Saamelaiset ja EU-osaaminen | Pohjoiskalotin neuvosto\nSaamelaiset ja EU-osaaminen\n2020, Uutinen 15.04.2020 Paula Mikkola\nSaamelaiset tarvitsevat lisää EU-osaamista, mutta myös EU tarvitsee lisää tietoa saamelaisista. Tämä on pohjana ”EU:n ja Saamenmaan välisen tiedonpuutteen korjaaminen” Interreg-hankkeelle. -Kysymys tuli ajankohtaiseksi, kun Suomi ja Ruotsi liittyivät EU:n jäseniksi 1995 ja Norja päätti jäädä EU:n ulkopuolelle. Silloin osa Saamenmaasta tuli myös osaksi EU:ta, kertoi Saamelaisneuvoston Niila Inga, kun hän esitteli hanketta Interreg Pohjoisen tapahtumassa Jokkmokissa.\nPohjoismainen Saamelaisneuvosto vastaa hankkeesta yhdessä Suoma Sámi Nuorat ry:n kanssa. Hanke on saanut rahoitusta Interreg Pohjoisen lisäksi Region Norrbottenilta, Lapin liitolta, Region Västerbottenilta, Finnmarkin maakuntahallinnolta (joka on sittemmin yhdistetty Tromsin maakuntahallintoon) ja Saamelaisneuvostolta.\nSaamenmaan ja EU:n väliset kysymykset\nHanke käynnistyi 2019 ja kestää vuoteen 2022 saakka.\n-Hankkeen päätavoitteena on vahvistaa EU:n ja Saamenmaan välisiä suhteita. Sitä varten luodaan mm. yhteinen tietoalusta Saamenmaan ja EU:n välisille kysymyksille sekä laaditaan saamelaisille oma EU-strategia, Inga kertoi.\nHanke on jaettu neljään osakokonaisuuteen.\n* Tärkeitä EU-Saamenmaa kysymyksiä käsittelevät moduulipohjaiset kurssit\n* Harjoittelijavaihto-ohjelma saamelaisopiskelijoille\n* Saamelaisasiantuntijoista koostuva ajatushautomo\n* Saamelaisviikko Brysselissä vuonna 2022.\nKurssit käsittelevät asioita, jotka ovat tärkeitä saamelaisten ja EU:n välisissä suhteissa.\n-Niiden sisältö voi käsitellä EU:n sisämarkkinoita ja saamelaisia elinkeinoja (poronhoitoa, käsitöitä ja ruokaa), EU:n politiikkaa, saamelaisia lobbaajia tai miten haetaan EU-tukea. Monelle saamelaiselle pelkkä hakemuksen tekeminen voi olla iso haaste, Inga kertoi.\nEU vaikuttaa moniin asioihin saamelaisten arkipäivässä.\n-Me saamelaiset tiedämme liian vähän EU:sta ja EU tietää liian vähän saamelaisista, vaikka olemme riippuvaisia toisistamme. Siksi tietämyksen ja osaamisen pitää parantua molemmilla tahoilla, Inga totesi.\nHarjoittelijavaihto-ohjelmassa hyödynnetään ohjaajia (mentoreita).\n-Kaikissa kolmessa maassa saamelaisia avustavat ohjaajat, jotka ovat erikoistuneet tiettyihin asioihin, esimerkiksi kulttuuri- tai ympäristökysymyksiin. Eri maiden saamelaisopiskelijoiden välille kehitetään myös vaihtoa niin, että voimme oppia toisiltamme, Inga selitti.\nOsallistujia on tarkoitus löytää ilmoitusten avulla.\n-Aiomme lähiaikoina palkata kolme nuorta ohjaajaa, Inga kertoi.\nAjatushautomossa eri alojen asiantuntijat kokoontuvat vaihtamaan tietoja.\n-Meillä on kuusi asiantuntijaa, kaksi joka maasta, jotka työskentelevät EU-kysymysten parissa vuosien 2020 ja 2021 aikana. Asiantuntijoiden ensimmäinen tapaaminen on sovittu tämän vuoden toukokuuhun, Inga kertoi.\nHankkeeseen sisältyy myös saamelaisen viikon järjestäminen Brysselissä vuonna 2022.\n-Siellä tulemme esittelemään saamelaiskulttuurin eri muotoja. Se sisältää poronhoitoa, saamelaista perinnekäsityötä, saamelaista politiikkaa ja saamelaista ruokaa. Tähtäimenä on viikon avulla vahvistaa EU:n ja saamelaisten välisiä yhteyksiä. Tarvitsemme lisää kontakteja, jotka hyödyttävät sekä saamelaisyhteisöä että EU:ta. Suunnitelmana on myös, että vuoden 2022 jälkeen saamelaisviikko järjestettäisi jatkossa Brysselissä vuosittain, Inga kertoi.


