löytänyt tehot ja kapteeni Miro Koljonen on aina vaarallinen oikealla laidallaan. Myös Westillä on laittaa kovia pelimiehiä maaliin: Siuntiosta hankitut Stefan Thilman ja Roni Levén ovat kovaa valuuttaa SM-Liigassa. Mikael Källmanin valmennustaidot ovat kaikkien tiedossa, ja puolustus on vaikeasti ohitettava. Ratkaisu tähän lienee kova puolustus omassa päässä joka avaa mahdollisuuden nopeisiin vastahyökkäyksiin.\nDickenin peli perustuu kolmeen pääasiaan: tiiviiseen puolustukseen, hyvään maalivahtipeliin ja tehokkaisiin vastaiskuihin. Pirkkolassa nähdään liigan tämän hetken parhaat maalivahdit, etunenässä Westin Stefan Thilman ja Dickenin Patrik Roslander, joka juuri sai pokata itselleen kuukauden tähtipelaajapalkinnon ansioistaan tammikuun otteluissa.\nKotijoukkueen maalipörssissä TOP-5 on omilla lukemillaan. Viisikko Benny Broman ja Filip Söderlund (88), Joacim Broman (80), Anton Remy (78) ja Timmy Thor (74) ovat kaikki koko liigan 15 parhaan maalintekijän joukossa. Westin maalinteossa ovat parhaiten onnistuneet liigan maalikuninkuudesta kisaava Sami Silfver (112), kolmessa viime ottelussa 30 osumaa tykittänyt Sten Toomla (93), laiturit Miro Koljonen (70) ja Robin Karlsson (62) sekä hyvin joukkueen pelitavat sisäistänyt tuore hankinta Roman Protsenko, joka on kuudessa ottelussa tehnyt jo 30 maalia.\nOttelu Pirkkolassa alkaa sunnuntaina kello 14.15.\nReilu viidennes runkosarjaa pelaamatta – kaikki vielä avoinna Dickenin vahva toinen jakso liikaa HC Westille


Oscarin arvoinen suoritus!\nRadio Novan iltapäivässä vertahyytävää jännitystä, kun Anssi ja Niina tulkitsivat lausehaasteessa dekkaria... Olisitko sinä tunnistanut oikean?\nJanoatko uutta luettavaa? Nappaa parhaat tärpit korvan taakse\nSivumennen-sarjassa tutustutaan ajankohtaisiin kirjallisuustrendeihin klassikkoja unohtamatta.\nKooste aamulta: Naiseuden ydin sekä rakkauden sykkivä miekka – alkaisimmeko erotiikkakirjailijoiksi?\nTorstaiaamuna Minna oli ottanut mukaansa mielenkiintoista kirjallisuutta. Minkälainen lomafarssi kohtasi Samokselle reissaajat? Pitäisikö Akin pyrkiä alisuoriutumiseen? Kuuntele parhaat palat yläpuolelta.\nHarri Nykäsen läheiset suhteet rosvoihin – lunasti vaimon sydänlääkkeet ja kuolleen tyttären uurnan\nToimiessaan rikostoimittajana Harri Nykäselle muodostui vaikuttava verkosto rikollisiin. Vuosikymmeniä kestäneet suhteet eivät jääneet pelkästään hyötysuhteiksi, vaan joululahjan viemisestä vankilaan tuli osa rutiineita.


Vihreää umpihulluutta — MikkoPaunio\nTarina on pitkä ja murheellinen ja kansantalous on näistä utopioista kärsinyt jopa kymmeniä miljardeja vuosien saatossa. Lisää murhetta ja taloudellista hätää on tulossa sekä jäte- että energiahuollosta näiden utopioiden seurauksena.\nToistaiseksi kaiken ymmärryksen kuitenkin nyt ylittää Vantaan asuntomessualueen jätteiden putkikeräys, mitä voi kuvata vain sanoilla vihreä umpihulluus.\nEnsin huhuttiin, että vallankumouksellinen - valtavaksi vientihitiksikin uumoiltu - 33:een kotiin ulottuva neljään erilliseen putkeen perustuva keräysjärjestelmä olisi maksanut peräti 11 miljoonaa euroa, mutta nyt on paljastunut, että se maksaakin 25 miljoonaa euroa, eli putket maksavat enemmän kuin perheen unelmakoti.\nTaitaa olla asukkailla melkoinen tyrmistys vallalla.\nVihreät halusivat peräti kuusi putkea erilliskeräyksen ja lajittelun tehostamiseksi, koska meidän pitää olla "kunnianhimoisia", mutta he joutuivat tyytymään neljään muiden toppuutellessa.\nMitäköhän vihreiden haaveilema kuuden putken järjestelmä olisi maksanut?\nVaikka suuruuden ekonomia toki hieman kohtuullistaa tilannetta, niin monelle jo asuntokauppansa Kalasataman ja Jätkäsaaren alueelle tehneelle varmaan tulee yllätyksenä tieto, että alueen putkkikeräysjärjestelmä maksaa 80 miljoonaa ja niiden ylläpito 20 miljoonaa euroa 20 vuoden kuoletusaikana.\nKuvaan kirjassani erityisesti Ruotsissa ja Tanskassa toteutetun polttoon ja yhteen jätekeräysastiaan perustuvan järjestelmän, joka tehokkuudessaan on ylivertainen Suomen vihreään haaksirikkoon jätehullossa. Sitä kehitetään yhä tehokkaammaksi ns. urban mining tekniikalla, joka mahdollistaa entistä paremman metallien kierrätyksen.\nÄlkää hyvät kansalaiset uskoko komissaari Jyrki Kataisen utooppisia juttuja kiertotalouden autuudesta, älkääkä hyvät koululaiset usko opettajaanne, kun he käskevät teitä lajittelmaan roskanne.\nOlisi jo vihdoin aika, että lehdet kertoisivat, että Suomen vihreä jätepolitiikka oli kammottava erehdys.\nJuha-Pekka Kosonen 13.3.2016 10:26\n"älkääkä hyvät koululaiset usko opettajaanne, kun he käskevät teitä lajittelemaan roskanne"\nEikös pääkaupunkiseudun kaikki jätteet, lajitellut tai lajittelemattomat, kulkeudu nykyään Vantaalle poltettaviksi ja sitä kautta energiaksi ja lämmöksi?\nJäteputkiyhtiöt näyttäisivät olevan samalla monopoleja alueellaan ja varaavat mahdollisuuden mm. huolto- ja peruskorjausrahastojen keräämiseen yhtiöiltä.\nMielenkiintoinen lauseke oli kilpailukiellon sisältävä kielto asentaa omia jätteenkeräysastioita tai rakennelmia.\nNo, artistit ja tyhmät maksavat ja lajittelevat kiltisti jätteitään pelätessään aiheuttavansa kalliin tukoksen putkistoon, jonka avaamisesta laskutetaan monopolimaisen tähtitieteellisesti.