Latupohjalla ajaminen laillisesti! [Arkisto] - Fillari-lehden foorumi\nFillari-lehden foorumi > Fillari-lehden keskustelut > Yleiset jorinat > Latupohjalla ajaminen laillisesti!\nNäytä tavallinen näkymä : Latupohjalla ajaminen laillisesti!\nNyt tuli vastaan mielenkiintoinen uutinen. http://www.kaleva.fi/uutiset/oulu/kempele-salli-laduilla-pyorailyn-ja-kavelyn-kunnan-latuohjeet-valittiin-kuukauden-ulkoiluteoksi/754935/\nMitäs muu pyöräkansa on tästä mieltä? Hyvä vai huono käytäntö? Omasta mielestä erittäin hyvä, mikäli pyöräilijältä löytyy pelisilmää sen suhteen, ettei mene ladulle silloin kun keli on reippaasti plussan puolella ja latuun jää syviä uria. Vaikka läskillä ajeleekin. Näkeekö hiihtäjät tässä mitään muuta kuin huonoja puolia? Voisi kuvitella, että nyrpeitä katseita tulee varsinkin vanhemmilta ladun käyttäjiltä, jotka eivät tiedä tämän lystin olevan sallittua. Onko kellään kokemuksia tästä latu pyöräilystä lähinnä tilanteista hiihtäjien kanssa?\nFacebookissa haulla Suomen Latu MTB löytyy lisää aiheita.\nLisäystä vielä, Uskaltaakohan 2.4-3 tuuman renkailla lähteä kokeilemaan tuonne laduille mikäli latu sen verran kiinteässä kunnossa ettei turmele latua?\nEikö sitä voisi sen verran muiden harrastuksia kunnioittaa ettei änkeä sinne ladulle sen pyörän kanssa. Ei sen tartte kovinkaan syvä ura olla, että häirisee luisteluhiihtoa. Kaupunkialueilla luulisi olevan muitakin paikkoja ajamiseen kuin hiihtoladut...\nMitäs muu pyöräkansa on tästä mieltä?\nPyörakansa riemuitsee, hiihtäjät eivät. Luulisin noin.\nItse en ymmärrä mitä mukavaa on laduilla pyöräilyssä, mutta olenkin maastopyöräilijä.\nItse hiihdän, pyöräilen ja kävelen, enkä pidä ajatuksesta tuoda laduille pyöräilijöitä tai kävelijöitä. En myöskään käsitä, mitä ideaa on harrastaa maastopyöräilyä latupohjalla.\nEkana tulee mieleen siirtymiset. Nämä Kempeleen ladut on 95% metsää niin kyllähän se on maastopyöräilyä sekin ;) Käsitykseni on, että eteläsuomen ladut saattavat kulkea tien vieressä useamman kilometrin joten tässä ei pääse luonnonhelmaan nauttimaan ajosta(mutuilu?). Tottakai talvisin maastopyöräily on parhaimmillaan kapealla polulla mikä on tamppaantunut kivasti kävelijöiden toimesta.\nHenkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että kohtuullisen älytön päätös. Siis "kävellä ja pyöräillä saa, kunhan ei riko latua". Kuka tuonkin määrittelee? Hiihtäjien mielestä kävelijät ja pyöräilijät rikkovat aina latua, kävelijöiden ja pyöräilijöiden mielestä ei koskaan - hieman kärjistääkseni. Ihan turhaa ärsyttää hiihtäjiä turhan päiten. Luulisi kävelijöille ja läskipyöräilijöille muitakin reittejä löytyvän kuin hiihtoladut. Ainakin täällä etelämmässä niitä on runsaasti.\nLisäksi aikamoiselta osalta kävelijöistä tai pyöräilijöistä puuttuu tuo alussa mainittu pelisilmä, valitettavasti.\nEi, en ole hiihtänyt itse moneen vuoteen.\nFaktapohjaa keskustelulle Kempeleen kunnan nettisivuilta:\nPyöräileminen / Fat bike:lla ajaminen hiihtoladuilla\nSääntö on sama kuin kävelijöillä, eli saa ajaa, mutta ei saa aiheuttaa vaaraa tai rikkoa latua. Fat bike:llä renkaiden pintapaine on melko alhainen, joten niistä ei juuri jää jälkiä latuun. Vauhtikin on suurin piirtein sama kuin hiihtäjillä.\nEn myöskään käsitä, mitä ideaa on harrastaa maastopyöräilyä latupohjalla.\nJa Rokualla vieläpä ajetaan läskipyörillä kilpaa latupohjalla tulevana lauantaina.\nSitten pitäisi vielä muistaa, että käsitykseni mukaan nimimerkkiä "Suomen Latu MTB" yms. edustaa FB:ssa ja tälläkin foorumilla yksi todellinen henkilö. Nimimerkki ei edusta koko järjestöä vaan antaa lausuntojaan yksityishenkilönä.\nEikä Suomen Ladulla muutenkaan ole viranomais- tai muutakaan "virallista" statusta.\nTarkennuksena todettakoon, että itse myös hiihdän (jos on lunta) ja olen myös Suomen Ladun jäsen.\n...Käsitykseni on, että eteläsuomen ladut saattavat kulkea tien vieressä useamman kilometrin...\nNo niin, noh... jonkun Kempeleen kunnassa pitäisi nyt sitten määritellä "Fat bike" (riittääkö 4"?), sallittu pintapaine sekä vauhti :)\nIhan helvetin huono juttu. Sielä menee hiihtäjät puuhun ku lähtee renkaan urasta tai jäätyneistä jalanjäljistä tasapaino. Mulla ainaki kiehuu heti jos joku on käyny hajottaan luistelubaanaa ja saa siinä sitte yrittää tasapainoilla. Pilaa koko nautinnon.\nTodennäkösesti en hiihtäs kyseisillä laduilla ollenkaan. Protestiksi siirtysin kelville\nJa kyllä se fatbikekin jäljen jättää latun myös pakkaskelillä kun vasta tampattu latu. Se ladun suuntainen ura kun haittaa luisteluhiihtäjää aikalailla, mutta mitäpä sitä muista välittämään kun minä itse.\nMissä se muuten on määriteltyä milloin latu on rikottu ja milloin ei? Monta senttiä uran pitää olla, että latu on rikki?\nItseä mietityttää aivan sama asia, että kuinka ruvella ladun pitää olla, että se on rikki. Noh, suhteellinen käsitys. Itseäni ei hiihto kiinnosta, mutta kyllä sen verran ajattelen hiihtäjien terveyttä ja arvostan heidän harrastusmahdollisuutta pilaamatta sitä. Kyllähän se harmittaa kun mopopojat päristelee kesäisin poluilla. Tässä tullaan samaan tilanteeseen. Lyhyet siirtymiset on silti mielestäni ihan ok häiritsemättä hiihtäjiä ja tuhoamatta latua!\nOn se vaan kummaa että täytyy väkisin haastaa riitaa kahden liikkujaryhmän kanssa. Kyllä luulisi suomessa metsää riittävän ajettavaksi ettei latupohjille tarvi tunkea!\nJostain syystä homma tuntuu kuitenkin toimivan Kempeleessä...kukaan tähän asti paheksuneista ei liene paikkakuntalaisia.\nPehmeä latupohja rikkoutuu aika inhottavaksi vapaaseen hiihtotyyliin etenkin sitten kun se tallusteltu pohja jäätyy. Se on sitten kuin jäätyneessä kyntöpellossa hiihtäisi. Eli kyse ei ole pelkästään ladusta, vaikka se päähuomion näissä aina tuntuu saavan. Mutta jos kävelijät sen osaisivat huomioida, niin asia olisi parempi. Silti jää ongelmia: hiihtäessä tullaan alamäistä hyvin kovaa. Hidas kävelijä keskellä väylää jossain mutkan takana alamäen alla on vaarallinen mahdollisesti törmäyksen aiheuttava este. Sinne vain nappikuulokkeet päässä hortoilemaan, niin arvaa, mitä ennemmin tai myöhemmin tapahtuu. Ihmisten terveys on tässä kuitenkin se selvästi tärkein asia, eikä edes latupohjan kunto.\nLadulla ajamiseen kannattaa varata levykiekot, ettei saa sauvalla törkkästyä tangon yli. Muutenkin olis hyvä jos noi sähköläskit löytäisi latupohjat, kun niillä moottoreilla avustettuna jaksaa ajaa paremmin hiihtoniiloja karkuun. Latureitti on muutenkin useimmiten koneellisesti raivattu ja jatkuvasti kelkkojen ja lumikissojen ajamaa, niin tuskin luonto siitä enää enemmän pilalle menee. Tosihiihtäjät kyllä tekee omat ladut neitseelliseen hankeen, eikä tarvi yhteiskunnan resursseja helpottamaan matkantekoa.\nJostain syystä homma tuntuu kuitenkin toimivan Kempeleessä...\nPaljonko siellä laduilla muuten ajellaan ja kävellään?\nEnpä osaa sanoa mutta itse pyrin käyttämään tervettä järkeä ja ajan vain silloin kun latupohja on tarpeeksi kova ja jälkeä ei juurikaan jää.\nTämä vaikuttaa tosiaan aiheuttavan eniten ongelmia niille jotka eivät käytä kyseisiä latuja. Olen hiihtänyt ja nyt pyöräillyt Kempeleen laduilla, enkä ole havainnut minkäänlaista eripuraa pyöräilijöiden ja hiihtäjien välillä. Kävelijöihin en ole ladulla törmännyt. Kempeleessä on kesäisin hyvät pyöräily maastot ja talvisin hiihtoladut, mutta ne menevät osittain samoja reittejä. Aikaisemmin hiihtokeskuksen alueella ei juurikaan voinut pyöräillä, mutta nyt latuja voi käyttää siirtymiin, kunhan ei riko latua.\nTässä kuva ladusta, jolla on ajanut kolme fatbikea viime sunnuntaina +5 asteen lämmössä. Ainakaan minua hiihtäjänä nuo jäljet ei haittaisi ollenkaan.\nLadulla käveleminen ja pyöräily saattaa tuoda mukanaan hiekkaa ja kiviä sinne ladulle. Tämä on yksi syy välttää laduilla kulkemista muuten kuin suksilla.\nNoh läskipyörät nyt ei niinkään haittaa mutta jos ne muutki pyöräilijät sitten ottaa mallia. Tosin jos on pehmeetä niin kyllä se läskipyöräki alkaa kyntämään. Keskitalvella varsinki ku uutta lunta tullu paljon.\nEiköhän ne koirankusettajatki kohta lähe ulkoileen tonne ku on lupaki nytte :)\nJos tuo nyt kempeleestä oli\nJoku lyhyt siirtymän pätkä on tullut, ja tulee jatkossakin ajettua, paikassa jossa ei käytännössä ole muuta kulku-uraa. Muuten ei ole mitään motivaatiota ajaa hiihtoladuilla.\nEi oikein kuullosta hyvältä tuollainen varsin tulkinnan varainen ohje.(joka toimiakseen vaatisi että kaikki ajattelisi ja ymmärtäisi samoin) Jokainen kun tosielämässä ajattelee vähän omalla tavallaan. Ja monikaan joka jotain jotosta suunnittelee, ei välttämättä huomioi sääsuhteita niin että paikat olisi jäässä niin ettei jälkiä jää, vaan talsii tai ajaa missä huvittaa ja millä huvittaa ja millä kelillä vaan "kun on se uusi ohje". Luultavasti saadaan lisää laturaivotapauksia.\nNäitä lyhyitä siirtymiä laduilla täällä pohjoisessa käyttävät myös hyväkseen moottorikelkat\nOmaa kusipäisyyttä ei voi perustella muiden kusipäisyydellä.\nKiinnostaisi kyllä jonkinlaiset tilastot kun kuitenkin uutisoidaan, että ongelmia ei ole ollut. Onko laduilla liikkunut 5 pyöräilijää viikossa vai vaikkapa 5000?\nSe, että jokin asia on sallittu eikä sitä kuitenkaan juuri tapahdu johtaa luonnollisesti siihen, ettei ongelmia esiinny :)\nTämä vaikuttaa tosiaan aiheuttavan eniten ongelmia niille jotka eivät käytä kyseisiä latuja.\nNo tässähän kai kysyttiin mitä mieltä ollaan latupohjalla ajamisesta noin yleisesti ottaen eikä varsinaisesti juuri Kempeleestä.\nOlisi kiva tietää jonkun Kempeleläisenkin vain hiihtäjän mielipide. Mutta kai niitä on jossain suksifoorumeilla (ei, en jaksa etsiä) tuon uutisen kommenttiosaston lisäksi.\nMinulle esimerkiksi ihan se ja sama mitä Kempeleessä tapahtuu. Aihepiiri siitä missä ja millä perusteilla pyöräily on sallittua tai kiellettyä kiinnostaa akateemisen saivartelun tasolla.\nJuuri noin, ei tosiaan ole mikään perustelu että muutkin sitä tekevät.\nJa onhan se kumma että hiihtäjät sinne tunkevat suksineen koneella ajettua latua kuluttamaan ja kuokkivat vielä sauvoilla syviä kuoppia täyteen!:D\nJokainen normiälyllä varustettu tietää, että tunkeminen latupohjille läskillä (tai millä hyvänsä fillarilla) aiheuttaa ilman muuta riitoja. Oikeutettuja tai vähemmän tosiasioihin perustuvia. Olisiko silloin parempi pysyttäytyä riidankylväjän roolista?\nMinusta kuntien ja kaupunkien liikuntapaikkavastaavat voisi ennemmin miettiä miten järjestetään "pullonkauloihin" eli vaikeasti kierrettäviin paikkoihin talvisin kulkutie pyörällä ja jalan liikkuville niin että tarve mennä latualueille vähenisi. Helsingin keskuspuistossa esimerkiksi on em kaltainen paikka Pitkäkosken ja Haltialan välillä. Sopu säilyisi paremmin ja kaikilla olisi viihtyisämpää.\nKempeleen ohjeistus ei suoraan ole laajemmin sovellettavissa toimivasti koko maahan senkään takia että etelässä on paljon enemmän suojakelejä, jolloin vaikkapa luisteluladullekin jää helposti uria ja jälkiä.\nSamaa mieltä tästä. Kempeellessä ohjeistus vaikuttaa tosiaan toimivan, mutta sehän ei tarkoita että toimisi joka paikassa. Käyttäjiä on varmasti suhteellisen vähän verrattuna vilkkaampiin keskuksiin.\nMinusta kuntien ja kaupunkien liikuntapaikkavastaavat voisi ennemmin miettiä miten järjestetään "pullonkauloihin" eli vaikeasti kierrettäviin paikkoihin talvisin kulkutie pyörällä ja jalan liikkuville niin että tarve mennä latualueille vähenisi.\nTätä myös pohtinu. Mulla toi lähimetsä sisältää melkoisen määrän polkuja, jonne ehtii kiireisemmänkin päivän iltana vähän ajamaan. Mutta talviaikaan se edellyttää vähän väliä ajamista latua pitkin, koska kuntopolku/latu toimii "runkopolkuna" metsässä ja kaikki muut polut haarautuu siitä. Eli metsässä ei pääse juuri mihinkään ajamatta latua pitkin.\nAsia korjaantuisi, kun ladun viereen/välittömään läheisyyteen tallattaisiin työkelkalla lumisateen jälkeen polku, ainakin niiltä olsin, missä asutus on lähempänä ja ihmiset liikkuvat jalat/pyörällä.\nHiihtokeskuksessa, jossa olin talvilomalla, oli tehty juuri näin. Tosi kätevää, vaikka sitä ei ollut kauhean hyvin merkitty, että en tiedä, huomasivatko kaikki uraa. Tuollakin on niin, että latupohjan reittiä seurailemalle pääsee oikaisemaan huomattavasti tieverkkoon verrattuna.\nPeriaatteessahan ei tuon enempää tarvittaisi niin vaihtoehtoinen kulkutie järjestyisi. Mutta mutta, olen tätä aihetta sivuten keskustellut hesan liikuntaviraston miehen kanssa ja heti kun julkinen taho, siis kunnan tai kaupungin liikuntatoimi tms, tekee jonkin kulkutien, on se sitten kävely-tai pyörätie tai vaikka kelkkaura joka jäätyy kulkukelpoiseksi, niin heti seuraa vastuu huolehtia siitä että kulkutie on turvallinen. Liukkauden torjunnasta on ainakin huolehdittava.\nLiikuntaviraston mies nimittäin kertoi näiden vastuukysymysten olevan varsin rajoittava tekijä monessa kohdassa. Kaikki kansalaiset ei ole samalla tavoin "normaaliälyisiä" niin että tajuaisivat katsoa eteensä ja osaisivat tehdä päätelmiä kuinka liikkuminen on tehtävä, ettei esimerkiksi liukastu ja lyö päätään tai kompastu juureen tai kiveen niin että nenä kosahtaa tantereeseen. Ja kun sitten esimerkiksi edellä kuvattu onnettomuus tapahtuu, on valveutunut kansalainen vaatimassa ko kulkutien perustanutta ja siitä huolehtivaa vastuuseen ja korvaamaan vahingot. Ymmärsin asian niin että nämä seikat varsin paljon rajoittavat mitä liikuntatoimi voi tehdä.\nNo niinpä tietenkin.. Pitää käydä täräyttämässä ura hiihtoladun viereen omalla kelkalla ja omalla luvalla, kiinnijäämisen riski on aika pieni, eikä sakkokaan suuren suuri, jos ei aiheuta mitään vahinkoa :)\nMitenkä iso ongelma tuo sitten käytännössä olisi? Tänäkin talvena on ollut usein kelejä, jolloin olen ollut todella onnellinen, että liikun nastarenkaisella pyörällä enkä jalan, ja helmikuussa oli oikein ennätysmäärä liukastuneita sairaaloissakin:http://yle.fi/uutiset/3-9471407 . Pääseekö tienpitäjä tässä sitten vastuusta, kun talven mittaan sepeliä on levitetty kuitenkin, vaikkei tepsikään?\nOnhan paljon ulkoilureittejä, jotka kunnostetaan laduiksi, jos lunta riittää, mutta ovat talven aikana muuten hoitamatta. Nytkin kesärenkailla pitää vältellä niitä, kunnes tulee kunnolla lämmintä useammaksi päiväksi. Kävelijöitä niillä riittää kuitenkin. Onko näissä jotkin varoitukset sitten joka paikassa ja jos on, eikö vastaavia saa mahdollisiin rinnakkaisreitteihin? Nuo mahdolliset varoitustaulut eivät mitenkään silmiinpistäviä näet ole, koska en muista niitä nähneeni.\nTeloin muuten oman polveni tuommoisella moottorikelkalla ajetulla mökkikyläpolulla taannoin, mutta eipä tullut siitä mieleen kunnossapidolle noottia laittaa ja tututkin vain moitiskelivat, kun en käyttänyt nastakenkiä.\nVarmaan toimii Kempeleessä, monesta edellämainitusta syystä johtuen. Rohkenen arvella, että Lahdessa, Jyväskylässä tai vaikkapa Vantaalla saattaisi menestys jäädä vähän toivottua vähäisemmäksi...\nÄlä huoli; mielensäpahoittajaosasto on jo ehtinyt täyttää\npaikallislehdistön mielipidesivustot, veikkaan "ei jatkoon"...\nTuo viereisen uran ajatushan olisi loistava. Ja täten käytännössä\nmahdoton toteuttaa, koska muutosvastarinta lauleskelee iloisesti.\nHyvä,pakkohan se on jonkun avattava polkureittejä muillekin ulkoilijoille lumisateiden jälkeen,jos ei "latumestareilla" riitä kapasiteetti niin ihan ite vaan.\nMä meinasin hommata vastaavaan touhuun e-fläsän.Meidän kylillä kun saa ajettua fläsällä pari kertaa polunpätkän läpi niin sitten muutkin rohkenevat/viitisivät kulkea avatulla reitillä.\nKempeleessä ainakin Köykkyrin ja Kokkokankaan alueella tosiaan on hurja määrä hienoja talvipolkuja. Moni näistä poluista kuitenkin jossain vaiheessa päättyy latu-uraan ja jatkuu esim sillan toisella puolella erillisenä polkuna. Näin latu-uralla ajamisen salliminen on ollut pyöräilijän kannalta positiivinen juttu, koska ei tarvitse enään korvat luimussa ajella pätkää ladulla. Yhdellä lenkillä ajelin pidempiä siivuja latua pitkin ja yhtään pahaa katsetta en saanut. Lisäksi paikallisella makkaranpaistopaikalla useampi hiihtäjä tuli kyselemään läskipyörästä ja pyöräilystä.\nOulussa ilmeisesti latu-urat ovat sen verran kapeita, että rinnalle ei sovi pyöräily-/kävelyuraa. Latujen lähistölle metsiin on kuitenkin monissa paikoissa ilmestynyt sopivia linjoja jotka kulkijat ovat löytäneet ja nämä polut ovatkin olleet aktiivisessa käytössä ja avoinna ilman erillistä kunnossapitoa tai kunnostusta. Eli luomalla sopivat olosuhteet muille liikkujille, liikenne ohjautuu niille urille.\n^ Hyvä näin, ehkä jotakin toivoa kuitenkin. Nämä hyväksyjät ovat\nkuitenkin loppupeleissä hiljaista enemmistöä. Valitettavasti. Eihän se\nolisi keneltäkään pois, kun useampikin ryhmä pääsisi liikkumaan.\nEn tiedä perustuiko ulkoiluviraston kaverin mielipide johonkin faktaan, esimerkiksi johonkin vastaavanlaisen tapauksen oikeuden päätökseen. Mutta ymmärrän kyllä että virkamiehen on otettava huomioon vastuukysymyksiäkin työssään.\nOmalla, siis yksityisellä kelkalla ajettu ura onkin sitten ihan toinen asia. Tästä on ollut puhetta Vantaan kaupungin edustajan kanssa. Kaupunki ei oikein voi ajella uria muualle kuin mistä ovat vuokraa maksaneet. Tähän liittyen on yksityisen kelkan käyttökin tullut puheeksi ja tätä piti kaupungin mies kaikkein yksinkertaisimpana vaihtoehtona. Silloin se on vain jälki, ei mitään muuta.\nJa mitä tulee kiinnijäämiseen, niin jos ei aja luonnonsuojelualueella tai taimikossa jolloin heti näkee että luvattomalla alueella ajetaan tai syyllistytään vahingontekoon, niin eipä se oikein esimerkiksi poliisia paljoa kiinnosta. Maastoliikenteen valvonta suuntautuu kelkkareiteille (kun siellä kelkkoja liikkuu)ja kohtuullisen matkan päähän autoteistä(että saadaan kännikuskit helposti tarkkuusalkometriin)Erittäin, siis erittäin harvoin johonkin hiiihtoladun varteen metsään.(kun siellä ei todennäköisesti tavata muita kuin hiihtäjiä, ja niitä ei paljon valvota, ja kun valvontaiskua tehdään, halutaan myös tulosta) Ja valvonnassa painopiste on kuskin kunto, kelkan paperit ja kypärän käyttö. En ole kuullut että virkavalta olisi alkanut selvittää satunnaisesti kohdatun liikkujan lupaa käyttää ko aluetta. Ja se mitä olen kuullut, ei ole ihan maallikon kuulemisia)\nJoten jos omistaisin mt-kelkan, ajaisin jäljen ihan surutta ladun viereen jos tarvetta olisi. Tietysti kypärä päässä ja selvin päin, ja aiheuttamatta vahinkoa maanomistajalle.(ja jos sitten joku ilmoittaisi ajostani poliisille niin mitä todennäköisimmin poliisi kiittäisi ilmoituksesta ja sen jälkeen keskittyisi tärkeämpiin asioihin, joita muuten näinä aikoina on aika paljon)\nEikö siihen ladun viereen muodostu jälki ihan itsestään kun lumien tultua alkaa säännöllisesti siitä kulkea. Näin olettaisin muutenkin talvipolkujen syntyvän.\nKaupungissa kyllä, kunhan ensin on olemassa hyvä vapaa linja ja polun siemen :-)\nOffaria ja raskaasti. Googgeloin "polun siemen" ja olin tukehtua juotavaani.\nEn jaksa säätää kuvaksi, lähden saunaan.\nKyllä, ihmettelen vain, että miten ne vastuukysymykset huomioidaan kaupungin ylläpitämillä ulkoilureiteillä, joilla ei näinä vähälumisina talvina ole sen enempää latuja kuin liukkaudentorjuntaakaan. Ja miten asia on ratkaistu Kempeleessä? Eihän nämä asiat vaan tietenkään aina onnistu mitenkään järkevästi, esimerkkinä taannoinen uimalaiturien poisto ulkoilualueelta kiristyneiden turvallisuusvaatimusten takia.\nEi kai toi mihinkään faktaan perustukkaan, mutta ei perustu uusavuttomien kompuroijien nostamat syytteetkään. Joten se lienee tehnyt osasta virkamiehiä ylivarovaisia.\nVaikken kannata pyörillä ladulla ajoa en myöskään kannata oikeusjuttuja siitä.\nHelpointa kunnalle välttää kaikki vastuut on yksiselitteisesti kieltää ihan kaikki.\nEikös helpointa oo laittaa noita ei talvikunnossapitoa kylttejä vaan reittien päähän niin ei tarvi vastuista välittää .. Espoon Keskuspuisto nyt on varmaan kuukauden ollu varjoisilla ulkoilureiteillä yhtä luistinrataa\nEipä se ladun viereen tehty kävelyreittikään aina toimi. Tos äsken jäällä hiihtessä sanoin yhelle toopelle että tossa menee kävelypolku vieressä. Tuumas vaa jotai "luojan kiitos". Takasipäin tullessani se vieläki tallusteli luistelubaanalla. Melekee teki mieli vahingossa hutkasta sauvalla. Ihan tahalleen sielä käveli.\nEi varmaan, mutta epäilemättä se vähentäisi ladulla tallustelijoita..\nTarvitaan lisää ihmisiä jotka jaksaisivat pitää polut kunnossa. Monesti käy silleen että kun vähän sataa lunta niin kukaan ei enää kehtaakkaan ajaa sitä polkua vaan mennään siihen mukavalle metsäautotielle siinä vieressä. Sitten kun kaikki tekevät näin niin lumi jäätyy polulle ja sataa lisää lunta ja lisää ja polku onkin jo ajokelvoton.\nTuli aiemmin tänä talvena vastaan tuolla Haukiputaan poluilla oikea arjen sankari, hän oli hiihti polkuja leveillä suksilla ja kertoi jo käyneen ajamassa polut jonkin sortin enduromoottoripyörällä pariin kertaan, että niihin sai hyvät pohjat ja nyt hän tosin levensi niitä vielä suksilla. Ja oli muuten hyvää polkua!\nTarvitaan lisää ihmisiä jotka jaksaisivat pitää polut kunnossa....!\nAsuinpaikkani lähelle nousi uusi asuntoalue, muutama iso kerrostalo. Ajattelin että nyt varmaan saadaan paljon koiranulkoiluttajia tallaamaan polkuja. Aivan näin ei kuitenkaan käynyt. Aivan lähimmät polut olivat paljon käytössä, mutta kauemmaksi, sanotaan nyt vaikka yli 1km, ei monikaan enää kävellyt. Ei metsässä liikkuminen enää kiinnosta ihmisiä samalla tavalla kuin joskus ennen. Erilaiset sisäliikuntalajit ovat vallanneet alaa. Vaikka on kuinka hieno talvipäivä viikonloppuna, pakkasta muutama aste, tyyntä ja aurinko paistaa, ei ihmiset juurikaan poluilla ole. Kuntosalin tai vastaavan piha on täynnä autoja. Lasin takana vedetään spinningiä ja katsellaan ulos. Sama juttu kesällä. Ei ole esimerkiksi läheltä menevällä "Ulkoilureitti2000":lla ruuhkaa.\nEn tätä sillä sano että tämä olisi väärin. Ajat on vaan muuttuneet.\nVähän tähän latupohjan monikäyttöön liittyen mietin tänä talvena, että kauankohan meitä pertsan hiihtäjiä riittää kuntoladuille.\nLähialueella on vedetty poluille latu reunoihin, ja jopas se keskialuekin on sitten latua, vaikka vieressä kulkeekin ladut molemmilla puolilla. so. koirankusettajat, jalankulkijat, lenkkeilijät ja me muu paskasakki ollaan vaan hiihijien mielestä väärässä paikassa.\nHiihtelen ison hiihtokeskuksen ylläpitämillä laduilla. Keskuksen hotellissa on paljon ulkomaalaisia hotellivieraita, jotka kävelevät latupohjilla koska hiihtäen liikkuisivat hitaammin ja kun kävelyreittejä tunthurille ei ole laitettu\nIhan kiva ajatus tuo, että lanattaisiin latupohjan viereen ura ilman suksia kulkeville, mutta eiköhän sieltä kuitenkin tultaisi kävelemään laduille - tämä pessimistinen arvio siksi, että meilläpäin ainakin kävellään ja pyöräillään laduilla, vaikka aurattu kevyenliikenteenväylä kulkee vieressä.\nPerinteisen hiihtäjänä olen havainnut, että pahimmat perinteisen ladun pilaajat ovat luisteluhiihtäjiä. Toki niitä latu-urissa ja niiden välisen harjanteen päällä kävelijöitäkin riittää.\nNo mutta itse ainakin tykkäsin kovasti, kun lomanviettopaikassa oli tuo rinnakkaisreitti, ja hyödynsin sitä monesti sen keksittyäni. Revontulia kun oli kiire bongaamaan avarammalle ja pimeämmälle paikalle, niin en olisi malttanut kiertää valaistujen kevyen liikenteen väylien kautta. Ketään muuta ei noina myöhäisinä ajankohtina tullut vastaan, mutta kyllä sitä tallattu oli.\nMutta mutta, olen tätä aihetta sivuten keskustellut hesan liikuntaviraston miehen kanssa ja heti kun julkinen taho, siis kunnan tai kaupungin liikuntatoimi tms, tekee jonkin kulkutien, on se sitten kävely-tai pyörätie tai vaikka kelkkaura joka jäätyy kulkukelpoiseksi, niin heti seuraa vastuu huolehtia siitä että kulkutie on turvallinen. Liukkauden torjunnasta on ainakin huolehdittava.\nMahtaa kansallispuistoissa yms. ulkoilualueilla viettää kunnossapito unettomia öitä. En siis usko, että kaverin perustelu oli oikea. Todennäköisesti se on alibi olla tekemättä mitään. Tieliikennelain alaisilla väylillä tilanne vastuun suhteen on varmasti toinen.\nTuolta, kun lueskelee näitä liukastumisen korvausjuttuja, ymmärtää, miksi toimijat ovat hieman varovaisiksi tulleet:\nEi tää nyt kuitenkaan mikään USA ole. Toistaiseksi insinöörejä enemmän kuin juristeja. Asiaan mitenkään liittymättä elävä muisto ensimmäiseltä työmatkalta rapakon taa. Puolet kaupungin läpäisemän highwayn mainostolpista oli täynnä vahingonkorvausjuristien mainoksia. Hotellihuoneessa puhelinluettelon 20 ensimmäistä sivua! oli täynnä samojen "vahingonkorvauskanteisiin erikoistuneiden juristien" mainoksia.


