e-taidot: Kansainvälinen ulottuvuus ja globalisaation vaikutus - PDF\ne-taidot: Kansainvälinen ulottuvuus ja globalisaation vaikutus\nDownload "e-taidot: Kansainvälinen ulottuvuus ja globalisaation vaikutus"\n1 e-taidot: Kansainvälinen ulottuvuus ja globalisaation vaikutus SIVU 1\n2 Vastuuvapauslauseke Euroopan komissio tai kuka tahansa komission nimissä toimiva henkilö eivät ole vastuussa seuraavassa annettujen tietojen käytöstä. Tekstissä esitetyt mielipiteet kuuluvat tekstin laatijoille eivätkä ne välttämättä heijasta Euroopan komission mielipiteitä. Mikään tässä esitteessä ilmoitettu ei sisällä tai ilmaise minkäänlaista takuuta. Raportin tuloksia tulisi käyttää vain ohjenuorana osana kokonaisstrategiaa. Julkaisijat Dr. Eileen Doherty, IVI, Dr. Clare Thornley, IVI, Dr. Marian Carcary, IVI, Dr. Stephen Mc Laughlin, IVI, Werner B. Korte, Karsten Gareis, empirica GmbH, Marianne Kolding, Gabriella Cattaneo, IDC, Fiona Fanning, CEPIS. Suunnittelu ja layout: Snap Jervis, Käännös: Wordperfect. Euroopan yhteisöt, Tietojen toisintaminen sallitaan, mikäli lähde ilmoitetaan. Julkaisutiedot Tämän esitteen on laatinut Innovation Value Institute, National University of Ireland, Maynooth, Kildare, Irlanti, yhdessä seuraavien kumppaneiden kanssa: empirica, IDC ja CEPIS, Euroopan komission Yritystoiminta ja teollisuus -pääosaston puolesta. Tämä julkaisu on Euroopan "e-taidot: Kansainvälinen ulottuvuus ja globalisaation vaikutus" palvelusopimukseen kuuluva.\n3 ALKUSANAT Eurooppalaisten yritysten kyky kilpailla ja kehittyä uuden vuosituhannen alkaessa riippuu yhä enenevässä määrin uusien tieto- ja viestintäteknologioiden (TVT) innovatiivisesta ja tehokkaasta käytöstä. e-taitostrategia on yksi eurooppalaisen digitaalistrategian ja työllisyyspaketin osatekijöistä, jolla pyritään lisäämään kilpailukykyä, tuottavuutta ja työvoiman työllistyvyyttä. Euroopassa on tarve luoda paremmat innovaation ja kasvun kehysehdot, sekä uusia digitaalisia työpaikkoja. Euroopassa tulee myös varmistaa, että eurooppalaisten työntekijöiden tietämys, taidot, osaaminen ja kekseliäisyys, mukaan lukien TVT-alan ammattilaiset, täyttävät kaikkein korkeimman tason kansainväliset vaatimukset ja että niitä päivitetään jatkuvasti tehokkaassa elinikäisen oppimisen prosessissa. Huolimatta korkeasta työttömyystasosta, e-taitojen osaamisvaje kasvaa edelleenkin kaikilla sektoreilla. Tarjolla olevan osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden välinen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus on ongelma kaikissa jäsenvaltioissa, vaikka se vaikuttaakin niihin vaihtelevalla voimakkuudella. On merkittävää, että TVT-alojen ammatinharjoittajien kysyntä kasvaa noin 4 %:lla vuodessa, mikä ylittää tarjonnan. Avoimien toimien ennuste vuodelle 2015 on noin paikkaa, joista monet tulevat jäämään täyttämättä ellei tehdä enemmän nuorten houkuttelemiseksi tietojenkäsittelyalan opintoihin ja työttömien uudelleenkouluttamiseksi. Euroopan valtioiden päättäjät ovat lisäämässä merkittävästi ponnistelujaan osaamisvajeongelmien ratkaisemiseksi erilaisilla toimenpiteillä, aloitteilla ja kumppanuuksilla. Muitakin positiivisia merkkejä näkyy, sillä jäsenvaltiot toimivat nyt paljon entistä aktiivisemmin. Esimerkiksi Kreikka, Italia ja Bulgaria ovat muodostaneet vuonna 2014 kansalliset liittoumat osana Euroopan komission maaliskuussa 2013 käynnistämää "Grand Coalition for Digital Jobs" -toimintaa. Kansainvälinen ulottuvuus on muodostunut osaksi eurooppalaista e-taitopoliittista strategiaa vasta myöhemmin ja tähän liittyvään maaliskuussa 2014 Brysselissä järjestettyyn merkittävään tapahtumaan osallistui asiantuntijoita kaikkialta maailmasta. Palaute on ollut tähän mennessä erittäin positiivista, sillä keskustelun lisäämisen ja kansainvälisellä tasolla tapahtuvan tiedonvaihdon tarpeesta ja niiden hyödyistä ollaan laajalti yksimielisiä. Tällä tavoin pyritään löytämään parempia ratkaisuja osaamisvajeen aiheuttamaan ongelmaan, oppimaan lisää hyvistä käytännöistä ja edistämään TVT-alan ammattimaistumista. Tässä esitteessä on esitelty tärkeimmät tulokset ja johtopäätökset e-taitojen kansainvälisestä ulottuvuudesta ja globalisaation vaikutuksesta digitaalialan työpaikkoihin Euroopassa. Esite antaa asiassa ajantasaisen analyysin ja konkreettisia ja kunnianhimoisia suosituksia. Henkiseen pääomaan liittyvät kysymykset ja erityisesti e-taitostrategia ovat edelleenkin strategisesti ratkaisevan merkittäviä kaikkialla maailmassa. Euroopan komission ja kansallisten päättäjien tulee olla edelleenkin aktiivisia tällä alalla. Michel Catinat Yksikön päällikkö Avainteknologiat ja digitaalitalous Yritystoiminta ja teollisuus -pääosasto Euroopan komissio SIVU 1\n4 TAUSTATIETOJA Euroopan komission palvelusopimuksen avaintavoitteet ovat seuraavat: Tutkia e-taitojen kansainvälistä ulottuvuutta (erityisesti TVT-alan