On tullut jälleen aika äänestää viime vuoden parhaista kirjoista. Kuten tavallista, jälleen kerran valintojen tekeminen oli vaikeaa. Kotimaisen kaunokirjallisuuden osalta olisin voinut nimetä ainakin kuusi kirjaa pistesijoille.\nToisaalta tuskailin sen asian kanssa, että erityisen moni kirja on saanut kaksoisluokituksen ja voisi näin olla ehdolla parissakin kategoriassa. Tämä on harmillista, sillä äänten mahdollisesti jakautuessa eri kategorioihin kirjan mahdollisuus menestyä äänestyksessä olennaisesti vähenee.\nOma sijoitusperusteeni on puhtaasti se, että halusin asettaa mahdollisimman monta hyvää teosta ehdolle. Toisissa kategorioissa oli enemmän tunkua kuin toisissa.\nTässä tulevat Amman lukuhetken parhaat kirjat vuodelta 2017. Kirjapalkintojen voittajat julkistetaan 5.2. klo 10 äänestystä hallinnoivissa blogeissa.\nBlogistanian Finlandia (kategoriaa emännöi Hurja Hassu lukija -blogi):\nRosa Liksom: Everstinna (LIKE)\nEverstinna on ehdottomasti yksi tämän vuoden vaikuttavimmista kotimaisista romaaneista ja upea, eheä, hätkähdyttävä kokonaisuus, jonka taituruutta voi vain ihailla. Ihailen taitoa ja kykyä, jolla tuosta tekstimassasta on osattu ja maltettu poimia vain kaikki oleellinen ja tarpeellinen. Näistä rakennuspuista on syntynyt muodoltaan loistelias ja sisällöltään sykähdyttävä romaani.\nJohanna Catani, Lari Mäkelä (toim.):Toinen tuntematon (WSOY)\nToivon, että Toisen tuntemattoman lukisivat kaikki, siis ihan kaikki suomalaiset. Jos Linnan Tuntematon on tuttu, kirjana tai elokuvana, on siitä etua, mutta aivan yhtä hyvin kirjan voi lukea ilman pohjaakin. Tuntematon sotilas on innoittanut kirjailijat universaalien aiheiden ja tunteiden äärelle sekä sukelluttanut mysteereihin, joihin ei löydy vastauksia vieläkään.\nTämän kirjan haluan lukea vielä monta kertaa uudestaan.\nKjell Westö: Rikinkeltainen taivas (Otava)\nRikinkeltainen taivas on nautittava lukukokemus ja samalla Suomi 100 -henkeen sopiva katsaus maan viimeisimpiin 50 vuoteen. Westö kuvaa mestarillisesti maan henkisen ilmapiirin muutoksia yksilön kokemusten kautta.\nBlogistanian Globalia (kategoriaa emännöi Oksan hyllyltä -blogi)\nNathan Hill: Nix (Gummerus)\nTarinan liki dekkarimaiset juonenkiemurat ja henkilöiden motiivit liikkuvat ehkä ajoittain uskottavuuden rajamailla, mutta ajankuvaus osui ja upposi täydellisesti. Nix on paitsi viihdyttävä romaani myös vaikuttava yhteiskunnallinen puheenvuoro. Tykkäsin kovasti.\nAngie Thomas: Viha jonka kylvät (Otava)\nAffinity Konar: Elävien kirja (WSOY)\nAffinity Konarin Elävien kirja on yhtä aikaa ruma ja kaunis teos. Kirjassa on paljon pahaa, raakaa, repivää ja kiduttavaa. Toisaalta kauniit sanat, käsitteiden ja ideoiden maailma lohduttavat niin kirjan henkilöitä kuin lukijaakin.\nBlogistanian Kuopus (kategoriaa emännöi Yöpöydän kirjat -blogi)\nEleva Favilli, Francesca Cavallo: Iltasatuja kapinallisille tytöille (S&S)\nKuka tietää, kun lapseni myöhemmin muistelevat lapsuuttaan, tämä teos saattaa olla yksi vaikuttavimmista ja kauaskantoisimmista kirjoista, joita olemme yhdessä lukeneet.\nMauri Kunnas: Koiramäen Suomen historia (Otava)\nKoiramäen Suomen historia on taattua Kunnasta, mutta ehkä maestro vielä tässä tapauksessa ylittää itsensä.\nTatu Kokko: Rob McCool ja kirottu metsä (Icasos)\nKokko on luonut upean ainutlaatuisen maailman, vaihtoehtoisen todellisuuden, josta toivottavasti ammennetaan vielä monenmonta tarinaa ja seikkailua lukijoiden iloksi.\nBlogiastanian Tieto (kategoriaa emännöi Hannan kirjokansi -blogi)\n1917 on tietokirja, jota suosittelen luettavaksi tai ainakin selailtavaksi ihan kaikille. Vuodet 1917 ja 1918 kuuluvat Suomen historiassa yhteen saumattomasti. Sisällissotaa ei ole mitään mahdollisuutta ymmärtää, eikä mieltä muistella, ellei sitä osaa sijoittaa edeltävien vuosien ja vallitsevan historiallisen todellisuuden kontekstiin.\nAlex on rehellisen- ja vilpittömänoloinen kuvaus siitä, miten yksi poliitikko on nähnyt ja kokenut isommat ja pienemmät historialliset tapahtumat, joita on saanut joko olla seuraamassa aitiopaikalta, tai itse vahvasti myrskynsilmässä luovien.\nHanna Apajalahti: Kulttuumatkailijan Lappi (Into)\nKulttuurimatkailijan Lappi on vahvasti ajassa, mutta ulottaa otteensa myös tuhansien vuosien taakse. Saamelainen ja lappilainen kulttuuri, historia ja elämänmeno tulevat lukiessa lähelle. Myöskään kipupisteitä ei kaihdeta.\nTÄHÄN PÄÄTTYY VIRALLINEN BLOGISTANIAN KIRJAPALKINTOJEN ÄÄNESTYSOSUUS.\nLisäksi haluan jakaa vielä muutaman oman "palkintoni", kutsuttakoon niitä vaikka erityiskiitoksiksi.\nVuoden kunnianhimoisin: Mikko Kamulan Ikimetsien sydänmailla\nVuoden vaikuttavin sanoma: Asko Sahlbergin Amandan maailmat\nVuoden kaunein kieli: Anni Kytömäen Kivitasku\nVuoden dekkari: Lauri Mäkisen 50/50\nVuoden viihdyttävin: Eve Hietamiehen Hammaskeiju\nHanna/Hannan kirjokansi 4. helmikuuta 2018 klo 10.44\nAmma 4. helmikuuta 2018 klo 19.36\nElina / Luettua elämää 4. helmikuuta 2018 klo 10.54\nOlen aina ihmeissäni, kuinka ihmiset lukevat niin paljon, että voivat äänestää joka kategoriassa. Mahtavat listat sinullakin! Nix putosi viime hetkillä listaltani, vaikka pidinkin siitä paljon. Westön uutuutta en ehtinyt edes lukea vielä. Nyt näiltä listoilta löytyy vaikka kuinka paljon lukuvinkkejä.\nAmma 4. helmikuuta 2018 klo 19.38\nElina, viime vuonna en äänestänyt kaikissa, koska tuntui, etten ollut ehtinyt lukea riittävän monipuolisesti ja paljon. Tällä kertaa tuntui löytyvän ehdokkaat kaikkiin kategorioihin.\nTotta, minäkin olen bongannut toisten listoilta monta hyvää vinkkiä!\nKirsi Hietanen/Kirsin kirjanurkka 4. helmikuuta 2018 klo 11.30\nAhh, miksi oi miksi torjuin kustantajan tarjoaman arvostelukappaleen Nixistä?! On hankittava se vielä...\nNo, vielä ehtii! Nix ei antaudu helpolla, mutta itse pidin valtavasti, tosin kaikkiin tämä ei ole iskenyt samalla tavalla. Lukemalla se selviää, mihin kategoriaan kuuluu.\nMaija 4. helmikuuta 2018 klo 11.36\nEverstinna on näkynyt monen äänestyslistoilla, joten vaikka jostain epämääräisestä syystä olen kirjaa vältellyt, taidan viimeinkin pistää sen lukulistalle. Viha jonka kylvät oli todella hyvä kirja, mutta en osannut äänestyskiireessä päättää kuuluisiko se Globaliaan vai Kuopukseen, joten hölmösti pudotin kokonaan pois listoilta.\nAmma 4. helmikuuta 2018 klo 19.40\nViha jonka kylvät taisi saada ääniä molemmissa kategorioissa. YA:na se toki kuuluisi Kuopukseen, mutta nämä ovat juuri niitä hankalia rajanvetoja joita jouduin tekemään. Samaten Kunnas ja Iltasadut kapinallisille tytöille olisi voinut sijoittaa kaksoiluokituksen vuoksi myös Tietoon, mutta sitä en halunnut tehdä koska minulla oli monta hyvää aikuisten tietokirjaa tarjolla. Hankalia nämä joskus!\nriitta k 4. helmikuuta 2018 klo 12.14\nAngie Thomas ja Kunnas samoja näköjään :)\nAmma 4. helmikuuta 2018 klo 19.41\nLoistavia kirjoja molemma :)\nArja 4. helmikuuta 2018 klo 13.19\nHienoa, kun nostit Westön, Amma! Argh, näitä listoja lukiessa alkaa isosti ottamaan päähän, kun ei ole ehtinyt lukea kaikkia... Nix ei tehnyt minuun kovin suurta vaikutusta enkä edes blogannut siitä. Elävien kirjaa hipelöin kirjastossa, mutta aihe vaikutti niin rankalta, että jätin ottamatta. Thomasin kirja sentään on pinossa.\nAmma 4. helmikuuta 2018 klo 19.42\nSepä se, minullakin jäi vielä pinoon pari sellaista kirjaa, jotka olisin halunnut lukea. Tosin esimerkiksi Finlandiassa oli jo niin tunkua, että päätin olla lukematta enää lisää.\nElävien kirja on kyllä aika rankka. Tosin kieli oli minusta niin kaunista, että se lievitti suurimmasta ahdistuksesta terän.\nLeena Lumi 4. helmikuuta 2018 klo 14.06\nEhdottomasti Everstinna<3 Tiedätkö, luin Elävien kirjan, mutta menin siitä ihan lukkoon. Katsos, ensinnäkin lapsikertoja ja aloin kuulla sen pienen äänen ja jos huomasit, se ääni etäännytti kauheuksia...sitten pam!, kun päälle rävähti se häkkijuttu ja muu: En pystynyt saamaan lausetta kokoon. Kontrastit ovat hyviä paikassaaan, mutta tässä minulle liikaa. En vain kestänyt, vaikka luen tuosta ajasta paljon ja aina vain. Arja hoi, Elävien kirja on rankempi kuin kaikki muut mitä olen aiheesta lukenut, koska siinä sokkivaikutus voi lyödä kuin yli!\nAmma 4. helmikuuta 2018 klo 19.44\nLeena, tavoitan hyvin, mitä tarkoitat. Elävien kirja oli todella kontrastinen romaani. Totta puhuen, taisin olla aika maassa sitä lukiessani. Toisaalta kirja ahdisti, mutta sen kauneus myös kiehtoi. Huomasin itse jälkikäteen esittelystäni, että olen ollut vähän hämmentynyt sitä kirjoittaessani.\nTuija Takala 4. helmikuuta 2018 klo 18.35\nKiva bonuslista sinulla! Kivitasku, Hammaskeiju ja Amandan maailmat saivat ansaitsemansa luonnehdinnat! Everstinna on myös omalla listallani. Ilahdun Toisen tuntemattoman sijoittumisesta.\nAmma 18. helmikuuta 2018 klo 18.06\nNiin paljon hyviä kirjoja! Toinen tuntematon oli yksi ehdottomasti mieleenpainuvimpia lukukokemuksista.\nKatja / Lumiomena 4. helmikuuta 2018 klo 19.42\nEverstinna! Ja Iltasatuja kapinallisille tytöille. ♥ Jos olisin äänestänyt Tiedossa tai Kuopuksessa, olisin ottanut sen mukaan.\nAmma 18. helmikuuta 2018 klo 18.07\nMolemmat ovat kyllä aivan mielettömän hienoja teoksia <3\nNanna 4. helmikuuta 2018 klo 20.07\nThomasin ja Konarin kirjat kuuluvat niihin, jotka olen palauttanut kirjastoon lukemattomina, koska en ole laina-ajan puitteissa saanut edes aloitettua. Nyt vähän harmittaa. Onneksi tarinat eivät katoa mihinkään :)\nAmma 18. helmikuuta 2018 klo 18.08\nNiinpä! Onneksi kirjoihin voi palata aina uudelleen :)


17.08.2017 17.08.2017 hentai porno seksikauppa espoo\nSeksikauppa Espoo - pornokauppa Seksikauppa - Erotiikkaliike Espoo Katso kaikki seksikaupat, erotiikkaliikkeet ja aikuisviihde -palvelut Espoossa. Paras seksikauppa Espoo hanki seksileluja halvalla tai paikkakunnalta Espoo katso tarjous tältä. Seksikauppa Helsinki -sivulle olemme keränneet kaikki Helsingin seksikaupat. SusannaQ Sex-tavaratalo on erotiikkanälkäisten. Seksikauppa Helsinki Kaikki erotiikkaliikkeet HOT lips Seksikauppa on aina varma valinta kun etsit laadukkaita seksileluja, alusasuja, tai vaikkapa liukuvoiteita. Seksi treffit.fi on Suomen suurin aikuisviihdesivusto ja interatiivinen seuranhakusivu. On nopea ja kuuma kanava seuran saamiSeksi. Seksikauppa Mansikkamato myy seksilelut Suomen parhaaseen hintaan. Toimitus on aina ilmainen. Puh: Uusi, upea ja uljas valoisa 250m2 myymälä. Seksiliikkeitä on olemassa onneksi paljon, mutta hintataso on todella vaihteleva. Tästä syystä ei ole sama mistä verkkokaupasta seksilelut hankkii. Kartta arvostelun tai nimen perusteella. Jos lähiseudulta ei löydy seksikauppaa tai jos et tahdo asioida liikkeessä paikan pällä, hyvä meriton grand conference spa hotel kokemuksia teen sex video ratkaisu on hankkia seksivälineet netistä. Laaja valikoima asuja, seksileluja ja seksifilmejä!\nMyymälämme: Hentai porno seksikauppa espoo\nRyhmäseksi tarinat runkkaus vinkkejä Seksiseuraa suomi seksiseuraa porvoo\nIlmainen seksiseura aikuiskoulutus kuopio Olet tällä: Etusivu Helsinki, päkaupungin pornohiirillä on kissanpäivät, sillä Helsingissä seksiliikkeitä riittä. Paras seksikauppa Espoo osta aikuisten lelut netistä tai paikkakunnalta Espoo katso tarjoukset tältä. Kuopion ylivoimaisesti laajin valikoima ja todella edulliset hinnat! HOT lips hyvinkÄ, Siltakatu 8-10, 05900 dating internet sites korsholm Hyvinkä, Puh:, Ma-Pe 10-18 La 10-15.\nSuomalainen pornofilmi nainen etsii miestä oulu 666\nHieronta jämsä liian nopea laukeaminen 44\nHOT lips kuopio, Puijonkatu 24, 70110 Kuopio, Puh:, Avoinna: Ma-Pe 10-18 La 10-16. HOT lips lahti, Hämeenkatu 7, 15100 Lahti, Avoinna Ma-Pe 9-20, La 9-19 Puh. Katso myös uudet seksivälineet sivulta, viimeisimmät pikkutuhmat ja huippukivat tuote uutuudet, joista useimpien hinta on heti alennettu! Takaamme aina tarjous hinta!\n0 kommenttia “Hentai porno seksikauppa espoo”