Ruokapöydät – Finnlandia verkkokauppa\nRuokapöytä on keittiön tai ruokailutilan sydän, jonka ympärille muut keittiön kalusteet ja sisustus suunnitellaan. Pöydän ääressä vietetään aikaa perheen kesken, vaihdetaan kuulumiset ja nautitaan ravitsevasta ruoasta. Illanistujaisissa keittiön pöytä muuntuu pelialustaksi tai buffet-pöydäksi.\nRuokapöydän valinta riippuu siitä, millaiseen tarpeeseen pöytää etsit. Onko ruokailutila pieni vai tilava ja kuuluuko perheeseesi pari henkilöä vai kokonainen jalkapallojoukkue? Kutsutko ystäväsi illalliselle vai kahvitteletko usein naapureiden kanssa? Tarvitaanko ruokapöytää joskus myös töiden, läksyjen tai harrastuksen toteuttamiseen?\nFinnlandian valikoimista löydät ruokapöydän kahdelle, neljälle, kuudelle tai vaikka kahdeksalle hengelle. Tutustu vaihtoehtoihin netissä tai poikkea myymälässämme. Istutaan yhdessä pöydän ääreen ja mietitään paras ratkaisu sinun kotiisi. Tarvittaessa kuljetamme ruokapöydän kotiin ja maksunkin voit hoitaa joustavasti erissä.\nBari ruokapöytä 100 cm pyöreä\nElina lankkupöytä tammi\nElina lankkupöytä savutammi\nKaarna ruokapöytä 120x70 cm