ammattimaisuuden edistämispyrkimyksiä), sekä analysoida maailman merkittävimpiä toimenpidealoitteita ja parhaita käytäntöjä. Arvioida globalisaation vaikutuksia korkean tason e-taitoihin. Viime kädessä palvelusopimuksen tavoite on ymmärtää e-taitojen kansainvälistä ulottuvuutta, jotta voitaisiin paremmin ennakoida muutokset ja ottaa ennakolta huomioon mahdolliset yhteistyö- ja yhteistoimintamahdollisuudet. Näissä puitteissa odotetaan, että hanke tulee pitkällä tähtäimellä auttamaan tiettyjen hyötyjen saavuttamisessa erilaisille sidosryhmille. On tarpeen myös korostaa, että monet mainituista tavoitteista ovat pidemmän tähtäimen tavoitteita, jotka liittyvät koko TVT-alan ammattien kehittymiseen kokonaisuutena. Tällaiset tavoitteet vaativat lisätyötä ja yhteistyötä monien sidosryhmien taholta, ja tämän palvelusopimuksen tuloksena syntyvän raportin tarkoituksena on toimia yhtenä tärkeimmistä askelkivistä kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi luvun lopusta lähtien e-taitojen kehittämiseen ja osaamisvajeongelman ratkaisemiseen liittyvät aloitteet ovat olleet ensi sijalla Euroopan komission ja EU-jäsenmaiden agendassa. Tällaiset aloitteet ovat keskittyneet voimakkaasti erilaisiin e-taitojen kehittämiseen tähtääviin toimenpiteisiin eripuolilla Eurooppaa. Esimerkkeinä mainittakoon seuraavat: Taitojen kehittämisen ja elinikäisen oppimisen painottaminen Euroopan työllisyyspolitiikassa. Euroopan komission osaamisen ja liikkuvuuden toimintasuunnitelma (2002) keskittyy sopeutuvan, sopeutuvan, osaa-van ja liikkuva työvoiman kehittämiseen dynaamista ja tietopohjaista taloutta varten. e-eurooppa (2005) aloitteen toimintapolitiikkaan kuuluu esimerkiksi e-oppimisohjelmien käyttöönotto ja osaamisen uudistaminen osaamisyhteiskuntaa varten. Euroopan komission Yritystoiminta ja teollisuus - pääosaston "GoDigital"-aloite etsii yhteistyöaloitteita teollisuuden ja tiedemaailman välillä TVT-taitojen vaatimusten määrittämiseksi, sekä PK-koulutusohjelman kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi. Euroopan komission Euroopan (2020) digitaalistrategia vuosille keskittyy pitkäaikaisten e-taitojen ja digitaalisen lukutaidon toimintasuunnitelmien korostamiseen ja käyttöönottoon jäsenvaltioissa. Euroopan komissio käynnisti 'Grand Coalition for Digital Jobs' -toiminnan. Työntekijöiden on työskenneltävä maailmanlaajuisesti jayhteistyöhakui sesti TVT-alan kasvattamiseksi ja e-taitojen osaamisvajeen ongelman ratkaisemiseksi. Christian Pagel, Tietoteknologiahallinnon johtaja/ Tietohallintojohtaja, ThyssenKrupp Industrial Solutions AG. CareerSpace-hankkeessa kehitetään yleisiä ydintaitoprofiileja, joissa TVT-alalla ilmeni selkeää osaamisvajetta. e-euroopan "Investing in People and Skills" -tavoite (2002) keskittyy erityisesti TVT-alan digitaaliseen lukutaitoon, TVT-alan koulutukseen ja harjoitteluun, sekä TVT-alan perustaitojen eurooppalaiseen sertifikaattiin. SIVU 2\n5 E-TAITONÄKYMÄ TVT-alan osaamisvaje Koulutetut työntekijät ovat menestyneiden yritysten peruskallio toimitusjohtajan keskuudessa eri puolilla maailmaa hiljattain laaditussa kyselyssä todettiin, että henkinen pääoma arvioitiin yli kaikkien muiden tekijöiden kestävän taloudellisen arvon lähteeksi. Nykypäivän äärimmäisen voimakkaan kilpailun liiketoimintaympäristössä teknologia on viestinnän, innovaation ja tehokkuuden avaintekijä. Kuitenkin monissa talouksissa eri puolilla maailmaa oleelliset e-taidot hallitsevien työntekijöiden kysyntä kasvaa entisestään, ja tarjonta ei pysty kattamaan tätä kysyntää. Kahdeksassa Euroopan maassa vuonna 2012 tehdyssä tietohallintojohtajien ja henkilöstöjohtajien empiricakyselyssä arvioitiin e-taitojen kysynnän olevan Euroopassa luokkaa. Kyselyssä käsiteltiin kolmea eri skenaariota, joista kaikkein todennäköisintä vaatimattoman taloudellisen kasvun tulevaisuutta kuvaava skenaario viittaisi todennäköiseen vaatimattomaan työpaikan kasvuun vuoteen 2015 mennessä, johon liittyisi työpaikan saatavissa olevien taitojen puutteesta johtuva rakenteellinen vaje. Suurimmat pullonkaulat löytyvät Iso-Britanniasta, Saksasta ja Italiasta, joissa on yhteensä 60 % kaikista Euroopassa olevista vapaista toimista. Tämä TVT-alan vapaiden työpaikkojen kasvava trendi osuu yhteen voimakkaan työttömyyden jakson kanssa, mikä viittaa tehokkuuden vähenemiseen työmarkkinoilla. Samantapaisia TVT-alan osaamisvajeita löytyy myös Yhdysvalloista, Kanadasta, Brasiliasta, Australiasta, Venäjältä, Etelä-Afrikasta, Latinalaisesta Amerikasta, Malesiasta ja Japanista. e-taitojen osaamisvaje on erityisen hälyttävä, kun tutkitaan uusia kehittyviä teknologioita TI-alan ja liiketoiminnan päätöstentekijöiden keskuudessa suoritettu IBM-kysely 13 eri maassa viittaa siihen, että kaksi kolmasosaa osallistujista uskoo mobiili-, analyysi-, pilvi- ja sosiaalisten teknologioiden olevan strategisesti