Anna aikaa Vanhukselle - Mynämäen-Nousiaisten 4H-yhdistys ry.\nYhdistyksemme Anna Aikaa Vanhukselle-projekti jatkaa toimintaansa uusien tuntien myynnillä. Tunneissa alkaa siis nyt näkyä jo uusien tuntien osto, siksi käyttämättömiä tunteja näkyy listassa.\nProjektin tarkoituksena on työllistää nuoria vanhusten seuraksi Mynämäen, Mietoisten ja Nousiaisten alueella. Alueellamme ovat terveyskeskus, kotihoito, Häävuoren ja Koivulehdon asuntolat sekä vanhainkoti Moisio lupautuneet vastaanottamaan näitä nuoria työhön. Kohteita voi ilmoittaa yhdistykseemme lisää, jos on mielessä jokin muu hyvä kohde.\nYritys, yhdistys, yksityinen henkilö tms. voi ostaa kauttamme nuorten tunteja tähän palveluun. Nuoren työtunnin hinta on 17e (sisältää palkan sivukuluineen sekä työllistämis- ja kirjanpitokulut). 4H palkkaa nuoren työhön sekä selvittää hänelle työkohteen ja sopii aikatauluista. Työtunteja voi ostaa niin monta kuin haluaa.\nTyötuntien osto tapahtuu seuraavalla tavalla: tileillemme Mynämäen Osuuspankkiin tai Mietoisten Säästöpankkiin laitetaan summa, joka vastaa haluttua työtuntimäärää. Viitteeksi Anna Aikaa Vanhukselle-projekti. Summa käytetään lyhentämättömänä tähän toimintaan.\nTyötunteja ostaneet tahot julkaistaan näillä sivuilla. Jos et halua nimeäsi tai yrityksesi/yhdistyksesi yms. nimeä julkisuuteen, ole hyvä ja ota yhteyttä yhdistykseemme työtuntien oston yhteydessä. Jos haluat, että ostamasi työtunnit käytetään tiettyyn kohteeseen, ilmoita myös se oston yhteydessä.\nKirjaamme tänne kotisivuillemme tehdyt työtunnit eriteltynä kohteittain, joten täältä voi seurata projektin kulkua.\nTervetuloa kaikki mukaan piristämään alueemme vanhusten arkea!\nMynämäen Osuuspankki FI11 5280 0040 0308 19\nAnu Kaskinen 050-3319 270\nMoision Vanhainkoti, Nousiainen\nTarjoa nuorelle töitä\nMarika ja Mika Salo perh.\nTea ja Jarno Sainio perh.\nT:mi Vege Works\nMarjaana ja Janne Huiskala perh.\nAnu ja Kai Keskinen perh.\nLions Club Mynämäki\nLions Club Mietoinen/Ulricat\nJohanna ja Tomi Huhtala\n© 2019 Mynämäen-Nousiaisten 4H-yhdistys ry.