Piilomaja: Hyviä väreitä\nOi mikä ihana syyspäivä!\nAurinkoa vain, ei tummaa eikä kurjaa. Lämmintä, kaksikymmentä ja ylikin. Lapset t-paidoissaan vastapäisen koulun pihalla. Kiljahduksia ja hyppynarun hakkaavaa ääntä asfalttiin.\nTerassilla minimetsämme alkaa hiljalleen vaihtaa väriä ja köynnös (joka tänä kesänä vihdoin pääsi reunan yli meillekin!) pukeutuu pian kokopunaiseen.\nKuuntelen pitkästä aikaa Carla Brunia ja selkäpiissä menee kylmänväreet.\nSyitä: hänen äänensä, osittainen helpotuksen huokaus sydänlääkärilläkäynnin jälkeen, ensi viikkoinen matka...viikonloppu nyt ensin.\nJa illalla ARPAJAISET!\nKuinka kuulasta, vau. Carla on hieno mustakin. Olen melkein ylpeä itsestäni kun kerrankin tunnistin mainitsemasi taiteilijan nimen. Yleensä kun olen kaikista vallan pihalla.\n18. syyskuuta 2009 klo 13.24\nMinä taasen en pidä Carla Brunista... Mielestäni se ei ole laulua mutta ehkä en vaan ymmärrä.\n18. syyskuuta 2009 klo 13.48\nVilijonkka; kuulaalta ei tunnu kun on niin lämmin mutta joo, kuvissa ehkä voisi kuvitellakin.\nAnonyymi; mikäs siinä sitten. Omaan makuunsa pitää luottaa. Pitää tai ei. Ei siinä minusta mistään ymmärtämisestä ole kyse.\n18. syyskuuta 2009 klo 13.53\nIhanaa sammalta minimetsässäsi. Olen houkutellut sammalta liuskekivien väleihin ja kivikkopenkin reunaan ja onnistunutkin, mutta kukkaruukkukasvatus on vielä vaiheessa. Ehkä sekin siitä pikkuhiljaa.\nAntoisaa Pariisin-matkaa toivottelen!\n18. syyskuuta 2009 klo 14.27\nIhana minimetsä! Haluan heti peukaloisena tuonne mättäälle makaamaan!\nHienoa, että lääkärikäynti toi helpotuksen huokauksen.\nMe käydään tänä viikonloppuna Pariisissa :) Kerron, että sinä tulet ensi viikolla, niin varautuvat!\n18. syyskuuta 2009 klo 14.56\nIhanaa, että sydän kunnossa!\nMullakin soinut ainakin puolen vuoden tauon jälkeen tänään Bruni. Tykkään edelleen, vaikka ystäväni yrittävät mustamaalata naista minkä ehtivät. Muka teennäistä ja tyhjänpäiväistä jollotusta ja bimbo akkakin. Yritän sulkea korvani. En halua tietää. Minulle riittää jos itse pidän.\n18. syyskuuta 2009 klo 16.39\nKaunis ja lammin syyspaiva taallakin. Oikein yllatti, kun koululle singahdin.\n18. syyskuuta 2009 klo 17.49\nOi, kun kuulostaa hyvältä, sydänlääkärin jälkeen varsinkin. Minä olen ollut huolesta huojentunut täällä. Elämä on aikamoista joskus.\nHyppynarun hakkaava ääni toi jostakin syystä mieleeni lipputangon narun naksaavan äänen eräässä elokuvassa..\nTuija; täällä kai sataa niin rutosti että sammalta tulee senkun vaan antaa tulla.\nMaamaa; nauratti toi Pariisi-juttu;-)\nJoo sano että panee punaiset matot valmiiksi!\nLiivia; no mulle on kans aivan sama mitä Brunista tykätään noin yleisesti. Pidän äänestään ja se riittää.\nAnne-mari; joo, oli muutkin yllättänyt sää. Näin ihme villapaitaihmisiä naama punaisena;-)\nPpi; sydän periaatteessa kunnossa ainakin kunnes toisin mainitaan. Edessä on vielä 24 tunnin monitorointi. Nyt ajelin vaan kuntopyörällä ja ultrattiin> Lisäksi sain valtavan nivaskan labrakokeita sun muuta.\nTiedän SEN äänen...Dancer in the Dark, eikö?\n18. syyskuuta 2009 klo 18.25\nNo sehän se. Joka sen on kuullut, tuskin unohtaa :)\n18. syyskuuta 2009 klo 18.41\nppi; ....paitsi mun mies;-) HUvitti kun puhuin yhden sukulaismiehen kanssa juuri tästä lipputangon narun nakutuksesta ja muista pikkujutuista ko.filmissä ja oma mieheni joka on sen yhtä lailla moneen kertaan nähnyt katseli sillain "mitä hemmettiä nuo tarkoittavat" tyyliin. Mutta niin se on, kaikkiin ei vaikuta samat asiat. Hän taas pystyy selostamaan minkä tahansa elokuvan juonen jälkeen päin pilkun tarkasti. Minä vain tunnelman, yleensä.\n18. syyskuuta 2009 klo 18.46\nJa mun mies sanoi, ei lipputangon naru noin lujaa nakuta tuulessa, tuossa on äänittäjä nostanut ääntä tosi korkeelle. Jaaaaaha :)\n18. syyskuuta 2009 klo 18.55\nPpi; haahaa, ulvon täällä kun nää on ihan oman ukon kommentteja;-)\nSitten itse saattaa katsella jotakin alusta loppuun mielikuvituksen tuotetta ja sanoo hyshys kun yritän mainita jotakin asian realistisuudesta.\n18. syyskuuta 2009 klo 18.57\nAi kamalaa, kun nyt nauran täällä ihan ääneen!\n18. syyskuuta 2009 klo 18.59\nOtsikko sai minut hymyilemään. Väre, väri, värejä, väreitä.\nCarlaa kuuntelen joskus itsekin, mutta voi kumpa ymmärtäisin myös. Tunnelma välittyy, mutta sanat puuttuu.\n18. syyskuuta 2009 klo 19.25\nKerro nyt jo matkasta - tässähän pakahtuu uteliaisuudesta! =)\nMä en tykkää Carlasta, olen saanut sellaisen Kauniit ja Rohkeat Brooken tyylisen "kiipijä, opportunisti, miestennielijä kuvan". Voipi tietty olla ihan väärä, ei-todenmukainen...\n18. syyskuuta 2009 klo 19.47\nKaunis minimetsä teillä! Ja hyvä, että pumppu on ainakin tällä tietoa kunnossa.\nKokeilin taannoin Carlaa Spotifyssa, koska hänestä niin usein olet puhunut. Kaunis ääni, mutta jotenkin en ole tullut häneen palanneeksi.\nPpi; nauru ja pitkä ikä kuulemma korreloivat!\nNeiti NImetön; ja minä itte luin omasta otsikostani että kirjoitinko sittenkin väreistä. Monenlaista värinää.\nElisa; kerrotaan juu;-)\nhanna; niin, kaikki ei tykkää kaikista eikä siinä sen kummempaa. Palaa sitten niihin jotka tuntuvat omimmilta.\n19. syyskuuta 2009 klo 9.09