\nIdea sinänsä on hieno, mutta ne kustannukset...\nViljami Kinnunen 14.3.2016 12:34\nBiojätteet menevät Ämmäsuolle biokaasulaitokseen/kompostointiin. Jos HSY:ltä pyydät, pääset varmasti todistamaan täman omin silmin.\nJukka Konttinen 13.3.2016 12:56\nKaiken uuden kehittämiseen, myös Cleantechin, kuuluu riski. Ja se kun se riski konkretisoituu, riittää ilkkujia toteamassa, että mitäs minä sanoin, rahat meni kankkulan kaivoon. En kuitenkaan korottaisi näitä ihmisiä minkään sortin tietäjiksi. Tekisivät itse parempia keksintöjä kun niin guruja ovat olevinaan. Cleantechille ominaista on, että vaikka luonnonilmiö voi taipua ideaan, niin idea ei johda kaupalliseen tuotteeseen. Syitä on lukuisia ja koska ilmiöt ovat niin monimutkaisia, niitä ei voi ainakaan kukaan "mitäs minä sanoin" kirjailija ennustaa. Pääomasijoittajia on paljon helpompi saada johohkin Supercelliin kuin cleantech-yritykseen koska Siperia opettaa ja it-alalla bittinikkaroidessa kaari ideasta tuotteeksi poikii kaupallista kertaluokkia todennäköisemmin. Koska cleantech on myös eri tavalla pääomaintensiivistä, epäonnistuminen maksaa. Tämä kuitenkaan ei saa tarkoittaa sitä, että uuden kehitätmisestä luovutaan, sillä "mitäs minä ssnoin"-sanomiin juuttuessa todellakin jäämme kv. kehityksestä Kaikenlaista huuhaata ei kuitenkaan pitäisi ruveta rahoittamaan. Veden polttamista ja muita satusetien juttuja.\nSiinäkin luonnontieteellinen alan syvä asiantuntemus on valttia, ei "monialaosaajan" teesit. Eikä kehitystä saa tehdä moraalittomasti, viitaten esimerkki Talvivaara.\nKaarlo Kunnari 14.3.2016 01:30\nTässä kerrotaan vain pieni osa vihreiden aikaansaamisista ja toimista joilla kansamme taloutta saadaan haitattua ja aiheutettua lisää kustannuksia. Ympäristöministeriössä toiminta aikaansai maamme talouden kurjistumisen ja tästä kurjuudesta ei päästä ennenkuin viimeinenkin vihreiden mandaatilla nimitetty virkamies on poistunut virastaan. Juttu on täyttä asiaa ja kertoo miten jätehuoltokin on saatu meillä maksamaan enemmän kuin muilla. Sama tilanne on vedellä, joka liittyy jäteveteen. Pietarin jäteveden puhdistukseen kyllä on varojamme siirretty. Cleantec nimi itsessään jo kertoo että humpuukista on kyse.\nViljami Kinnunen 14.3.2016 11:10\nEn ota kantaa putkikeräykseen, mutta tunnut jatkavan edelleen täysin perättömän tiedon levitystä.\nOlen samaa mieltä että Suomen tulisi ottaa mallia Ruotsista (ja niin on tehtykin), mutta kun se Ruotsin malli ei todellakaan ole "yhteen jätekeräysastiaan perustuva järjestelmä"\n"(In Sweden) The most common collection system for food waste separated at source is in separate bins, one for food waste and one for combustible waste. -- A growing number of municipalities have introduced kerbside collection of packaging and newspaper. For houses packaging and newspaper is commonly separated into two four-compartment bins which are collected at different intervals.\nA growing number of vehicles use biogas as fuel, municipalities can control this through their procurement requirements"\nSwedish waste management (2014)\nViljami Kinnunen 14.3.2016 11:36\nSama homma Tanskan osalta, puhut puhdasta potaskaa. Tanskan tavoitteena on tehostaa jätteiden erilliskeräystä ja kierrätystä sekä materiaalina että energiana (biokaasu sekä poltto sellaiselle jakeelle joka ei muuhu sovi).\n"Biogasification harvests energy from recycled and treated food waste. Sorting food waste is key to Denmark’s goal of recycling 50% of household waste by 2022\nThe Danish Government has released a new waste management plan, dubbed Denmark without Waste. In conjunction with the European Union’s waste hierarchy, shown below in Figure 1, Denmark is seeking to incinerate less and recycle more, exploiting the energy in waste even more efficiently than it is now."\nReijo Kallinen 14.3.2016 13:38\nKerroit, että olet kirjoittanut kirjan Vihreästä valheesta. Pahoitit mielesi kun sitä ei ole julkisuus ottanut omakseen.\nMielestäni saat olla iloinen, ettei kirjoittamaasi vainoharhaista roskaa ei ole julkisuus noteerannut. Lukeminen sen kertoo.\nOle kuitenkin iloisella mielellä!\nSimo Isoaho 14.3.2016 14:49\nCleantech`in varjolla ajetaan myös hullutuksia. Tästä olen samaa mieltä. Putkijärjestelmäkannanottosi meni kuitenkin paljolti metsään. Kritiikkiä saattaa löytyä Jätkäsaaren, Kalasataman ja Suurpellon hankkeista, jotka on toteutettu ruotsalaisella tekniikalla. Tampereen Vuoreksessa putkijärjestelmä on toiminut kohta neljä vuotta. On kovin kyseenalaista käydä keskustelua infrastruktuurihankkeesta niiden kokonaisinvestoinnin näkökulmassa. Esimerkiksi Jätkäsaaressa ja Kalasatamassa lienee kyse noin 35 … 40 tuhannen asukkaan , Vuoreksessa 12 tuhannen ja Kivistössä 16 000 asukkaan infra-alueesta. Lisäksi käyttäjinä ovat elinkeinokiinteistöt ja julkiset kiinteistöt. Putkijärjestelmä lienee asukkaille muodostuvan jätehuollon kokonaiskustannusten näkökulmassa ja tapauksesta riippuen 10 … 20 % kalliimpi nykyasetelmassa ja tällä hetkellä. Tällöin ei ole otettu huomioon tilasäästöjä, häiriöiden (mm. melu, pakokaasut, pieneläimet, siisteys)poistumista ja