Hannu Peltola: Malmbanan syksyllä 2014\nTein lyhyen kuvausmatkan malmiradalle 3.-6.10.2014 ja tässä on kooste kuvausmatkan saaliista. Keräsin kuvasarjaan kuvia koko malmiradalta, lähes itäisimmästä pisteestä aina 473 kilometrin päähän Narvikin malmisatamaan. Kaikki kuvat ovat tältä samalta kuvausmatkalta ja järjestin ne niin, että 1. kuva on itäisin ja viimeisin läntisin. Tein matkan autojunalla Helsingistä Ouluun, siitä ajaen Narvikiin ja takaisin ja paluu hoitui jälleen VR:n kyydillä. Totesin taas EDm:n yläkerran hyväksi matkustuspaikaksi!\nX52 Regina -juna matkalla Luulajasta Bodeniin syksyisissä maisemissa. Norrtåg-junat hoitavat nykyisin paikallisliikenteen Luulajan...\n03.10.2014 Hannu Peltola\nBolidenin tyhjä malmijuna matkalla kohti Aitikia Rc2R-veturin odotellessa edessä seuraavaa tehtävää. Erityisesti Bodenin ja Luulajan...\n04.10.2014 Hannu Peltola\nBodenin asemarakennus on malmiradan asemista yksi hienoimmista. Gällivaara ja Boden ovat malmiradalla puurakenteisia ruotsalaista...\nIOREn vetämä tyhjävaunujuna on kiertämässä Luossajärveä syksyaamun sumussa ja kohta juna kaartaa LKAB:n malminlastausalueelle. Kiirunan...\nLKAB:n T46-vaihtoveturi Kiirunassa saapumassa LKAB:n ratapihalle. Veturi oli alkuperäisessä asussaan hyvin SD9-tyylinen Road...\nKiirunan uusi asema, Ruotsi\nJunakohtaus Kiirunan uudella asemalla, joka on rakennettu vanhalle malmbangårdille. Tyhjä malmijuna kääntyy tästä kohti LKAB:n ratapihaa ja...\nKiirunan veturitallit, Ruotsi\nTällä matkalla lähes ainoa näkemäni vanha värkki oli Kiirunan veturitalleilla majaileva Da 889. Veturi on valmistunut 1955 ja se on ollut...\nVälillä Krokvik-Kiiruna, Ruotsi\nIORE-pari 116 Rautaksen johdolla vetää tyhjävaunujunaa kohti Kiirunaa. Loppusyksyn räntäsateinen ilma on väritön, mutta harmaudessaan...\n05.10.2014 Hannu Peltola\nTähän kuvaan tiivistyy hyvin valokuvauksen henki malmiradalla: loppumaton erämaa ja karu luonto jatkuvat silmänkantamattomiin, hiljaisuus on...\nTyhjävaunujuna ylittämässä vähän ennen Krokvikiä pientä tunturipuroa, vetovoimasta vastaa IORE 111 Polcirkeln ja 109 Abisko -pari....\nKrokvikin ratapihaa syksyn dramaattisessa valaistuksessa. Säätila tuntureilla muuttuu tunnetusti hetkessä, muutamaa minuuttia aiemmin aurinko...\nMalmijuna ohittamassa Torneträskin asemaa 80-90 kilometrin tuntivauhdilla. Malmijunat kulkevat yllättävänkin lujaa täällä ja autolla...\nMalmijuna ohittaa hienoissa maisemissa Torneträskin aseman. Torneträsk on maisemiltaan aivan fantastisen upea. Järvi on noin 70 kilometriä...