Keskimaa ei jatka Kauppalaisseuran Säätiön vuokralaisena - Osuuskauppa Keskimaa\nKeskimaa ei jatka Kauppalaisseuran Säätiön vuokralaisena\nti, elo 18, 2015 13:13 CET\nJyväshovissa aloitetaan yt-neuvottelut henkilökunnan sijoittamiseksi muihin Keskimaan toimipaikkoihin\nOsuuskauppa Keskimaa ja Jyväskylän Kauppalaisseuran Säätiö eivät ole päässeet sopimukseen Original Sokos Hotel Jyväshovin hotelli- ja ravintolaliiketilojen jatkovuokrauksesta. Keskimaan viimeisin vuokratarjous oli voimassa 17.8.2015 saakka. Lukuisista Keskimaan tarjouksista huolimatta osapuolet eivät päässeet yhteisymmärrykseen.\nKeskimaan vuokrasopimus Kauppalaisseuran Säätiön omistamien hotelliliiketilojen osalta päättyy 31.3.2016. Samalla loppuu Original Sokos Hotel Jyväshovin majoitus- ja ravintolatoiminta.\n– Nyt elokuun puolivälissä meillä on Keskimaalla viimeinen mahdollinen ajankohta aloittaa hallittu, osuuskaupan arvojen ja toimintaperiaatteiden mukainen liiketoiminnan alasajo Jyväshovin nykyisissä tiloissa sekä vuokratilojen luovutuskuntoon saattaminen. Aikataulu on käyty Kauppalaisseuran Säätiön kanssa läpi hyvissä ajoin, toimitusjohtaja Antti Määttä korostaa.\nVuokrasopimuksen päättymisen vuoksi Keskimaa aloittaa Jyväshovin henkilökuntaa koskevat yhteistoimintaneuvottelut. Hotellin majoitus ja ravintolat työllistävät yhteensä 51 henkilöä. Keskimaa tarjoaa kaikille halukkaille työntekijöille töitä osuuskaupan muista toimipaikoista. Irtisanomisiin ei jouduta turvautumaan, mikäli kaikki ovat halukkaita ottamaan tarjottua työtä vastaan.\nSuuri osa henkilökunnasta siirtynee jo lähikuukausien aikana Keskimaan muihin toimipaikkoihin. Jyväshovissa toimitaan vuokrasopimuksen päättymiseen saakka oman henkilöstön työjärjestelyin ja mahdollisesti vuokratyövoimaa apuna käyttäen.\nKeskimaa on vastannut Jyväshovin liiketoiminnasta vuodesta 1978 lähtien. Osuuskauppa on rekisteröinyt Jyväshovin aputoiminimekseen vuonna 1983.\nOriginal Sokos Hotel Jyväshovissa on nykyisin 129 huonetta. Hotellin majoituksen ja ravintoloiden liikevaihto vuonna 2014 oli yhteensä 6,7 miljoonaa euroa.\nJyväshovissa on aina ollut ravintolatoiminnalla erityisen suuri merkitys. Hotellissa on toteutettu vuosikymmenien aikana useita, omana aikanaan hyvin menestyneitä ravintolaliikeideoita.\nKeskimaalla oli selkeä tahtotila jatkaa Original Sokos Hotel Jyväshovin liiketilojen vuokrasopimusta.\n– Toimimme vuokraneuvotteluissa erittäin aktiivisesti reilun vuoden ajan laatien useita tarjouksia ja ratkaisuehdotuksia. Nyt olemme valitettavasti päätyneet tähän tilanteeseen, Antti Määttä pahoittelee.\nJyväskylässä Keskimaa jatkaa majoitustoiminnassa kahdella hotellilla, Original Sokos Hotel Alexandralla sekä Solo Sokos Hotel Paviljongilla, joissa huoneita on yhteensä 444.\n– Keskimaan kokonaisliikevaihtoon Jyväshovi ei tee merkittävää lovea, mutta legendaarisen hotellin toiminnan päättyminen on henkisesti meille keskimaalaisille ja varmasti myös monille asiakkaillemme haikea asia.\nToimitusjohtaja Antti Määttä, 050 522 1011\nJyväshovin rakentaminen sai alkunsa Jyväskylän Kauppalaisseuran toimesta vuonna 1936. Avajaisia vietettiin kaksi vuotta myöhemmin 1938. Toiminta käynnistyi Barckin perheen luotsaamana, Alfred Johan Barckin toimiessa ensimmäisenä johtajana.\nTalvisodan syttyessä Jyväshovi oli toiminut runsaan vuoden ajan. Hotellin maine oli kuitenkin jo kiirinyt. Keski-Suomesta kootun jalkaväkirykmentin majoitusalue Kannaksella sai nimensä hotellin mukaan: Taipaleenjoella majoituttiin ”Jyväshovissa”.\nSodan jälkeen Jyväshovin asiakkaina oli niin Valpon miehiä kuin asekätkentäjuttuun sekaantuneita upseereitakin. Valpo piti hotellia jonkin aikaa myös inkeriläisten vankilana.\nVuonna 1945 Jyväshovin vetovastuun otti Pentti Barck, innokas maailmanmatkaaja, joka toi taloon kansainvälisiä trendejä. 1950-luvun alussa ralliharrastajana tunnettu hotellijohtaja sai kuljettajakollegoiltaan tehtäväksi suomalaisiin oloihin sovelletun autokilpailun suunnittelun. Näin syntyi Tuhansien Järvien Ajo, joka nykypäivänä tunnetaan nimellä Neste Oil Rally Finland. Jyväshovi oli kilpailun keskus parikymmentä ensimmäistä vuotta.\nJyväshovi on toiminut monta kertaa myös Jyväskylän ravintolaelämän suunnannäyttäjänä. Hotellin ravintola tarjosi esimerkiksi jo 1940–1950-luvuilla kaupunkilaisille kansainvälisiä makuelämyksiä. Myöhemmin talossa toimi tiettävästi ensimmäinen ravintoladisco Helsingin ulkopuolella.\nKeskimaa osti Hotelli Jyväshovi Oy:n osakekannan vuonna 1978 Barckin suvulta. Kiinteistö jäi Jyväskylän Kauppalaisseuran Säätiön omistukseen.\nKeskimaan vuosina Jyväshovia on laajennettu ja uudistettu lukuisia kertoja osuuskaupan ja Kauppalaisseuran Säätiön tiiviillä ja toimivalla kehittämisyhteistyöllä, muun muassa vuosina 1979, 1996, 2001, 2003, 2008 ja 2014.\nOsuuskauppa Keskimaa on market- ja tavaratalokauppaa, matkailu- ja ravitsemiskauppaa sekä liikennemyymälä- ja polttonestekauppaa harjoittava monialayritys, joka tarjoaa palveluja yli 100 toimipaikassa. Keskimaa on Keski-Suomen maakunnan suurimpia yrityksiä yli 700 miljoonan euron vuosimyynnillään. Asiakasomistajia on yli 118 000. Keskimaa työllistää lähes 2000 keskisuomalaista.


Ylläksen seudun vesistöt ovat viime aikoina saaneet erityishuomiota. Niiden tilaa ja virkistyskäyttöä kartoitetaan projektissa, joka alkoi kesällä ja jatkuu syksyn.\nProjektin tarkoituksena on selvittää vesistöjen ulkoiset ja ja sisäiset kuormittajat ja suunnitella toimenpiteet vesistöjen virkistyskäytön tukemiseksi.\nKolarin kunnan hallinnoimaa projektia rahoittaa ely-keskus.\nVesistöteemalla jatkettiin elo–syyskuun vaihteessa, kun Lappean Lomassa järjestetyssä lohiseminaarissa keskusteltiin Tornion-Muonionjoen vesistön vaelluskalataloudesta ja kalastusmatkailun kehittämismahdollisuuksista.\nSeminaarissa pääsivät ääneen yrittäjät, kunnat ja viranomaiset. Mukana oli myös Lapin kansanedustajia.\nKeskustelu kävi kiivaana, aiheena jokivarren lohestuksen nykytila ja tulevaisuus. Nykytilaa, lähinnä tätä kesää, kuvailtiin sanoilla ennätyshuono ja katastrofaalinen. Tulevaisuutta pidettiin lohduttomana, jos lakinikkarit eivät ymmärrä lohen merkitystä jokivarrelle.\nHuoli vesien ja kalastuksen tulevaisuudesta on ollut keskeinen teema myös pitkin vuotta järjestetyissä Hannukaisen kaivoshankkeen vuorovaikutustilaisuuksissa. Kuinka taimenet ja lohi selviävät mahdollisista päästöistä, entä jos tapahtuu jotain, jonka ei pitäisi koskaan tapahtua.\nKaikki nämä – vesistöprojekti, lohiseminaari ja vuorovaikutustilaisuuksien sarja – limittyvät saumattomasti toistensa ympärille. Silti lohiseminaarissa sana kaivos taidettiin mainita vain yhden kerran: ”En ota kantaa kaivosasiaan, mutta sanon, että pidän kalojen puolta”, Tornion-Muonionjokiseuran puheenjohtaja Kalervo Aska totesi omassa puheenvuorossaan.\nKansanedustajatkin pysyivät kommenteissaan visusti Lappean eteläpuolella, merikalastuksessa, sen sijaan, että olisivat todenneet ääneen jokivarren pohjoiset kaivoshankkeet: Pajalan kaivoksen avaamissuunnitelmat ja Hannukaisessa etenevän kaivoshankkeen.\nHannukainen Mining korostaa vesistöjen hyvinvointia yhtenä ykkösprioriteeteistaan, mutta ei ollut lohiseminaarissa kertomassa, kuinka se turvaa lohen elinolosuhteet ja lohimatkailun tulevaisuuden.\nKalastusmatkailun kehittämismahdollisuudet, etenkin hamuilut kansainvälisiä markkinoita kohti, ovat mitä suuremmissa määrin kiinni siitä, kuinka mahdolliset kaivokset hoitavat oman leiviskänsä.\nHeti lohiseminaaria seuraavalla viikolla esiteltiin Lapin tärkeät paikat -kyselyn tuloksia. Keväällä tehdyssä kyselyssä vastaajat saivat merkitä kartalle plussin ja miinuksin kullekin alueelle sopivia maankäyttömuotoja. Miinusten ja plussien summana syntyi kartta, joka ilmentää herkkyyksiä ristiriidoille.\nOn yllätyksetöntä, että juuri Hannukaisen alue komeili ristiriitojen tyyssijana. Sen sijaan ihmetytti, miksei jokivarsi herättänyt vastaajissa tuntoja puoleen tai toiseen. Vai eikö kysely tavoittanut heitä, joille joki ja lohi ovat elinehtoja.\nTilaisuudessa nousivat keskusteluun kestävä kaivostoiminta ja ”luomurauta” – kuinka hienoa olisi, jos tietäisi, että juuri tässä minun älypuhelimessani on ”lähirautaa” Kolarista.\nLuomu ja lähituotanto tuntuvat kaukaisilta termeiltä, kun kyseessä on kemikaalien kyllästämä kaivostoiminta.\nKestävän kaivostoiminnan verkoston tavoitteena toki on, että kaikki suomalaiset kaivokset liittyisivät siihen ja sitoutuisivat kestävän kehityksen periaatteisiin.\nKorkeimman AAA-luokituksen omaava kaivos on huomioinut muun muassa vesistöjen puhtauden, ympäristön monimuotoisuuden, työturvallisuuden ja ilmastopäästöt. Heikoimpaan C-luokitukseen kuuluva kaivos täyttää vain Suomen lain vähimmäisvaatimukset.\nYhdelläkään kaivoksella ei ole vielä luokitusta. Verkoston pääsihteeri Eero Yrjö-Koskinen kertoi 10. syyskuuta Kuukkelille, että valmistelua on tehty jo kolmisen vuotta, mutta että prosessi on hidas, koska luokituskäytäntö kattaa valmistuessaan kaivoksen koko elinkaaren. Toiveissa on, että ensi vuonna saadaan aikaan ensimmäisiä luokituksia.\nJos kaivostoimintaa ajetaan luonto- ja kalastusmatkailun rinnalle, voiko sitä edes harkita ilman tripla-aata?