Julkaistu: 19.2.2013 17:03\nOtsikko: Tehokasta tutkimista\nHakusanat: nudistin, löytäminen, videon, perusteella, on, varsin, helppoa, jos, osaa, hommansa,\nAika: 2013-02-19 17:05:20\nvoisko joku ettiä nuo kuvat?\nAika: 2013-02-19 17:05:28\n4chanin etsiväkerho taas kokoontuu\nAika: 2013-02-19 17:16:18\nSofiablen kuva googlen käänteiseen kuvahakuun -> google antaa linkin blogiin, jossa koko nimi -> nimi facebook-hakuun -> ???. Ei varmaan pitäisi lähettää tätä kommenttia...\nAika: 2013-02-20 21:45:37\nsofiable on... Mutta pääsin top-kommentteihin, joten en kadu mitään.\n<Jushpe> sofiable on... Mutta pääsin top-kommentteihin, joten en kadu mitään.\n<sofiable> Jushpe Come on eiks tää sofiable oo jo vähä vanha juttu\n<kurai> Pidin :D\n<kermaperse> Pappatuntsa erittäin hyvin sanottu\n<Priist> /jylppy/hylatyt/media.php?id=76520 \_o/\n<vattumies> kannattaa etsiä, "lapoa" löydätte\n<Pappatuntsa> <ak1987> lähteet...??? Kiitos <- mitä helvetin lähteitä odotit? Jotakn wikipedia-artikkelia satunnaisesta 4chan käyttäjästä ja sen nudisti tutkimuksista??\n<Epäilijä> rmps laita "young nudists" googleen - images - nauti alastonkuvista ja tajua, että netistä löytyy pornoakin.\n<MichaelKnight> Ku vaa jaksas käyttää yhtä paljo vaivaa ku tekkee vaikka läksyjä ni sitähä olis jo nero\n<SupaKillah666> behold! the power of the internet!!!\n<ak1987> lähteet...??? kiitos\n<Garbanzo> Vasta kommenteista kiinnostuin lukemaan tekstin. Huomaan että olen alkanut tekemään näin tietoisesti, jos on pitkä teksti, niin luen kommentteja, ja sitten ehkä tekstin. Onkohan muilla tämmöistä tapaa?\n<seminic> jushpe, eiköhän kaikki tunne jo rosenbergin perinpohjaisesti.\n<gauntler> noin mäki aina stalkkaan sitä ritvaa jolta saan aina baarissa litsarirukkaset\n<hyder> Vissiin aika perussettiä tuommoset 'salapoliiseilut' kiitos googlen ja fb:n. Todellinen tavoite ei pitäisikään olla pysyä anonyymina, vaan olla tekemättä asioita joita ei halua julkisuuteen.\n<Jushpe> Sofiablen kuva googlen käänteiseen kuvahakuun -> google antaa linkin blogiin, jossa koko nimi -> nimi facebook-hakuun -> ???. Ei varmaan pitäisi lähettää tätä kommenttia...\n<Rengar> Nii missä ne kuvat ny sitte o??\n<töxik> pie stalkkeri\n<Mo1kko> Pictures or it didn't happen :P\n<tuomas98> paniks toi sit sitä\n<LokkiKoira> internet salapoliisi\n<jmppa> 4chanin etsiväkerho taas kokoontuu\n<rmps> voisko joku ettiä nuo kuvat?\n13 057 katselukertaa\nTulvan tuhojen tutkimista kajakilla\n20 913 katselukertaa\n15 580 katselukertaa


Järven pinta-ala on 2.9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.\nVehkajärvi on Jämsän luoteisosassa sijaitseva seitsemän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 23 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länteen.\nJärven pinta-ala on 5.8 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.4 kilometriä.\nJärven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 2.1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on sivusuuntiin lahtia ja suurin yhtenäinen leveys on alle 400 metriä. Se sijaitsee Kuusjärven kanssa rinnakkaisessa pitkässä painanteessa. Järven pohjoi ...\nJärven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1.4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painaumassa, jonka kautta kaikki Eväjärven valuma-alueen vedet virtaavat. Järven luoteispuolella kohoavat Kantovuori ja Ku ...\nJärven pinta-ala on 1.6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.\nJärven pinta-ala on 17.0 hehtaaria, se on 1.1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2.7 kilometriä.\nJärven pinta-ala on 6.0 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.2 kilometriä.\nViitalammi on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen.\nLammen pinta-ala on 3.1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.0 kilometriä.\nVilus on järvi Koskenpään kylässä Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on noin 33 hehtaaria. Pitkänomaisen järven etelä–pohjoissuuntainen ulottuvuus on noin 1.7 kilometriä. Viluksen pohjoispuolella sijaitsee Iso Rautavesi, jonka pinta on 90 sentti ...\nVirkajärvi (Jämsä, Lahdenkylä)\nJärven pinta-ala on 3.3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.\nJärven pinta-ala on 2.5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.\nJärven pinta-ala on 5.8 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.9 kilometriä.\nJärven pinta-ala on 4.3 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.5 kilometriä.\nJärven pinta-ala on 10.8 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen metsämaaston painanteessa ja se jää Kydönvuoren ja Rekolanvuoren väliin. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.7 ki ...\nVuorilammi on Koskenpäällä Jämsän koillisosassa sijaitseva 2.7 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 25 kilometriä pohjoiskoilliseen.\nVuorisjärvi on Jämsän keskiosassa sijaitseva 30 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kolmetoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 87 kilometriä koilliseen.\nVähä Hallinlammi on järvi Koskenpään kylän pohjoispuolella Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 1.3 hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoiseen.\nJärven pinta-ala on 0.9 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.\nJärven pinta-ala on 2.8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.0 kilometriä.\nLammen pinta-ala on 1.3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisen Töyryvuoren ylänköalueen eteläreunalla samassa painaumassa kuin Iso Lääläjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantav ...\nJärven pinta-ala on 5.3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.2 kilometriä.\nJärven pinta-ala on 1.8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.\nJärven pinta-ala on 2.6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.\nVähä Rantjärvi on Jämsän keskiosassa sijaitseva neljän hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 83 kilometriä koilliseen.\nVähä Riihijärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kolmentoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä ...\nVähä Ruuhijärvi (Jämsä)\nVähä Ruuhijärvi on saareton metsäjärvi, jonka pituus on 500 metriä ja leveys 100 metriä. Järvi sijaitsee Päijänteeseen työntyvän Jämsänniemen kaakkoisosassa. Maasto kohoaa järven itäpuolella yli 160 metriä merenpinnan yläpuolelle. Noin 400 metriä ...\nJärven pinta-ala on 2.4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.0 kilometriä.\nJärven pinta-ala on 11.7 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järven eteläpäässä on kallioinen niemi, joka jakaa järven eteläosan kahdeksi lahdeksi. Järven itärannan rantaveteen laskee suoraan korkean mäen rinteet. Mäki kohoaa ...\nJärven pinta-ala on 0.9 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.\nJärven pinta-ala on 3.0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Käämevuoren eteläpuolella olevassa laaksossa Iso Vuorijärven itäpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on ...\nVähä-Havu on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 33 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 35 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 93 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Keuruu noin viisitoista ...\nVähä-Heiniä tai myös Pikku-Heiniä on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjassa Hiukkaan ja Syväjärven kylien välissä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.\nVähä-Huhtia on järvi Koskenpään kylän eteläpuolella Jämsässä. Sen pinta-ala on 3.3 hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä pohjoiseen.\nVähä-Mustinki on Jämsän länsiosassa sijaitseva seitsemän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen. Vähä-Mustinki sijaitsee vedenjakajalla: sen länsipuo ...\nJärven pinta-ala on 7.5 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.7 kilometriä.\nJärven pinta-ala on 2.9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Rannat ovat pääosin metsämaata. Järven eteläpuolelta kulkee sähkölinja ja Orivesi–Jyväskylä ...\nLammen pinta-ala on 1.6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Särkijärven länsipuolella Vähän-Särkisen mäen alapuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja ...\nJärven pinta-ala on 2.6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkäjärven länsipuolella Pukarajärveltä Rasinjärvelle kulkevan kalliomurroksen painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituu ...\nVäivelammi on Jämsän kaakkoisosassa Jämsänniemellä sijaitseva 1.3 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kaksitoista kilometriä itäkaakkoon.\nLammen pinta-ala on 4.3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.\nJärven pinta-ala on 3.3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1.0 kilometriä.\nJärven pinta-ala on 3.8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on metsäjärvi, joka sijaitsee Mellikkamäen ja Kiviahonmäen välisessä kalliomurroksessa ja jonka seuralaisina on kolme muutakin Kylliö-vesistöä. Järvellä ei ole ka ...\nLammen pinta-ala on 1.5 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen ylänköalueen painaumassa Jänenjärven lähellä Haapaojan uomassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, mutta se on matalana ruohottumassa umpeen. ...\nYlä-Kiimajärvi on Mustingan kylän lähellä Jämsän keskiosassa sijaitseva 2.5 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 82 kilometriä koilliseen.\nYlä-Läyliä on Jämsän itäosassa Läyliänsuolla sijaitseva noin kahden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on neljätoista kilometriä pohjoiskoilliseen.\nYläinen Kalajärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 13 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 90 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin seitsemänt ...\nYläinen Liesjärvi on Jämsän kaakkoisosassa sijaitseva 21 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä itään ja Tampereelta 92 kilometriä itäkoilliseen.\nJärven pinta-ala on 1.3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.\nYlänen (Jämsä, Koskenpää)\nSaarijärvi (Kaavi, Liukonlahti)\nNorojärvi (Kangasala, eteläinen)\nSärkijärvi (Kangasala, Savo)\nIso-Varpanen (Kangasniemi, Nyröpohja)\nIso-Varpanen (Kangasniemi, Sauvamäki)\nKaihlalampi (Kangasniemi, Makkola)\nKärmelampi (Kangasniemi, Häppälänmäki)\nSaarilampi (Kangasniemi, Rutakoski)\nSaarilampi (Kangasniemi, Rytkölä)\nViitalampi (Kangasniemi, Kokonkylä)


VHF-TMX-2211 - radiomikrofonisetti\nLangattomassa mikrofonisetissä yhdistyvät aunan tehokas VHF-2-H 2-kanavainen langaton VHF-mikrofonisetti ja resident dj:n aloittelijalle sopiva ja helppokäyttöinen TMX-2211 3-kanavainen DJ-mikseri. DJ:t ja kotibileiden järjestäjät voivat yhdistää mikrofonisettiin kaikki tarpeelliset laitteet, kuten CD-soittimen, levysoittimen, vahvistimen jne. sekä myös ohjata laitteita setin avulla.\naunan VHF-2-H langaton mikrofonisetti on helppokäyttöinen ja sopii aloittelijalle. Langattomuuden ansiosta voit loistaa lavalla ilman pelkoa siitä, että kompastuisit johtoihin. Mikrofoneja voi käyttää juontotehtävissä, karaoketilaisuuksissa tai esitelmien pitoon. 100 m kantavuus mahdollistaa setupin ja tekniikan vapauden.\nLangaton mikrofoni-mikserisetti täyttää pienten ja keskisuurten tilaisuuksien tekniset vaatimukset.\n1,5 metrin stereo-RCA > 1 x 6,3mm-jakki-adapterikaapeli.


Kaikki blogit puheenaiheesta Valtion ja kuntien säästöpolitiikka — Taukovihko\nKaikki blogit puheenaiheesta Valtion ja kuntien säästöpolitiikka\nKipeä, kipeämpi, kipein - Kipeyden kummallisuus!\n16.5.2015 14:21 Mirjami Parant\nHallitusmuodostelija, Keskustan Juha Sipilä on toistamiseen toistanut yhteiskuntamme hallitsematonta rahansuoltamisen rajoittamista KIPEILLÄ päätöksillä.\nKipeistä päätöksistä ovat tautologisesti muistuttaneet myös jokainen oikeistolainen puolue, jonka intresseissä on 'köyhät kyykkyyn' -mentaali.\nKipeät päätökset jättävät tyhjän päälle.\nMitä tarkoittavat KIPEÄT PÄÄTÖKSET?\nKipeä tarkoittaa itselleni kipua, joka on hoidettavissa.\nJään odottamaan Kipeiden päätösten etymologiaa.


Kaipaako Wahlroos Kekkosen aikaan? Pankkiiri kohauttaa nyt oudoilla vesillä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKotimaa Julkaistu 23.10.2017 14:52\nAina tapahtuu, kun Björn Wahlroos avaa suunsa. Nyt hän roimii perustuslakia, lisäisi presidentin valtaoikeuksia ja karsisi pikkupuolueita äänikynnyksellä. Kannattaa pysähtyä edes pikkuhetkeksi pankkiirin ajatusten äärelle, vaikka sanoma tai sanoja ei lainkaan miellyttäisi, kirjoittaa MTV Uutisten politiikan päällikkö Jussi Kärki.\nHiljainen vallankumous -pamfletti on taattua Wahlroosia. Se ei jätä kylmäksi, vaikka aihe on tällä kertaa niinkin mahtipontinen kuin perustuslaki ja sen kehittäminen.\nSuurta yleisöä kiinnostaa luultavasti eniten kohta, jossa Wahlroos esittää presidentin valtaoikeuksien vahvistamista. Wahlroosin mielestä olisi syytä harkita, voitaisiinko hallituksen muodostajan valinta palauttaa presidentille.\nTämä olisi kellon kääntämistä taaksepäin – aina kauas 1970-80-luvuille Urho Kekkosen aikaan. Eduskunnan roolin ja parlamentarismin vahvistaminen alkoi johdonmukaisesti presidentti Mauno Koiviston kausilla.\nKehitys tiivistyi vuonna 2000 voimaan astuneeseen Suomen perustuslakiin, jonka mukaan presidentti johtaa ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa. Tätä työtä jatkoi kahdeksan vuotta myöhemmin Taxellin komitea. Tällöin täsmentyi, että pääministeri edustaa Suomea Eurooppa-neuvostossa ja näin poistui kahden lautasen ongelma siitä, ovatko EU-pöydissä sekä pääministeri että presidentti.\nUusitun perustuslain aikanakin tosielämässä valtaa saa, kuka sitä ottaa. Sauli Niinistön kaudella puheenparteen ilmaantui pieni tauko ennen sanoja yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa.\nNäin on käynyt paristakin syystä: pääministeri Juha Sipilällä on riittänyt huolta ja murhetta yllinkyllin kotimaan politiikassakin. Ja maailmanpolitiikassa mielenkiinto on viime vuosina kohdistunut EU:n ulkopuolelle. Ennen kaikkea Venäjälle, mutta myös Yhdysvaltoihin sekä Kiinaan ja Japaniin. Tänä vuonna Niinistö on tavannut näiden kaikkien neljän supervallan johtajat.\nWahlroos kävelee ehdotuksillaan lukuisten parlamentaarikoiden ylitse. Perustuslaki ja sen muutokset hyväksyttiin kaksilla valtiopäivillä, joten asia on ollut perusteellisessa käsittelyssä eduskunnassa läpi 2000-luvun ja sitä ennenkin.\nEräs kokenut kansanedustaja arvioi Wahlroosin esityksiä, että yhtä hyvin hän voisi vastavuoroisesti ryhtyä linjaamaan Sampo-konsernin strategiaa. Myös muutamat perustuslakiasiantuntijat ovat jo ehtineet kuittamaan "pankkiirin pamfletin" heppoisena.\nLuetaanpa kuitenkin Wahlroosin pamfletti läpi ennen täystyrmäystä ja pysähdytään edes hetkeksi miettimään ehdotuksia – vaikka niissä asiantuntijoiden mukaan on paljon epätarkkuuksia.\nWahlroosin mielestä nykyinen perustuslaki on merkittävällä tavalla vaikuttanut Suomen poliittiseen lamaannukseen. Tästä voisi vetää yhtäläisyysmerkit vuosikausien veivaukseen soteuudistuksesta. Soten eteneminen on pysähtynyt toistuvasti perustuslakiongelmiin.\nWahlroos pitää ongelmana tilannetta, jossa kokemattomat perustuslakivaliokunnan jäsenet tukeutuvat harvalukuiseen asiantuntijajoukkoon. Osa kansanedustajistakin, esimerkiksi kokoomuksen Ben Zyskowicz, on puhunut perustuslakifundamentalisteista.\nAstetta villimpää Wahlroosin ajattelu on, kun hän pohtii puoluekentän pirstaleisuutta. Tämä on toki nähty käytännössäkin, ehkä selkeimmin Jyrki Kataisen (kok.) sixpack-hallituksessa, jossa olivat edustettuina ideologiat päästä päähän. Ja eihän se sitten kestänytkään maaliin asti.\nWahlroosin keinot hallituksen aseman vahvistamiseksi ovat kuitenkin melkoisen hurjia. Äänikynnys, joka tosin on käytössä useissa Euroopan maissa, karsisi pikkuruisimmat puolueet pois kokonaan. Esitys yhden edustajan vaalipiireistä sataisi suurimpien puolueiden laariin. Kaukaa haettu on myös ajatus, että suurin puolue saisi eduskuntaan lisäpaikkoja. Itse asiassa kaukaa Kreikasta.\nKerran radikaali, aina radikaali. Näistä ajatuksista tuskin mikään jää elämään, mutta keskustelullakin on oma arvonsa.\nTällä kertaa Wahlroos astuu perustuslakioppineiden varpaille – ja vastaanotto on ollut yhtä arroganttia kuin pankkiirin oma esiintyminenkin. Kaikki professorit eivät edes alentuneet tänään kommentoimaan Wahlroosin kiistakirjoitusta.\nEspoo haluaa muutoksia Länsimetron hallitukseen – "Kaivataan lisää asiantuntijuutta" Ilveksen metsästykseen 404 poikkeuslupaa – kuten viime vuonnakin