\nJälleen junakohtaus malmiradalla, tällä kertaa Abiskossa. Abisko on malmiradan alueen toiseksi tärkein turistikylä Riksgränsenin jälkeen....\nTeleputkella tunturin vierestä bongattu IORE 132 Rensjön matkalla kohti Björklideniä. Täällä kasvusto on lähinnä matalia vaivaiskoivuja ja...\nIORE 132 Rensjön vetämä malmijuna saapumassa Björklidenin asemalle, jossa se kohtaa Kiirunaan menevän tyhjävaunujunan. Lähdin täältä...\nJunakohtaus Björklidenin asemalla. Länteenpäin menevää lastattua malmijunaa vetää vanha tuttu IORE 132 Rensjön. Junaliikenne on...\nIORE 132 Rensjön syöksyy ulos lumisuojasta juuri ennen Vassijauren asemaa. Tämä on aluetta, jossa lunta saattaa sataa huimia määriä ja kuvan...\nMalmijuna Riksgränsenissä juuri Norjan puolelle saapuneena. Tunnelin toinen pää on Ruotsissa. Riksgränsenin kohta on melkein radan pohjoisin...\nYö saapuu erämaisemiin, mutta malmijunat jatkavat kulkuaan. Vaelsin lähimmältä tieltä n. 3 km pitkin tunturin reunaa ylöspäin...\nHakuehdoilla löytyi 26 kuvaa\n12.10.2014 00:19 Eljas Pölhö: Suuret kiitokset tästä kuvasarjasta; voi kun löytäisin töitä tuolta (65+ hah hah). Tänä vuonna en löytänyt rakoa käydä Malmbanalla ja kun Dm3 oli jo mennyttä kalua, niin olkoon.... Samaa sanoi Doug, yhden Kanadalaisen junalehden päätoimittaja, joka on yksi sen pallonpuoliskon suurista Dm3 ja Saab-ihailijoista (ei tykkää, kun Ruotsin valtio ei pelastanut Saabia). Kiitokset siis meiltä molemmilta.\n12.10.2014 00:38 Hannu Peltola: Tunnelma radalla oli muuttunut käsittämättömän paljon edellisestä vierailustani toukokuussa 2012. Kiirunan vanha asema-alue oli purettu ja asema oli siirtynyt pari kilometriä sivuun malmisuonesta, kaikki Dm3:t olivat kadonneet, Svappavaaran asema-alue oli niin tehokkaasti aidattu, ettei sinne enää päässyt ja vuonna 2012 aktiiviselta vaikuttanut Gällivaara nukkui nyt Ruususen 100 vuoden unta...\n12.10.2014 01:27 Oskari Kvist: Hieno kuvasarja, rautatieympäristön maisemat ovat kyllä vertaansa vailla. Varmaan olisi samanlaisen tyylistä jos joskus rata ulottuisi Kolarista Jäämerelle asti.\n12.10.2014 14:02 Riku Outinen: On kyllä hienoa! Polttaisi päästä jossain välissä Ruotsiin katselemaan, kun tuntuu että se on vähän niinkuin Suomi mutta liikenteeltään n.10000 kertaa vilkkaampi ja ennenkaikkea monipuolisempi kuin Neuvostolii....anteeksi Suomi. :)\n12.10.2014 18:19 Mikko Nyman: Loistava kuvasarja Hannulta! Mainiota!\n13.10.2014 21:12 Johannes Paasikivi: Kiitos hienosta kuvasarjasta. Taas säästyi benssiiniä monta litraa kun sai näin virtuaalisesti matkustaa. Hienoja kuvakulmia! Vaatii viitseliäisyyttä kammeta itsensä lämpöisestä kabiinista tunturin tuiverrukseen.