Archipelago Business Development / Turku / Infoa meistä\nETUSIVU INFOA ABD:STÄ\n"Archipelago Business Development-hanke pyrkii luomaan uusia yritysmalleja ja tiedonvaihtotapoja saaristoon"\nArchipelago Business Development-hanke pyrkii luomaan uusia yritysmalleja ja tiedonvaihtotapoja saaristoon kansallisuusrajojen ja sukupolvien yli. Yhteistyö jo olemassa olevien ja aloittelevien yrittäjien sekä opiskelijoiden välillä voi luoda uusia markkinoita, vahvistaa alueen kilpailukykyä ja mahdollistaa kasvua.\nHanke tarjoaa kohdistettuja tukitoimenpiteitä tai pidempiä kehitysohjelmia saaristoalueen yrityksille. Esimerkkeinä tästä ovat startup-pätevyys, valmennusmenetelmät tai innovatiiviset mallit rajoja ylittävässä liiketoimintakehityksessä. Tämän lisäksi hanke tarjoaa apua esimerkiksi digitalisoinnin, logistiikan, kannattavuuden, markkinoinnin, kirjanpidon ja rekrytoinnin tarpeisiin. Yhteistyökorkeakoulujen opiskelijat osallistuvat avustajina valmennustyöhön, suorittavat työharjoittelujaksoja ja tekevät lopputöitä projektin puitteissa.\nHankkeen tavoitteena on kehittää kymmenen uutta yritysmallia laajemman tarjonnan, kausiajattelun ylittävien ratkaisujen tai yhteistyön kautta. Pyrimme siihen, että vähintään 60 pientä- tai keskisuurta yritystä osallistuvat hankkeeseen ja päämääränä on saattaa alkuun viisi uutta startup-yritystä.


Loomis – Talousmentor\nRuotsalainen Loomis tarjoaa käteisen rahan kuljetus- ja hallintapalveluja. Yrityksen asiakkaina ovat niin pankit kuin eri kokoiset kaupan alan yritykset. Konsernin pääkonttori on Tukholmassa, mutta yhtiö toimii 22 maassa työllistäen noin 24 500 työntekijää. Loomiksen markkina-arvo on noin 15,8 miljardia kruunua.\nLoomiksen yksi keskeinen palvelu on käteisen rahan kuljetus ja jakelu (Cash in Transit) pankkien, kauppojen ja pankkiautomaattien välillä. Yhtiön käteisen rahan hallinnan palvelu (Cash Management Services) tarjoaa asiakkailleen käteisen rahan laskennan, aitouden, varastoinnin ja lajittelun palveluita.\nLoomiksen toimitusjohtajana toimii Patrik Andersson (s. 1963), joka aloitti tehtävässään toukokuussa 2016. Tätä ennen hän toimi mm. Orkla Foods Sverige:n toimitusjohtajana. Anderssonia ennen toimitusjohtajana toimi parin vuoden ajan Jarl Dahlfros (9/2013 – 6/2015). Uutta toimitusjohtajaa etsittiin siis noin vuoden verran, jonka aikana toimitusjohtajan tehtäviä hoiti yhtiön edellinen toimitusjohtaja Lars Blecko (2008-2013).\nLoomis (LOOMIS) siis listattiin Tukholman pörssiin vuonna 2008.\nLoomiksen suurimmat omistajia ovat erilaiset rahastoyhtiö (mm. SEB Funds, Handelsbanken Funds, Polaris Capital Management, BlackRock, Vanguard). Omistajalistaus on nähtävissä osoitteessa: https://www.loomis.com/en/investors/loomis-share/largest-shareholders\nYhtiön mukaan käteisen määrä kasvaa niin USA:ssa kuin Euroopassakin. Tätä voi pitää hieman yllättävänä, sillä olisi luullut, että korttimaksaminen vähentäisi käteisen tarvetta merkittävästikin. Oheisissa kuvissa on esitetty liikeessäolevien eurojen ja dollareiden kehitystä vuodesta 2001 alkaen.\nKilpailutilanne markkinoilla on kireä, sillä markkinoilla on Loomiksen lisäksi 3 muuta isoa kansainvälistä toimijaa (Loomis ei nimeä näitä) sekä joukko pienempiä ehkä lokaalisti toimivia yrityksiä. Markkinoilla on tapahtunut ja tapahtumassa yhdistymisiä, missä pienempiä toimijoita yhdistetään isompiin.\nPankit ja vähittäiskaupat ovat ulkoistamassa käteisen rahan käsittelyä. Monet yritykset eivät enää itse halua laskea ja lajitella rahojaan, vaan ne ulkoistavat tämän Loomiksen tapaiselle toimijalle, joka tekee sen näiden puolestaan. Yhtiön Cash Management Services tarjoaa juurikin näitä palveluita. Lisäksi monet yritykset eivät itse halua kuljettaa rahoja yösäilöön siihen liittyvien turvallisuusriskien vuoksi.\nLoomiksen riskistrategia pohjautuu kahteen pääperiaatteeseen:\nei vakavia henkilövahinkoja eikä hengenmenetyksiä\ntasapaino ryöstöksi tulemisen riskin ja yhtiön voiton välillä\nEnsimmäinen kohta on helppo ymmärtää. Toinen tarkoittaa sitä, että kaikkea riskitekijöitä ei voi poistaa, mutta niihin voi varautua esimerkiksi vakuutuksilla.


Föglön hylystä nousi myös olutta - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 02.09.2010 17:35\nAhvenanmaan saaristoon uponneesta hylystä on löytynyt samppanjapullojen lisäksi olutpulloja. Samppanjan lailla olut lienee maailman vanhinta säilynyttä. Hylky on maannut meren pohjassa parisataa vuotta.\nEilen lastin nostotöissä löytyi muutamia pienempiä pulloja. Yksi niistä räsähti rikki, ja sisältö todettiin heti olueksi, kertoo Rainer Juslin Ahvenanmaan maakuntahallituksesta.Juomat ovat säilyneet hyvin, sillä veden lämpötila ja pimeys pohjalla ovat luoneet pulloille otolliset varastointiolosuhteet. Pulloissa oleva paine on estänyt suolaveden tunkeutumisen pulloihin.\nKymmeniä pullojaLastin nosto on päättynyt. Se maksoi Ahvenanmaan maakuntahallitukselle noin 85000 euroa.Hylystä löytyi seitsemisenkymmentä samppanjapulloa. Asiantuntijat ovat arvioineet pullojen markkinahinnaksi useita kymmeniätuhansia euroja. Olutpullojen arvosta ei vielä ole tietoa.\nLue Mari Haaviston Blogi:Suhmurointia samppanjapulloilla


Vakuudettomia henkilökohtaisia ??lainoja - Perusturvallisuu - twilight lovers.\nWysłany: Nie 17:43, 09 Lut 2014 Temat postu: Vakuudettomia henkilökohtaisia ??lainoja - Perusturvallisuu\nGo vakuutus joka sopii omasi plus vastaanottajan vaatimuksiin . Olen huomannut että Murphyn lainsäädäntöjen on vahvin kun saatettu asioita ja pienyrityksen tuotot . Tässä ehdot voit valitse nopeat kodin omistaja lainat jotka tarjoavat nopea taloudellisin mahdollistaisi tavata teidän eri vaatii . Lisäksi , sen myös viisasta ottaa usein työpaikka valmistus vähintään 1000 kuukausittain [link widoczny dla zalogowanych] palkkapäivä lainat antaa sinulle Pakollinen määrä nopeasti . Koska ne ovat henkilökohtaiset lainat state-of-the-art suhteen teidän tulevista käteen, voit odottaa tyyppi maksaa takaisin aikavälillä noin 2 viikkoa irti illanviettoon ja henkilökohtainen laina lupaa .\nUseimmat pankit ovat negatiivisella tavalla kärsimään taloudellinen kaaos niin työ saada rahoitus niiden verkkosivuilla might olla vaikea tai kuuloonkaan. Pelkkä booli olet selain kanssa - Personal Laina - ja sinun pitäisi saada tulokset lainanantajat innokkaita tukea sinua . Monet yksityishenkilöt jotka tarvitsevat vakuudeton laina ovat haluttomia lupaus hinta asuinpaikkansa vieressä hinta että pankkilaina seurauksena mahdollisuus indusoivat . Puhutaanpa pari strategioita , että voit saada autolainan mistään Käytetty auto . Vanhemmilla kertaa oli paljon pääkaupunkiseudun tarinoita [link widoczny dla zalogowanych] kun opit jonkun joilla saattaa olla vain tapahtumat osto koti laina saatat anna hänen express kunkin hänen suhteen kokea , onko atsiinit vs. hän täyty , ja lisäksi mitä s tai hänellä on sanovat koskevista ymmärtämiseen järjestäminen . Se voi hallita välillä 15. - yhdeksänkymmentä päivä , suhteen laina yhtiön päätät ja erityinen ohjeet ja laivasto jäsentä . Ne voivat ei tämä alle olet velkaa , jos et maksettava kertasuorituksena .\nEi huono selviytymään jos "uudelleen 1 000 käteisellä short oman laittaa varten uutta auto . Take tahansa ongelma, Lisää Whites ja ongelma muuttuu huomattavasti vielä pahempaa .\nVaikka heidän yritykset ovat suojattu , ja peräti ne voivat olla viranomaisten asettui , realiteetit in talousjärjestelmä tarkoittaa ne nipin liian . Jopa niin , käyttäessäsi esittää taloudellinen tilanne jotkut äidit ja isät jotka ei ole varaa varaa heidän lasten koulutuksen kustannuksista maksu . Kaikki mitä haluat do tulee olemaan tankata perus muotoa kaikki liittyvät tiedot . Koska raivokkat kilpailu yksi monista yksittäinen laina kauppiaat koko Britannian voit saada luotonanto tuotteita klo armoton korkotaso [link widoczny dla zalogowanych] Työttömyys hinnat ovat tällä hetkellä hovering ympäri 9 prosentteina , mutta jotkut ilmaisee, mukaan lukien Las Vegas , saada vuosittain maksut ja työttömyys aina 14 prosenttiyksikköä ! paljon ihmisiä hengissä alle päivittäin riski ja menettää heidän työ . Sinun täytyy kuorma on -line sovellus ja lähetä se ja hyväksyminen . Liiallinen on lukuisia eri näkökohtia katsomaan , asioita, kuten tämä kuin luotto ranking, maksu , riippumatta siitä, löydät talousarvio siellä, jos korko oikealle yhdessä oikeaan aikaan osto auto todella tekijät jotka menevät osaksi valitsevat auto .\nVaimosi tai aviomies varttui irtisanotuille . Mutta älä Tricky Money kuuluu Näiden haastavia käteisellä laina kauppiaat, , jotka eivät äly rahoitus luotonanto vaihtoehtoja alle 40 tai 100000 meille dollaria . Myöhemmin, on aikoja, jolloin mahdollisuus ja remortgage ei nykyisten käyvä tahansa myönteisiä puolia .