turvallisuushyötyjä (lapset, työntekijät, asukkaat/hygienia, raskaiden jäteautojen liikennöinti peruutuksineen ja vauriot katu- ja piharakenteille). Perinteisissä keräys- ja kuljetusjärjestelmissä muodostuu myös jätehuollon kustannuksia, jotka asuntoyhtiöiden kirjanpidossa menevät kiinteistönhoidon piikkiin ja eivät näy vertailuissa. Putkijärjestelmässä voidaan katsoa, että hyvin ja hyvällä tekniikalla (kuten suomalainen tekniikka) toteutettuna perusinvestoinnin pitoaika on ainakin 50 vuotta. Luonnollisesti kaiken tekniikan käyttöön liittyy joidenkin osien korvausinvestointeja ja jonkin verran korjausinvestointejakin. Palveluhinnan laskennassa kuitenkin nykyinen kirjanpitolaki ja verolakikin ovat jäykkiä tällaisen infrainvestoinnin suhteen. Jos ne olisivat joustavampia ottamaan huomioon tällaisen infrainvestoinnin luonteen (mm. osin välttämättömän investoinnin etupainotteisuuden ja sen, että asuinalueen rakentuminen voi kestää 10 … 15 vuotta), niin palveluhinta voisi olla halvempi. Edellä mainituista syistä putkijärjestelmän investoiva yhtiö joutuu ottamaan lainaa ja tekemään myös tappiollisia tilinpäätöksiä usean vuoden ajan. Tappiotr kuitenkin katetaan myöhempinä vuosina. Ei ole tullut esille mitään sellaista, mikä ei edelleen puoltaisi putkijärjestelmän käyttöönottoa. Kannattaa mennä (erityisesti talvella jään ja loskan keskelle) jäteauton kyytiin tyhjentämään perinteisten järjestelmien keräysvälineitä kuormaan. Itse olen sitäkin testannut ja en menisi sitä työtä ehdottomaan kenellekään tulevaisuuden ammatiksi.\nMitä tulee jätehuollon malliin Ruotsissa ja Tanskassa, niin kannattaa mennä katsomaan miten se on järjestetty. Ei se mene ihan niin kuin esität blogissasi. Molemmista maista löytyy myös paljon putkijärjestelmää. Ei noissa maissa jätehuollon kokonaiskustannus asukkaille ole pienempi kuin Suomessa, jossa hinnat ovat halvimmasta päästä vastaavan sosioekonomisen tason maihin verrattuna.\nViljami Kinnunen 14.3.2016 15:06\nTuosta yllä linkkamastani Swedish waste management 2014 raportista muuten löytyy myös putkikeräyksestä mm. näin:\n"Manual waste handling is being replaced by new technology using automated\nsystems such as vacuum waste collection and underground container systems."\nMikko Paunio 14.3.2016 19:10\nViljami hyvä. Sekä Ruotsissa että Tanskassa on jätepuitedirektiivin vuoksi jouduttu toki jonkinverran investoimaan mm. biologiseen käsittelyyn.\nKun syytät minua valehtelusta, on pakko kysyä, onko toimeentulo tästä sotkusta kiinni?\nOlin ympäristöterveydenhuollon maailmankonferenssissa keväällä 2013. Siellä kuulin Fredrikshavnin jätehuollosta loistavan esitelmän. Se oli aikaa, kun ei turhia vihreitä rituaaleja ole tarvinnut tehdä. Päivittelimme esitelmän jälkeen, että hienoa systeemiä pitää nyt sorkkia lisäämällä turhia vihreitä rituaaleja, kun homma toimi kuin kellokoneisto. If it ain't broken don't fix it.\nNyt varmaan niin Tanskassa kuin Ruotsissakin on jouduttu siis leikkimään p...lla ja esittämään, että kierrätetään. #Growing number of municipalities" ei sano yhtään mitään volyymeistä. Ruotsalaiset ovat mestareita kertomaan toista ja tekemään toista. Suomalaiset taas ovat aina kuuden ällän vaan ei ällin porukkaa usein näissä direktiiviasioissa.\nYhtään Ruotsin muistaakseni 34:stä polttolaitoksesta ei ole ajettu alas. Ja Tanskassa samma juttu. Siellä poltettiin vielä enemmän kuin Ruotsissa.\nJa nyt tähän putkierilliskeräykseen. Se kuullostaa hienolta idealta, niinkuin moni vihreä idea. Ruotsista ei voi olla pitkää käyttöhistoriaa.\nTämä Vantaan asuntomessualuejupakka on jo menetetty ja jälki on karmea ja riidat voivat olla katkeria, kun kaupunki ilmeisesti takaa vain 11 miljoonaan asti kustannusten noustessa 25 miljoonaan (päälle ylläpito ? plus HSY)?\nSama keskustelu on nyt käynnistynyt Treella. Viljami, ne sun lopuksi mainitsemat molokit on siellä nyt keskustelussa julistettu maksavan 1,5 miljoonaa kun nyt investoinnit putkiin siellä saattavat olla sammaa luokkaa kuin Vantaalla?\nKuten kirjoitin, voi suuruuden ekonomia auttaa Kalasatamassa ja Jätkäsaaressa. Niinkuin Simo kertoo asumiskustannukset Suomen kalleimpiin kuuluvalla alueella kasvavat jätehuollon osalta 10-20 %. Mitään takeita ei ole, että Simo on oikeassa.\nKuitenkin alunperin putkisuunnitelmat tehtiin Espoon eräälle uudelle kaupunginosalle (en muista nyt nimeä), mutta ne hylättiin huomattavien riskien takia.\nItse pohdin mm. sitä, että muut kuin biojäteputket vääjäämättä ristikontaminoituvat ja voi olla että hygieeniset ongelmat tulevat ongelmiksi.\nKaikkein tyhmin juttu tässä on se, että epätarkoituksenmukainen erilliskeräys betonoidaan kymmeniksi vuosiksi näillä kalliilla investoinneilla. Jo nyt asukkaat valittavat Vantaalla, että neljä ei riitä kun muoville tuli erilliskeräys vaatimus. Itse olen sitä mieltä, että putkia - jos ne osoittautuvat hyviksi - olisi vain yksi sekajätepussille.\nTreen putket on kuulemma myyty Mekkaan. En halua olla pahanilmanlintu, mutta saudit voivat tulevaisuudessa olla melkoisissa maksuvaikeuksissa ja tämäkin vientikauppa voi hyvin mennä puihin matalan öljyn hinnan vuoksi. Viime syksynä Saudi-Arabia keskeytti kaikki maksunsa ulkomaisille toimijoille moneksi viikoksi.