Tennis su 07.01 | Ylikerroin.com\nTänään on 11.12.2017, 05:30\nTennis su 07.01\nViestin otsikko: Tennis su 07.01\nLähetetty: 06.01.2007, 23:02\nNovak Djokovic -4 games - Chris Guccione 1.95 (Fonbet) (VOID)\nMaailmanlistan 153 majaileva aussi on kaiketi kaikkien ihmeeksi edennyt kotiturnauksensa finaaliin. 21-vuotiaalla Cuccionella aiemmilta kausilta vain muutamia ATP-matseja per kausi ja täällä sensaatiomaisesti karsinnoista finaaliin! Pääsarjan neljästä matsista joutunut jo kahdesti kolmeen (Gasquet ja del Potro) ja pelannut täällä karsintamatsi mukaan lukien 5 matsia (13 erää/ 137 peliä (3 tiebreakia))!\nVastaavasti rankingin 16:s serbokroaatti voittanut kaikki neljä matsiaan suoraan 2-0 eli 8 erää / 67 peliä. Jokainen varmaan käsittää, että aussilla on nyt punteissa entistä vähemmän varaa kuin Novakilla!\nJunioripeleissä 2003 Ranskan avoimissa Novak vei 2-1, mutta nyt en usko, että nyt tarvitaan kuin 2 erää ja Djokovic vie selkein luvuin. Niin paljon eri tasolla kaverit nykyään pelaavat! Tietysti Guccione antaa kaikkensa ja vähän enemmänkin tietäessään olevansa peliuransa huippumatsissa ja varsinkin kun saa villikorttilaisena vastaansa muutaman päivän päästä Sydneyssä ekalla Nadalin (vihaisen?)....\nViimeksi muokannut timo päivämäärä 07.01.2007, 11:46, muokattu yhteensä 1 kerran\nLähetetty: 07.01.2007, 00:12\nA.Harkleroad to bt S.Bammer 50% 2.10 Pinnacle 2/5\n* Pakko tämä on laittaa fifty-sixtyksi. Harkle hävisi kolmesti Hopman cupissa, mutta otti sentään erävoitot Golovinilta ja Molikilta. Bammer aloitti kautensa häviämällä Hingisile 6-2, 6-0. Minun kirjoissani ei mitään eroa tällä parilla. Jos jompaan kumpaan suuntaan pitäisi kääntyä, niin sitten Ashley Harkleroad.


Lasinkeräilijän Blogi: Nuutajärvi täytti 150 vuotta vuonna 1943\nNuutajärven lasitehtaan 150-vuotislahjapakkaus.\nNuutajärven lasitehdas täytti 150 vuotta 25.2.1943. Yhtiö oli silloin pääomistaja Costianderin johtama avoin yhtiö. Osakeyhtiö siitä tuli vasta vuonna 1949. Juhlan kunniaksi tehtiin juhlapullo, joka oli modernisoitu versio tehtaan vanhasta pullosta. Näitä pulloja näkee silloin tällöin myytävänä ja samoin laseja, mutta kokonaisena settinä alkuperäispakkauksessa harvemmin. Kiitokset kuvista Jarmolle!\nNuutajärven lasitehtaan toiminta päättyi alkuvuodesta 2014 jatkuttuaan 221 vuotta.\nLISÄYS 8.11.: Samanlaisia ja samanvärisiä on valmistettu muillakin lasitehtailla, mutta nämä juhlasit on valmistettu vanhalla menetelmällä ja niissä on punttelinjälki pohjassa. Kiitos tiedosta Ristolle!\nNuutajärven juhlavuoden liimamerkki pakkauksen kyljessä.\nTämä Nuutajärven vanha pullo on toiminut innoittajana 150-vuotispullolle.


ffp - Etsi\nHaku löysi 1132 tulosta\nKeskustelualue: Kävijöiden kalusto\nAihe: Touran vol2\nMillä ET:llä oli tuo 10" vanne? Onko ihan mahdoton saada sopimaan taakse?\nKeskustelualue: Yleinen - muut aiheet\nAihe: ffp:n sivut päivittyvät 15.2.\nHeikki, ei oo ollu mitään juttua et musta tausta poistuu... ;)\nAihe: Scirocco 4motion\nAihe: Paljussa vikaa?\nNokeentumista epäilen myös.\nKeskustelualue: Tekniikka - Bensa\nAihe: R32:sen ahtamisen vaikeus Suomessa\nJollain TTE:n papereilla on saanut ainakin suomessa leimattua IS200 Lexuksen remmiahtimella. Siis TTE:n sarja jonka mukana tulee paperit. Itsekin olen ollut todistamassa yhtä muutoskatsastusta.\nAihe: Applen käyttäjiä foorumilla?\nKyllä onnistuu pelkällä iPadilla, tai ainakin pelkällä iPhonella ja Apple tv:llä onnistuu.\nAihe: Scirocco R\nVeikkaan että aika samalla lailla kiihtyy... ;)\nKeskustelualue: Yleinen - autot ja liikenne\nAihe: vw golf 4 dieselvero\n2002 66kw farmari:\nkv vero 381,42\nvero yhteensä 504,06\nKeskustelualue: Tekniikka - Yleinen\nAihe: 4 pyöräsuuntaus turussa\nLähiaikoina aukeaa rieskalähteentielle rengas turun toimipiste jossa myös korjaamopalvelut (myös pyörien suuntaus).\nAihe: APUA vikaa on mk 2 16v:ssä\nHall-anturi on kyllä virranjakajassa. Ja ajoitus kohdilleen siihen tarkoitetulla lampulla, ei tunteella tai korvakuulolla...\nAihe: GOLF V5 2.3 etujouset?\nJuu, se on vähä sama ku jos lähtisit yöllä jollekin ovea avaamaan ni on helpompi mennä yleisavaimella ku jäätelötikulla... :) Kunnon varaosaohjelmalla ja runkonumerolla pääsee varmasti pitkälle.\nTepolta tosiaan kannattaa kysyä. Lähetä siitä huoltokirjan ekasivulla olevasta tarrasta vaikka privalla kuva ni katotaa selviääkö mitään. Tuolla V5 tiedolla ei vielä ainakaan pärjää...\nAihe: Ikkunoiden lisääminen pakuun (T5)\nSoita Villelle, CarPlus Turku.\nAihe: Pesuriongelma Touran-06\nOnhan siinä letkussa liittimiä, joita voit availla ja kokeilla tuleeko sitä nestettä johonkin asti. Omassa (ei tosin touran) oli sieltä konepellin sisältä (pintapellin ja sisäpellin välistä) yksi liitin auennut ja vesi meni konepellin sisään. Speed-autoteilella 51,52€ näyttäis olevan pumppu. Mut ei ...\nMenet siihen puhelimen välilehdelle ja klikkaat "varmuuskopioi nyt". Jos ostat vaikka uuden puhelimen ni samalta välilehdeltä "palauta varmuuskopiosta" ni saat listan varmuuskopioista joita sillä koneella on tehty, sieltä vaan valitset oman puhelimen uusimman varmuuskopion ja KAI...\nTuo synkronointihan ei toimi mitenkään loogisesti, aina kun yrittää päivittää puhelimen numeroita koneelle muistiin niin puhelimeen ilmestyy kaikki numerot koneelta eikä toisinpäin.\nKerro tyhmälle et miten sä tässä onnistut?\nAihe: Mk1 Cabrioon uusi tekniikka?\nSiihen mallisarjan tehokkaimpaan (112hv) saa lisätä 20%. Eli 134,4hv saa olla.\nAihe: Mk4 Golf, Akku tyhjä - Ovet ei aukene mulle..\nOletko ihan purkanut paloiksi sen lukkopesän? Omasta oli takaluukun lukko ihan yhtä puuta, purkamalla kaikki haitat irti ja putsaamalla ja rasvaamalla toimii taas kuin uusi...\nKyllä pitäis aueta lukot ilman akkua. Sulla varmaan siinä lukkolaitteessa jotain vikaa jos toiseen suuntaan avain kääntyy mutta toiseen ei.\nAihe: Bräkleenin kestävää sumutin-/pumppupulloa?\nOiskohan meillä ollut käytössä würthin pumppupullo sillon ku oli tuota isommissa astioissa. Täytyy tarkistella...\nKeskustelualue: Tekniikka - Diesel\nAihe: VW GOLF IV vakionopeudensäätimen asennus\nOmassa -02 tdi:ssä ainakin palaa aina se valo kun cruise päällä, vaikka ei olisi nopeutta asetettuna.\nAihe: Wanhalla kolopallolla (tms) radalle ajamaan?\non vakio tankit.\nAihe: Jenkkimallin VW Passat AEB 1.8T imuvuoto\nAlakautta pääsee varmaan parhaiten käsiksi. Eli tuo kuvassa vasemmalla oleva osa jossa on 2 isompaakin letkulähtöä, toinen liittyy ahtoputkeen ja toinen ahtimen ja ilmanputsarin välissä olevaan imuputkeen.\nVai meneekös tuo kuitenkin bypass venttiilille?? :)\nE: Tämän kuvan perusteella menis bypassille.\nhttp://i747.photobucket.com/albums/xx11 ... rbo013.jpg\nEikös ahtimen "kellolle" mene ahtimen kompurakotelosta N75 venttiilin kautta letkut??\nUlkomuistista väittäisin et bensanpaineensäätimelle. Suuttimien bensakiskon oäähän.\nAihe: Nettiautosta yms. bongatut ilmoitukset ja niiden taivastelu\nKyllä toi rekisteritietojen mukaan ainakin on A8.\nedit: Jaa no enpä tiedäkään miten tuo ohjelma sen ilmoittaa, moottorikoodi ja tehot viittaa ässään.\nAihe: Kolarin maksaja?\nEi taitais maalari itteensä elättää kovin kaksisesti jos yhden merkkiliikkeen maalaushommista pelkästään vastaisi.. Riippuu varmaan enemmänkin töiden määrästä kuin niiden merkkiliikkeiden määrästä. Uskallan väittää että löytyy paikkakunta kohtaisia eroja, vaikka kajaani vs. helsinki... Ja aikaisemp...\nIhan aiheen ohi, mutta pienemmällä kylällä saattaisi olla tulossa hiljaisia yhteisiä öitä tolpalla... :)\nAihe: Boxer Speed Day 30.8-1.9.2013 Lopen Räyskälässä\nspeedday.fi sivuilta olin lukevinani, että kiihdytys maksaa 20€ mutta rahastettiin 25€.\nSiellähän tuo 20€ lukee edelleen...\nMillä aikataululla Arto siirtymässä kohteeseen?\nAihe: VW Lupo 3L --> 2L\nPääseekö pera 3L:lla tasan tai alle kolmen litran kulutukseen??\nAihe: tehokkaat USB autolaturit\nJoo tuossa omassa on se hyvä että saan tuolla ladattua ipadia (5V) ja syötettyä virtaa sellaiselle harman-kardon soittimelle (19,5V), pienessä veneessä...\nTuon automaattikäynnistyksen voit ottaa pois sieltä iTunesista. IPhone kohdasta otat rastin pois kohdasta "käynnistä itunes kun tämä laite kytketään" tms. Itse ollut erittäin tyytyväinen Applen laitteisiin. Iphonen ostin heti kun sitä suomesta sai, sitä ennen ollut ipodeja. Nykyään taloude...\n19,5V/4,61A Noilla vaihdettavilla päillä/läppäriin.\nTuohon itse ollut tyytyväinen. En muista nyt paljonko virtaa antaa ulos, voin tarkistaa huomenna. Muistaakseni 2ampeeria.\nhttp://www.gigantti.fi/product/tietokon ... annettavat\nAihe: etuvetoisen laatikon perään pultteja niittien tilalle\nNo noita löytyy esim englannin ebaystä. Sieltä ei kauaa paketit tänne tule.\nAihe: Golf 3 variant kattokaiteet irti?\nKattoverhoilussa peitelätkät muttereiden kohdalla, 3kpl/puoli.\nAihe: Kysymys keskuslukituksesta, golf 4\nNoinhan ne yleensä toimii. Saa varmaan koodattua pois.\nAihe: mk2 gti 16v -86 Voib lukita- auto myyty\nSe racing green on kyllä aika jäätävä. Omakin 16V ollu alunperin sellainen...\nAihe: Gulf GTI 16V - ffp cup #9\nPeilikolmiot ja varret oisin myös jättänyt / maalannut mattamustalla... Muuten tykkään.\nAihe: VW ja peräkärryn valomysteeri\nJa tuo vajaa 10ampeeriako ei kulje siitä 1,5mm2 johdosta??\nJoo, mutta otsikossa puhutaan retkeilyautosta... En tiedä mikä tuon virallinen nimike on, mutta käsittääkseni nyt haetaan käyttöveroihin etua vs. henkilöautoksi rekisteröitynä.\nsisäkorkeus 190cm leveys 40cm, pituus 40% oleskelu-osan pituudesta ja mikään ei saa olla tällä osalla esteenä korkeudelle ei penkkejä tai mitään muuta.\nTässähän ei olla tekemässä verovapaata matkailuautoa. Epäilen myös tuota kolmepistevöiden tarvetta.\nAihe: Mk2 Gti G60\nOisko sulla lähempää kuvaa takarenkaista? Omaani pitäis jossain vaiheessa hankkia joko 195/40 tai 215/35 renkaat. Vanteet toki on ysit, mut näkis vähän miten noi sun venyy.\nAihe: Matkahuollon hinta pelkille aluvanteille??\nJos ne olisi kaikki survottu tiukkaan yhteen isoon laatikkoon, voisi mitat olla ihan hatusta heitettynä vaikkapa 70x70x100cm, jolloin tilavuuspaino olisi 123kg ja bussirahti silloin 73,06€. Todellisuudessa kuitenkin tälläiset varmaan lähetetään erillään, mahdollisesti omissa laatikoissa, jolloin mi...\nAihe: Passat 3C kesäasuun saattaminen - valmis\nNo kromeista voi olla montaa mieltä, auton väri omasta mielestä kuvien perusteella hyvä. Ja onhan tuosta kattokin vielä tekemättä...?\nAihe: Varoituksen sana ja hyvä kirjoitus.\nTuostakin olen samaa mieltä että on hyvä asia että sopu syntyi.\nKannattaisi vaan käydä katsomassa tuota markosipilän facebook seinää ja kuvien kommentointia...huhhuh.\nTäysin samaa mieltä...\nJa erittäin naurettavaa kommentointia jokaiseen sipilän tänään laittamaan kuvaan / kirjoitukseen.\nAihe: Caddy a.k.a Käkkylä (myyty)\nAihe: transporter matkailuauto kysymys\nPenkkien paikoista en osaa sanoa, mutta multivanissahan nuo vaadittavat säilytystilat, makuupaikka ja varmaan pöytäkin löytyy alkuperäisenä.\nAihe: Golf G60 Syncro\nOmani oli jumissa kunnes seuraavan kerran oli akku tyhjä ja yritin startata. Sen jälkeen heräs taas ja nyt onkin uusi akku autossa...\nHain jo varastosta toisen mittariston ja meinasin sitä ruveta vaihtamaan ku luulin että mittaristo oli rikki.\nOmassa tehny samaa kuin Ikellä. Startatessa kun akku loppui ni vain kellonaika näkyi sen jälkeen näytössä.\nAihe: 1983 Golf I GTI (Jälleen minun !)\nAihe: Golf 1 1983 Lukkojen sarjoitus\nKakkikseen toteutin tuon jälkimmäisen...\nAihe: T5 turvavyön varotus pois.\neiköhän tuon tuostakin vag-comilla pois saa.\nAihe: Onko mahdollista vaihtaa nimimerkkiä?\nOnko se mahdollisesti jo käytössä..?\nAihe: A4 3.0TDI MTM / Q5\nA5 sb tai A7??\nAihe: Uudehkosta viistoperä Golffista pakettiauto?\nvoisko olla vielä niin että ei vaikuta veroihin tuo pakettiautoksi rekisteröinti, mutta saattaa vaikuttaa siihen että tuon saa jotenkin helpommin/paremmin menemään verottajalle firman autona.? Esim. uutta Land Cruiseria saa tai ainakin sai ihan 5-paikkaisena pakuna, mutta käyttömaksut ihan samat kui...\nAihe: Vanteiden puhdistus\nSaippuakauppias Jalava raisio 0400 520 986\nTuolta tilaat vannehappoa/alucleaneriä. Oikealla suhteella laimennettuna veteen toimii. Ei ole sellaista likaa vanteista löytynyt joka ei lähtisi.\nAihe: passat3b, pultin irrotusongelma\nNäin joku on sen ylätukivarsien pultin suunnitellut irroitettavaksi.\nhttp://www.youtube.com/watch?feature=pl ... JBjqKHKHoY\nItse käyttänyt paineilmavasaraa.\nAihe: Alumiinivanteet peräkärryyn\nSaahan tuota autossa olevaa vannetta esim 5X130 ET59 ja siihen 29mm paksu 4X100>5X130 adapterit.?\nAihe: Alfatech "hälytin" radioavain hakusessa..\nhttp://raitaluoma.kuvat.fi/kuvat/Sekala ... peg/medium\nAihe: G2 vettä valuu polkimien luota sisälle\nOletko tarkistanut että tulipellissä ja vesikaukalossa on kaikki kumitulpat paikallaan? Ja kyllä siellä tuo soikea reikä kuuluu olla lasin alareunassa.\nAihe: Audi A3 Airbagin valo palaa\n3-ovinen auto? Voisko olla penkin sisällä vika jos tuo selkänoja on mallia kippaava?\nAihe: Type 3 Notchback '63\nno vihreestä en tiiä, mut tuossa arsen autossa ainakin on kuivailemasi vanteet alla. Ei siis arc.\nAihe: Bugrun 2012\nJa meidän leiristä 3kpl fillareita...\nNo ei ihan, mut olen jo suunnitteluvaiheessa... Jos sitte torstaina työpäivän jälkeen.\nAihe: Passat pakuksi\nGolffista otin istuinosan pois, kaadoin selkänojat ja laitoin ne reikävanteella istuinosan kiinnityspaikkoihin kiinni. Porasin kuusiokolopultit pyöreiksi.\nAihe: Audi TT sivupeilin irroitus?\nEiköhän se neljässä vuodessa oo irti saatu...?\nAihe: G2 veivikattoluukun purkaminen\nOisko ollut 70€, en ole varma. Tai 40€ tai....\nJa sitä luukun ympärille tulevaa tiivistettä saa vielä marmorilta. Oma oli erittäin huonossa kunnossa.\nTakareunasta alas vetämällä. Peltinen luukkuhan irtoaa ihan ensimmäisenä, kun luukun kiinni ollessa vedät sitä verhoilua alas/irti klipseistä ja työnnät sen taakse. Tämän jälkeen luukku on kiinni joka nurkasta ruuveilla. Edessä vain ruuvit, takana ne nostomekanismin osat irtoaa samalla. Ruuvit kun o...\nOnko sulla nämä jo irti?\nhttp://raitaluoma.kuvat.fi/kuvat/Sekala ... .58.13.jpg\nOtatko koko luukun kiskoineen pois vai mikä ajatuksena??\nAihe: Cruise ongelma\nOletko koittanut ottaa soittimen irti ja sit testailet cruisea??\nAihe: Perävaunun myynti - basics\nEi siinä mitään takuuta ole, vaikka yritys myisikin. Ei autoissakaan, ellei toimialasi ole autojen ja peräkärryjen myynti.\nAihe: Keskuslukko + avain\nJos siitä on vaan kadonnut "yhteys" ohjainlaitteeseen.?\nOhjekirjassa pitäisi olla ohjeet tuon parin uudeelleen muodostamiseen. A4 audissa meni muistaakseni niin että virrat päälle avaimen avausnapin painallus ja virrat pois, ehkä.\nAihe: Golf mk3 GTI '94 vesipumppu\nhttp://raitaluoma.kuvat.fi/kuvat/Sekala ... maller.jpg\nOsan 11/12 laippa on vanhemmista ainakin usein rikki/kiero...\nAihe: Passat variant highline 4mutikka + 1.8T\not. mitäs lainsäädäntö kertoo nykyään tuohon, että vaihdetaan isomman koneen tilalle pienempi. muistelisin, että joskus niin ei ole saanut tehdä. /ot\nMiksi ei saisi/olisi saanut??\nAihe: G3 farmarista peräkärryksi\nAihe: Pullosta pöytälamppu. (Jägerlamppu valmis.. EVO2)\nOdotetaan nyt ensin että ne kaikki sähköalan ammattilaiset tulee ensin jeesustelemaan... :D\nAihe: Video -topic. Kaikki videot tänne.\nNo tuon liikkuvan kameratolpan vois laittaa vaikka kaikkiin seuraaviin viesteihin... :D\nAihe: VW Passat Variant 3C painted,modified and ready...\nKaverilla on tuollainen 3.2 4motion\nFK:n alustassa tuli mukana eri mittaiset koiranluut...\nAihe: Tallin paineilman jakelu\nAihe: värinvaihto TT, Bentley, Scirocco....\nhttp://img.photobucket.com/albums/v103/ ... /TT2/2.jpg\nAihe: Coilovereiden kokoonpano Passat 35i -91\nNo ei ainakaan 35i ja nelosgolf...\nKolmos golffissa ja saman ikäluokan passateissa tuo yläpään rakenne muuttui jossain vuosimallissa, kuten tuossa yllä olevassa kuvassa näkyy.\nAihe: loisteputkirunkojen kytkentä\nLampun liittimissä kytketty nollaliittimestä johdin runkoon. Noissa vanhoissa metallirunkoisissa valaisimissa enemmän sääntö kuin poikkeus. En tiedä vaikka olisi jo tehtaalta ollut noin..?\nJa jos on tosiaan jotain vanhoja valaisimia, on niissä usein nollaus tehtynä. Eli tarkkana sen kanssa.\nAihe: vanhaan 16vhen kunnolliset tulpanjohdot?\nEiköhän se ole heitetty ja taitaa siellä neljä olla niitä 034:n puolia.\nAihe: golf 3 variant\nOnko varmasti variantin alusta?? Itsellä joskus oli kw ja kyllä sillä suht alas sen sai.\nTuossa on se mun vanha sarja ja konepelti näköjään kaupan, eli variantin iskarit on eriaiset kuin muissa golffeissa/ventoissa.\nAihe: Golf IV takaluukku ei aukea\nirroittamalla luukusta sen sisäpuolen muovin.\nAihe: Applen muistion synkkaaminen\nHyvä kysymys, yritin tuolla mut en ainakaan heti löytänyt mahdollisuutta muokkaukseen. Itsellä on Applen kone jonka mail ohjelmassa sitä voi muokata ihan samoin kuin ipadilla tai iphonellakin.\nKyllä ne löytyy kun kirjautuu netin kautta gmail-tilille. Kohdassa Notes.\nDokumentit synkronoituu googlen docs palveluun ainakin Documents To Go ohjelman kanssa ihan kivasti.\nOnko siis juuri tuollainen -87 tekniikanvaihtopeli?? :D\nTuohon hintaan noita vois ruveta tekemään...\nKeskustelualue: Sisusta & Autohifi\nAihe: iPad autoon\nVoin kokeilla sitä tuossa toisessa pioneerissa, on kylläkin 2-din näytöllinen dvd soitin. Mallia en muista. Oli joku poistuva malli ja hinta joitain kymppejä päälle kolmensadan verkkokauppa.comissa silloin kun ostettiin.\nKyllä meillä pioneer toisti ipadistä ihan samalla tavalla kuin iphonestakin.\n^ Puercosta en olisi ihan varma... :)