Erityisesti ikääntyneet ovat alttiina helteen haitoille - seuraa miten vanhus jaksaa ja juoko hän tarpeeksi vettä - Sosteri\nErityisesti ikääntyneet ovat alttiina helteen haitoille – seuraa miten vanhus jaksaa ja juoko hän tarpeeksi vettä\njulkaistu 27.7.2018 | päivitetty 27.7.2018\nPitkän hellejakson aikana on tärkeää huolehtia erityisesti iäkkäiden riittävästä nesteytyksestä. Elimistön kuivuminen kuormittaa verenkiertoa, nostaa sisäelinten lämpötilaa ja lisää äkillisten lämpösairauksien riskiä. Jokainen voi käydä tervehtimässä lähellä asuvaa vanhusta ja seurata hänen jaksamistaan helteellä. Yhdessä voi nauttia viileää juomaa ja syötävää.\nHelteellä on tärkeä käydä tervehtimässä kotonaan asuvaa, mahdollisesti liikunta- ja muistitoiminnoiltaan rajoittunutta vanhusta ja huolehtia, että tällä on juotavaa saatavilla. Vierailureissulla on hyvä myös katsoa, että juoma tulee juotua ja ruoka syötyä helteen aiheuttamasta ruokahaluttomuudesta huolimatta. Hyvä idea on nauttia yhdessä viilentävää juomaa kehoa kuivattavan kahvin sijasta ja syödä jotakin.\nIkääntyneelle voi laittaa päivittäin jääkaappiin kannullisen juomaa. Näin myös nesteen kulutusta pystyy seuraamaan hieman. Ikääntyneen kehossa on vähemmän vettä, joten nestevajaus on vakavampaa kuin nuoremmilla. Juotuna ikäihmisen tulisi nauttia 1–1,5 litraa nestettä päivässä. Helteellä kannattaa suosia myös nestepitoisia ruokia kuten keittoja, salaatteja ja kiisseleitä. Paras ruokajuoma on vesi, mutta lisäksi esimerkiksi rasvaton maito tai piimä, täysmehut, mehujuomat, keitot, virvoitusjuomat ja smoothiet toimivat hyvin.\nNesteytystä lisättäessä on huomioitava mahdollisen sydämen vajaatoiminnan takia oleva nesterajoitus. Tällöin riittää sopivan maltillinen lisänesteytys eli esimerkiksi 1 lasillinen vettä lisättynä jokaiselle aterialle ja päivän mittaan kuumuudesta riippuen 1-3 lasillista vettä. Lisäsuolaa ei suositella, sillä vajaatoiminnasta kärsivillä, ja muillakin ikääntyvillä, suola aiheuttaa helposti haittoja. Normaali ruokailu myös lämpimillä keleillä on riittävä takaamaan vanhuksen suolan saannin. Fyysisesti aktiiviset, ja tällöin paljon hikoilevat, taas tarvitsevat enemmän suoloja.\nHelteellä oloa voi helpottaa myös viilentämällä kehoa viileiden suihkujen, kosteiden vaatteiden tai kylmäkääreiden avulla. Peitto ja lakanat kannattaa vaihtaa keveisiin, luonnonmateriaaleista valmistettuihin tekstiileihin. Tuuletin antaa apua, jos sisälämpötila on alle 35 astetta, tämän jälkeen se vain lisää kehon lämpökuormitusta.\nKuumalla kelillä on huomioitava myös oikeanlainen lääkkeiden säilytys. On hyvä säilyttää lääkkeet alle 25 asteen lämpötilassa ja tarkastaa pakkauksesta säilytykseen liittyvä ohjeistus. Säilyvyyttä voi varmistaa pitämällä lääkkeet jääkaapissa.\nMinisteri huolissaan vanhusten pärjäämisestä\nPerhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko on lähestynyt kuntia ja sairaanhoitopiirejä pitkän hellejakson jatkumisen vuoksi. Saarikko korostaa ikäihmisten avun tarvetta niin sairaanhoidossa kuin kotioloissakin. Saarikko kannustaa huolehtimaan ikääntyneistä helteillä -niin omaisista kuin naapureistakin- ja toivoo helteillä pärjäämiseen yhteisöllistä otetta.\n– Jokainen meistä voi seurata, miten lähellä asuva vanhus helteellä jaksaa ja huolehtia siitä, että hän nauttii riittävästi nesteitä ja suolaista. Tilannetta vaikeuttaa se, että janon tunne voi vanhuksella olla vähentynyt tai hän karttaa juomista. Janon tunnetta ei kesähelteellä kannata kuitenkaan jäädä odottamaan, sillä silloin nesteytyksessä ollaan jo jälkijunassa, perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko kirjoittaa.\nHyviä vinkkejä helteen terveyshaittojen torjuntaan:\nTietoa vedenjuonnin tärkeydestä ja nestehukan välttämisestä:\nHelteen terveyshaitoista lisää:


Kim Kardashianin korsettivideo huolestutti faneja – minne sisäelimet mahtuvat? – Stara\nKim Kardashianin korsettivideo huolestutti faneja – minne sisäelimet mahtuvat?\nViihdeuutiset 24.6.2020, 9:20 · Tim Isokivi\nKim Kardashian on jakanut Instagramissa videon, jonka saama reaktio on ollut päinvastainen kuin tähti ehkä odotti. Otos herätti Kardashianien fanien huolen.\nViime vuonna Lontoossa kuvatulla selfievideolla Kim Kardashian poseeraa peilin edessä korsetti päällään. Korsetti on erittäin tiukka vyötärön kohdalta. Kuvaa kommentoineet fanit muun muassa ihmettelivät, mihin tähden sisuskalut oikein mahtuivat.\nKuva herätti osassa faneista jopa epäilyksen siitä, että Kim olisi poistattanut alimpia kylkiluitaan. Kylkiluiden poistattamisen huhuttiin olevan yleistä 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa korsettien ja tiimalasivartaloiden kulta-aikana. On kuitenkin epäselvää, kuinka moni todellisuudessa olisi riskeerannut henkensä etenkin noihin aikoihin vaarallisen toimenpiteen vuoksi.


Reservin auringon pilkahdus - PVVMSK Blog\nMuutaman päivän intensiivisten treenien jälkeen viikko huipentui kotiuttamisjuhlaan, jonka juhlallinen osio pidettiin kolmessa erässä. Konserttisoittokunnan yllätykseksi aamun veto alkoikin huomattavasti sovittua aiemmin, tällöin kapellimestarin ollessa vielä kokouksessa. Prikaatin komentajan vaatiessa, korpraali Asseri Väisänen otti ohjat käsiinsä ja johti mallikkaasti komentajalle ilmoitettaessa Parolan marssin ja tilaisuuden alkumarssina toimineen Jääkärin marssin.\nViihdebändin treeneissä ollaan keskittyneitä.\nSamana iltana kotiutuvat varusmiehet kerääntyivät kuin hillopurkin houkuttelemana kuuntelemaan koomikko Riku Suokasta ja viihdeorkesterin esitystä. Oli mahtavaa esiintyä niin suurelle määrälle varusmiehiä ja -naisia! Huomenna kasarmi hiljenee hieman muutamaksi viikoksi, kunnes uudet alokkaat saapuvat prikaatin hellään huomaan.\nBussin ikkunasta paistaa reservin aurinko, mutta se ei paista meille.\n– jääkäri Vertti Tapanainen\nKirjoittaja on viihdebändin basisti ja toimii samalla konserttisoittokunnan fagotistina. Kuviomarssissa hän on kivääriryhmässä, mutta hänet on nähty myös paikkaamassa trumpettien paikkaa signaalitorvi instrumenttinaan.\n← Keikkaileminen on kovaa työtä\tKohti tangomarkkinoita →\nAUK I eli jalka pois monitorilta ja metsään mars! 15/10/2020\nIntti otti ja antoi 21/09/2020\nMegalomaaninen 30-vuotisjuhlakiertue – tunnelmia kulissien takaa 11/09/2020\n2020 Aliupseerikurssi (3)\nArkisto Select Month October 2020 (3) September 2020 (2) August 2020 (2) July 2020 (3) June 2020 (1) May 2020 (3) April 2020 (2) March 2020 (4) February 2020 (1) October 2019 (1) September 2019 (1) August 2019 (2) June 2019 (3) May 2019 (3) April 2019 (4) March 2019 (2) February 2019 (2) January 2019 (2) December 2018 (2) November 2018 (4) October 2018 (2) September 2018 (2) August 2018 (4) July 2018 (4) June 2018 (4) May 2018 (4) April 2018 (3) March 2018 (4) December 2017 (1) November 2017 (3) October 2017 (2) September 2017 (1) August 2017 (2) July 2017 (3) June 2017 (2) May 2017 (2) April 2017 (3) March 2017 (4) February 2017 (4) September 2016 (2) August 2016 (3) July 2016 (6) June 2016 (3) May 2016 (5) April 2016 (4) March 2016 (4) December 2015 (4) November 2015 (4) October 2015 (4) September 2015 (3) August 2015 (2) July 2015 (8) June 2015 (5) May 2015 (9) April 2015 (5) March 2015 (2) January 2015 (1) December 2014 (1) November 2014 (5) October 2014 (6) September 2014 (4) November 2013 (3) October 2013 (5) September 2013 (1)


Aalto-yliopiston laite kuvaa kaksia aivoja samaan aikaan: Kumppanin koskettelu yhdistää aivotoimintaa | Mediuutiset\n28.4.2020 10:20 päivitetty 28.4.2020 10:20\nTutkijat selvittivät magneettikuvantamisen avulla, miten kosketus näkyy pariskuntien aivoissa.\nTap tap. Kokeessa pariskunnat taputtelivat toistensa huulia.\n20.9. 17:00 Tutkimus\n– Tämä on erinomainen alku luonnollisen vuorovaikutuksen tutkimiselle. Ihminen ei pelkästään reagoi ulkoisiin ärsykkeisiin vaan mukauttaa toimintaansa hetki hetkeltä sen mukaan, mitä ennakoi tapahtuvan seuraavaksi, sanoo Aalto-yliopiston emeritaprofessori Riitta Hari tiedotteessa.\nTavanomaisen magneettikuvauksen avulla voidaan tutkia vain yhden ihmisen aivoja kerrallaan. Aalto-yliopistossa kehitetyssä laitteessa magneettikuvauksessa käytetyn kelan vastaanotinelementit on jaettu kahteen erilliseen kelaan. Tämä mahdollistaa kaksien aivojen samanaikaisen kuvaamisen, kun henkilöt asettautuvat kuvauslaitteeseen riittävän lähelle toisiaan. Osallistujat olivat tutkimuksen ajan magneettikuvauslaitteessa kasvot vastakkain, lähes halaten toisiaan.\n– Sosiaalisen kanssakäymisen aikana ihmisten aivot kirjaimellisesti tahdistuvat. Tällainen toisten liikkeiden ja tunteiden mielensisäinen kopioiminen on todennäköisesti sosiaalisen kanssakäymisen perusmekanismeja. Nyt kehitetty uusi tekniikka antaa aivan uudenlaisia mahdollisuuksia sosiaalisen vuorovaikutuksen aivomekanismien tutkimiseen, kertoo professori Lauri Nummenmaa Turun Valtakunnallisesta PET-keskuksesta.\n– Esimerkiksi keskustelun tai ongelmanratkaisun aikana ihmisten aivotoiminnat kytkeytyvät joustavasti toisiinsa. Reaaliaikaisen sosiaalisen kanssakäymisen aivoperustaa ei kuitenkaan voida ymmärtää, ellei voida mitata samanaikaisesti molempien vuorovaikutukseen osallistuvien henkilöiden aivoja, Riitta Hari kertoo.\nHenkilöstöjohtaja huomasi, että keskittymiskyky elpyy harjoittelulla: ”Aivot alkavat vähitellen muokkautua”\nErikoistumispaikatVaasan keskussairaala, Vaasan sairaanhoitopiiri, VaasaPatologiaMehiläinen Länsi-Pohja, Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri, TornioGeriatriaMehiläinen Länsi-Pohja, Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri, Tornio, Kemi, KeminmaaYleislääketiedeRaahen mielenterveyskeskus, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri, RaahePsykiatriaNäytä kaikki erikoistumispaikat


Lasi lipponen tuulilasi – Portaiden teko rinteeseen\nLasi lipponen tuulilasi\nPosted on February 2, 2017 by Oskari\nSuoritamme pitkällä kokemuksella ja ammattitaidolla tuulilasien vaihdot, ajoneuvojen sivu- ja takalasien vaihdot, tuulilasien korjaustyöt, turvaurien hionnat ja . Jätä tarjouspyyntö palvelusta Tuulilasin vaihto. Sain 1eurolla lämmitettävän tuulilasin kun on lasivakuutus.\nLipposelta, Koivikko oli pari kymppiä kalliimpi ja Holstinmäki ei edes . Nopeasti haettuna löytyi kolme eri paikkaa eli Lipponen, Pohjolan lasi ja Koivikko. Lipponen tuntuu aika edulliselta ja eiköhän tuollaiseen . Laitanpa tännekin tämän tuulilasin vaihdon.\nEli Lasilipponen vaihtoi autooni (407) tuulilasin. Autossa oli lasivakuutus, eli kustannukset eivät . Holstinmäen Autolasi Oy:ltä saat laadukkaat tuulilasit, sivulasit ja takalasit autoosi. Lipponen Oy:llä on yli 1vuoden perinteet . Sekä todennäkösesti myös Pohjolan Lasi Ruskossa.\nLipponen on kallis paikka, ainaki mitä ite oon siellä joskus asioinu niin semmonen kuva . See more of Lasi-Lipponen by logging into Facebook. Nina Taipaleenmäki, Maria Metsi and Lasi-Lipponen like this.