tärkeitä. Kuitenkin 25 % osallistujista raportoi merkittävistä osaamisvajeista kullakin alalla, ja 60 % raportoi kohtalaisista tai merkittävistä vajeista. e-taitojen osaamisvajeeseen vaikuttaa myös työmarkkinoille osallistuvien naisten lukumäärä. OECD-maissa tällä hetkellä alle 20 % TVT-alan asiantuntijoista on naisia. Euroopassa naisten määrä vastaa alle 30 % TVT-alan työvoimasta, kun taas Yhdysvalloissa vain 23 % STEM-tieteisiin (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) liittyvistä työntekijöistä ovat naisia. Tilanne on vielä kärjistyneempi organisaation hierarkiassa ylöspäin siirryttäessä. Hiljattain laaditussa raportissa todetaan, että Silicon Valleyn nuorissa yrityksissä naisten hallussa on vain 9 % TI-alan johtavista paikoista ja ainoastaan 14 % ylimmän johdon paikoista (kun huomioidaan myös eitekniset osastot). Henkinen pääoma Asiakassuhteet Tuotteiden / palveluiden innovaatio Brändi(t) Liiketoimintamallin innovaatio Teknologia Kumppanuusverkostot Tietojen saanti, tietopohjaiset näkemykset Kehitys ja tutkimus, henkinen omaisuus Hinta-/tuloinnovaatio Varat (fyysiset, infrastruktuuri) Yhtiön yhteiskunnallinen vastuullisuus Yhtiön yhteiskunnallinen vastuullisuus 71% 66% 52% 43% 33% 30% 28% 25% 22% 19% 15% 13% 8% Kuva 1: Toimitusjohtajien tunnistamat kestävän taloudellisen arvon lähteet. (Lähde: IBM, 2012) 9,300,000 8,800,000 8,300,000 7,800,000 7,300,000 6,800, Työpaikat yhteensä Potentiaalinen kysyntä yhteensä Kuva 2: TVT-alan työntekijöiden kysynnän potentiaali Euroopassa (EU27) vuosina (Lähde: empirica 2013) Forfásin suorittamissa tutkimuksissa voidaan todeta, että suurten tietomäärien analyysiin ja ymmärtämiseen vaadittavat taidot tulevat olemaan yhä tarpeellisempia. Gerard Walker, Vanhempi toimintapolitiikan neuvonantaja, Forfás, Irlanti. SIVU 3\n6 e-taitoisten ammatinharjoittajien tarjonnan lisääminen TVT-opinnot kolmannen asteen koulutuksessa suorittaneiden määrän lisääminen on yksi ratkaisu e-taito-ongelmaan. Opiskelijalta kuluu kuitenkin tyypillisesti 3 4 vuotta kyseisen opintoprosessin suorittamiseen. Lisäksi nykyisen opetusjärjestelmän skaalattavuus on rajoitettua. Voidakseen vastata tähän haasteeseen, kansalliset päättäjät ja teollisuusala harkitsevat vaihtoehtoisia mekanismeja e-taitoisten ammatinharjoittajien välittömän osaamisvajeen ratkaisemiseksi. Perus- ja keskiasteen koulutus: TVT-alan opetuksen parantaminen on avaintekijä, kun pyritään kehittämään e-taitoisten työntekijöiden valmistumismäärää pidemmällä tähtäimellä. Kolmannen asteen koulutus - tiedemaailman.ja teollisuuden odotukset: Joillakin teollisuuden aloilla on kuultu kriittisiä mielipiteitä kolmannen asteen koulutuksesta valmistuneiden opiskelijoiden laatutasosta. Euroopan komissio tunnistaa teollisuuden ja tiedemaailman paremman yhteensovittamisen yhdeksi avaintekijäksi. Ammatillinen koulutus ja oppisopimuskoulutus: McKinseyn raportissa (2013) tutkittiin maailmanlaajuista siirtymistä koulutuksen parista työelämään nuorten keskuudessa ja todettiin, että 60 % nuorista uskoo työssäoppimisen ja käytännön koulutuksen olevan kaikkein tehokkaimpia opetustekniikoita. Kuitenkin alle puolet osallistujista oli mukana opinto-ohjelmissa, joissa kyseiset tekniikat olivat etusijalla. Näin ollen oppisopimusten ja ammatillisen koulutuksen odotetaan muodostavan ratkaisun e-taitojen osaamisvajeelle. Jatkuva osaamisen uudistaminen ja elinikäinen oppiminen: TVT-ala muuntautuu jatkuvasti ja juuri tämä muutoksen nopea tahti auttaa innovaation ja kasvavan tuottavuuden eteenpäin vientiä organisaatioissa. Tämän seurauksena nämä muutokset vaativat uusia taitoja TVT-alan ammatinharjoittajilta - mikä taas johtaa jatkuvaan elinikäisen oppimisen tarpeeseen. Teollisuuteen perustuva koulutus ja sertifiointi (IBTC): Hiljattain laaditussa empirica-raportissa (2013) todettiin seuraavaa: "Vastanneista henkilöstö- ja tietohallintojohtajista 30 % arvioi, että IBTC:hen perustuvat sertifikaatit ovat välttämättömiä joidenkin TVT-alan työpaikkojen tai ylennysten saamiseksi." Verkossa avoimet massakurssit (MOOC): Yhdistettyä oppimista: MOOC on verkkokurssi, joka tähtää laajan skaalan interaktiiviseen osallistumiseen ja avoimeen pääsyyn verkon kautta. MOOC-kurssit tarjoavat opiskelijoille mahdollisuuden saada opetusta, joka aikaisemmin ei olisi ollut heidän ulottuvillaan johtuen taloudellisista rajoituksista, maantieteellisestä sijainnista, instituutioiden pääsyvaatimuksista ja/tai henkilökohtaisista aikatauluista. Globaalin taitokokonaisuuden merkitys - toimintojen ulkomaistamisen vuoksi ja luode TVT-alan globaalin luonteen ja globaalien arvonlisäketjujen kasvavan merkityksen tunnistaminen lisää tietoisuutta TVT-alan ammatinharjoittajien tarpeesta omata kulttuurienvälisiä taitoja. Monet organisaatiot ulkomaistavat osan työtä, jolloin toiminta jakautuu yli maantieteellisten, kielellisten ja