VAASAN YLIOPISTO Kauppatieteellinen tiedekunta Laskentatoimi ja rahoitus. TILINPÄÄTÖSANALYYSI LASK op Tentti - PDF\nVAASAN YLIOPISTO Kauppatieteellinen tiedekunta Laskentatoimi ja rahoitus. TILINPÄÄTÖSANALYYSI LASK op Tentti\nDownload "VAASAN YLIOPISTO Kauppatieteellinen tiedekunta Laskentatoimi ja rahoitus. TILINPÄÄTÖSANALYYSI LASK1006 3 op Tentti 20.2.2014"\n1 VAASAN YLIOPISTO Kauppatieteellinen tiedekunta Laskentatoimi ja rahoitus TILINPÄÄTÖSANALYYSI LASK op Tentti Opettaja: Maria Kankaanpää Nimi ja opintorekisterin numero: / Vuosikurssi: Pääaine (jos tiedossa): Käytä vastauksiin tarvittaessa sivujen kääntöpuolia. Vältä irrallisia lisäpapereita. Tentissä ei saa olla (tavallista laskinta lukuun ottamatta) mukana mitään lisämateriaalia! 1. Mitkä ovat suomalaisen julkisen osakeyhtiön tilinpäätöksessä julkaistavat laskelmat? Kuvaile jokaisen sisältö ja käyttötarkoitus pääpiirteittäin. (3 p)\n2 2. Määrittele seuraavat tilinpäätösanalyysiin liittyvät käsitteet: (6 p) Nettotulos= ROI= Kulu= Käyttöpääoma= 3. Mitä eroa on osakeyhtiön toimintakertomuksella ja vuosikertomuksella? Kuvaile molempien sisältöä pääpiirteittäin. (4 p)\n3 4. Mitä käytännössä tarkoitetaan tilinpäätöksen oikaisulla? Miten esimerkiksi Oikaistu oma pääoma saattaa poiketa virallisen taseen (oikaisemattomasta) omasta pääomasta? (3 p) 5. Eräällä yrityksellä tunnusluku vieraan pääoman takaisinmaksuaika saa oikaistuista tilinpäätöksestä laskettaessa arvon 11. Edellisellä tilikaudella vastaava arvo oli 4. Mistä muutos voi johtua ja onko tilanne huolestuttava? (3 p)\n4 6. Liitteenä on erään teollisuusyrityksen oikaistu tuloslaskelma ja tase (tilikausi 12 kk). Laske a) Current ratio ja kommentoi saamaasi arvoa (ja mitä se mittaa) sanallisesti. (3 p) (toimialan mediaani: 1,3 yläkvartiili: 1,6 alakvartiili: 1,0) b) Käyttökate-% ja kommentoi saamaasi arvoa (ja mitä se mittaa) sanallisesti. (3 p) (toimialan mediaani: 4,2 yläkvartiili: 8,8 alakvartiili: -0,3)\n5 c) Omavaraisuusaste ja kommentoi saamaasi arvoa (ja mitä se mittaa) sanallisesti. (3 p) (toimialan mediaani: 13,7 yläkvartiili: 30,4 alakvartiili: 2,8) Tritonia on pyytänyt palautetta sähköisten kurssikirjojen käytöstä. Vastaa siis mielellään myös alla oleviin kysymyksiin. Kiitos Käytin sähköistä kurssikirjaa En käyttänyt Miksi et? Kokemuksia (saatavuus, laina-ajat, luettavuus, miten toimi teknisesti, lukisitko jatkossa kurssikirjoja mieluiten sähköisesti vai perinteisenä kirjana..):\n6 tilikausi ed. tilikausi LIIKEVAIHTO Liiketoiminnan muut tuotot XXXXXX Aine- ja tarvikekäyttö Ulkopuoliset palvelut Henkilöstökulut Laskennallinen palkkakorjaus 0 0 Liiketoiminnan muut kulut Valmistevaraston muutos XXXXXX Suunnitelman mukaiset poistot Arvonalentumiset pysyvien vastaavien hyödykkeistä Vaihtuvien vastaavien poikkeukselliset arvonalentumiset 0 0 XXXXXX Tuotot osuuksista ja muista sijoituksista 0 0 Muut korko- ja rahoitustuotot Korkokulut ja muut rahoituskulut Kurssierot 7-12 Sijoitusten ja rahoitusarvopapereiden arvonalentumiset 0 0 Välittömät verot XXXXXX Satunnaiset tuotot ja kulut XXXXXX Poistoeron muutos 0 0 Vapaaehtoisten varausten muutos 0 0 Laskennallinen palkkakorjaus 0 0 Käyvän arvon muutokset 0 9 Muut tuloksen oikaisut 0 0 TILIKAUDEN TULOS\n7 VASTAAVAA tilik. ed.tilik. VASTATTAVAA tilik. ed.tilik. PYSYVÄT VASTAAVAT OMA PÄÄOMA Kehittämismenot 0 0 Osakepääoma Liikearvo 0 0 Ylikurssi- ja arvonkor.rah Muut aineettom. hyödykk Käyvän arvon rahasto 0 0 Aineettomat yhteensä Muut rahastot 0 0 Kertyneet voittovarat Maa- ja vesialueet Tilikauden tulos Rakenn. ja rakennelmat Pääomalainat 0 0 Koneet ja kalusto Taseen opo yhteensä Muut aineelliset hyöd Aineelliset yhteensä Poistoero 0 0 Vapaaehtoiset varaukset 0 0 Sisäiset osakkeet ja os Poistoero ja var. yhteensä 0 0 Muut osakkeet ja osuudet Sisäiset saamiset Oman pääoman oikaisut 0 0 Muut saamiset ja sij Oikaistu opo yhteensä Sijoitukset yhteensä VIERAS PÄÄOMA Leasingvastuukanta Pääomalainat 0 0 Lainat rah.laitoksilta VAIHT. VASTAAVAT Eläkelainat Aineet ja tarvikkeet Saadut ennakot 0 0 Keskeneräiset tuotteet Sisäiset velat 0 0 Valmiit tuotteet Muut pitkäaik. velat Muu vaihto-omaisuus Pitkäaikainen vpo yht Vaihto-omaisuus yhteensä Laskennallinen verov. 0 0 Myyntisaamiset Pakolliset varaukset 0 0 Sisäiset myyntisaamiset Leasingvastuukanta Muut sisäiset saamiset Muut saamiset Korolliset lyhytaik. velat Lyhytaik. saamiset yht Saadut ennakot Ostovelat Rahat ja rahoitusarvop Sisäiset ostovelat Muut sisäiset koroll. velat 0 0 Muut sisäiset korott. velat Muut korottomat la. velat Lyhytaikainen vpo yht VASTAAVAA YHT VASTATTAVAA YHT Muihin saamisiin ei sisälly osatuloutuksen saamisia eikä laskennallisia verosaamisia.