\nTämähän mainiota keskustelua pals.\nViljami Kinnunen 14.3.2016 20:01\nMikko "#Growing number of municipalities" ei sano yhtään mitään volyymeistä. Ruotsalaiset ovat mestareita kertomaan toista ja tekemään toista."\nOlen tämän tiedon sinulle jo aiemmassa blogissasi antanut, mutta toistetaan toki: Vuonna 2013 Ruotsissa biojätteet erilliskerättiin mädätykseen 190:ssä 290:stä kunnasta. Se on 65% ja luku on hyvin todennäköisesti kasvanut.\nViljami Kinnunen 14.3.2016 20:42\n"onko toimeentulo tästä sotkusta kiinni?"\nSiinä mielessä on, että tutkin Tampereen teknillisessä yliopistossa biokaasuteknologiaan liittyviä asioita. Mutta toimeentulooni ei kyllä vaikuta mitenkään vaikka jätteen yhteispoltto todettaisiin erilliskeräystä paremmaksi jätteenkäsittelymenetelmäksi. Jos asian osoitetaan näin olevan, niin kannatan sitä.\nTämän hetken tutkimustieto näyttäisi kuitenkin aika kiistattomasti tukevan erilliskeräystä - Se saattaa myös olla syy, miksi mallimaasi Ruotsi ja Tanska sitä enenevässä määrin suosivat.\nMikko Paunio 14.3.2016 21:12\nViljami se sun 65 % paramatrina voi olla hyvin epätarkka, koska et tiedä ovatko kunnat joissa on edistetty erilliskeräystä, josko net ovat pieniä kuntia tai isoja kuntia. Et myöskään tiedä kuntayksikköjen sisällä, kuinka yleistä erilliskeräys on. Esim. Suomessa sitä on käytännössä mahdotonta laajentaa haja-asutusalueille tai omakotialueille.\nEli se sun paramtrisi yksinkertaisesti se ei kerro meille volyymeistä yhtikäs mitään.\nRuotsissa ymppäristöjärjestöt ovat olleet keskitettyä biologista käsittelyä vastaan ja siellä on edistetty hommaa ainoastaan sen vuoksi että jätepuitedirektiivi ja komission päätökset siihen suuntaan ohjaavat.\nVäite että joku biokaasutus olisi todellisuudessa hyvä business on ihan pöhkö.\nViljami Kinnunen 14.3.2016 23:00\nPääosin ne ovat kaupunkeja. Ja oli siellä se Ruotsin lukukin. 307 000 tonnia vuodessa. Syntyvän biojätteen kokonaismäärää on hankalampi arvioida, mutta jos otetaan ruotsalainen mitoitusluku 0,22kg/henkilö/päivä, saadaan 770 000 tonnia vuodessa. Näin arvioiden 2013 Ruotsissa erilliskeräyksen kautta biokaasulaitokseen olisi mennyt 40% biojätteestä.\nTuo on erittäin korkea luku (jopa liiankin) kun pitää mielessä että myös kompostilaitoksia on vielä sielläkin käytössä ja haja-asutusalueilta biojätettä ei juuri kerätä (siellä se talouskohtainen kompostointi voi olla hyvinkin järkevää).\nMielenkiintoista, jos Ruotsissa ympäristöjärjestöt vastustavat jätteen käsittelyä biokaasulaitoksissa. Sinulla on varmasti antaa linkkejä sivuille joissa kritiikkiä on?\nMikko Paunio 15.3.2016 08:47\nViljami jos oletetaan että Suomen yhdyskuntajätteestä (2,4 miljoonaa tonnia) on 25 % biojätettä ja että Ruotsin väkiluku on 1,73 kertaa suurempi kuin Suomen, tällöin voidaan olettaa Ruotsissa syntyvän noin miljoona tonnia biojätettä. Tällöin sinun 65 % putoaa noin 30 %iin. Jos tuosta mainitsemastasi yli 300000 tonnista esimerkiksi puolet on yhdyskuntalietteen mädätystä, lukusi putoaa 15 %iin. Jos minä olen valehtelija niin sinä olet muunnellun totuuden torvi.\nRuotsissa on käyty vuosikausia debattia lietteen sisältämistä raskasmetalleista ym. ja ruotsalaiset ympäristöjärjestöt ovat tästä olleet huolissaan. Eivät halua varmaan biokaasutuksen rejektien viemistä pellolle. Kaiva nyt vaihteeksi itse tästä tietoa.\nViljami Kinnunen 15.3.2016 09:45\nEli sinulla ei niitä linkkejä ole antaa. En ihmettele. Oletan siis että puhut jälleen potaskaa.\nTiedän kyllä mädätteen raskasmetalleista, ne voivat (joskin harvoin) olla ongelma jätevesilietettä käsiteltäessä, mutta eivät juurikaan biojätettä käsiteltäessä. Lisäksi raskasmetalleille on määritetty tiukat raja-arvot (jopa tiukemmat kuin mineraalilannoitteille), jotta mädätettä voidaan lannoitteena käyttää.\n"The content of heavy metals in digestates from AD plants processing feedstock materials from agriculture, food waste and residues from food processing are normally within the limits of suitability as agricultural fertilisers."\nQuality management of digestate from biogas plants used as fertilizer\nVoidaan ihan hyvin käyttää tuota sinun miljoonaa tonnia biojätettä ja 30 prosenttia. Se mainitsemani 307 000 on nimenomaan ja pelkästään biojätettä, kuten ehkä osaisit sanoa, jos sen viitteeni olisit lukenut, siellä on omat, isommat, luvut lietteille. Tuo 30%:iakin on siis kyllä erittäin hyvä luku ja tarkoittanee että biojäte mädätetään ruotsissa jo lähes kaikissa suurimmissa taajamissa.\nMikko Paunio 15.3.2016 10:31\nJos minä puhun potaskaa, niin sinä leikit potaskan kanssa ja ihan turhaan. Tulee aina Freud mieleen, kun näitä vihreitä kakkaleikkien mielekkyyttä pohditaan. Tämän homman tarkoitushan on säästäminen ja resurssiviisaus. Nämä vihreät kakkaleikit syövät resursseja eivät säästä eikä kyseessä ole minkään sortin viisaus. EUn biojätteen vihreässä kirjassa todetaan yksiselitteisesti, että biojätteen erilliskeräyksellä ei ole mitään merkitystä humuksen ylläpidossa koska se on täysin marginaalinen erä kokonaistaseessa. Siinä meni sitten biokaasun järkevyys. Resurssien säästämisestä on ollut tämä fosforin hintapiikki 2008 jota monet tulkitsivat samoin kuin öljyn kohdalla että se oli myös tuotantopiikki. Fosforia riittää yllin kyllin (Suomen pellot muuten taitavat olla monin paikoin ylikyllästettyjä) satojen vuosien tarpeisiin. Tästä fosforista on EU:n komission paperi, joka kertoo asian jetsulleen, että mitään tarvetta ei ole kalliisiin ja resursseja syöviin kakkaleikkeihin. Sähän joudut erilliskeräämään ja rakentamaan turhaan kaksinkertaisen järjestelmän. Mä katson, joskon löydän sen komission paperin nyt. Pistän sen sitten myöhemmin jos en nyt sitä löydä. Hölmöläisen hommaa sanon minä.