kulttuuristen rajojen. Liikkuvuus ja maahanmuutto Osa ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuudesta johtuu siitä, että koulutetut työntekijät sijaitsevat maantieteellisillä alueilla, joilla työntarjonta on vähäistä, ja ovat vastahakoisia siirtymään alueille, joissa kysyntä on suurempaa. Vuoden 2012 laadittu kysely 500 eurooppalaisen päätöksentekijän keskuudessa "tutkintojen ja ammattipätevyyksien molemminpuolisen rajat ylittävän tunnustamisen parantaminen todettiin tärkeimmäksi keinoksi lisätä taitojensiirrettävyyden liikkuvuutta. Maahanmuuttajilla on myös avainrooli monissa yhteiskunnissa. Hiljattain laaditussa raportissa "Silloin ja nyt - Amerikan uudet maahanmuuttaja-yrittäjät" todettiin, että 24 %:ssainsinööri-alan ja teknisistä yhtiöistä vähintään yksi perustajista oli syntyperältään ulkomaalainen. Silicon Valleyssa prosenttimäärä oli 44 %. Ottaen huomioon maailmanlaajuisen osaamisvajeen sekä maahanmuuttajien voimakkaan innovatiivisen panoksen, maahanmuuttopolitiikka on joutunut uuden tarkastelun kohteeksi mahdollisena kasvun ratkaisevana tekijänä. Monet teknologian teollisuuden parissa vaativat maahanmuuttosäännösten muutoksia nykyisen e-taitojen osaamisvajeen helpottamiseksi. TVT-alan ammattimaisuus voi asettaa Euroopan etusijalle kilpailukykyisyyden ja innovaation osalta, ja siitä saadaan myös selkeät reittikartat tuleville ammattilaisille. Declan Brady, Professionalismin Task Force -ryhmän puheenjohtaja, CEPIS SIVU 4\n7 TVT-ALAN AMMATTIMAISUUDEN NÄKYMÄT TVT-alan ammattimaistumisen tarve Miksi TVT-alan ammattien edelleen kehittäminen on tärkeää? Edellä mainitun e-taitojen osaamisvajeen lisäksi löytyy myös muita syitä: TVT-alan ammattien huono imago: Yleisöllä on huono kuva TVT-alan ammateista, mikä vaikuttaa ammattiin tulevien uusien työntekijöiden määrään. TVT-alan tietojen puutteellisuus: TVT-alan ammatinharjoittajien parissa todettu TVT-tietämyksen alhainen taso ja/tai tietosiilot estävät TVT-alan 'suuremman kuvan' näkemistä, sekä sen yhdistävyyttä ja sen roolia organisaatioiden voimavarojen suunnittelussa. Perinteinen keskittyminen ja luottaminen tietotekniikan oppitutkintoihin: Kolmannen asteen koulutuksen tarjoajien tulee sopeutua voidakseen vastata teollisuuden kasvavaan TVT-alan ammattilaisten kysyntään, joilta vaaditaan sekä yritystoiminnan että tekniikan asiantuntemusta. TVT-hankkeiden epäonnistuminen: Monet TVT-hankkeet eivät onnistu toimittamaan luvattua tehokkuutta ja lisäarvoa. Meillä IEEE:ssä on kehitetty ammattimaistamiskehys yhteistyössä teollisuuden kanssa, joka käsittää ITBOK:in, joka toimii sateenvarjona muihin BoK-toimijoihin nähden TIalan erikoistarpeiden osalta. Chuck Walrad, Puheenjohtaja, Ammattitoimintaneuvosto, ITkomitea, IEEE tietotekniikan järjestö Vaikutus yhteiskuntaan: Laajuus, jolla TVT-hankkeella epäonnistuessaan on mahdollisuus vahingoittaa yhteiskuntaa. TVT-ammatin rakenne-elementit IVI- ja CEPIS-raportissa "e-taidot ja TVT-alan ammattimaistaminen - TVT-alan ammattien edistäminen Euroopassa" (2012) tunnistettiin TVT-alan ammatin neljä rakenne-elementtiä: Tietosisällöt Ammattietiikka Opetus ja koulutus Osaaminen Kuva 3: TVT-alan ammatin rakenne-elementit. SIVU 5\n8 Tietosisällöt (Bodies of knowledge, BOK): Yksi menetelmä tietyn ammatin kehittämiseen on määritellä ensin asianmukainen tietosisältö kyseiselle ammatille, jota voidaan sitten käyttää standardien asettamiseen ja sertifiointipro-sesseihin. Osaaminen: Eri rooleissa työskentelevien henkilöiden voimavarojen ja osaamisen tarpeen ymmärtäminen on ratkaisevaa, jotta organisaatiot pystyvät tehokkaasti palkkaamaan ja kehittämään sopivia työntekijöitä. Opetus ja koulutus: Muodolliset pätevyydet, sertifikaatit, epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen ovat ammattilaisen urakehityksen toisiaan keskinäisesti tukevia komponentteja. Ammattietiikka: Kaikkia ammatteja määrittävänä piirteenä kuuluu niihin ammattieettisen toiminnan noudattaminen. TVT-alan ammattilaiset - työnmääritys TVT-alan ammattilaisesta ei ole olemassa yhtäkään sovittua yleismääritystä. Eri maissa ja organisaatioissa on erilaiset käsitykset tästä aiheesta. Tämän tutkimuksen puitteissa käytetty määritelmä on johdettu aikaisemmasta Euroopan komission aloitteesta ja se hyväksyttiin CEPIS-neuvostossa vuonna Voidakseen kehittyä globaalin liiketoiminnan vauhdilla, Intel tukee aktiivisesti työntekijöiden pyrkimyksiä kehittää jatkuvasti TVT-taitojaan paremman tulevaisuuden luomiseksi. Jim Kenneally, Päätutkija, Intel Labs Europe, Vanhempi tutkija, Innovation Value Institute. Määritelmä: TVT-alan ammattilaiset: Omaavat monipuolisen ja ajantasaisen tietämyksen oleellisesta tietosisällöstä. Osoittavat jatkuvaa sitoumusta ammatilliseen kehitykseen asianmukaisten ammattitutkintojen, sertifikaattien, työkokemuksen, epävirallisen oppimisen ja/tai arkioppimisen