ZETOR-miehet • katso viestiketjua - viron suuttimet\nKirjoittaja Jorma Puukko » 18 Helmi 2014, 21:21\nkehtaisikko joskus kulukiissaan vilikasta että onko sinunki setkassa tuommoset suuttimet kun tuossa linkissä on?\nhttp://www.pmkaubamaja.ee/index.php?pag ... 20&lang=fi\nmulla ainaki saman näköset ja aika halapa näkys olevan koko paketti.\nViimeksi muokannut Jorma Puukko päivämäärä 19 Helmi 2014, 10:47, muokattu yhteensä 1 kerran\nKirjoittaja Rokressi » 19 Helmi 2014, 07:49\nJustiinsa samannäköisiset olivatten minullakin kuin linkin kuvissa. Eihän nuo näy hinnankiroissa olevan, joten varmaan suuri kiusaus laittaa kokopaketti pelkkien suutinkärkien vaihdon sijaan.\nMites muuten remonttimiehet, onko tapana laittaa uudet suutimet suoraan paketista paikoilleen, vai katotaanko nekin penkin kautta (avautumispaineet/sumut)?\nKirjoittaja zet » 19 Helmi 2014, 10:10\nKäykö nuo suuttimet 5711\nKirjoittaja Jorma Puukko » 19 Helmi 2014, 10:46\njoo kyllä kieltämäti alako poltteleen.saako lie suomesta kärkiä tuohon hintaan?en kyllä ossaa sanoa onko 5711 samat mutta eiköhän.joku varmaa tietää paremmin.ei ainakkaa virolaisilla ollu kun 2vaihtoehtoa.\nvaihoin vähä otsikkoa.\nRe: viron suuttimet\nKirjoittaja V-M » 19 Helmi 2014, 21:57\nKyllä ne säädettynä myydään mutta en tiedä että kuinka tarkasti on sitten uudet setkan suuttimet säädetty,kyllä olen autoihinki ihan semmossaan laittanu ilman tarkistuksia jos uudet on ollu,toki jos penkki lähellä niin kannattaahan ne mielenkiinnosta vilikasta miten ovat.\nVoin tarkistaa jos joku haluaa varmistua,oikeastaan ekat kaubamajasta tulevat kannattaa kahtoa.\nKirjoittaja Jorma Puukko » 06 Huhti 2014, 12:24\nnoniin nyt ois uuvet suuttimet tilattu.saapa nähä joko ens viikolla pääsee koittelemmaan paikalleen.\nKirjoittaja Jorma Puukko » 15 Huhti 2014, 21:24\nnytpä on uuvet suuttimet paikollaan..käynti muuttu palijo napakammaksi ja ennää ei etes oo koko kartano sinisen savun peitossa kun kaasuttellee.\nKirjoittaja 5011 » 16 Huhti 2014, 16:54\nPaljonko oli vanhoilla suutinruiskuilla tunteja takana? Oliko kärjet silmillä havaiten kuluneet?\nKirjoittaja zet » 16 Huhti 2014, 17:40\nLaitoitko suuttimet suoraan kaupan jäljiltä, vai säädätitkö.\nKävisiköhän nuo tosiaan 5711 , ei kyllä savuta mutta se huono käyntiin lähtö vielä vaivaa.\nKirjoittaja Jorma Puukko » 16 Huhti 2014, 20:38\nenpä kyllä ossaa sanoa että palijo lie ajettu nuilla suuttimilla. tuntimittarissa oli tällähetkellä 3861 tuntia. liekkö tuo pyörähtäny kerran ympäri tai sitte ei oo vaa kertyny tuon enempää.eipä niissä oikeen mittää kulumisia ollu isommin.karstaset vaan ja tummunu muutenki. saattaahan nuo olla kyllä alkuperäsetki jos nuo tunnit pittää paikkasa. ainaki pari ruiskua oli meleko tiukassa ja yhestä valahti melekolailla männän kuoppaan ruostepölyä kun sillo kansipahvi remontin aikaan otin irti ne.\nkyllä minä ne iha suoriltaan laiton vaa paikalleen.luulenpa että ne käy siihen 5711 samat vehkeet..tai ei ainakkaa tuolla virossa oo myynnissä ku nuo kaks mallia.katot vaa että ne vanhat on päällepäin saman näköset ku nuo tuossa linkissä olevat.\nhttp://www.pmkaubamaja.ee/index.php?pag ... 29&lang=fi\nkatos perkale ku hintaki näköjää noussu nuilla. mutta ei kuitenkaa 1e enempää.voithan nää kysyä vielä tuolta kaupamajan online käyttäjätuki ukolta tuosta vasemmasta ylälaijasta tuolla sivulla että passaako.


KATSASTETTU LÄNSIVAUNU! |\nEdellinen artikkeliKromia, krumeluuria! Ditt och datt!Seuraava artikkeliSUORA – STRAIGHT 19.8.2018\nOne thought on “KATSASTETTU LÄNSIVAUNU!”\nJees, upeata mahtavaa! Aca on päässyt viimeinkin tekijälle, joka pystyy/ehtii viimeistelemään kulkimen arwoisensa kuntoon!


Suppailukauden aloitus toukokuussa – Ajatusmatkalla\nAamuisin on vielä hyvin kylmä. Kiristän huppuni naruja tiukemmalle ja katson kuinka usva juoksee järven pinnalla, samalla kun aamun ensimmäiset auringonsäteet siivilöityvät rantapuiden raoista. Hetki sitten käki oli avannut ääntään ja kukunta kaikuu peilityynen järven yli, luoden maagisen tunnelman. Kohta kello löisi viisi ja olisi aika syödä aamupala, ennen kuin tämän vuoden suppailukauden saisi avattua.\nAamuinen tunnelma mökillä: usva juoksee järven pinnalla ja taustalla lintujen serenadi korostaa järven hiljaisuutta.\nOlemme vaimoni ja tyttäreni kanssa saapuneet edellisenä päivänä mökille tarkoituksenamme viettää mökkikauden avajaisia. Samalla saisin aloittaa myös rakastamani lajin, eli suppailun, tämän vuoden osalta. Tämän takia olen myös aikaisin liikkeellä, sillä aamuisin mökkijärvi näyttäytyy kauneimmillaan: tyynenä ja rauhallisena. Peilityyni järvi on olosuhteiltaan sopiva kauden aloitukseen, eipähän olisi ylimääräisiä haasteita kaatumisen osalta, vesi kun on vielä alle 10-asteista.\nOlen harrastanut suppailua jo useamman vuoden ja oikeastaan aina kauden aloitus on tuntunut yhtä hyvältä. Ensimmäisten melan vetojen ja muutaman kymmenen metrin liun jälkeen pulssi laskee ja hengitys tasaantuu. Tekee mieli hengähtää syvään ja naurahtaa hyvän olon tuoman euforian virratessa aivoissa.\nSUP-kauden aloitus mökillä. Lämmin auringonpaiste ja suppailun tuoma hyvä fiilis saavat hymyilemään.\nToukokuinen mökkijärvi SUP-laudalta kuvattuna. Parhaimmillaan sää oli kuin kesällä konsanaan. Vain veden lämpötila muistutti toukokuisesta ajankohdasta.\nTavoitteena ilmakuvia suppailusta\nOlen kuvannut suppailua paljon GoPro-kamerallani, mutta tälle suppailukaudelle olisi tiedossa uudenlausta kuvakulma. Sain nimittäin tällä viikolla kameralla varustetun nelikopterin, eli dronen. DJI Mavic Minin avulla haluan kuvata ensisijaisesti luontoa, mutta samalla saan käyttää sitä myös suppailukuvauksiin, niin videon kuin kuvienkin osalta.\nDronea en kuitenkaan hyödyntänyt vielä suppailukauden aloituksessa, vaikka kuvailinkin sillä jo luontoa ja mökkiympäristöämme. Dronen operointi SUP-laudan päällä vaatii paljon harjoittelua ja haluan oppia sen käytön kunnolla, jotta jälkikin olisi odotusteni mukaista.\nSuppailuun dronekuvauksen pitäisi kuitenkin sopia oikein hyvin, dronen kun saa seuraamaan suppailijaa ja valmiit ohjelmat mahdollistavat kauniit kuvakulmat. Siten oman suppailun kuvaaminen olisi myös mukava lisä, joka tarjoaa samalla mahdollisuuden tarkkailla omaa suppailutekniikkaansa.\nMonia suppailukilometrejä taas luvassa\nEhdin mökkireissumme aikana vetää kaksi suppailurundia toukokuisella mökkijärvellä, mutta veri vetää takaisin laudan päälle. Tekniikkani tuntui olevan tallella ja lauta sekä varusteet olivat moitteettomassa kunnossa. Edes kylmä vesi ei haitannut menoa, sää kun muuten oli todella upea.\nSuppailukauden avaus oli siis oikein onnistunut ja uusi suppailukausi käynnistyi mukavan aikaisessa vaiheessa. Tiedossa on varmasti taas monia hienoja suppailukertoja kauniiden maisemien ja rennon melonnan kera. Toivottavasti myös sinulla, arvon lukija, on mukava kesä tiedossa, suppailun kera tai ilman.\nKategoriat SuppailuAvainsanat Järvisuppailu, Mökkielämää, SuppailuJätä kommentti\nEdellinen Edellinen artikkeli: Dronen hankinta kamerakalustoon: DJI Mavic Mini\nSeuraava Seuraava artikkeli: SUP-laudan ja suppailuvarusteiden kevättarkastus ja -huolto