\nMikko Paunio 15.3.2016 10:36\nVaikka löydät asiakirjasta varmaan omalta kannaltasi mielenkiintoisia asioita, asia on just silleen, että fosforia riittää sadoiksi vuosiksi eteenpäin.\nViljami Kinnunen 15.3.2016 14:29\nMikäpä siinä, olen tosiaan samoilla linjoilla tuon linkkaamasi paperin kanssa. Siinähän noin 20 sivun verran peustellaan miksi fosforin kiertoa on tärkeää tehostaa, vaikka sitä ehkä riittäisikin louhittavaksi pitkäksikin aikaa (joka ei tosin raportinkaan mukaan ole mitenkään varmaa tai turvattua koska varannot sijaitsevat käytännössä kahdessa maassa). Ehkä yhtenä tärkeimmistä syistä on myös se, että nyt systeemiin tuodaan jatkuvasti lisää fosforia, josta suuri osa päätyy lopulta vesistöihimme.\nJa fosfori on vain yksi pieni osatekijä kun jätteistä puhutaan. Typpi on ehkäpä tärkeämpi. Se menetetään poltossa täysin, kun taas mädätyksessä saadaan juuri siihen muotoon kuin se kasveille halutaan antaa. Saman tekeminen perinteisin keinoin kuluttaa energiaa 7-8 MWh/t NH3...\nHeität hatusta väitteitä joita et pysty perustelemaan mitenkään. Tutkimustiedon (jota olen edellisessä blogissasi hieman listannut) mukaan erilliskeräyksellä päästään parhaaseen tulokseen niin energiataseelta kuin ympäristövaikutuksilta. Hinta voi olla hieman kalliimpi, mutta tämäkään ei ole yksiselitteinen vaan etenkin ravinteiden hyödyntämisessä on toistaiseksi toteutumatonta taloudellista potentiaalia. Sitra arvioi juuri biokaasualan madollisuudeksi Suomen vaihtotaseeseen 150Me/vuodessa.\nMutta jos olet vihollisesi päähäsi lukinnut, turhapa siihen on muiden yrittää vaikuttaa. Hyvää elämää!


Asetus rakennusasetuksen muuttamisesta 87/1982 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1982 › 87/1982\nkumotaan 26 päivänä kesäkuuta 1959 annetun rakennusasetuksen (266/59) 94, 104 ja 105 §,\nmuutetaan 4 §, 45 §:n 1 momentti, 64 §:n 2 momentti, 102, 103, 106 ja 134 §, 137 §:n 1 momentti, 138 §, 150 §:n 4 momentti ja 156 §,\nsellaisina kuin niistä ovat 4 § 10 päivänä lokakuuta 1969 annetussa asetuksessa (628/ 69), 45 §:n 1 momentti, 64 §:n 2 momentti ja 150 §:n 4 momentti 16 päivänä joulukuuta 1966 annetussa asetuksessa (673/66), 134 § 11 päivänä kesäkuuta 1965 annetussa asetuksessa (334/65), 137 §:n 1 momentti 5 päivänä marraskuuta 1976 annetussa asetuksessa (877/76) ja 138 § 7 päivänä huhtikuuta 1978 annetussa asetuksessa (268/78), sekä\nlisätään 64 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 16 päivänä joulukuuta 1966 annetulla asetuksella, uusi 5 momentti, 99 §:ään uusi 3 momentti, 130 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna 31 päivänä lokakuuta 1973 annetulla asetuksella (791/73), uusi 1 momentti, jolloin nykyinen 1-3 momentti siirtyvät 2-4 momentiksi, asetukseen uusi 134 a-134 d § sekä 137 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 5 päivänä marraskuuta 1976 annetulla asetuksella, uusi 4 momentti, seuraavasti:.\nRakennuslupaa ei saa vastoin rakennuslain 5 §:n säännöstä antaa uudisrakennuksen rakentamiseen, milloin on kysymys taaja-asutuksesta alueella, jolla ei ole voimassa asemakaavaa, rakennuskaavaa tai rantakaavaa, ellei sanotun pykälän 2 momentissa tarkoitettua poikkeusta ole myönnetty. Rakennuslupa voidaan kuitenkin myöntää, jos kysymys on enintään kaksi asuntoa käsittävän asuinrakennuksen korjaamisesta uudisrakentamiseen verrattavalla tavalla tai sen vähäisestä lisärakentamisesta.\nJollei rakennuslain 125 §:n 4 momentista muuta johdu, on tonttijakoehdotukseen sovellettava vastaavasti, mitä 39 §:n 1 ja 2 momentissa on säädetty, ei kuitenkaan 2 momentin säännöstä tiedottamisesta toiselle kunnalle.\nJos tontin raja on epäselvä, on toimituksen suorittajan tarpeen vaatiessa alistettava asia rakennuslautakunnan käsiteltäväksi niin kuin siitä on erikseen säädetty. Rakennuksen paikan merkitsemistoimitus on keskeytettävä, kunnes rajan oikea suunta on lopullisesti vahvistettu.\nKiinteistöinsinööri voi määrätä kaupungin palveluksessa virkasuhteessa olevan maanmittausteknikon suorittamaan 1 ja 4 momentin mukaiset tehtävät. Määräyksen antamisen edellytyksenä on kuitenkin, että määräyksen saaja on suorittanut teknikon tutkinnon teknisen koulun maanmittaustekniikan opintosuunnalla.\nYksityisen viemärin sekä siihen liittyvien puhdistus- ja muiden laitteiden rakentaminen ja kunnossapito kuuluu tontin omistajalle.\nYksityistä viemäriä ja sen laitteita koskevalle suunnitelmalle on yleisen viemärilaitoksen toiminta-alueella haettava kunnan tai laitoksen hyväksyminen.