yhdistelmällä. Noudattavat sovittua eettistä ja toimintakoodia ja/tai sovellettavia sääntömääräisiä käytäntöjä, ja Tuottavat lisäarvoa sidosryhmille pätevän ammatinharjoittamisen myötä. SIVU 6\n9 TEKNOLOGISET TRENDIT Muutosnopeus TVT-alan muutokset tapahtuvat nopeasti ja niiden vauhdissa pysyminen on yhä vaikeampaa. Tässä tilanteessa TVT-alan ammatin tulee olla riittävän ketterä ja joustava voidakseen sopeutua niihin sekä muotoutua näiden muutosten mukaisesti. Nopeat muutokset voivat myös herättää uusia ja odottamattomia eettisiä kysymyksiä, sekä ongelmia opetuksessa ja koulutuksessa pyrittäessä pysymään teknisten uudistusten vauhdissa. Joitakin teknisten trendien avaintekijöitä ovat seuraavat: Esineiden Internet 'Esineiden Internet' (IoT) sai tämän nimen siksi, että aluksi se viittasi siihen, että Internet tuo mukanaan yhä enenevässä määrin 'esineitä', eli erilaisia laitteita, kuten älypuhelimet ja muut älykkäät laitteet. Ympäristöömme sisältyy yhä valtavampi määrä esineisiin upotettuja antureita, jotka ohjaavat asiayhteydestä tietoisia palveluita, joita ihmiset ja liikeyritykset voivat käyttää hyväkseen. Suuret tietomäärät 'Suuret tietomäärät' on määritelty 'massiiviseksi tietomääräksi, joka kerääntyy ajan myötä ja jota on vaikea analysoida ja käsitellä tavallisia tietokannan hallintatyökaluja käyttäen'. Nykyään on olemassa jatkuva uuden sisällön virta, joka aiheuttaa tietomäärän kasvamisen, mukaan lukien verkkokirjoitukset ja käyttötiedot, aistinvaraiset tiedot, käyttäjän luoma sisältö, GPS ja RFID. Suuret tietomäärät ovat tärkeitä, sillä ne antavat paremman näkemyksen tilanteesta markkinointiosastoille, talousalalle, liiketoimintaan, strategiaan ja talouksille ja yhteiskunnille kokonaisuutena. Tämä johtaa sellaisten työntekijöiden kysyntään, joilla on liiketoiminnalliset ja matemaattiset taidot tutkia ja analysoida näitä tietoja siten, että niistä saadaan sekä liiketoiminnallista että yhteiskunnallista arvoa. Analyyttisen syväosaamisen kykyjen kysyntä Yhdysvalloissa saattaisi olla % suurempi kuin sen ennustettu tarjonta vuonna Analyyttisen syväosaamisen kykyjen tarjonta ja kysyntä vuonna 2018 tuhatta henkeä % vaje tarjontaan nähden vuonna Analyyttisen työllisyystilanne syväosaamisen kyvyt omaavia valmistuneita Muut tarjonta Osaamisvaje 2018 odotettu kysyntä 1 Muita tarjonnan ohjaimia ovat poistuma (-), maahanmuutto (+) ja aikaisemmin työttöminä olleiden analyyttisen syväosaamisen kyvyt omaavien henkilöiden uudelleen palkkaaminen (+). LÄHDE: US bureau of Labour Statistics; US Census; Dun & Bradstreet; yhtiökyselyt; McKinsey Global Institute analysis Kuva 4: Analyyttisen syväosaamisen kykyjen ennustettu kysyntä vuodelle SIVU 7\n10 Pilvipalvelut Pilvipalvelut eli 'pilvi' on havaittu erittäin tärkeäksi välineeksi useimmissa liikeyrityksissä. Vuoden 2011 Accenture/LSEkysely, johon osallistui yli ylemmän johdon edustajaa paljasti, että yli 50 % liikemaailman vastaajista uskoi, että pilvipalvelut voivat "antaa meille mahdollisuuden keskittyä liiketoimintamme muuttamiseen eikä pelkästään TVT-toiminnan muuttamiseen." Pilvipalvelujen hyödyt näkyvät erityisen voimakkaasti PK-yrityksissä, sillä niissä pystytään käyttämään hyödyksi TVT-mahdollisuuksia, jotka olivat aikaisemmin vain suurten kansainvälisten yritysten ulottuvilla. Sosiaaliset työkalut ja teknologiat Sosiaaliset teknologiat viittaavat teknologiaan perustuviin lähestymistapoihin, jotka helpottavat vuorovaikutusta ihmisten ja organisaatioiden välillä. Esimerkkejä sosiaalisista työkaluista ja teknologioista liiketoiminnan parissa ovat sosiaaliset verkot ja video. Mobiiliteknologia Mobiiliteknologialla on parhaillaan valtava vaikutus liiketoimintaan maailmanlaajuisesti. IDC arvioi, että älykkäät mobiililaitteet tulevat luomaan 57 % TI-teollisuuden kokonaiskasvusta maailmanlaajuisesti. Vaikka mobiiliteknologian kyvyistä onkin olemassa kysyntää organisaatioissa, InformationWeekin vuoden 2012 järjestämässä kyselyssä todettiin, että tämä ei ehkä tarkoita sitä, että yhtiöt ryhtyisivät palkkaamaan lisää henkilöstöä, sillä useimmissa yhtiöissä ollaan pikemminkin kouluttamassa nykyistä henkilöstöä uudelleen. INSEAD-yrityksessä MBA-tutkinnon omaavat oppivat miten käyttää tietojen analysointia liiketoiminnan ongelmien ratkaisemiseen hankekohtaisessa oppimisessa todellisia tietoja käsitellen, samalla kun he käyttävät uusimpia pilvipohjaisia ja avoimen lähdekoodin omaavia työkaluja. Theodoros Evgeniou, Päätöksentekotieteen ja teknologiahallinnon professori, INSEAD elab. SIVU 8\n11 MAKROTALOUDELLISET JA YHTEISKUNNALLISET TRENDIT Trendit Makrotaloudelliset ja yhteiskunnalliset trendit, jotka todennäköisesti vaikuttavat koulutettujen työntekijöiden tarpeeseen tulevaisuudessa, ovat mm. seuraavat: maailmanlaajuisten työmarkkinoiden ja taloudelliset kasvunopeudet, nuorisotyöttömyys, väestön ikäjakauma ja naiset