Ajattelin tänään Itse tehty\n28.11.2014 20:27 kaunisutopia\tKaunis utopia?\nSanotaan nyt näin heti ensalkuun, että en todellakaan ole mikään mestari askartelemaan. Kaikenlaiset origamit ja ohjeiden mukaan väkertelyt saavat mun pään ihan pyörälle ja lopputulos on yleensä tasoa "ajatus on tärkein". Tällä motolla lähdin liikkeelle myös pari vuotta sitten, kun joulun alla tuli ajankohtaiseksi askarrella avomiehen siskonpojalle suklaakalenteri.\nKyseessä on siis maitoallerginen poika, jolle kaupan valmiista maitosuklaapainotteisesta kalenteritarjonnasta ei juurikaan ole iloa. Ajattelin sitten tehdä pojalle jouluksi kalenterin, johon tilaisin netistä erilaisia maidottomia suklaakonvehteja. Ehkä minä olen koko blogosfäärin ainoa surkea askartelija, mutta siltä varalta että joku muukin tunnistaa ja tunnustaa itse sellainen olevansa, niin ohessa ohje tumpelon askartelijan takuuvarmasti onnistuvaan DIY-joulukalenteriin.\nKyseessä on askartelumaailman pyttipannu, sillä askartelumateriaaleiksi valikoitui sekalainen joukko tarvikkeita, jotka löytyivät jo valmiiksi kaapista. Joulukalenterin kasaamiseen tarvitset siis:\nA3-kokoinen paksu pahvi, esimerkiksi piirustuslehtiön takakansi\nAloitin päällystämällä pahvin joulupaperilla ja iskin paperin päälle vielä kontaktimuovia kauttaaltaan.\nSitten taittelin erivärisistä papereista 24 pientä kirjekuorta niin, että yhdestä A4-kokoisesta arkista tuli noin neljä kirjekuorta.\nKirjoitin jokaiseen kirjekuoreen numeron ja liimasin jouluaiheisen tarran.\nSitten sujautin jokaiseen kirjekuoreen pienet suklaanamuset ja teippasin ne kaksipuolisella teipillä vierekkäin lahjapaperilla ja kontaktimuovilla päällystämälleni pahviarkille... avot!\nSyy, miksi haluan jakaa tämän myös teidän kanssanne on se, että tarkoitushan oli, että tuota kalenteria käytettäisiin ehkä se yksi kerta ja sitten heitettäisiin roskiin. Noh, nyt alkaa jo tämän kalenterin kolmas kierros, pojan itsensä vaatimuksesta. Teippejä on vähän jouduttu tässä matkan varrella uusimaan, mutta muuten kai tuo ajaa edelleen asiansa. Minä kun olin ihan paniikissa tuota tehdessäni ja pelkäsin sen hajoavan käsiin, mutta siitä tulikin ihan vahingossa pojan kestosuosikki. Vaikka netti ja blogit pursuavatkin mitä hienompia itsetehtyjä joulukalentereita ja muita luomuksia, niin halusin laittaa silti esille tämän oman räpellykseni, sillä kuten sanotaan; ajatus on tärkein.\n#askartelu #diy #kuvitus #teeseitse #itsetekeminen #inspiraatio


FC Inter taisteli, mutta taipui KuPS:lle | FC Inter\nFC Inter taisteli, mutta taipui KuPS:lle\n(Kuva: Tara Jaakkola)Otteluraportti:\nFC Inter – KuPS 2-3 (0-1)\n0-1 Diogo Tomas 43. min\n0-2 Paulo Ricardo 53. min\n1-2 Benjamin Källman 66. min\n2-2 Benjamin Källman 77. min\n2-3 Urho Nissilä 81. min\nFC Inter hävisi lauantain illassa Kuopion Palloseuralle maalein 2-3. Veritas Stadionin nurmella nähtiin tasainen vääntö, jonka sankariksi nousi lopulta vieraiden Urho Nissilä.\n– Emme aloittaneet peliä niin kuin piti. Meillä oli ongelmia pelin avaamisessa, mikä aiheutti peliimme epävarmuutta. Silti vastustaja ei saanut selviä maalipaikkoja meitä vastaan, pallonhallinnastaan huolimatta. Muistan vain Haaralan ylärimalaukauksen, Inter-valmentaja José Riveiro summasi avausjaksoa.\n– Me itse emme päässeet juoksemaan vastaan tilanteenvaihdoissa, koska he pelasivat fiksusti. Olimme lähellä päästä puoliajalle tasatilanteessa, mutta sitten he iskivät erikoistilanteesta. Meillä oli puolestamme ylhäällä liian vähän miehiä boksissa ja hyökkäyspelaaminen ei toiminut ensimmäisellä jaksolla, espanjalainen jatkoi.\nToivo jopa täydestä pistepotista heräsi tässä kohtaa varmasti monella Inter-fanilla. Toisin kuitenkin kävi, sillä Nissilän jalka oli liian kuumana. Maajoukkuepelaaja sai hyvän pallon takaviistoon, mistä hän pamautti vastapalloon 18 metristä, ja Select löysi tiensä yläpömpeliin. Maali tuli vain neljä minuuttia Interin tasoituksen jälkeen, joten moraali oli kovilla. Inter ei saanut enää uutta kiriä aikaiseksi, minkä myötä kolmen ottelun voittoputki tuli päätökseensä. Samalla Inter menetti ne pienet teoreettisetkin mahdollisuutensa mestaruuteen.\nRiveiroa harmitti Interin heikko tekeminen oman pään kulmatilanteissa, mutta antoi krediittiä siitä, että joukkue reagoi tappioasemassa tehtyihin muutoksiin.\n– Se oli harmillista, sillä olimme harjoitelleet noita tilanteita pitkin viikkoa. Tiesimme, kuinka vaarallisia he ovat kulmapotkuissa, ja kuinka he osaavat hyödyntää blokkeja boksissa. Lisäksi heillä on hyviä pelaajia ilmassa, joten voin sanoa, että keskittymisemme ei ollut noissa tilanteessa riittävällä tasolla. Kahden erikoistilannemaalin päästäminen tekee tietysti voittamisesta erittäin hankalaa.\n– Muutimme sen jälkeen muutamaa juttua, ja saimme pelin tasoihin. Siinä kohtaa peli tuntui 50/50 -tilanteelta, mutta Nissilä iski hienon maalin, mikä teki eron joukkueiden välille. Peli oli tasainen, jossa kaksi hyvää joukkuetta hakivat maaleja. Uskon, että katsojat nauttivat, mutta valitettavasti emme saaneet hyvää tulosta. Oppimisprosessi jatkuu tästä ja vielä on kolme peliä jäljellä, Riveiro pohti.\nTappion lisäksi ottelu toi pienoista jobin postia, kun Inter-pelaajista Alejandro Sanzin, Taiki Kagayaman ja Lassi Järvenpään korttitilit täyttyivät, joten kolmikkoa ei nähdä seuraavassa ottelussa.\n2 Engström Jesper (67. min 25 Haukioja Martti)\n3 Hämäläinen Juuso (67. min 5 Nurmi Noah)\n21 Ojala Matias (61. min 16 Kagayama Taiki (varoitus))\nFC Interille voitokas startti mestaruussarjaan\nFC Interin loppukiristä loppui aika Helsingissä


B-aluesarja alkaa | Josba\nJosba B2 (-97) aloittaa sunnuntaina Kontiolahdella B-aluesarjan.\nSarja avataan heti paikalliskamppailulla LeBa–Josba. Muutamaa tuntia myöhemmin Josba kohtaa Savonlinnan Top Teamin.\nJosba-lasien takaa muutama yleinen huomio sarjasta.\n1) Lievinä ennakkosuosikkeina sarjaan lähtevät kuopiolaiset VehVe ja Welhot. Sarjan muista joukkueista ei ole tarkempaa tietoa, mutta jokaisesta joukkueesta löytyy takuulla taitavia yksilöitä. Juankoskelta ilmoittautui sarjaan aivan uusi joukkue, Pyrkivä. Arvatenkin uudella joukkueella tullee sarjassa olemaan vaikeaa.\n2) Sillä joukkueella, jolla Josba pelasi viime kaudella C1-SM sarjaa, olisi tämä sarja harjattu mennen tullen. Mutta tiedoksi niin josbalaisille itselleen kuin muillekin, että viime kautta on turha muistella. Tällä kaudella viimekautisia pelureitamme on nyt kolmessa eri Josban joukkueessa ja B2-joukkueella pelataan nyt tätä sarjaa. Tietenkin tavoitellaan paikka kahden sakkiin eli ylempään jatkosarjaan pääsyä, mutta helppoa se ei tule olemaan kokonaan ”ali-ikäisellä” joukkueella.\n3) Sarjaohjelmaa voisi kuvata erikoiseksi. Jo toisessa turnauksessa, Varkauden parketilla käytännössä ratkotaan ylempään ja alempaan jatkosarjaan menijät. Varkauden pelit pelataan syyslomaviikon lopuksi. Siis se, moniko peluri makailee tuolloin vielä hiekkarannalla, voi vaikuttaa arvaamattomasti ratkaisupeleihin. Mutta näillä mennään.\nMielenkiintoista aluesarjaa ja hyviä pelejä odotellessa,


Kasvattajalle - Hippos\nSuomalainen hevoskasvattaja on suomalaisen hevosjalostuksen avaintekijä. Suomen Hippos on kasvattajan arvokkaan työn tukena jalostussuunnittelusta kasvattajapalkintojen maksuun – ja kaikessa sillä välillä. Tarjoamme kasvattajalle koulutusta, neuvontaa, kattavan sähköisen palveluvalikoiman sekä henkilökohtaista palvelua niin Kasvattajan ja omistajan palveluiden kuin alueellisten hevosjalostusliitojen kautta.\nYhteystietosivuilta löydät Kasvattajan ja omistajan palvelut – ole tarpeen tullen yhteydessä oman rotusi asiantuntijaan.\nJalostustavoitteiden asettamisessa lähtökohtana tulee olla hevosten terveys ja rodun elinvoimaisuus myös tulevaisuudessa. Jalostettavien ominaisuuksien ja niihin tähtäävien keinojen, tulee olla sellaisia, että niiden kautta ei aiheuteta ongelmia hevosten terveyteen. Terve ja hyvinvoiva hevonen pystyy myös suorituksiltaan parhaimpiin tuloksiin.\nHevosjalostuksen tavoitteissa halutaan yleensä parantaa hevosten suorituskykyä ja rakennetta. Toisaalta taloudellisiin asioihin on suuri merkitys sillä, että hevoset ovat terveitä, eivät loukkaannu, kehittyvät nopeasti, niillä on hyvä luonne ja ne oppivat helposti. Lisäksi ei voida myöskään unohtaa sitä, että on aina helpompaa toimia ja työskennellä hevosten kanssa, jotka soveltuvat käyttötarkoitukseensa ja ovat kestäviä.\nOrivalinta. Kasvattajan tulee tuntea hyvin oma tammansa ja tammalinjan ominaisuudet. Pohdittavia kysymyksiä on mm. Mikä on tammassani hyvää? Mitä ominaisuuksia haluan vahvistaa? Entä mikä on tammassani kehitettävä kohta, jota haluaisin parantaa syntyvään varsaan? Mitä tammani emälinja on jättänyt? Miten valitsemani ori tukee tammani hyviä ominaisuuksia ja mahdollisesti parantaa heikkouksia? Mitä valitsemani ori on jättänyt ja millaisten tammojen kanssa? Heila- jalostusjärjestelmä toimii jalostuksen työkaluna orivalintoja tehtäessä.\nTamman siementäminen. Tarkista, että valitsemallasi oriilla on orilisenssi maksettuna. Huolehdi, että tammasi siemennys on ilmoitettu Heppaan. Jos oriilla ei ole yleistä lisenssiä, huolehti tammakohtainen lisenssi (ratsut, ratsuponit ja islanninhevoset). Tällöin sinun tulee myös itse huolehtia astutusten ilmoittamisesta Hippokseen. Huolehdi astutusmaksut oriinpitäjälle kuntoon. Huolehdi, että siemennetty tamma on nimissäsi Hippoksen rekisterissä tai sinulla on hallinta kasvattajarekisterissä, jos haluat olla syntyvän varsan kasvattaja. Katso lisää: Hallintaoikeuden siirto\nSyntymän ilmoittaminen. Varsan syntymä tulee ilmoittaa Hippokselle kuukauden kuluessa syntymästä. Syntymä ilmoitetaan Omatallissa varsomisilmoituksella. Mikäli et pääse ilmoittamaan syntymää, ole yhteydessä Hippokseen.\nKesällä syntyneiden varsojen tunnistus hoidetaan kun varsakarva alkaa vaihtua. Varsan tulisi olla tunnistettu vähintään 10 kk iässä, jotta sille saadaan myönnettyä passi vuoden ikään mennessä. Tarkista, että oriinpitäjälle on kaikki maksut hoidettu ja että syntymätodistus on kuitattu Heppaan. Huomaa, että varsa ei saa matkustaa ilman emää syntymätilalta ennen kuin varsa on tunnistettu. Varsan polveutumismääritystä varten voidaan tarvita emän tai isän jouhia.\nTamman siemennykset tulee olla ilmoitettu Heppa- järjestelmään ennen 14.9. astutuskaudella. Pääsääntöisesti oriinpitäjä huolehtii astutusten lisäämisestä. Tammakohtaisella lisenssillä tai kotisiitoksella oria käyttävän tulee huolehtia itse astutusten ilmoittamisesta Hippokseen tai hevosjalostusliittoon.\nAstutuksen/siemennyksen tapahduttua oriinpitäjä tallentaa astutukset sähköisesti Heppa-järjestelmään ja kuittaa astutuksen maksetuksi.\nVarsominen ilmoitetaan sähköisesti Omatallissa heti varsomisen jälkeen. Muista laittaa varsalle useampi nimiehdotus!\nRekisteröintimaksu on edullisin, kun varsa ilmoitetaan syntyneeksi yhden kuukauden kuluessa varsomispäivästä hevosjalostusliittoon.\nIlmoita Omatallissa myös, jos tamma ei ole tiinehtynyt, on luonut tai jos tamma on kuollut kantavana.\nSyntymätodistus lunastetaan oriinpitäjältä (= kuitti suoritetuista varsamaksuista). Syntymätodistus on lunastettava oriinpitäjältä viimeistään syntymävuoden joulukuun 31. päivään mennessä, jotta varsa saisi ravikilpailuoikeuden. Oriinpitäjä kuittaa syntymätodistuksen lunastetuksi Heppa-järjestelmässä.\nVarsan ollessa noin 4 kuukauden ikäinen tilataan tunnistus hevosjalostusliitosta. Tunnistus on tehtävä viimeistään syntymävuotta seuraavan vuoden maaliskuun 31. päivään mennessä, jotta varsa saisi ravikilpailuoikeuden. Tunnistuksessa kirjataan varsan väri ja tuntomerkit ylös, otetaan jouhinäyte ja asennetaan pysyvä tunniste (mikrosiru). Varsalla on oltava tottuneet kiinnipitäjät. Varsan tulee olla puhdas ja se tulee olla totutettu käsittelyyn. Mahdollinen paperinen syntymätodistus ja mahdolliset omistajanvaihdosilmoitukset luovutetaan tunnistajalle.\nSuomen Hippos lähettää hevospassin varsan omistajalle, kun tunnistus ja syntymätodistus ovat saapuneet Suomen Hippokseen, varsan polveutuminen on varmistettu dna-testillä ja rekisteröintiin liittyvät maksut on maksettu määräaikana.\nSiemennesteen ja alkioiden keruu ja käsittely on eläintautilain nojalla luvanvaraista toimintaa. Sperman keräysaseman, spermavaraston, alkioiden keräysryhmän sekä alkioiden tuotantoryhmän hyväksymisestä vastaa aluehallintovirasto. Keinosiemennystä ja alkionsiirtoa tekevien henkilöiden ammattitaitovaatimuksista on säädetty eläinsuojelulaissa.\nLuettelo hyväksytyistä hevoseläinten spermankeräysasemista löytyy Ruokaviraston sivuilta.\nAstuttamiseen liittyvää sanastoa\nVarausmaksu = Toisinaan siittola tai oriinomistaja haluaa ennakkoon varausmaksun, jolla varmistetaan, että tamma tullaan oriilla astuttamaan ja että ori on tammalle käytettävissä.\nSiirtomaksu = Mikäli tamma ei ole oriin kanssa samassa siittolassa, vaan spermaa lähetetään toiseen siittolaan tai kotitallille, laskutetaan sperman toimittamisesta siirtomaksu.\nSiemennysmaksu = Tamman keinosiementämisestä tuleva kulu. Kulu voi sisältää oriin astutusmaksun ja eläinlääkärikulut tai olla pelkästään siemennyskohtainen maksu.\nAstutusmaksu = Oriin jalostuskäytöstä tammalle tulee maksaa astutusmaksu. Astutusmaksu maksetaan, vaikka tamma ei tiinehtyisi tai varsa menehtyisi tiineyden tai synnytyksen aikana.\nVarsamaksu = Varsamaksu maksetaan elossa syntyneestä ja pysyneestä varsasta tietyin ehdoin. Varsamaksun maksamisen jälkeen oriin pitäjä kuittaa varsan tarvitseman syntymätodistuksen.\nMaksut voivat olla myös yhdistelmiä siittolasta ja oriin pitäjästä riippuen.\nTuoresperma = Sperma lähetetään keruun ja jatkokäsittelyn jälkeen matkahuollolla suoraan tamman luokse. Siemennyksen tulee tapahtua 1(-2) vuorokauden kuluessa sperman keräyksestä, mitä nopeammin sen paremmin siittiöt säilyvät elinvoimaisina. Yleisimmän keruupäivät (ns. hyppypäivät) Suomessa on ma, ke ja pe.\nPakastesperma = Pakastespermaa käytetään, jos kuljetus on pitkäkestoinen tai mikäli oriilta on kerätty spermaa etukäteen. Tällä tavoin oriin keskittyminen kesken kilpailukautta ei häiriinny ja spermaa voidaan säilöä nestemäisessä typessä pitkäänkin. Pakastespermaa käytettäessä siemennyksen tulee tapahtua täsmälleen ovulaation aikana, joten kiiman seuranta ultraäänellä on hyvin tärkeää.\nTuontisperma = Tuontispermalla tarkoitetaan, että ori ei asu Suomessa vaan sen sperma lähetetään toisesta maasta lentokoneella. Sperma voi olla tuorespermaa tai pakastespermaa. Tuorespermaa saa Suomeen yleisimmin ti-pe ja se pitää tilata hyvissä ajoin siemennystä edeltävänä päivänä.\nKotisiitos = Kotisiitoksella tarkoitetaan jalostusarvostelemattoman oriin käyttöä jalostuksessa. Kotisiitosoriin varsat eivät ole oikeutettua kaikkiin etuuksiin ja niille ei myönnetä ravikilpailuoikeutta.\nNäyttely- ja jalostusarvostelu