\nMilloin tontin maanpinnan luonnollista korkeutta muutetaan tai tontilla suoritetaan muita toimenpiteitä, jotka muuttavat luonnollista vedenjuoksua tontilla, tontinomistaja on velvollinen huolehtimaan, ettei toimenpiteistä aiheudu huomattavaa haittaa naapurille. Jos tontinomistaja laiminlyö velvollisuutensa, rakennuslautakunnan asiana on määrätä haitan poistamisesta.\nMitä 1 momentissa ja 99 §:n 3 momentissa on säädetty tontin omistajasta, koskee soveltuvin osin myös rakennuskortteliin kuuluvan muun maan omistajaa sekä virkistys-, liikenne-, vaara- ja erityisalueen omistajaa.\nMilloin rakennuslain 77 §:ssä tarkoitetusta korvauksesta on tehty sopimus, on kaupungin pidettävä maksamattomista korvauksista luetteloa.\nUudisrakennuksen paikka ja korkeusasema on ennen rakennustyön aloittamista merkittävä maalle rakennuslautakunnan taikka johtosäännössä määrätyn viranomaisen toimesta.\nMitä 9 luvussa ja 97-98 §:ssä ja 99 §:n 1 momentissa sekä 102-103 §:ssä on säädetty, on soveltuvin osin noudatettava myös rakennuskaava-alueella. Myös rakennuskaavassa voidaan sallia työhuoneen sijoittaminen osaksi tai kokonaan maanpinnan alapuolella olevaan tilaan.\nEnnen rakennuskaavatietä varten osoitetun maan ottamista rakennuslain 103 §:n 1 momentin mukaiseen käyttöön on rakennuskaava tarpeellisilta osin merkittävä maastoon sekä selvitettävä, mistä tiloista rakennuskaavatieksi tuleva alue muodostuu.\nMitä 95 §:ssä on säädetty katupiirustuksesta ja kaupunginhallituksesta koskee vastaavasti rakennuskaavatiepiirustusta ja kunnanhallitusta.\nRakennuskaavatietä varten kunnan haltuun otettavalla alueella on suoritettava katselmus, jollei haltuun ottamisesta ole sovittu. Katselmuksen toimittaa rakennuslautakunta tai johtosäännössä määrätty muu viranomainen. Katselmuksesta on ilmoitettava asianosaisille siinä järjestyksessä kuin tiedoksiannosta hallintoasioissa annetussa laissa (232/66) on säädetty.\nEnnen 1 momentissa tarkoitetun katselmuksen toimittamista ei alueella saa ryhtyä toimenpiteisiin, jotka voivat vaikeuttaa katselmusta.\nMitä 106 §:ssä on säädetty kaupungista koskee vastaavasti rakennuslain 108 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetun korvauksen osalta muuta kuntaa.\nMitä 77-79, 81-83, 85, 85 a, 87, 87 a, 88, 90, 90 a, 120, 121, 123, 126, 127 ja 131 §:ssä sekä soveltuvin osin, mitä 80, 84, 97, 102, 122, 124, 125, 128, 129 ja 133 §:ssä on säädetty, on voimassa rakennettaessa alueella, jolle ei ole vahvistettu asemakaavaa, rakennuskaavaa tai rantakaavaa.\nJos rakennuspaikalle ei johda ajokelpoista pääsytietä tai jos sinne päästään vain yleisistä teistä annetun lain 52 §:ssä tarkoitetun maatalousliittymän kautta ja pääsytien saamiseksi yleiseltä tieltä tarvitaan mainitun lainkohdan mukaisesti liittymälupa, lupa on liitettävä rakennuslupahakemukseen.\nUudisrakennuksen paikan ja korkeusaseman merkitseminen sekä rakennustyön katselmukset on toimitettava sen mukaan kuin rakennuslupapäätöksessä määrätään.\nAntaessaan rakennuslain 5 §:n 2 momentissa tai 132 §:n 1 momentissa tarkoitetun poikkeusluvan sisäasiainministeriön ja lääninhallituksen on päätöksessään samalla määrättävä luvan voimassaoloaika. Poikkeuslupaa vastaavaa rakennuslupaa on haettava sanotun ajan kuluessa. Aikaa ei ole määrättävä kahta vuotta pitemmäksi. Poikkeuslupa, joka koskee laajempaa kuin yhden rakennuspaikan käsittävää aluetta, voidaan kuitenkin määrätä olemaan voimassa enintään viisi vuotta.\nKun rakennuslautakunnan rakennuslain 133 §:n 3 momentin nojalla antama päätös, joka koskee viemärin tai johdon sijoittamista, on tullut lainvoimaiseksi, rakennuslautakunnan on lähetettävä jäljennös päätöksestä ja siihen liittyvästä asianmukaisesta kartasta maarekisteriin merkityn alueen osalta maanmittauskonttorille ja tonttirekisteriin merkityn tontin osalta tonttikirjan pitäjälle.\n4§45§64§99§102§103§106§130§134§134a§134b§134c§134d§14 luku - Asemakaava maalaiskunnassa16 luku - Rakentaminen haja-asutusalueella137§138§150§156§


Tehtaalla kuvaamista rajoitettiin pääluottamusmies Tuula Kariveden ja tämän kollegan toimistoon. Kuva: Elina Hiltunen/ Yle\n23.3.2016 • Päivitetty 23.3.2016\n“Päätös oli tehty, vaikka sitä ei koskaan myönnetä”\nFiskars osti muiden muassa klassisesta Wedgwood-brittibrändistä tunnetun WWRD-luksusyhtiön ja sai valikoimaansa lisää keramiikkaa, “hienompaa kuin Arabian”, Tuula Karivesi toteaa. Työnantaja ei voinut myöntää Arabian tehtaan sulkemisaikeita, yt-laki niin edellyttää, mutta kaikki oli valmisteltu ennalta.\n“En osaa sanoa, onko yhtiö ajatellut asiaa syvällisesti”\n“Ajattelin, että kuinka antiikkista täällä on”\nTuolla taustalla on yli sata metriä pitkä polttouuni, jossa on kiinnittynyt lasite myös Kariveden viimeistelemien kuppien pintaan. Ammattikielellä hänen työtehtävänsä oli “riippausta”: koneella muovattavaan kuppiin liitettiin korva ja sen liitoskohta siistittiin. Keramiikkatyöntekijäksi tehtaalle palkattu Karivesi valmisti esimerkiksi Teema-mukeja.\nElävän arkiston poimima video vuodelta 1943\n“Käyn unissanikin asioita läpi”\nPääluottamusmies Karivesi on tuntenut muutoksen myös “poskilihoissaan”. Apua hän on hakenut hierojalta ja purukiskosta, joka tosin on jo aiempien yt-kierrosten peruja. Intoa ei ole riittänyt lenkkeilyyn saati kutomiseen.\nLegendaarinen posliinitehdas lopetetaan – "Arabian keramiikkatehdas oli muotoilun Mekka" 9.9.2015\nKulttuuriKotimaaArabia (Yritys)TeollisuusKeramiikkaIittala (yritys)Fiskars Oyj AbpLuottamusmiehetMuotoiluTeema-sarja (Arabia)TyöntekijätKeraaminen teollisuusLasiteollisuusAstiastotSuomalainen muotoiluAntiikkisisustus