työväestössä. Näiden trendien ymmärtäminen on arvokasta, sillä se auttaa tuomaan hiukan valoa siihen, miten globalisaatio saattaa kehittyä ajan myötä. Trendit on jaettu kolmeen perussegmenttiin: Maisema: nykyinen globaali makrotaloudellinen ja yhteiskunnallinen maisema. Maasto: tietyt avaintekijät, jotka muovaavat maisemaa. Horisontti: trendit, jotka todennäköisesti muodostavat osan maisemaa tulevaisuudessa. Maisema Maailmanlaajuiset työmarkkinat: Kansainvälinen työtoimisto arvioi työttömien kertyneen yhteismäärän olevan 197 miljoonaa henkeä vuonna Maailmanlaajuiset kasvunopeudet: Kehittyneiden talouksien alhaiset kasvunopeudet vastaavat vain murto-osaa kehittyvien maiden vastaavista nopeuksista. Itä-Aasiassa, jossa on ilmennyt voimakasta kasvua viime vuosien aikana, kasvunopeus näyttää hidastuvan merkittävästi. Käänteisesti jotkut Euroopan talouksista, joissa vallitsi taantuma, näyttävät nyt joitakin elpymisen merkkejä, vaikkakin heikkoja. Nuorisotyöttömyys: Nuorisotyöttömyyteen liittyvä maailmanlaajuinen tilanne on huolenaihe. ILO:n, OECD:n ja Maailmanpankin julkaisemia lukuja käyttäen Economist arvioi, että saattaa olla "jopa 290 miljoonaa vuotiasta, jotka eivät ole mukana työmarkkinoilla - lähes neljännesosa koko maailman nuorisosta, ja koko Amerikan väestöä vastaava väkiryhmä." Samanaikaisesti on olemassa puute koulutetuista, aloitustason työntekijöistä. Nämä kaksi erisuuntaista mallia - nuorisotyöttömyys ja riittämätön määrä koulutettuja aloitustason työntekijöitä - kuvastavat nykyisen osaamisvajeen luonnetta ja korostavat myös taitojen parantamisen merkitystä ja tarvetta tässä ikäryhmässä samanaikaisesti työpaikkojen luomispyrkimysten kanssa. Japanissa julkaistaan vuosittain TI-alan henkilöresurssien valkoinen kirja, josta saamme tietoja merkittävistä muutoksista TI-alan henkilöresurssien roolista yritysmaailmassa. Näin voimme perustaa e-taitopolitiikkamme ja aloitteemme vahvaan näyttöön. Masayoshi Tsuru, IPA, Japani. Kasvua, mutta keskeytyminen odotettavissa Puola 3,4 % Ranska 1,2 % Australia 3,1 % Japani 0,9 % Kanada 2,3 % Yhdistynyt kuningaskunta 2,1 % Yhdysvallat 2,4 % Alankomaat 1,1 % Saksa 1,3 % Irlanti 2,2 % Taistelee kasvaakseen Italia 0,3 % Portugali 0,5 % Espanja 0.9% Kreikka 0,6 % Kertymät Euroalue 1,0 % Maailmanlaajuiset markkina-arvot 3,5 % Kiihtyvää kasvua Indonesia 6,2 % Brasilia 4,0 % Etelä-Afrikka 3,6 % Hidastuvaa kasvua Kiina 7,3 % Etelä-Korea 3,6 % Intia 6,6 % Meksiko 3,7 % Saudi-Arabia 4,2 % Venäjä 3,8 % Turkki 5,1 % Kuva 5: Maailmanlaajuisen kasvun tilannetaulukko. (Lähde: PWC -16. maailmanlaajuinen CEO-kysely, 2013) SIVU 9\n12 Taitojen puute on yleinen syy aloitustason vapaisiin työpaikkoihin - vastanneiden työnantajien prosenttiluvut. 36 % työnantajista ilmoitti, että taitojen puute aiheutti myös "merkittäviä ongelmia kustannusten, laadun ja ajan suhteen" tai vielä pahempaa esiintyy kokonaisia työkokonaisuuksia, joissa työnantajat tarvitsevat kokeneita vanhempia työntekijöitä...yhtiö, joka ei muuta suhtautumistaan vanhempiin työntekijöihin tulee jäämään jälkeen." Horisontti Afrikan tuleminen: Tähän mennessä suurin huomio kehittyvinä markkinoina on keskittynyt Brasiliaan, Venäjälle, Intiaan ja Kiinaan. Afrikka tulee kuitenkin todennäköisesti muuttamaan työllistämisen dynamiikan lähitulevaisuudessa. Maailmanpankki raportoi vuonna 2014, että Saharan eteläpuolisen Afrikan on ennustettu nousevan 6 %:lla (ilman Etelä-Afrikkaa, joka on kyseisen maanosan suurin talous). PK-yritysten digitalisointi: Pienet ja keskisuuret yritykset (PK) ovat keskeisiä Euroopan ja koko maailman taloudelle. Sillä, miten PK-yritykset pystyvät sopeutumaan TVT-alan kehittymisen tuloksiin tulee olemaan merkittävä vaikutus e-taitojen tarpeeseen. Turkki Intia Brasilia Yhdysvallat Meksiko Saudi-Arabia Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Marokko Kuva 6: Työnantajat, jotka mainitsivat taitojen puutteen syyksi aloitustason vapaisiin työpaikkoihin. (Lähde: McKinsey-kysely, 2012) Maasto Maailmanlaajuinen koulutettujen työntekijöiden tarve: Maailman talousfoorumin raportti (2011) maailmanlaajuisesta kykytilanteesta antoi selkeän diagnoosin ongelmasta: "Pohjoisella pallonpuoliskolla on laaja-alaista osaamisvajetta ammatillisissa keskittymissä pääasiallisesti siksi, että väestö ikääntyy nopeasti ja koulutusstandardit ovat riittämättömiä...monissa eteläisen pallonpuoliskon maissa raportoidaan työvoiman ylijäämästä johtuen voimakkaasta talouskasvusta ja vakaasta syntyvyydestä. Tästä huolimatta herää kysymys näiden työntekijöiden työllistettävyydestä - onko heillä tarvittavat taidot työn saamiseen ja tehokkaaseen työskentelyyn." Naisten määrän kasvu työpaikoilla: Naisten lukumäärä työväestössä nousi kehittyneissä talouksissa 77 miljoonalla vuosien 1980 ja 2010 välisenä aikana, joka vastaa 61 % yhteensä 122 miljoonasta uudesta nettotyöntekijöiden