Lofootit on luontokohde, joten oletan, että Lofooteille eivät eksy totaaliset cityihmiset. Norjan Lofootit tarjoavat ilmaisen luontoelokuvan tai oikeammin luontokanavan. Lofootit on mielestäni haastava paikka, sillä vaikuttavimmat näköalat ovat saavutettavissa rankkojen vaellusten kautta.\nSiltapelkoisille Lofootit eivät sovi. Toisaalta altistus tapahtuu luonnollisesti, sillä siltoja on kaikkialla\nNäillä teillä on upeaa ajaa. Haastavia kohtia muutama, mutta täällä pärjää jokainen ajokortin omaava\nTässä postauksessa esittelen mielenkiintoisia kohteita Lofooteilta pääkaupunki Svolvaerista Eurooppatien 10 päätepisteeseen Å:hon. Näihin kaikkiin kohteisiin pääsee autolla. Luontokohteet esittelen muissa postauksissa, tämä on kyläesittely omien fiilisten näkökulmasta.\nMaalaismaisemaa matkalla Kilpisjärveltä Lofooteille\nSvolvaer – pääkaupunki: kaupat, hotellit, pääsatama, kulttuuri. Svolvaerin ohitimme tietoisesti. Emme etsineet matkalta kaupunkitunnelmaa. Svolvaer on Lofoottejen ainoa kaupunkimaisempi kaupunki.\nKabelvåg – merkityksellinen kaupunki Lofootittien historiassa. Lofoottien kalastushistorian syntykaupunki, täältä kala on lähtenyt maailmalle. Tänne rakennettiin ensimmäinen kirkko n. 1103 ja ensimmäiset rorbuet on rakennettu n. 1120. Lofoottien Katedraali, Vågan kirkko rakennettiin 1898. Se oli vierailun aikana ulkoremontissa. Ensimmäisellä vierailukerralla oli juuri menossa hautajaiset ja kotiin ajaessa taas ovet olivat säpissä.\nHenningsvaeria kutsutaan Lofoottien Venetsiaksi. Se on saavutettavissa monien siltojen kautta. Lofootien tunnuskuva voisi vuorien lisäksi olla sillat. Kaunis ja elävä keskusta. Ehkä suosikkikyläni. Ruokakauppa, ravintoloita, kahviloita, putiikkeja. Ehdottomasti vierailun arvoinen. Jos meillä ei olisi kodinvaihtoystäviä Lofooteilla, niin täällä yöpyisin.\nPieni kaunis Rorvikan beach matkalla Henningsvaeriin\nKäännyttäessä E10 tieltä alkaa heti kauniit maisemat\nIhan ”perusmaisemaa” tien varrelta\nEggum. Meidän kotikylä Lofooteilla <3. Maaseutumaisemaa. Jos haluat vuokrata Margarethen taloa tsekkaa Airbnb tästä. Kylän lopuksi tien päässä on rauniot saksalaisten tekemästä radiolähetinlinnoituksesta. Sieltä käsin he valvoivat Murmanskista tulevia laivoja toisen maailmansodan aikana. Eggum on aikoinaan ollut yksi isoimmista kalastusyhteisöistä. 1900 luvun vaihteessa kylässä asui 500 asukasta, mutta vilkkaimpina kalastuskausina jopa 700. Kalastajia tuli kylään eri puolilta Norjaa. Meri on myös vienyt paljon kalastajia mukanaan syvyyksiinsä ja alueella on heidän kunniakseen kyltti. Täällä on ilmaista kalastaa ja siihen rohkaistaan kyltillä. Kalaa kuulemma niin paljon, että halutaan pitää kalastuksella taimenkanta sopivalla tasolla. Kalastajia ei kyllä näkynyt. Jos et saa kalaa, niin alueella on viihtyisä pieni kahvila. Ja omien eväiden kanssa saapuville picnic alue. Eggumista menee Unstadiin myös 2h kävelyreitti. Keskiyön aurinko on täällä etenkin upea ja auringonlaskut.\nTätä voi kodinvaihto tarjota : ILMAINEN MERENRANTATALO PRIVAATILLA BEACHILLÄ LOFOOTEILLA.\nMarkus Raetzin Head -patsas. Patsas symbolisoi elämän/maailman yllätyksellisyyttä. Eri kuvakulmasta patsasta katsoessa näet 16 eri näkökulmaa/kuvaa.\nLofotr Viking Museum – erittäin kehuttu toiminnallinen museo. Vierailuun sisältyy myös viikinkilaivalla ”risteily”. Jätimme visiitin välistä, sillä Vestvågoylla oli juuri todettu Lofoottien ensimmäinen koronavirustartuntarypäs ja mm. kolme koulua suljettiin.\nUnstad – yksi Euroopan parhaita surffausbeachejä. Tämä oli ensikontaktini ja innostajani Lofooteille. Nimittäin norjalainen trillerisarja Twin on kuvattu Lofooteilla. Unstad ja Flakstad näyttelevät siinä isoa osaa. Kannattaa katsoa, sen jälkeen joudut lähtemään Lofooteille! Ja sarjan imu kova, sarjaakin suosittelen.\nHaukland beach – Utakleiv beach. Tämä on helppo koko perheen vaellus beachiltä toiselle. Itse päädyimme fiilistelemään Norjan parhainta beachiä, Hauklandia. Rannalla kioski ja mahdollisuus maksulliseen camping yöpymiseen. Lofooteilla on käsittämättömän ihanaa valkoista hiekkaa kaikilla beacheillä. Harmi, että Atlantti on niin kylmä.\nKalastajakylä Nusfjord. Vierailimme kylässä iltapäivällä, jolloin lipunmyyjä oli tauolla. Onneksi. En olisi halunnutkaan maksaa tästä kylävierailusta. Toisaalta koko kylä oli kuollut muutoinkin. Voin hyvin ymmärtää kylän viehätyksen silloin, kun kalamyyjät ovat laiturilla ja kylä pursuaa ihmisiä. Nyt kaikki rorbut olivat tyhjillään ja kylän sympaattisuus oli muisto vain. Lisäksi kylältä majakalle lähtevän polun alkua ei löytynyt ja kukaan ei kysyessä tiennyt asiasta;-). Olikohan nämä kuvatkaan edes tästä kylästä…\nRamberg beach on viihtyisä beach ison tien varrella.\nReine kuuluu myös suosikkikyliini. Sopivasti elämää, siistiä ja kaunista. Kylä, jossa on oma kirkko.\n2. Å:hon päättyy Eurooppatie 10. Tien päässä on konkreettisesti iso ilmainen parkkipaikka, johon saa myös jäädä yöpymään. Å ei herätä tunteita, tai jos herättää, niin osin negatiivisia. Lokit ovat saaneet vallata ydinkeskustan ikkunanpielet. Tsekkaa alin kuva, niin näet mitä tarkoitan. Jotenkin Å:sta tulee nuhjuinen vaikutelma. Mutta toisaalta, se on kaukana kaikesta, aito konstailematon kalastajakylä. Eli jos haet tätä, niin sitten vuokraa punainen rorbu täältä!\nParasta Å:ssa oli norjalainen kanelipulla kaakaolla\nTässä ei ole esitelty kattavasti paikkoja, joten kerro kommenteihin mieluusti omat suosikkikohteesi muiden lukioiden iloksi. Mitä missasimme?\nLofoottien reissun päätarkoitus oli vaeltaminen, lue lisää Reinebringenin ja Rytenin vaelluksesta sekä Offersoykammenin ja Tjeldbergtindin vaelluksesta.\nsunnuntai, 23 elokuun, 2020 by kodinvaihtaja\nReply Lentoonlähdössä by hannamarielina sunnuntai, 30 elokuun, 2020 at 15:28\nNuo rannat on kyllä upeita. Meidän piti lähteä Lofooteille, mutta uusien rajoitusten myötä ei päästykkään matkaan. Toiste sitten 🙂\nReply kodinvaihtaja sunnuntai, 30 elokuun, 2020 at 17:45\nMeillä oli kodinvaihto sovittuna maaliskuun lopulle – ei päästy. Nyt elokuussa jouduttiin kotiutumaan kaksi päivää etuajassa. Kiitollinen olen, että onnistui. Lomamme aikana ilmeni ekat tartunnat Lofooteilla ja kouluja sulkeutui.\nReply Tiina Johanna / Kookospalmun Alla maanantai, 31 elokuun, 2020 at 14:07\nIhana fiilistellä Lofootteja täälläkin vielä lisää, itsekin kun siellä olimme heinäkuussa. Meidän lempipaikka oli ehdottomasti Å, sillä Henningsvaer oli ihan liian ruuhkainen ja turistinen meidän makuun, ainakin silloin kun siellä kävimme. Ei silti, olihan se kaunis ruuhkasta huolimatta. Ehkä ensi kerralla paikka avautuu paremmin, mutta tällä kertaa Å oli yksinkertaisuudessaan paras meille. 🙂\nUpeita kuvia ja tuo teidän kodinvaihtokohde vaikuttaa viihtyisältä. Kodinvaihto on ehdottomasti paras tapa matkailla ja tutustua paikalliseen elämään osana sitä. Samalla päätyy myös tutustumaan alueisiin, joihin ei välttämättä muutoin tulisi mentyä, sillä aina se parhaimmaksi osuttautuva vaihtokohde ei sijaitse juuri siinä isoimmassa kaupungissa tai paikassa, johon alunperin olisi ajatellut haluavansa. 🙂\nReply kodinvaihtaja maanantai, 31 elokuun, 2020 at 14:21\nHenningsvaerissa oli kaikki paremmat raflat jopa suljettuna vierailumme aikana ja turistiksi luokiteltavia oli itsemme lisäksi 2kpl eli näin tilanteet on erilaisia sesongista riippuen ;-). Mietin vaan, että on aikaisemmin kesällä ollut varmasti esim Reinebringenin portailla ollut ruuhkaa, kun nytkin oli jengiä sopivasti\nReply Maapalloilija maanantai, 31 elokuun, 2020 at 14:24\nLokkien määrä Å:ssa oli kyllä mahdoton! Täytyy muuten itsekin tuota kodinvaihto-juttua alkaa miettimään, saisiko siihen vaimon suostumaan 😀\nReply Aron / Ja sitten matkaan... maanantai, 31 elokuun, 2020 at 18:37\nAika kivasti nämä Lofoottien paikat jakavat ihmisiä. Minä tykkäsin eniten Nusfjordista, juuri sen rauhallisuuden takia. Kuulemma pari vuotta sitten oli 50 bussilastillista turisteja päivässä, nyt oli vain kourallinen ihmisiä. Minusta nuo sinun Nusfjordin kuvasi ovat oikeasti Å:sta, eikös se ole se kapakalamuseo siinä kuvassa. Sekin oli hauska paikka, mutta muuten Å oli aika tylsä Nusfjordin jälkeen. Svolvaerista olen kanssasi samaa mieltä. Yritimme siihenkin tutustua, mutta ei siitä saanut oikein otetta.\nMe majoituimme Henningsvaerissa ja siellä oli tosiaan kivoja ravintoloita. Näkyvät kelpaavan paremmallekin väelle, sillä yhtenä iltana illastimme Fiskekrogenissa samaan aikaan Norjan kuningasperheen kanssa. 🙂\nReply Pirkko / Meriharakka maanantai, 31 elokuun, 2020 at 18:39\nViivyimme myös yhden yön verran Svolvaerissa ja nautimme mm. pääkaupungin ravintola- ja taidetarjonnasta – kyllä kannatti, mielestämme.\nMielikuvani Nusfjordista ovat keltaisia, ei punaisia 🙂 Kylässä oli mm. kiva vanha museokauppa, siis toimiva kauppa, joka oli kuten kaupat ennen. Eggumin ja Unstadinkin muista parin vuoden takaiselta reissultamme.\nTässä vielä, jos sallit, meidän Lofoottien ”aakkosia”: https://meriharakka.net/2016/08/21/lofootit-esta-ahon/\nReply Ne Tammelat tiistai, 1 syyskuun, 2020 at 12:07\nMeillä on suunnitelmissa lähteä Lofooteille road trippailemaan, mutta asia saa vielä odottaa. Elellään eläkeläiskoiran tahdissa. <3\nKohteet oli kiinnostavasti valittu. Pienet kylät ja luonto kiinnostaa erityisesti. Jos haluaa nähdä kaupungin vilinää, matka suuntautuu muualle. Hyvä kuulla myös rehellinen kuvaus jos paikka ei välttämättä ole vaivan arvoinen. Kiitos!\nReply Katja / Lähtöselvitetty keskiviikko, 2 syyskuun, 2020 at 22:02\nLofootit on kyllä ihania! Me ajeltiin joitain vuosia sitten vain Kabelvågiin asti, kun silloin aikaa ei ollut älyttömästi ja matkaseurue ei innostunut autossa istumisesta. Tykättiin kyllä kovasti Kabelvågista, ja Svolvaerista löytyi vähän enemmän katseltavaa. Löydettiin myös lapsille sopiva patikkapolku mäelle, jolta avautuivat upeat maisemat. Riitti vakuuttamaan meidät siitä, että Lofootit ovat huippukohde.\nReply Mikko / Matkalla Missä Milloinkin maanantai, 7 syyskuun, 2020 at 01:10\nTäytyy olla samaa mieltä Tiina Johannan kanssa, Å taisi olla meidänkin suosikki! Mutta toisaalta tuntuu, että monella on selkeä mielipide, missä kannattaa yöpyä ja missä ei, meillä ei nyt niin ehdotonta mielipidettä ole. Kauniita paikkoja on paljon.\nNo, Svolvaerissa tuli yövyttyä paluumatkalla yksi yö, ja olen samaa mieltä hyvin lyhyeksi jääneen visiitin perusteella. Jos Lofooteille matkustaa, niin Svolvaerissa ei tosiaan välttämättä kannata mielestämme viettää aikaa.


Oulunkylän hallisarja 2007-2008 | Curling.fi\nSarja on jaettu aluksi A- ja B-sarjoihin. Kauden loppupuolella sarja jaetaan neljään osaan; A1-, A2-, B1- ja B2-sarjoihin.\nA-sarjassa on 16 joukkuetta, jotka pelaavat alkuun yksinkertaisen sarjan, 15 peliä. Tämän jälkeen kuusi parasta jatkavat A1-sarjassa ja seuraavat kuusi A2-sarjassa. Loput neljä joukkuetta pelaavat kauden loppuun B1-sarjassa.\nB-sarjassa on kuusi joukkuetta, jotka pelaavat alkuun kolminkertaisen sarjan, 15 peliä. Tämän jälkeen sarjan kaksi parasta joukkuetta jatkavat B1-sarjassa ja loput joukkueet B2-sarjassa.\nPisteitä joukkueet keräävät seuraavasti: 2p voitosta, 1p tasapelistä ja 0p tappiosta. Jos kaksi tai useampi joukkue on tasapisteissä ratkaistaessa sijoituksia ylä- tai alaloppusarjoihin tai A1/A2/B1/B2-sarjaan, ratkaistaan keskinäinen sijoitus ensisijaisesti keskinäisistä peleistä kerättyjen pisteiden perusteella ja toissijaisesti uusintaottelulla.\nA1-sarjassa A-sarjan pisteet jäävät voimaan ja pisteitä kerätään peleistä kuten yllä on mainittu. Pelataan yksinkertainen sarja, jonka päätyttyä voittaja on eniten pisteitä kerännyt joukkue. Kaikki joukkueet varmistavat paikan ensi kaudella A1-sarjassa.\nA2-sarjassa A-sarjan pisteet jäävät voimaan ja pisteitä kerätään peleistä kuten yllä on mainittu. Pelataan yksinkertainen sarja, jonka päätyttyä joukkueet asetetaan järjestykseen pistemäärän mukaan. Kaksi parasta joukkuetta varmistavat paikan ensi kaudella A1-sarjassa, loput paikan A2-sarjassa.\nB1-sarjassa joukkueiden aiemmin keräämät pisteet nollataan. B1-sarjaan joukkueet saavat lähtöpisteitä seuraavasti: A-sarjan 13. kolme, 14. kaksi, 15. yksi ja 16. nolla; B-sarjan 1. kaksi ja 2. nolla. Pelataan yksinkertainen sarja, jonka päätyttyä joukkueet asetetaan järjestykseen pistemäärän mukaan. Voitoista ja tasapeleistä kerätään pisteitä kuten yllä on mainittu. Sarjan kaksi eniten pisteitä kerännyttä joukkuetta varmistavat paikan A2-sarjassa.\nB2-sarjassa B-sarjan pisteet jäävät voimaan ja pisteitä kerätään peleistä kuten yllä on mainittu. Pelataan yksinkertainen sarja, jonka päätyttyä joukkueet asetetaan järjestykseen pistemäärän mukaan.\n(B2-sarja voidaan pelata myös kaksinkertaisena, jos osallistuvat joukkueet niin haluavat ja otteluohjelman perusteella se on mahdollista).\nA1-, A2, B1 ja B2-sarjoissa tasapisteissä olevien joukkueiden keskinäisen sijoituksen ratkaisee ensisijaisesti tasapisteissä olevien joukkueiden keskinäisistä otteluista keräämät pisteet ja toissijaisesti joukkueen kolmen parhaan pelaajan yhteenlasketut pisteet kauden päättävässä pääsiäisen kuviopeliturnauksessa. Kuitenkin mikäli kysymyksessä on sarjan voitto tai sarjapaikan jossain tietyssä sarjassa ensi kaudelle ratkaiseva sijoitus, ratkaistaan sijoitus keskinäisten pelien pisteiden jälkeen toissijaisesti uusintaottelulla.\nSarjapelien lisäksi kaikilla joukkueilla on osallistumisoikeus HallisarjaCupiin, joka pelataan sarjakauden aikana erikseen sovittuina päivämäärinä. Cupin voittoa puolustaa Curlinghallin joukkue.\nHallisarjaCup pelataan kokonaan cup-muotoisena, yhdestä pelistä poikki. Koska cupiin osallistuu yli 16 joukkuetta, arvotaan karsintakierrokselle pelaamaan joukkueita sen verran, että ensimmäiselle kierrokselle saadaan karsittua 16 joukkuetta.\nHallisarjaCupin pelit pelataan kymmenen pään mittaisina ja peliaika on varattu maksimissaan 2 tuntia 30 minuuttia. Vain voittajat jatkavat ja neljännen kierroksen voittaja korjaa koko cupin.\nVuoden 2007 tulokset: http://www.kolumbus.fi/~z600072/ogeli0607/kuviopeli_2007_04_08.xls\nLopullisissa sijoituksissa on huomioitu B1-jatkokierrokselle jaetut alkusarjan sijoituksista saadut lähtöpisteet, jotka eivät näy sarjataulukoissa. Lähtöpisteitä jaettiin yllä mainituin säännöin joukkueille seuraavasti:\nCoorligans:+3 pistettä, lopulliset pisteet 6+2 = 8\nOJY III: +2 pistettä, lopulliset pisteet 8+3 = 11\nTakanoja: +1 piste, lopulliset pisteet 6+1 = 7\nRotat: +2 pistettä, lopulliset pisteet 2+2 = 4 pistettä.\n2 CC Risuveitikka\n9 OJy II\n10 OJy I\n11 HC Kiviaita\n12 Las Peblas\n1 OJy III\n3 Liukkaat kivet\n9 CC Hakkivoima


IdeaDrill-kilpailun opiskelijat innovoivat Kokemäen Pitkäjärvellä – Rampa, Blondi & Poika ideoi voittoon - ePressi\nIdeaDrill-kilpailun opiskelijat innovoivat Kokemäen Pitkäjärvellä – Rampa, Blondi & Poika ideoi voittoon\nPitkäjärven vapaa-ajankeskus täyttyi eri alojen korkeakouluopiskelijoista, kun IdeaDrill innovaatiokilpailu kokosi Satakunnan ja Turun ammattikorkeakoulujen opiskelijoita 26.–27.3.2015 Kokemäelle. Kilpailuun osallistui 10 joukkuetta, jotka ideoivat uusia palvelu- ja tuoteideoita Pitkäjärven vapaa-ajankeskuksen toiminnan kehittämiseksi. SAMKin raumalainen tiimi Rampa, Blondi ja Poika voitti kokonaisvaltaisella konseptillaan. Kaksi muuta palkittua olivat Turun AMK:n Aivojumppa sekä SAMKin Informatio Raumalta.\nIdeaDrill kilpailu järjestettiin nyt neljättä kertaa. Järjestäjänä toimi Satakunnan ammattikorkeakoulu Turun ammattikorkeakoulun kanssa ja sen tarkoitus on tutustuttaa opiskelijat innovatiiviseen ja yrittäjämäiseen toimintaan. Kisassa opiskelijat pääsevät ratkomaan oikeita toimeksiantoja – tällä kertaa toimeksiantajana toimi Pitkäjärven vapaa-ajankeskuksen omistaja Mika Lavonius. Innovaatioilta odotettiin konkretiaa ja hyödyllisyyttä.\n– Tällainen kilpailu on erinomainen ympäristö uusien innovaatioiden syntymiselle, sillä se mahdollistaa yhteisöllisyyden. Lisäksi ryhmätyöskentely ja aito yritysyhteistyö auttavat kiinnostavien ideoiden luomisessa, summaa aihettakin tutkinut Kokemäen kaupunginjohtaja Reijo Siltala.\nInnovaatiokilpailussa kaikki voittavat\nPuolitoista päivää kestäneestä innovaatiokilpailusta hyötyvät niin opiskelijat kuin toimeksiantajayrityskin. Opiskelijat oppivat uutta ja pääsevät tekemään yhteistyötä oikean yrityksen kanssa. Yrittäjän myönteinen palaute todistaa, että monialaiset opiskelijaryhmät voivat tuoda käyttökelpoisia ideoita. Rampa, Blondi ja Poika -tiimin voittajaideaa kehuttiin ympärivuotisen toiminnan huomioimisesta. Tuomaristo oli yksimielinen voittajan valinnassa ja ihastui heidän ideaansa saunalautasta.\n– Opimme kisasta paljon ryhmätyöskentelystä ja huomasimme kuinka tärkeää on uskoa omaan ideaansa, kommentoi Julia Keskitalo voittajaryhmästä.\nTuomarit kehuivat kilpailijoita monipuolisista ideoista. Esimerkiksi porilainen Filippos-ryhmä ideoi Pitkäjärvelle ekologista seikkailupuistoa. Turun ammattikorkeakoulun Seppis-joukkue taas visioi Pitkäjärvestä jääkiekon ammattiurheilukiihdyttämöä.\n– Voittajatiimi erottui muista koukuttavalla esiintymisellään ja pidin siitä, kuinka he olivat huomioineet Pitkäjärven upeat ulkoilumahdollisuudet, sanoo kisassa tuomaroinut Ulla Koivula Satakuntaliitosta.\nTeppo Lundell / SAMK / 044 710 3531\nNiko Kandelin /SAMK / 044 710 3605\nKuvia median käyttöön kilpailusta löytyy ositteesta: https://www.flickr.com/photos/131409828@N02/\nKuvassa keskellä voittajat Lauri Pelamo, Susanna Ääritalo ja Julia Keskitalo.