Syyslomamatka Unkariin :: Juvan-hsrk\n" Üdvözöljük a repülőgépen " ja silloin repesi, aiheuttaen Joosualla spontaanin ja villin tuuletuksen. Istuimme mutkikkaan lähtöselvityksen ja selityksen jälkeen Budapestiin lähtevässä lentokoneessa. Alku takkusi jo Rissalassa, jossa meille ilmoitettiin että juuri me emme mahdu ylippukattuun lentokoneeseen. Rukouksia , huokauksia ja pyyntöjä lähetettiin tiuhaan tahtiin Hänelle, jolla on valta ja voima muuttaa asioiden kulkua. "Ja jos alku on näin hankalaa, mikä tulee olemaankaan se siunausten määrä, jota kohti olemme menossa? ", tunsin ajattelevani. Jos tuon tutun kielen kuuleminen sai Joosuan reagoimaan, niin oma tapani osoittaa kiitollisuutta, purkautui noroina silmäkulmista.\nAuton vuokraamista , vakuutusehtojen sekkaamista ja pankkikortin vilaustusta ja sitten alla paloi M0 Budapestin baana kohti Balatonia. Ihana Puztan leppeä tuuli puhalteli +25 asteen hellivässä lämmössä. Ympärillä häkellyttävän värikyllästeinen Unkarin ruska oli kauneimmillaan. Että minun sielussani soi...aina siihen asti kunnes avasin kotimme oven Vàrpalotassa. Home Sweet Home kyltti toteutui sananmukaisesti, oma HOME kullan kallis: tuuletusta, hengityssuojaimien käyttöä ja antihistamiinia.\nJoosua ymmärsi tarvitsevansa kaivattua laatuaikaa, olihan hän virallisesti syyslomalla. Kyllä 15v. poikanikin muuttoon osallistui, kantoi pakatut tavarat pahvilaatikosta takaisin hyllyyn.\nTulevaan kotikaupunkiimme Soproniin ajallessa mieli oli jännittynut ja samalla hieman haikea. Aika Várpalotassa olisi pian ohi, monenlaista menneisyyden tunne taakkaa kannettavana ja pitkää ihmissuhdetta saisi uuden näkökulman, etäisyyttä ja irrottautumista. Yhtäaikaa samassa sielussa kohtasi eilisen kipu ja huomisen riemu.\nPaavali tiivisti tuntojani Fil 3: " Mutta yhden minä teen: unhottaen sen, mikä on takana, ja kurottautuen sitä kohti, mikä on edessäpäin, minä riennän kohti päämäärää, voittopalkintoa, johon Jumala on minut taivaallisella kutsumisella kutsunut Kristuksessa Jeesuksessa. "\nVuokra-asuntoja oli puntaroitavaksi tarjolla 7 kappaletta, niihin tutustuimme ja läpi kävimme. Mutta onkohan minulla joku kumman kontrollikeskuksen ruuvi löysällä tai peräti pudonnut, kun tämän kaikista juuri valitsin? se oli rakkautta ensisilmäyksellä. Talo on vähintään sata vuotias. Asunto on kuiva, sisältä ok, uudehko keittiö ja meille pihalla oma patio! Jopa siivousmoppi kotoisasti odotti ovenpilessä. Vuokraemäntä puhui vielä hyvää saksaa ja hän halusi meille maalauttaa huoneet ennen 15.11 vuokrasopimuksen kirjoittamista. Tämä se on !\nSunnuntain kokouksessa meidät sitten kättenpäällepanemisen ja seurakunnan täyden hyväksynnän saattelemina siunattiin Soproni Evangéliumi Gyülekezet- seurakuntaan. Palaveri pastorin Roóz Zoltanin ja vanhimmiston kanssa oli hyvin rakentava ja yhteistyöhön suuntaava. Kerrankin minua odottaisi työtiimi, jossa olisin jäsen. En enää yksinäinen romanikylillä koluaja , vaan yhteisellä näyllä varustetun seurakunnan elävä kivi ja osa isompaa kokonaisuutta. Sain palvella tätä rakkaaksi tullutta Jumalan lasten joukkoa myös saarnaamalla sanaa.\nTietysti kävimme myös romanikylillä Ozorassa ja Mezöszentgyörgyssä, tapaamassa niitä pitkäaikaisia ystäviä, perheitä ja enenevää lapsikatrasta. Tyndin huusholliin oli hankittu uusi, musta sika, joka estotta kulki porstua ja kammarin väliä.\nJälleennäkeminen nosti tunteet romanien sydämessä pintaan. He olivat Karin kuolemasta kovin murheissaan ja itkien he kysyivät: " Kuka meitä ja lapsiamme nyt siunaa, kun pastori Karia ei enää ole?". Samaa kyselen; Niin voisitko se olla sinä?\nUmpi uupuneena, mutta sydämessäni niin onnellisena ja sielu kylläisenä , täyttäessäni Herrani tahtoa, pakkailin kotia joulukuiseen muuttokuormaan. Silloin sydämessäni soi ( muokattu) runonpätkä. " Ja vaikka minä saisin maailman ääret ja vaikka minut vietäisiin palatsiin , tänne minä palaan , vaikka kerjätä saisin, vaikkapa hulluna pidettäisiin".\nLähettinne, Tarja Honkanen ja Joosua


Kouvola - Kuusankosken paikallinen puhelinluettelo on ilmestynyt - Fonecta\nKouvola - Kuusankosken paikallinen puhelinluettelo on ilmestynyt\nma, elo 13, 2007 12.28 CET\nFonecta Oy:n julkaisema Kouvola - Kuusankosken paikallinen puhelinluettelo 2007 on ilmestynyt ja sen jakelu alkaa viikolla 33. Posti jakaa Kouvola - Kuusankosken paikallisen puhelinluettelon perille kaikkiin kotitalouksiin ja yrityksiin Kouvolan, Kuusankosken, Elimäen ja Valkealan kuntien alueella 24.8.mennessä. Luettelon on myös noudettavissa noutopisteistä Anjalankoskella, Iitissä ja Jaalassa.\nPuhelinluettelolla on Kouvolan ja Kuusankosken seudulla pitkät perinteet. Ensimmäinen Kouvolan ja lähiseudun puhelinluettelo ilmestyi jo vuonna 1919 ja siinä oli 48 sivua.