määrästä kehittyneissä talouksissa. Erityisesti naiset vastaavat merkittävästä yliopistokoulutuksen saaneiden prosenttiosuudesta kehittyvissä talouksissa, mutta tämä ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että heidän osallistumisensa työelämään olisi vastaavalla tasolla. Väestön ikäjakauma: Monissa maissa ikääntyvää väestöä rohkaistaan työskentelemään myös nykyisen eläköitymisiän jälkeen. Esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien eläkeministeri Steve Webb näkee vanhemmat työntekijät "käyttämättöminä voimavaroina" ja toteaa, että "aika ajoin Globalisaation tarjoamat mahdollisuudet: Globalisaatio, yhdessä parhaillaan tapahtuvien perinpohjaisten teknologisten muutosten kanssa, tarjoaa myös monia mahdollisuuksia yrityksille. Kehittyvissä maissa seuraavien kahdenkymmenen vuoden aikana tapahtuvan infrastruktuuribuumin on arvioitu ylittävän 20 biljoonan dollarin rajan ja se todennäköisesti vaatii mittavia insinöörityön, suunnittelun, teknisiä ja liiketoiminnallisia palveluita, jotka voisivat tulla Euroopasta. Potentiaalinen tuotto voitaisiin jakaa kehittyvien ja kehittyneiden maiden kesken. BCG-tutkimus osoittaa, että teknologisesti kykenevät PK-yritykset lisäsivät tuottoa 15 prosenttipistettä nopeammin ja loivat työpaikkoja lähes kaksi kertaa niin nopeasti kuin niiden vertaisyritykset. Ralf Dreischmeier, Kansainvälisten toimintojen johtaja (ITkäytäntö), The Boston Consulting Group. SIVU 10\n13 ENSISIJAISET TUTKIMUSTULOKSET - SIDOSRYHMIEN VISIOT JA STRATEGIAT Trendit 33.3% Tämän palvelusopimuksen avainelementti oli suorittaa ensin tutkimus johtavien sidosryhmien parissa, 31.9% jotta voitaisiin selvittää heidän visionsa ja strategiansa e-taitojen ja TVT-alan ammattimaisuuden suhteen. Sidosryhmät muodostuivat tietohallintojohtajista, ylemmistä TVT-johtajista ja TVT-henkilöstönhallintajohtajista lukuisilla 18.1% teollisuussektoreilla 15.3% ympäri Eurooppaa. Mikä on mielipiteesi seuraavista väitteistä? "Maassamme kokonaisuutena ilmenee vakava TVT-taitojen vaje/kysynnän ja tarjonnan vastaamattomuus, joka rajoittaa yhtiöiden kasvua?" 1.4% Voimakkaasti eri mieltä(1) 0 0,0 % 48.6% Eri mieltä(2) 5 7,1 % Neutraali(3) 16 22,9 % 22.9% 21.4% Samaa mieltä(4) 34 48,6 % Voimakkaasti samaa mieltä(5) 15 21,4 % 0.0% 7.1% "Organisaatiossamme korkean tason TVT-taitojen saatavuuden puute vaikuttaa negatiivisesti kykyymme kasvattaa liiketoimintaa". Voimakkaasti eri mieltä(1) 1 1,4 % 33.3% 31.9% Eri mieltä(2) 13 18,1 % Neutraali(3) 24 33,3 % 18.1% 15.3% Samaa mieltä(4) 23 31,9 % Voimakkaasti samaa mieltä(5) 11 15,3 % 1.4% Kuva 7: Havaittu TVT-taitojen vaje/kysynnän ja tarjonnan vastaamattomuus kyselyyn vastaajien keskuudessa. Nämä tulokset viittaavat siihen, että suurin osa (70 %) vastaajista uskoo, että on olemassa vakava TVT-taitojen vaje/tarjonnan ja kysynnän vastaamattomuus, joka rajoittaa yhtiöiden kasvua. Tämän lisäksi lähes puolet (47 %) kaikista vastanneista uskoi, että korkean tason TVT-taitojen saatavuuden puute vaikuttaa heidän kykyynsä kasvattaa liiketoimintaansa. Toimintojen ulkomaistamisen ja automaation vaikutus Suurin osa (61 %) vastaajista arveli, että toimintojen ulkomaistamisella on todennäköisesti kohtalainen tai voimakas vaikutus tulevaisuuden TVT-taitojen kysyntään heidän organisaatiossaan. Yli kolme neljäsosaa kaikista vastanneista (76 %) arveli, että 'automaatiolla' on todennäköisesti vaikutusta tulevaisuuden TVT-taitoisten työntekijöiden kysyntään heidän organisaatioissaan. Ammattiin liittyvien avaintrendien vaikutus Vähemmistö vastanneista (44 %) uskoo, että tulevaisuudessa tulee olemaan vähemmän TVT-alan ammattilaisia perinteisillä TVT-osastoilla, ja samalla enemmän 48.6% TVT-alan ammattilaisia, jotka työskentelevät koko yrityksen laajuudella. Yli puolet vastanneista (53%) uskoo, että verkossa avoimet massakurssit (MOOC) voisivat merkittävästi muuttaa tapaa, jolla TVT-alan ammatinharjoittajien jatkuvaa ammatillista kehitystä voisi toteuttaa seuraavien kolmen vuoden 22.9% aikana. 21.4% Tämä luku on hämmästyttävän korkea, ottaen huomioon, että verkossa avoimet massakurssit ovat suhteellisen uusia, vaikkakin se mahdollisesti korostaa tähän innovaatioon 7.1% kohdistuvia suuria odotuksia. Yli kolme neljäsosaa (77%) vastanneista uskoo, että TVT 0.0% on globaali ammattiala ja että kansallisten ponnistelujen tulisi olla samalla linjalla 1 maailmanlaajuisesti, jotta 5 ammatin kehittäminen onnistuisi. Vielä lisäksi, merkittävän suuri enemmistö (80%) vastanneista uskoo, että TVT-alan ammattilaisilla tulisi olla yhteinen tulkinta perustavasta TVT-alan tietosisällöstä (BoK), eli ydintietorungosta, joka kaikkien TVT-alan ammattilaisten tulee tuntea. SIVU 11\n14 Muita tutkimustuloksia: Raportoitu TVT-osaamiskehysten käytön lisääntyminen vastanneiden keskuudessa (verrattuna aikaisempaan vuoden 2011 tutkimukseen TVT-alan