Suomen kaupunkiraideliikenteen vaihtoehtoskenariot - Sivu 5\n15.09.2010, 13:14 #61\nKaiken kaikkiaan kakkosen reiti vaikuttaa oudolta ottaen huomioon että tiedettiin että se jää väliaikaiseksi reitiksi ja että se tullaan korvaamaan uudella seiskalla joka kiertää kaupungin ympäri.\n15.09.2010, 13:20 #62\nNiin vaikuttaa. Yhteys Pasila-Kurvi on ihan perusteltu sinänsä, mutta päättärinä Kauppatori on ollut outo valinta. Ehkä sitten Kauppatori on ollut joku fiksaatio HKL:ssä noihin aikoihin, koska 80-luvun lopulla, kun uutta ysiä suunniteltiin, niin senkin reitti oli Ilmala-Pasila-Flemari-Kurvi-Kauppatori.\nLuulen, että juuri tämä väliaikaisuus oli syynä siihen, ettei kakkoselle etsitty keskeisempää päättäriratkaisua tai heiluriparia. Tietysti Rautatientori olisi sopinut kakkoselle päättäriksi ehkä paremmin, ja sieltähän ajettiinkin jotain messuvuoroja.\nKaikkiaan tuo kakkonen oli vähän outolintu: liikennettä arkisin vain klo 21 asti, lauantaisin vielä vähemmän ja sekin vain talvikaudella. Sunnuntaisin ei liikennettä ollenkaan. Ja isot messut hoidettiin sitten erikoisvuoroilla. Tietysti Itä-Pasila oli tuolloin vielä osin keskeneräinen ja bussi 17 kulki, mutta hassultahan se tuntuu rakentaa uutta ratikkarataa uuteen kaupunginosaan ja sitten viedä sinne vain osa-aikalinja. No, kakkosen liikennöintiajat noudattivat suurin piirtein vanhan ysin liikennöintiaikoja. Ehkä se sitten oli se logiikka.\n15.09.2010, 13:33 #63\nKun katsoo Kööpenhaminaa ilmakuvista tai Googlen streetviwe kuvia niin ei saa kyllä mitenkään sellaista käsitystä että se olisi hajaantunut. Kööpenhaminan ydin on kyllä hallinnollisesti jaettu kolmeen eri kaupunkiin.\n15.09.2010, 15:50 #64\nEU:n raportissa vuodelta 2006 on listattu matalan tiheyden asuinalueiden osuus kaikista 1950-luvulta alkaen rakennetuista alueista. Löysien top-5 on Sunderland, Bryssel, Kööpenhamina, Dublin, Helsinki (raportin kuva 2). Seitsemän kaupunkia kärjessä ovat varsin tasoissa. Tuo raportti tuli nyt ensimmäisenä vastaan, mutta olen nähnyt uudempiakin ja ne ovat saman suuntaisia. Kaupunkialueet on ilmeisesti tutkimuksessa rajattu maantieteellisesti eikä kuntarajojen mukaan. Köpenhaminan vanha keskusta on tietysti tiivis ja varmaan isompi kuin Helsingissä, mutta myöhempi kehitys ei ole ollut tiheyden osalta paljon parempaa.\n15.09.2010, 16:45 #65\nEU:n raportissa vuodelta 2006 on listattu matalan tiheyden asuinalueiden osuus kaikista 1950-luvulta alkaen rakennetuista alueista. Löysien top-5 on Sunderland, Bryssel, Kööpenhamina, Dublin, Helsinki (raportin kuva 2).\nTuota Brysselin kuulumine joukkoon vähän ihmettelen mutta varmaan johtuu siitä että "eurokraatit" ovat vallanneet Brysselin keskustan ja ajanut kantaväestön ulos kaupungista.\nDublinista on raportissa tarkempi seloste sivulla 22 mistä urban sprawl johtuu siellä, ja vaikka itse en koko kaupunkia erityisesti tunne niin se on mielestäni aika varoittava esimerki siitä miten voi käydä jos sen kokoisessa kaupungissa raidejoukkoliikenteesen aletaan satsata liian myöhään.\nSivulla 30 on myös kaavio miten muutamassa valitussa kaupungeissa tuotetaan CO2:ta per asukas, ja miten tiheä se on. Kärjessä oli Suomen Pori. Tampere oli keskiviivan paikkeella ja Tukholma ja Oslo sen alla reilusti. Helsinkiä ei ollut kaaviossa.\n15.09.2010, 17:04 #66\nTokkopa tuo eurokraateista johtuu. Isopalkkaisia byrokraatteja on Pariisissakin, ja se on silti pysynyt kompaktina. Brysselin kaupungin hallinnon sekavuus on legendaarista luokkaa, ja se oli sitä jo ennen kuin paikasta tehtiin EU:n pääkaupunki. Eri suuntiin vetäviä kuntia on muistaakseni yhdeksäntoista tai jotain, ja ylipäätään koko maassa ei onnistu edes hallituksen muodostaminen.\nHelsinki yleensä pärjää noissa laskelmissa kohtuullisesti tehokkaan lämmön ja sähkön yhteistuotannon ansiosta, mutta se ei silti taida tällä hajaannuksen ja liikennejärjestelyjen asteella riittää mihinkään erityisen hyvään sijoitukseen.\n15.09.2010, 18:40 #67\nMuistaisin jostain lukeneeni, että Tukholman raitioteiden alkujaan suunniteltu lakkautusvuosi oli 1972 tai mahdollisesti sitä ennen. Jos näin oli, niin keskustaraitiotiet olisi lopetettu juuri ennen ensimmäistä öljykriisiä. Tukholman tapauksessa pitää mielestäni myös ottaa huomioon, että kaupungin päättävissä elimissä ja mediassa vallitsi 1930-luvulta* raitioteiden lopettamiseen asti hyvin raitiotievihamielinen ilmapiiri ainakin itse lukemani aineiston pohjalta. Olisi ollut erittäin suuri ihme, jos raitiotiet olisivat kaupungissa säilyneet (Nockebybanania lukuunottamatta) vaikka historilliset tapahtumat olisivatkin kulkeneet eri tavalla esim. oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtymisen suhteen.\n* = Ensimmäinen Tukholman raitioteiden lopetuspäätöshän tehtiin jo 1939, mutta 2. maailmansodan syttymisestä johtuen vain lopetusten 1. vaihe ehdittiin toteuttaa.\n15.09.2010, 20:56 #68\nEnsimmäinen Tukholman raitioteiden lopetuspäätöshän tehtiin jo 1939, mutta 2. maailmansodan syttymisestä johtuen vain lopetusten 1. vaihe ehdittiin toteuttaa.\nSamaa hommaa touhusi Helsingissä 1930-luvulla Erik von Frenckell. Mitään tuollaista lopetuspäätöstä ei kuitenkaan tehty. Joka-paikan-Erkki oli suuri linja-autojen ystävä ja haaveili Hesaan 30-luvulla trollikoitakin. Mm. Suomen Autoklubin puuhamieheltä ei toki voine muuta odottaakaan. Hänen tavoitteensa 30-luvulla oli hiivuttaa ratikat pois autojen/bussien tieltä.\nSaksan Valtakunnassa suoritetut tietyt laaja-alaiset toimet 1930-40-luvulla muuttivat kuitenkin kehityksen kulkua niin meillä kuin maailmallakin. Muuan itävaltalainen sai toimillaan Euroopan raitiotiet jatkamaan yli pahimman 30-luvun lopun bussihuuman, kun sitten 40-luvulla oli jo muutakin pohdittavaa.\n15.09.2010, 22:45 #69\nKävin kesällä 2008 läpi Kaupunginvaltuuston päätökset 1950-luvulta 1980-luvulle selvittääkseni, miten asiat oikein menivät. Tämän työn tuloksena on kokoamani historiikki raitioteistä Helsingissä.\nSelkeätä päätöstä raitioteiden lakkauttamisen peruuttamisesta en löytänyt, vaan näyttää siltä, että raitioteiden pysyvyyteen vain ajauduttiin, kun uusiin kaupunginosiin rakennettiin raitioteitä. Lakkauttamisessa avaintekijänä oli nimenomaan metro, se käy päätöksistä selväksi.\n1949 asetettu Esikaupunkiliikennetoimikunta aloitti pohtimalla HKL:n johtajan Sahlbergin pikaraitiotiesuunnitelmia, joiden toteuttamiseen tähdättiin koko 1950-luku niin, että vuoden 1956 asemakaava perustui näihin suunnitelmiin 106 km:n raitiovekkoineen, joista 28 km tunnelissa. Konkreettisia pikaraitiotien rakenteita olivat Itäväylän raitiotievaraukset sekä Koskelan varikon sijoitus Lahdentielle rakennettavan pikaratikkaradan varteen.\nEsikaupunkiliikennetoimikunta oli se, joka mietinnössään 1957 veti henkselit raitioteiden laajennuksien päälle. Se halusi yksityisiä bussiliikennöitsijöitä esikaupunkeihin ja sieltä keskustaan johtavia ”yhteislinjoja”, jotka perustuivat liityntäliikenteeseen. Toimikunnan työtä jatkoi jo 1955 perustettu Esikaupunkiliikenteen suunnittelukomitea, jonka tehtävä oli selkeästi metron (eli maanalaisen) suunnittelu. Tämä komitea mietti metroa 14 vuotta ja esitti 1969 raskasmetroa, joka oli julkaistu jo edellisenä vuotena Smith-Polvisen suunnitelmassa. Metrosuunnitelma sisälsi raitioteiden vaiheittaisen lakkauttamiseen vuoteen 2000.\nMetrotoimikunnaksi muuttunut toimikunta siis oli sitä mieltä, että metron rinnalla tarvittava pintaliikenne voitiin hoitaa busseilla. HKL oli tekemiensä selvitysten perusteella asiasta eri mieltä, eli bussit ovat ratikkaa kalliimmat. Valtuusto päätti sitten vuonna 1969 metropäätöksen yhteydessä, että tilataan vielä uusia raitiovaunuja, koska silloin käytössä olevat vaunut eivät olisi kestäneet vuoteen 2000 asti, mihin mennessä metro tekisi raitiotiet tarpeettomiksi.\nHKL:n ja metrotoimikunnan riita siis ratkaistiin tilaamalla uusia vaunuja, vaikka valtuuston metrotoimikunnan mietinnön mukainen päätös merkitsi päätöstä raitioteiden lakkauttamisesta. Sen sijaan valtuustolle ei ole koskaan esitetty päätettäväksi raitioteiden lakkauttamisen perumista. Peruminen on vain tullut tehdyksi, kun on päätetty rakentaa raitioteitä lisää ja on tilattu lisää vaunuja vuoden 1969 tilauspäätöksen jälkeen.\nJos siis halutaan jossitella ratikattomasta Helsingistä ilman metroa, pitää jossittelu aloittaa jo siitä, että metrotoimikunta ei olisi päättänyt suosittaa metron tekemistä vaan jotain muuta. Varmaankin sitten olisi ehdotettu Smith-Polvisen hengessä keskustan moottoritieverkkoa ja ehkä ”bussimetroa” eli maanalaista BRT:tä. Sillä ilman sellaista ei Helsingin keskusta olisi voinut tulla toimeen purkamatta keskustan taloista kahta kolmasosaa.\n15.09.2010, 22:52 #70\nSamaa hommaa touhusi Helsingissä 1930-luvulla Erik von Frenckell. Mitään tuollaista lopetuspäätöstä ei kuitenkaan tehty. Joka-paikan-Erkki oli suuri linja-autojen ystävä ja haaveili Hesaan 30-luvulla trollikoitakin.\nTukholman vuoden 39 lopettamispäätöksessä oli tarkoituksena korvata nimenomaisesti spårat trollikoilla, mutta ennen sotaa ehdittiin korvata vain keskikaupunkilinja 11 ja linjan 2 pohjoinen puolikas (sodan jälkeen trolleilla korvattiin vielä esikaupunkilinja 19).\nAiemmin päivällä unohdin kirjoituksestani sen varsinaisen pointin, joka oli tarkoitettu vastaukseksi allaolevaan. Eli:\nNähdäkseni Tukholmassa kuitenkin julkinen mielipide oli huomattavasti raitiotievastaisempi kuin Helsingissä. Toki Helsingissäkin vastaisuutta oli, se oli kuitenkin ajan tapa, mutta nähdäkseni mielipide-eroista johtuen ei voida ihan suoralta kädeltä sanoa, että Helsingissä mahdollisesti toteutettu leveäraiteinen kevytmetro olisi syrjäyttänyt raitiotiet niin totaalisesti kuin se teki Tukholmassa. Tukholmassahan lopetettiin lukuisia raitiolinjoja, joita tunnelbana ei mitenkään todellisuudessa korvannut. Näin olisi voinut käydä Helsingissäkin, mutta toisaalta vanhat kapearaiteiset raitiotiet olisivat Helsingissä hyvinkin saattaneet jäädä elämään (ainakin siihen strategiseen käännekohtaan eli 1. öljykriisiin asti) vaikka kevytmetro olisikin rakennettu.\n16.09.2010, 16:02 #71\nNeljäs säilymismahdollisuus olisi ollut, jos vuonna 1961 oltaisiin hyväksytty ehdotus kuuden uuden vaunun hankkimisesta ja liikenteen lakkauttamisesta vuonna 1980. Tällöin mahdollisesti koko Turun raitiotieverkosto olisi ollut käytössä vielä 1. öljykriisin aikaan (tai sitten ykkönen olisi lopetettu osittain tai kokonaan, mutta 2 ja 3 olivat vielä ajossa). Muuttuneessa asenneilmastossa lopetuspäätös olisi peruttu viimeistään 1970-luvun puolivälissä ja vuosikymmenen loppupuolella oltaisiin hankittu uusia vaunuja sekä mahdollisesti toteutettu ensimmäiset uudet laajennukset.\n17.09.2010, 09:21 #72\nEsikaupunkiliikennetoimikunta oli se, joka mietinnössään 1957 veti henkselit raitioteiden laajennuksien päälle. Se halusi yksityisiä bussiliikennöitsijöitä esikaupunkeihin ja sieltä keskustaan johtavia ”yhteislinjoja”, jotka perustuivat liityntäliikenteeseen. Toimikunnan työtä jatkoi jo 1955 perustettu Esikaupunkiliikenteen suunnittelukomitea, jonka tehtävä oli selkeästi metron (eli maanalaisen) suunnittelu.\nOnhan sekin mahdllisus olemassa että vaikka metrotoimikunta olisi metron tilalle suositellut esim keskustatunnelia autoille ja sille busseille omat kaistat, niin sitä ei olis ehditty ruveta rakentamaan ennen öljykriisiä ja hanke olis kuivunut kokoon kun fyrkkaa ei ole riittävästi ja autoilu muutenkin väheni. Sitten olisi eletty 1980-luvun nousukauteen ilman että mitään suurempia toimenpiteitä olis tehty liikenteen eteen, vain lisätty bussikaistoja ja bussien määrää. 1980-luvun nousukautena olis tietenkin rakennettu se keskustatunneli mutta ei mitään metroa, raitiiotielaajenuksia ja bussitkin olisi jätetty tunnelisuunnitelmasta pois. 1990-luvun lama olisi keskeyttänyt mahdolliset pikaraitiotiehankkeet. 2000-luvulla vasta olisa päästy rakentamaan pikaraitiotietä mutta siihen mennessä joukkoliikenteen osuus olisi tippunut niin huonoksi ja Helsingin joukkoliikenen olisi toistuvissa mittauksissa arvoitu läntisen Euroopan pääkaupunkien toiseksi kehnommaksi Ateenan jällkeen.\n17.09.2010, 09:40 #73\nToimikunnan työtä jatkoi jo 1955 perustettu Esikaupunkiliikenteen suunnittelukomitea, jonka tehtävä oli selkeästi metron (eli maanalaisen) suunnittelu. Tämä komitea mietti metroa 14 vuotta ja esitti 1969 raskasmetroa, joka oli julkaistu jo edellisenä vuotena Smith-Polvisen suunnitelmassa. Metrosuunnitelma sisälsi raitioteiden vaiheittaisen lakkauttamiseen vuoteen 2000.\n17.09.2010, 12:46 #74\nKiinnostavia skenaarioita. Tukholman osalta on todettava, että juuri näin kuvio meni - lakkautuspäätös oli tehty 1958 ja oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtyminen vain määritti ajankohdan. Mutta ennen kuin tämä kysymys ratkaisi asian, lakkautusajankohdaksi oli suunniteltu vuotta 1975. Mahdollista tietysti on, että lakkautusta olisi tässä tapauksessa nopeutettu muista syistä, näinhän kävi sekä Turussa että Kööpenhaminassa. Mutta jos tuo aikataulu olisi pitänyt, voi hyvin toisaalta olla, että energiakriisin myötä päätös olisi pyörretty. Tällaisessa skenaariossa Tukholmaan tosin todennäköisesti olisi jäänyt huomattavasti pienempi verkosto jäljelle kuin mikä kaupungissa oli vielä vuonna 1967, varsinkin kun osa silloisista linjoista olisi saatettu lakkauttaa jo aiemmin ellei liikenteen suunnanmuutosta olisi ollut. Myös Helsingborgissa oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtyminen nopeutti ratikoiden katoamista kolmella vuodella, mutta siellä vaihtoehdoilla on melko turha spekuloida - vuonna 1970 asenteet olivat vielä sen verran paljon raitiovaunukielteisempiä kuin neljä vuotta myöhemmin.\nHelsingissä yksi ratkaiseva tekijä raitioteiden puolesta oli, että ymmärrettiin raitiovaunujen tulevan busseja kustannustehokkaammiksi kuormitetuimmilla linjoilla. Vastaavia päätelmiä oli toisaalta tehty monissa sellaisissakin kaupungeissa, joissa tällaiset tahtotilan kanssa kiusallisen ristiriitaiset tiedot tehokkaasti eliminoitiin näkyvistä tilastoja vääristelemällä. Ilmeisestikin raitioteiden tulevaisuus tai lakkautus oli, kaikista järkisyistä huolimatta, aivan veitsenterällä joskus 1968-69 tienoilla, jolloin liikennemuoto pelastui lähinnä suunnattoman hyvällä tuurilla melko lakkautushaluisen valtuuston hampaista. Ja kun ratikat säästyivät, monet tuntuivat pitävän NrI-hankintaa kaupungin viimeisenä raitiovaunuhankintana. Tässä kohdin on huomattava sekin, että NrI-sarjaa tilattiin aluksi vain 25 vaunua, vaikka neljääkymmentä pidettiin jo silloin välttämättömänä määränä, jotta raitioliikennettä voitaisiin jatkaa silloin vallinneessa laajuudessa. Olisikin kiinnostavaa pohtia, oliko suunnitelmissa ennen 15 vaunun lisätilausta v. 1971 mahdollisesti verkoston jonkinasteinen karsinta, esimerkiksi silloisten linjojen 1(A) ja 9 lakkautus.\n17.09.2010, 13:18 #75\nHelsingissä yksi ratkaiseva tekijä raitioteiden puolesta oli, että ymmärrettiin raitiovaunujen tulevan busseja kustannustehokkaammiksi kuormitetuimmilla linjoilla.\nHelsingissä myös osa raitiotielinjoista (Mm. Katajanokka, Aleksanterinkatu, Kauppatorin ympäristö, Kruunuhaka ja Kallio) olisi ollut teknisestikin aika vaikeita toteuttaa busseilla. Ikäviä mäkiä ja jyrkkiä kaarteita ja kapeita katuja. Eli raitiovaunuilla oli luontaista tilausta osalla reiteistä.