Enerke - Enerke Oy\nMikä on Enerke?\nYlpeästi enerkeläisiä suurella sydämellä\nOlemme yksi laaja-alaisimpia sähkönjakelujärjestelmien palveluita tarjoavia yrityksiä Suomessa. Palveluvalikoimaamme kuuluvat isot projektikokonaisuudet suunnittelusta dokumentointiin sekä pienemmät urakat ja yksikköhintaiset työt. Lisäksi tarjoamme kunnossapidon palvelusopimuksia verkkoyhtiöille ja teollisuuteen.\nEtsimme aina parhaat paikalliset kumppanit yhteistyöhön. Useiden palveluntarjoajien ja materiaalitoimittajien kanssa meillä on monivuotinen kumppanuus ja luottamus, joten myös toiminnan kehittäminen yhdessä on sujuvaa. Hallitulla laajenemisella ja organisaation kehittämisellä olemme viime vuosina luoneet entistä paremmat edellytykset monipuoliseen ja taloudellisesti kannattavaan toimintaan. Enerke on yritys, joka kasvaa omilla vahvuuksillaan.\nEnerke lukuina 2021\n> 12 M€/v.\n> 19 M€/v.\nMaakunnan oma sähkölaitos perustettiin heti sotien jälkeen v.1945. Usko tulevaisuuteen oli vahva ja kuparipulasta huolimatta Pohjois-Karjalan sähköistys eteni. Monissa kylissä vietettiin valojuhlia 1940 ja 50 –luvuilla, kun sähköt saatiin kylään. Maataloista järjestyi usein yösija ja talkooapua. 1970-luku oli kiivasta rakentamisen aikaa ja paljon verkkoa ja sähköasemia valmistu. 1990-luvulla viimeinenkin talo Pohjois-Karjalassa sai sähköt.\n1990-luvun uusia tuulia\nPohjois-Karjalan Sähkö (PKS) perusti verkonrakennusyksikön VERY:n. Tällä ennakoitiin tulevaa sähkömarkkinalakia, jonka mukaan mm. verkkotoiminta oli eriytettävä verkonhallinnasta ja sähkönmyynnistä. Päätöksellä haluttiin turvata PKS:lle paikallinen, ammattitaitoinen ja kilpailukykyinen saatavuus verkostotöihin, häiriöiden hoitoon sekä sähköasema- ja voimalaitostöihin.\nVerkonrakennusyksikkö yhtiöitettiin ja uusi tytäryhtiö Enerke perustettiin vuonna 2002 ja sata henkilöä siirtyi emoyhtiöstä Enerken palvelukseen. Työnsarkaa oli runsaasti tarjolla, sillä verkot olivat tulleet käyttöikänsä päähän. Vahva oppilaitosyhteistyö alkoi ja oppisopimuskoulutuksen kautta saatiin uutta ja osaavaa väkeä taloon.\nEnerken toiminta monipuolistui\nMaastossa tapahtuva sijainti- ja rakennesuunnittelu, korjaamoyksikkö sekä tekninen asiakaspalvelu siirtyivät emoyhtiöstä Enerkeen ja henkilöstömäärä kasvoi. Verkostosuunnittelu ja verkkotietojen ylläpito siirtyivät PKS Sähkönsiirrosta Enerkeen vuonna 2017. Myös sähköasema- ja teollisuusasennuksien osaamista haluttiin vahvistaa ja Enerke osti varkautelaisen perheyrityksen SLT-Consultsin vuonna 2009.\nAlusta alkaen Enerke myi palvelujaan myös maakunnan ulkopuolelle. 2020-luvulle tultaessa toimipisteitä oli jo 16 paikkakunnalla Hyvinkäältä Suomussalmelle ja Tampereelta Ilomantsiin.\nEnerke nyt ja tulevaisuudessa\nEnerke ja tytäryhtiö SLT-Consults sulautuivat vuoden 2021 alussa. Uudenlainen tekniikka sekä digitalisoituminen ovat muuttaneet ja tulevat muuttamaan työn luonnetta edelleen. Kestävän kehityksen ja vastuullisuuden teemat nousevat yhä vahvemmin esiin. Enerke on alallaan yksi laaja-alaisimpia palveluja tarjoava yritys.