Miesten ALE varvassandaalit netistä | Jopa -60% | SPOT-A-SHOP\nmiesten Varvassandaalit ale\nKengät Sandaalit Varvassandaalit\nVarvassandaalit ovat lämpimien kesäpäivien pelastus ja sopivat täydellisesti rannalla hengailuun. Jokainen mies tarvitsee vaatekaappiinsa vähintään yhdet mukavat sandaalit, joissa on helppoa kulkea rannalla, kaupungilla tai kotona. Voit käyttää sivustoamme ja etsiä alennettuja miesten varvassandaaleja useilta eri Suomessa toimivilta nettikaupoilta.\n27 ALE tuotetta 1 kaupasta\nLähde rannalle lomailemaan ja pue jalkaasi käytännölliset miesten varvassandaalit. Varaudu kesään ajoissa! Rantaloma rentouttaa ja vie sinut hetkeksi kauaksi stressin täytteisestä elämästäsi. Nämä miesten varvassandaalit tekevät lomastasi täydellisen, mutta sopivat myös arkisiin kesäpäiviin kotona tai kaupungilla. Nyt voit hankkia miesten alennetut varvassandaalit käyttämällä Spot-A-Shop-sivustoa!\nVarvassandaalit ovat lämpimien kesäpäivien pelastus ja sopivat täydellisesti rannalla hengailuun. Jokainen mies tarvitsee vaatekaappiinsa vähintään yhdet mukavat sandaalit, joissa on helppoa kulkea rannalla, kaupungilla tai kotona. Ennen rantakenkinä tunnetut miesten varvassandaalit ovat muuttumassa pikkuhiljaa osaksi miesten kesämuotia myös hiekkarantojen ulkopuolella. Varvassandaalien suosion kasvaessa myös hinnat kohoavat, mutta voit silti löytää miesten varvassandaalit halvalla etsimällä mahtavia alennuksia sivustomme avulla. Osta nyt myös muut alennetut sandaalit netistä!\nMiesten varvassandaalien pitkä historia\nVarvassandaalit miehille ovat sandaalimalliset kengät, joissa on pohja ja kaksi varpaiden välissä yhdistyvää hihnaa. Materiaaleina käytetään normaalisti vedenkestäviä tai nopeasti kuivuvia tekokuituja, mutta poikkeuksiakin löytyy. Nykyiset Suomessakin käytettävät miesten sandaalit ovat lähtöisin Toisen Maailmansodan ajalta, jolloin amerikkalaiset sotilaat toivat sandaaleja mukanaan Japanista kotiin. 1900-luvun puolivälissä sekä naiset että miehet ihastuivat näihin kesäisiin miesten sandaaleihin, joiden suosio nousi erityisesti rantalomailijoiden parissa.\nVerrattuna japanilaisiin edeltäjiinsä amerikkalaiset miesten sandaalit eli flipflopit olivat kuitenkin paljon värikkäämpiä. Ehkäpä tämä värikäs ja kirkas ulkomuoto oli syy, jonka takia miesten varvassandaalit nousivat suureen suosioon Amerikassa sekä erityisesti Floridan rannoilla. Pian nousevan suosionsa myötä varvassandaalit levisivät myös Eurooppaan sekä lopulta Suomeen. Nykyään miesten varvassandaalit ovatkin yhdet suosituimmista kesä- ja lomakengistä suomalaisten keskuudessa. Säästä nyt rahaa ja hanki alennetut miesten varvassandaalit netistä!\nErilaisia miesten varvassandaaleja\nVarvassandaaleilla tarkoitetaan yleensä kenkiä, joissa on paksu pohja sekä kahden varpaan välistä kulkeva hihna. Pohjien ja hihnojen materiaalit voivat kuitenkin vaihdella kengistä riippuen. Halvat miesten varvassandaalit on yleensä valmistettu muovista, mutta joukosta löytyy myös jonkin verran laadukkaampia sandaaleita, joiden hihnat on valmistettu nahasta. Yleensä merkkibrändien sandaaleissa on logo tai brändin nimi pohjan ylä- ja alapuolella. Muiden sandaalien pohja taas on joko yksivärinen tai kuvioitu tyylikkäästi.\nMiesten varvassandaalien historia\nSandaalit ovat jo vuosituhansien ajan olleet suosittu kenkätyyppi ihmisten keskuudessa. Rantakenkinä tunnetut varvassandaalit ovat kuitenkin hieman uudempi lisä tähän perinteisten varvassandaalien kategoriassa. Toisen maailmansodan aikaan sotilaat toivat Yhdysvaltoihin japanilaisia perinteisiä sandaaleja, jotka sitten siirtyivät pikkuhiljaa osaksi amerikkalaista nuorisokulttuuria. Kenkiä alettiin myydä rantakaupoissa ja ne nousivat tunnetuiksi rantakengiksi erityisesti Kaliforniassa 1960-luvulla. Tämän jälkeen varvassandaalit levisivät maihin ympärimaailmaa ja nykyään varmasti kaikki meistä tietävät miltä rantasandaalit, flip flopit tai varvassandaalit näyttävät.\nVarvassandaalit osana miesten tyyliä\nNaiset ovat jo muutamien vuosien aikana käyttäneet erilaisia sandaaleja osana muodikasta kesäpukeutumista. Nyt alkaa vaikuttaa siltä, että miesten tyyli on seuraamassa perässä. Maailmalla trenditietoiset miehet ovat alkaneet käyttää varvassandaaleja myös rantojen ulkopuolella. Kesäisissä suurkaupungeissa voit nähdä miehiä sandaalit jalassa. Vaikka Suomen kesät ovatkin lyhyitä ja kylmiä, tarvitset sandaaleja vähintäänkin rannalla käymiseen. Yleensä miehet yhdistävät sandaalit shortseihin ja t-paitaan. Myös farkut tai uimapuku käyvät kuitenkin merkkisandaalien pariksi. Pukeutumalla esimerkiksi Superdryn tai Puman varvassandaaleihin voit osoittaa kaikille ympärilläsi, kuinka trendikäs todella oletkaan.\nAlennetut miesten varvassandaalit\nVielä muutamia vuosia sitten varvassandaalit olivat halpa tuote, joka ostettiin pienistä rantapuodeista kesäaikaan. Muodin tuulet ovat kuitenkin muuttuneet ja joukosta löytyy myös hieman kalliimpia merkkisandaaleja. Jos haluat upeat varvassandaalit, mutta et ole valmis käyttämään liikaa rahaa, suosittelemme sinulle alennettuja sandaaleja. Voit käyttää sivustoamme ja etsiä alennettuja miesten varvassandaaleja useilta eri Suomessa toimivilta nettikaupoilta. Etsi omiin tarpeisiisi sopivia alennettuja varvassandaaleja käyttämällä hakukoneemme kategorioita, kuten koko, väri, brändi, kauppa, alennusprosentti tai hinta.


Hisense jääkaappipakastin RI32F4NSYWE - Jääkaappipakastimet | Gigantti Yritysmyynti\nHisense jääkaappipakastin RI32F4NSYWE\nKalusteisiin integroitavassa Hisense-jääkaappipakastimessa on erikoissuurella vihanneslaatikolla varustettu 180-litrainen jääkaappi. 68-litraisen pakastimen ominaisuuksiin sisältyy puolestaan huoltoa helpottava NoFrost-teknologia.\nTilavuus: 180/68 l\nKalusteisiin integroitavassa Hisense-jääkaappipakastimessa on 180-litrainen jääkaappi, jonka ominaisuuksiin lukeutuu muun muassa suuri vihannesten ja hedelmien säilytykseen tarkoitettu laatikko, kirkas LED-valaistus sekä viiniteline. 68-litraisessa pakastimessa puolestaan on huoltoa helpottava NoFrost-teknologia.\nJääkaapissa on 180 litran tilavuus, neljä lasihyllyä, vihanneslaatikko, tuorelokero sekä viiniteline.\nPakastimessa on 68 litran tilavuus, ja sen pakastusteho on 10 kg vuorokaudessa. Pakastimessa on myös kolme pakastinkoria.\nTeknologia estää jään kertymistä pakastimeen, ja poistaa näin tarpeen laitteen ajoittaiselle sulatukselle. Näin ollen laite toimii myös aina parhaalla mahdollisella teholla, ja myös ruoille jää enemmän säilytystilaa.\nToiminto jäädyttää tuoreet ruoat nopeammin, ja auttaa niitä näin säilyttämään makunsa paremmin. Toiminto kytkeytyy automaattisesti pois käytöstä 24 tunnin kuluttua.\nKirkas ja energiatehokas LED-valo valaisee jääkaapin sisustan tehokkaasti. Muista valaisintyypeistä poiketen LED-valo ei tuota lainkaan lämpöä, ja se myös kestää koko laitteen elinkaaren ajan.\nLaitteen etupuolelle sijoitettu näyttö tekee lämpötilan säätämisestä helppoa.