Lapanen? Kinnas? Rasa? Vanttuu? Hanska? Rukkanen?\nLapsuudessa tumppu oli aina tumppu, Ammi-tädin tekemä. Tai Naimi-tädin. Varmaan joskus myös Kaste-tädin tai Helmi-tädin. Vai olikohan niin, että Helmi-täti ei kudoskellut, vaan pisti pasianssia? No, kuitenkin, sittemmin sana on saanut vähän vastenomaisen kaiun: tumppu on tumppu. Tumpelo, tomppeli, toistaitoinen tunari - sanalla sanoen tohelo.\nJa just sellainen tumppu olo on nyt, ollut jo tammikuun lopulta alkaen. Pitäisi meinaan tehdä tumput. Eikä ota onnistuakseen! Lumetkin jo sulaneet ja tumppuja odottelee muuan nuorimies, joka ihan itse suunnitteli mallinkin. Eikä vaan tule valmista!!\nEnsin tein ihan yksinkertaista perustumppua yksinkertaisesta langasta. Luiru, kädethän sellaisissa paleltuu! Päätin tehdä Intsun tapaan: samaan rannekkeeseen kaksi tumppua päällekkäin. Uuuuh, ei onnistunut! Sitten keksin kokeilla yksiväristä kirjoneuletta: kahdelta kerältä vuorotellen yksi silmukka. Pinnasta tulee tosi rumaa, mutta langanjuoksut tekevät sentään tumpuista lämpimämmät. Ihan hyvin meni, kunnes unohdin vaihtaa väriä - lapsosella pitäisi olla avaruusolion pillisormet. Homma seisoo taas, pitäisi purkaa...\nTumpputaito ei olisi pahasta!\nAmmi-täti teki tumppuja aina samalla mallilla. Varmaan niitä oli useammat (täytyikin olla, koska pureskelin peukalonpäät aina puhki), mutta erityisesti sammaleenvihreä-ruosteenkeltainen -yhdistelmä on jäänyt mieleeni. Ja se kuviointi, tumput olivat paksut ja lämpöiset!\nAloin googgeloida tumppukuvia erilasilla hakusanoilla ja HA-HAA!!, löysin juuri sen oikean mallin Palokan koulun 7-9 luokkien tekstiilityön blogista (josta kuvankin kähvelsin!!) ja ihan OHJEen kanssa!! I-H-H-A-H-H-A-A!! Kiitos Palokan palleroiset!\nKunhan sinnittelen "kirjoneuleet" valmiiksi (ehkä seuraavan talven pakasiin mennessä?), alan harjoitella näitä! Haluan Pupuselle samanlaiset KENNOLAPASET kuin itsellänikin aikoinaan oli...\nLähettänyt satunNainen Paula klo 22.06\nInna Vaara 11. maaliskuuta 2014 klo 22.18\nVaikeaa se oli minulle sukkienkin teko alussa. Nyt niitä tekee vaikka silimät kii. Tumppuja olen pari kertaa yrittänyt, ei vielä oo rutiinia ja tuloskin on sen näköinen. Sitä pakkaa unahtamaan, että kaikki uusu on vaikeaa alussa. Kun jo monet taidot on lapasessa.\nsatunNainen Paula 12. maaliskuuta 2014 klo 12.25\nOnpa lohdullista, etten ole ainoa, joka tumppujen kanssa tuskailee!\nAnniina 11. maaliskuuta 2014 klo 22.28\nMusta myös tumppujen teko on jotenkin työlästä ja hankalaa. Sukkia tekee ihan tuosta vaan, mutta lapaset... Tosi kiva tuo kennoneule, katsoin ohjelinkin eikä tuntunut kauhean vaikealta. Pitääpä laittaa talteen kirjanmerkkeihin.\nsatunNainen Paula 12. maaliskuuta 2014 klo 12.26\nTyöläs onkin just oikea sana! Sukkaa tulee kuin itsestään, mutta tumppu sen kun takkuaa! Jos alkaisi tehdä varvassukkia, olisiko tumppu sen jälkeen helpompi??\nintsu 11. maaliskuuta 2014 klo 22.52\nKuulehan,en mä tee kaksinkertaisia lapasia yhtaikaa. Ensin tavallisen tumpun. Sitten neulon ohuesta langasta toisen resorittoman tumpun. Päällimmäisen tumpun laitan nurjan puolen päälle ja sen päälle pujotan okieinpäin sen sisälapasen. Ompelen peukalosta ja kärjestä lapaset kiinni yhteen ja sitten resorin yläpuolelta ompelen sisälapasen kiinni päällimmäiseen ja käännän lapasen oikeinpäin. Selostinko monimutkaisesti,mutta ihan simppeli juttu se on. Siinä on kahdet lapset päällekkäin,niin johan alkoi tarjeta.\nsatunNainen Paula 12. maaliskuuta 2014 klo 12.27\nHerramunjee, OHUEMMALLA langalla, sitä en tullut edes ajatelleeksi! Tuplatumppu seiskaveikasta tuntuikin aika pökelöltä!! Kiitos vinkistä! :o)\nRouva Kivitikka 12. maaliskuuta 2014 klo 8.11\nMielenkiintoista, sinulta tulee rannekkeita ja sukkia tuosta vaan, mutta lapasten loppuosa tuottaa haastetta. Eikös se ole se helppo kohta?\nTaidan puhua ihan normi-versiosta, enkä ymmärrä ollenkaan tupla-kuvio-kirjoneule -versioista.\nHetken päästä teet lapasiakin vasemmalla kädellä :-D tuosta noin vaan!\nsatunNainen Paula 12. maaliskuuta 2014 klo 12.28\nKiitos kannustuksesta! Toivottavasti tumpputaito terävöityy, tulevina vuosina kun on takuulla tarvetta! :o)\nLaura 12. maaliskuuta 2014 klo 9.20\n:) Minäkin puhun tumpuista. Lapsille on minusta helppoa tehdä (myös tumppuja) kun sen koon kanssa ei ole niin nöpönuukaa. Koska lapsi kasvaa koko ajan, on koko yleensä hyvä kun se on tarpeeksi suuri vaan. Jos ei nyt keväällä, niin syksyllä sitten. Peukalon pituus on tosin minulle aina haastava määriteltävä.\nJos tumpusta tulee vähän liian suuri, kannattaa sitä kokeilla päällimmäiseksi kun laittaa kahdet päällekäin. Sisemmät siis saa olla mielellään vähän pienemmät, niin tyttöni tykkää käyttää. Myöhemmin ulkohanskoista tulee sisähanskoja. Irtonaisissa "päällekkäisissä" lapasissa on minusta se hyvä puoli, että ne kuivuvat nopeammin kun ne saa irralleen. Ja jos ne likaantuvat, on ne helpompi pestä perusteellisesti irrallaan. Meillä poika aina "unohtaa" ettei hänellä ole kurahanskoja. Kunnolla rapaantuneisiin tumppuihin uppoaa käsittämätön määrä hiekkaa... Virittelyssä pukemisvaiheessa on tietysti oma vaivansa. Kovin tuntoherkkä lapsi saattaa kieltäytyä kokonaan tällaisesta virityksestä, mutta aika tuntoherkkä tuo meidän tyttökin on. Koululainen oppii jo riisumaan hanskat näppärästi niin, ettei kerrokset irtoa jos ei ole tarvetta kuivatella.\nTosi kaunis tuo lapasmalli jonka linkitit :)\nsatunNainen Paula 12. maaliskuuta 2014 klo 12.30\nEkat Pupusen sukat olivatkin aika reippaan kokoisia - eikä harmittanut, kun käyttöä löytyy kuitenkin! Täytyy omaksua sama ajatusmalli tumppujen kanssa - jos niitä vielä jonain päivänä saisin valmiiksikin... ;o)\nTao 12. maaliskuuta 2014 klo 9.49\nHarjoitus tekee mestarin - tumpunteossakin! Kun koululaisena piti lapaset neuloa, niin äitihän ne käytännössä neuloi, kun olin jatkuvasti avun tarpeessa. Ja muistanpa vielä kun koulun virkkuukoukkukin vääntyi käyttökelvottomaksi, kun niin tiukkaa ja mahdotonta mykerrystä sain aikaiseksi...siispä seuraavan kerran tartuin puikkoihin vasta yli kolmikymppisenä! Nyt sitten syntyy kelvollistakin jälkeä.\nKoska neulepuikot ovat käytännössä käsiesi jatke - niin ihania sukkia tekaiset - niin pienen hapuilun jälkeen olet varmasti tumppumestari - ei epäilystäkään :D\nIrmastiina Ruusukummusta 12. maaliskuuta 2014 klo 9.56\nVanttuuthan kuvissa on...:)) Ihanat on nuo ylimmätkin! Siis vanttuut..:)\nsatunNainen Paula 12. maaliskuuta 2014 klo 12.31\nKiitos Inna Vaara, Anniina, Intsu, Rva Kivitikka, Laura, Tao ja Irmastiina! :o)\nTilkkureppu 12. maaliskuuta 2014 klo 19.05\nVanttuut, vanttuut niitä aina kakarana pidettiin:) Hienot vanttuut!\nsatunNainen Paula 14. maaliskuuta 2014 klo 10.06\nKiitos Tilkkureppu! :o)\nVanttuut on itselleni vierain vaihtoehto listatuista! :o)\nOnneli Winter 19. maaliskuuta 2014 klo 18.10\nMeilläkin oli tumput...äiti neulo ja kaikenlaisia ihania kirjavia. Itse aloin vasta neuloa tumppuja kun lapset olivat pieniä ja se olikin hyvä koska harjoittelu tapahtui pienillä lapasilla ja taito karttui...vieläkin teinit mielellään toivoo värikkäitä omatekoisia tumppuja ja sukkia...mikä lämmittää äipän mieltä :) kyllä taidot karttuvat kun jaksaa vain kilkuttaa kutimia.\nsatunNainen Paula 21. maaliskuuta 2014 klo 10.57\nKiitos kannustuksesta - toivon todella taidon karttuvan, tulevina vuosina on tumpuille tarvetta!! :o)