Gwentin suljettu betatestijakso siirtyi lokakuulle | Livegamers\nGwentin suljettu betatestijakso siirtyi lokakuulle\nAlunperin syyskuulle ajoitettu ja PC:llä sekä Xbox Onella tapahtuva Gwentin suljettu betatestaus käynnistyykin lokakuussa, tiedottaa kehittäjä CD Projekt Red.\nThe Witcher 3:ssa pelattavaksi saapunut Gwent-korttipeli saa kokonaan oman pelinsä, mutta tämän hetkinen kehitysversio ei miellytä kehittäjää, eivätkä he halua sitä vielä pelattavaksi.\n”Tiedämme, että voimme tehdä ensivaikutelman vain kerran ja haluamme olla valmiita, kun esittelemme pelin. Hyvän pelin toimittaminen on meille tärkeämpää kuin deadlinen noudattaminen. Se ei kuitenkaan tarkoita, ettemme ymmärrä myöhästymisen aiheuttamaa pettymystä, ja pahoittelemme, että joudutte vielä odottamaan”.\nBetatesti käydään ainakin aluksi Xbox Onella ja PC:llä, ja ainakin valmiissa pelissä on mukana myös moninpeli. Pelata voi myös konsoleiden ja PC:n välillä, tosin konsoleiden välinen pelaaminen on toistaiseksi vielä poissuljettu.


Kävin tenttaamassa Juha Sipilää ja Antti Rinnettä Ruovedellä | Tiedonantaja\nHome >> Blogit >> Hannu Tiainen >> Kävin tenttaamassa Juha Sipilää ja Antti Rinnettä Ruovedellä\n20.08.2014 - 11:43\nUtelias kun olen, niin pitihän se ihan paikan päälle mennä katsomaan, miten Keskustan eduskuntavaalikampanja on pyörähtänyt käyntiin. Ja tietysti kutkutti päästä kasvotusten hiillostamaan puheenjohtajia Sipilää ja Rinnettä. Halusin kuulla valtiovarainministeri Rinteen perusteluja uudesta budjettiesityksestä, jossa leikataan ja säästetään ja silti puhutaan elvyttämisestä.\nLeppoisa mies tämä Sipilä, totesin kun ennen tilaisuuden alkua hieman ehdimme vaihtaa ajatuksia ja kieltämättä rehdin tuntuinen kädenpuristus, jos siitä nyt jotain voi päätellä. Tilaisuuden juonsi entinen kansanedustaja ja televisiotoimittaja Markku Laukkanen, joka muistaakseni on toiminut myös Karjalan liiton puheenjohtajana.\nLaukkanen tenttasi aluksi pirkanmaalaisia keskustalaisia eduskuntavaaliehdokkaita, josta kaksi asiaa jäi mieleeni. Lähes kaikki ehdokkaat painottivat yhteiskunnan roolin voimakkaampaa panostusta yritystoiminnan tukemisessa, nimenomaan ajatellen pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Varsin moni ehdokas oli myös taustaltaan yrittäjä. Myöhemmin puheenvuorossani pohdin miten tähän on tultu. Nimittäin kun aikanaan vasemmistoa syytettiin holhousyhteiskunnan ajamisesta, jossa ihmisten vastuu omasta elämästä sysätään yhteiskunnan hartioille ja samaan hengenvetoon oikeisto vaati vapaata markkinataloutta. Nyt sellainen on saatu ja meillä puhaltavat oikeistolaiset tuulet, niin vaaditaan yhteiskunnan holhousta yrittäjille.