\nKouvola - Kuusankosken paikallisen puhelinluettelon ilmettä ja sisältöä on uudistettu käyttäjien toiveiden mukaisesti. Eri väreillä merkityt osiot helpottavat ja nopeuttavat tiedon löytämistä. Kansiliepeen pikahakemistoon on koottu alueen sairaanhoitopalvelujen yhteystiedot. Samasta paikasta löytyvät myös hätänumerot. Luettelon alkusivuilta löytyy karttasivujen lisäksi kuntien palveluoppaat, joissa on tietoa vapaa-ajan tarjonnasta, kierrätysohjeita sekä muita arkipäivän tarpeisiin ja ajankohtaisiin aiheisiin liittyvää hyötytietoa.\nYritykset ja kotinumerot löytyvät perinteiseen tapaan Valkoisilta Sivuilta aakkosjärjestyksessä. Keltaisilla Sivuilla on alueen palveluntarjoajien ilmoituksia tuotteista ja palveluista. Kouvola – Kuusankosken Keltaisilta Sivuilta löytyykin tänä vuonna lähes kaksinkertainen määrä tuotteiden ja palveluntarjoajien yhteystietoja viime vuoteen verrattuna.\nMäkelät pitivät pintansa\nYleisin sukunimi Kouvola-Kuusankosken paikallisessa puhelinluettelossa on edelleen Mäkelä, heitä on yhteensä 153. Seuraavaksi yleisimpiä ovat Seppälät, Virtaset kirivät tänä vuonna Lehtisten ohi, kannoillaan Niemet, Peltolat ja Koskiset. Ammattinimikkeiden kärkikolmikon muodostavat viime vuoden tapaan maanviljelijät, rouvat ja paperityömiehet.\nFonecta on Suomen suosituin yhteystietoyritys ja alan selkeä markkinajohtaja Suomessa. Tarjoamme suomalaisille laajan valikoiman palveluita, joiden kautta yhteystiedot Suomesta ja ulkomailta ovat asiakkaittemme ulottuvilla ajasta, paikasta, käyttötilanteesta ja viestintävälineestä riippumatta. Tunnetuimpia palveluitamme ovat mm. Puhelinluettelot, 02 02 02 ja 118 -numeropalvelut sekä Fonecta Finder. Fonectan palvelujen kautta yhteystietoja haetaan yli 1,5 miljoonaa kertaa päivittäin. Fonectan palveluksessa on tällä hetkellä lähes 900 ihmistä yhdeksällä paikkakunnalla Suomessa. Vuonna 2006 Fonecta-konsernin liikevaihto Suomessa oli yli 150 miljoonaa euroa. www.fonecta.fi FONECTA OY, KOTIPAIKKA: HELSINKI, ELIMÄENKATU 5, 00510 HELSINKI, PUH. 020 442 2020, Y-TUNNUS 1755007-6, ALV REK\nKouvola-Kuusankosken puhelinluettelo numeroina\nPuhelinnumeroita noin 32 000\nMatkapuhelinnumeroita noin 11 000\nPainosmäärä 42 800\nEniten esiintyvät sukunimet:\nEniten esiintyvät ammattinimikkeet:\nMuuta mielenkiintoista Kouvola-Kuusankosken puhelinluettelosta\nLuettelon alkusivuilta löytyy mm.:\n-\tpaikkakunnan luontokohteita ja nähtävyyksiä\n-\tDigiTV Info\nKeltaisilta sivuilta löytyy mm. apua koulujen alkuun:


Renkaiden tasapainotuskone, High Lift – maceakauppa.fi\nEtusivu / Koneet ja työkalut / Korjaamokoneet, työkalut ja tarvikkeet / Rengaskoneet ja tarvikkeet / Tasapainotuskoneet\nTasapainotuskone kosketusnäytöllä kaikenlaisten ajoneuvojen renkaiden tasapainottamiseen.\nRenkaiden, joiden paino enintään 65 kg.\nRenkaiden tasapainotuskone, High Lift määrä\nRenkaiden tasapainoituskoneen avulla tasapainotat ajoneuvon pyörät, mikä puolestaan lisää liikenneturvallisuutta ja ajomukavuutta.\nTasapainottaminen poistaa ohjaustärinän, vähentää renkaiden kulumista ja ajoneuvon voimansiirron sekä alustarakenteiden vaurioitumista.\nTämä rengaskone on varustettu helppokäyttöisellä kosketusnäytöllä ja se soveltuu erinomaisesti kevyen kaluston, moottoripyörien ja pienen raskaan kaluston pyörien tasapainottamiseen.\nKoneessa on manuaalinen kalibrointi, joka tehdään itse 100g painolla.\nKoneen päällä on laatikosto tasapainoja ja tarvikkeita varten.\nLaadukas tasapainoituskone renkaille, jotka painavat enintään 65 kilogrammaa.\nTämä kone on varustettu hyvällä hinta-laatusuhteella, joten ostamalla sen saat runsaasti vastinetta maltillisella kustannustasolla.\n– Moottorin teho: 250W\n– Maksimi vannekoko: 24″\n– Minimi vannekoko: 10″\n– Vanteen leveys: 1.5″ – 20″\n– Maksimi pyörän paino: 65 kg\n– Mittausaika: 10 sekuntia\n– Laitteen paino: 118 kg\n105 × 102 × 71 cm\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Renkaiden tasapainotuskone, High Lift” Peruuta vastaus


Onko mitään tyhmempää kuin höpöttää, että niin ja niin - Perussuomalaiset - Suomi24 Keskustelut\nOnko mitään tyhmempää kuin höpöttää, että niin ja niin\nsuuri prosentti kansasta, ei kannata sitä ja sitä puoluetta. No ei ole, vaan tuollainen on täysin lapsellista. Mutta tuo juuri kertoo siitä, että kun mitään järkeviä argumentteja ei ole, niin vedetään tuollainen esiin. Tuo "Landlordin" juttu on juuri tuota turhaa potaskaa, reppana ei pysty parempaan.\nKuinka älykästä on esim. sanoa, että hei, vas.liittoa ei kannata 93% kansasta. Eli kansa ei pidä äärivasureista.\nKannattaa muuten muistaa vasemmiston vihapuheet ja antisemitismi.\nSe on sitä itseriittoisen antipersun alyllistä ja asiallista keskustelua, siis omaa kuvitelmaansa sellaisesta. Omakuva kun antipersulla on liiallisen itsetunnon myötä vääristynyt, ja nyt odottelee Nobelin rauhanpalkintoa toiminnastaan, jota pitää suorastaan äärimmäisen älyllisenä ja fiksuna toimintana palstalla. Persuista valehtelun ja toistelun.\nVihervasurit ei tuota mitään hyödyllistä. Heidän tehtävä on vain höpöttää kaikenlaista että he pääsevät valtaan ja sitten vallassa ollessaan vain esittää tekevänsä jotain tuhlata kaikkien aikaa kaikenlaisilla selityksillä.\nSamaa mieltä, ei siinä mitään tolkkua olekkaan.