\nToinen, minua miellyttänyt asia oli kun kaikki ehdokkaat eivät juontaja Laukkasen maanitteluista huolimatta halunneet Suomea Natoon. Kovasti näytti Laukkasen kulkevan oikealla laidalla Keskustan kentässä, mikä tuli hyvin esiin hänen näkemyksessään Ukrainan tilanteesta ja siihen johtuneista syistä. Olin hänen kanssaan siitä jyrkästi eri mieltä, kun hän kertoi, kuinka ukrainalaiset muka halusivat Euroopan unioniin sen tähden kun ovat nähneet kuinka Itä-Euroopan maat liittyessään unioniin ovat vaurastuneet. Muistutin häntä kuinka valtaisat ovat esimerkiksi Unkarin leipäjonot ja miten romanikerjäläisiä lappaa pitkin Eurooppaa. Etupiirijaosta Ukrainassa on kyse, johon EU ja USA Naton voimin haluaa lyödä näppinsä, samansuuntaisen mielipiteen toi esille myös eräs ehdokas.\nMitä sitten jäi käteen Sipilän ja Rinteen paneelikeskustelusta, jota oli markkinoitu punamultaillaksi? Aluksi muisteltiin punamullan saavutuksia, ja Laukkanen jopa nosti esille, kuinka Sorsan-Virolaisen johdolla luotiin suomalainen pohjoismainen hyvinvointiyhteiskunta, jota ajatusta myös Sipilä ja Rinne myötäilivät. Palautin heidät ruotuun muistuttamalla, kuinka maalaisliiton ja SKDL:n ja sitä kautta laajojen joukkojen avulla luotiin pohja hyvinvointiyhteiskunnalle ja suomalaiselle kattavalle sosiaaliturvalle, jota Päivi Uljas kirjassaan Taistelu sosiaaliturvasta on hyvin kuvannut.\nMuuten paneeli oli sitä tuttua mitäänsanomatonta löpinää, kuten olemme television suurissa vaalikeskusteluissa tottuneet näkemään. Paljon puhuttiin sanomatta mitään ja pyörittiin lillukanvarsissa. Talouden tasapainottamista ja elvyttämistä kyllä sivuttiin, mutta siitä ei ottanut selvää vanha Hannukaan. Kun yritin nostaa keskusteluun työn ja pääoman välisen ristiriidan ja kerroin esimakuna paloja Esko Seppäsen uusimmasta kirjasta, jossa lyödään halki poikki ja pinoon, miten Suomessa ei työllä rikastu, kuinka kansallisuusvarallisuus on hävitetty demareiden myötävaikutuksella ja rikkaat tehneet valtavan puhalluksen - siihen ei haluttu tarttua.\nMitä tilaisuudesta jäi käteen tai mieleen? Se, että en ollut omieni joukossa, työläinen tai heikoimmassa asemassa oleva on vieraalla maaperällä porvaripuolueen tilaisuudessa. Siitäkin huolimatta kuinka ja mitä demarit ovat tehneet, niin tunsin enemmän läheisyyttä Rinteeseen kuin Sipilään. Rinne sentään puolusti Keskustan ristitulessa työläisen oikeuksia ja työsuhdeturvaa, eikä lämmennyt eläkeiän automaattiselle nostolle kun nykyiselläkään ei jakseta työelämässä eläkeikään asti.\nJa työläiset, köyhät ja syrjäytetyt, menkää joukolla porvarien ja eri puolueiden tilaisuuksiin ja kyseenalaistakaa nykymeno ja tuokaa omia ajatuksia ja vaihtoehtoja esille. Omissa porukoissa ja liemissä pyöriminen ja voivottelu ei ketään hyödytä.


Urisan Karpalo 60tbl\nUrisan® karpalo-inuliinitabletit sisältävät patentoitua Cran Max® -karpalouutetta sekä ravintoaineiden imeytymistä edistävää inuliinia. Cran Max® -karpalouutteen sisältämät tehoaineet ovat 34 kertaa tiiviimmässä muodossa kuin tuoreissa karpaloissa ja uutteen aktiivisuus on kolme kertaa vahvempi kuin karpalomehulla. Inuliini on luontainen prebiootti, joka edistää terveydelle hyödyllisten Bifido-bakteerien kasvua suolistossa ja ylläpitää aktiivisuutta suolistossa. Ravintolisä virtsateiden hyvinvointiin.\nKuivattua inuliiniuutetta sikurijuuresta 960 mg\nPatentoitua Cran Max® -karpalouutetta 500 mg\nvastaa karpaloa 17 g\n2 tablettia vuorokaudessa.\nPaino: 54 g Yksikköhinta: 268.52€ / kg


Noah *** | Dvd-arvostelut | Iltalehti.fi\nKeskiviikko 20.8.2014 klo 13.33\nPääosissa: Russell Crowe, Jennifer Connelly, Ray Winstone, Anthony Hopkins ja Emma Watson.\nVuokralle ja myyntiin 20.8.\nEkstrat blu-raylla:*** (Kolme laadukasta ja suomeksi tekstitettyä 20 minuutin dokumenttia, joista ensimmäinen keskittyy karuihin kuvauspaikkoihin Islannissa ja kaksi muuta massiiviseen arkkiin).\nRussell Crowe pelastaa myyttisen Nooan arkin hukkumasta. Ohjaaja Darren Aronofskylla on rautainen maine Hollywoodissa, eikä suinkaan syyttä. Unelmien sielunmessu, Wrestler - Painija ja Black Swan ovat huikeita mestariteoksia. Lähinnä niiden ansiosta Aronofskyn ympärille on muodostunut jo eräänlainen kultti; kaikki mitä hän tekee on taiteellisesti syvällisen puhuttelevaa ja multakin muuttuu kullaksi hänen kosketuksestaan.\nKukaan ei kuitenkaan ole täydellinen - edes Aronofsky. Noah osoittaa tylysti, että myös hänellä on rajansa, eikä jokainen laukaus osu napakymppiin. Raamatulliset aiheet ovat tunnetusti äärimmäisen haastavia ja tällä kertaa Aronofsky on haukannut liian ison palan.\nNoah ei ole missään tapauksessa mitäänsanomaton elokuva, mutta vasta pidempään kestävän loppuratkaisun henki on kiistattoman odottamaton, vaikuttava, koskettava ja raadollinenkin.\nTarinahan on jokaiselle tuttu. Nooa näkee enneunen, jossa räjähdysmäinen vedenpaisumus peittää kaiken elävän alleen ja tuhoaa synnissä rietastelevan ihmiskunnan. Hän uskoo sen viestiksi Jumalalta ja ryhtyy rakentamaan valtavaa arkkia turvatakseen perheensä ja tarjotakseen viattomille eläimille mahdollisuuden lisääntyä tulevaisuudessakin.\nKauhuskenaario toteutuu, mutta Nooalla on vielä eräs kammottava suunnitelma iskostettuna ajatuksiinsa. Se on joka tavalla leffan pysäyttävin hetki ja Aronofskya nerokkaimmillaan.\nRussell Crowe on moraalinsa ja kohtuuttoman raskaan henkisen taakkansa kanssa taistelevana Nooana häikäisevässä vireessä ja luo koko projektille korvaamattomasti uskottavuutta. Muut laatunäyttelijät taas jäävät avuttomina hänen varjoonsa.\nHämmästyttävintä Noahissa ovat nykytekniikan mittapuulla ala-arvoiset erikoistehosteet useammassakin kohtauksessa. Esimerkiksi kivijättiläiset ovat lähinnä koomisia, eikä eläinten joukkokokouskaan vakuutta enempää.


Tuulivoimatuotannon mahdollistaminen - Tornator\nIlmastonmuutoksen hillitsemisessä tärkeitä keinoja ovat fossiilisista raaka-aineista luopuminen ja kestävien, uusiutuvien energiamuotojen, kuten tuulivoiman käytön lisääminen. Mahdollistamme uusiutuvaa energiantuotantoa vuokraamalla maita tuulivoimatuotantoa varten.\nTavoitteenamme on, että maillemme rakennetaan ohjelmakauden aikana 100 uutta voimalaa, joiden yhteenlaskettu energiantuotantokapasiteetti on n. 600 MW. Tuulituotannon lisäämisellä saadaan aikaan huomattavat korvaavuusvaikutukset.\nTavoitteen saavuttamista seurataan vuosittain. Korvaavuusvaikutusten suuruuteen vaikuttaa voimaloiden rakentamisen edistymisen lisäksi niiden vuotuinen toteutunut käyttöaste ja korvattavissa olevan energiantuotannon muoto.