ammattimaisuudesta). Yli puolet vastanneista (51 %) ilmoitti, että uusilla TVTalalle valmistuneilla henkilöillä ei ole tarvittavaa yhdistelmää teknisiä, liiketoiminnallisia ja ihmissuhdetaitoja, jota tarvitaan liiketoiminnan edistämiseen ilman lisäkoulutusta. Suurin osa (71 %) tietohallintojohtajista ilmoitti, että mitä tulee jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen, kokeneet TVT-ammatinharjoittajat menestyvät TVT-taitojensa ylläpitämisessä ajan tasalla jatkuvalla koulutuksella. Tekniset avaintrendit, jotka tulevat todennäköisesti ohjaamaan tulevaa asiantuntemuksen kysynnän kasvua, ovat tärkeysjärjestyksessä seuraavat: kyberturvallisuus, mobiiliteknologiat, pilviteknologia, suuret tietomäärät, yhteiskunnallinen yritystoiminta ja kuluttajistuminen (tuo oma laitteesi - BYOD). Todennäköisimmin 'kotimaassa' pysyvät taidot: Tietoturvaan liittyvät taidot. TVT-toimittajan johtamistaidot. Yhtiöarkkitehtuurin taidot. Liiketoiminnan prosessinhallintataidot. Digitaalisen markkinoinnin taidot. E-johtajuustaidot; tiedon visualisointi/tiedon analyysi, suurteholaskentataidot ja käyttäjäkokemuksen (UX) suunnittelutaidot. Perityn tiedon ylläpitotiedot. Todennäköisimmin 'ulkomaille' siirtyvät taidot: Koodaus/ohjelmistotekniikka /sovellusten rakennustaidot sekä ohjelmiston testaustaidot. Yhteenveto alustavan tutkimuksen tuloksista Tästä tutkimuksesta nousi esiin joitakin avainteemoja. Kaikkein merkittävin niistä on se, että suurin osa sidosryhmien edustajista havaitsee olemassa olevan vakavan TVT-taitojen osaamisvajeen/tarjonnan ja kysynnän vastaamattomuuden ja näkee tämän rajoittavan yhtiön kasvua. Tähän yhdistyy myös se seikka, että sidosryhmien edustajien enemmistö havaitsee, että TVT-alalle valmistuneilla ei ole tarvittavia TVT-taitoja liiketoiminnan edistämiseen. Ja vielä lisäksi, aikaisemmin mainitussa tutkimuksessa toiminnan ulkomaistamisen ja automaation vaikutuksesta TVT-taitojen kysyntään kävi ilmi, että vastaavasti 60 % ja 75 % vastanneista uskoi toiminnan ulkomaistamisen ja automaation vaikuttavan heidän organisaatioonsa tulevaisuudessa. Myös vaihtelevia kysynnän lukuja erilaisille TVT-taidoille raportoitiin, ja jokaisella niistä oli vaihteleva ulkomaistamisen osuus. Tiettyjen taitojen havaittujen tulevaisuuden kasvu-/laskusuhdanteiden ja toimintojen ulkomaistamisen todennäköisen laajuuden ymmärtäminen on ratkaisevaa yksittäiselle työntekijälle tämän suunnitellessa urapolkuansa. Se on tärkeää yrityksille näiden suunnitellessa liiketoimintaansa, ja se on tärkeää päättäjille näiden laatiessa tukipoliittisia suunnitelmiansa. Sekä työnantajat että koulutuksen tuottajat hyötyvät yhteistyöstä, jolla varmistetaan, että tutkinnon suorittajilla on oikeat TI-taidot oikealla hetkellä. Frits Bussemaker, CIONET-kumppani, Alankomaiden kansainvälinen yhteyshenkilö. SIVU 12\n15 GLOBALISAATION VAIKUTUS TVT-TUOTANTOON: TOIMINTOJEN ULKOMAISTAMINEN JA MAAILMANLAAJUINEN ULKOISTAMINEN Ulkomaistetut palvelut Ulkomaistettujen palvelujen tuottaminen tuli yhä suositummaksi koko 1990-luvun ajan. Vaikka alun perin toimintojen ulkomaistamisen avaintekijä oli kustannusten vähentäminen, sitä mukaa, kun palveluntuottajat ovat saaneet kokemusta ulkomaisen toiminnan hallinnasta ja kun niiden tavoitteet ovat kasvaneet, ne ovat yhä enenevässä määrin ryhtyneet ohjaamaan monimutkaisten prosessien toiminnallisia parannuksia ja muuttamaan ja standardisoimaan prosesseja asiakkailleen. Näiden muutosten täydellistä analyysia on vaikea suorittaa, sille monet ulkomaille siirretyistä toiminnoista ovat vuosien varrella olleet "tiukassa valvonnassa", esimerkiksi siksi, että asiakkaat olivat huolissaan "työpaikkojen ulkomaistamisen" potentiaalisista vaikutuksista yhtiön imagoon - tai yksinkertaisesti siksi, että ulkomainen elementti on ollut integroitu osa kokonaistoimitusta maailmanlaajuisessa toimitusketjussa. Viralliset tilastot ovat puutteellisia sekä ulkomaistettujen toimintojen laajuuden että tyypin osalta, kuin myös viime vuosikymmenten kehityksen suhteen. Miten siis voimme arvioida ulkomaistamisen laajuutta, niiden toimintojen tyyppiä, joihin se eniten vaikuttaa, ja näin ollen myös niiden taitojen tyyppiä, joihin vaikutus kohdistuu? Analysoitaessa Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa solmittujen TI- ja liiketoimintapalvelusopimusten laajuutta, ja analysoimalla Intian johtavien ulkomaistettujen palvelujen toimittajien tuoton muodostumista, on selvää, että sovelluksiin liittyvä työ on kaikkein tyypillisintä ulkomaistettua toimintaa. Tästä huolimatta on havaittavissa kasvava tendenssi infrastuktuuriin ja liiketoimintaprosesseihin liittyvän työn ulkoistamiseen. Innovaatio (toisin sanoen tutkimus ja kehitys) ja "muut" esiintyvät jatkuvasti kaikkein vähäisimpinä osuuksina sopimuksista mainittuna ajanjaksona. Taidot ulkomaistetussa arvonlisäketjussa Tätä taustaa vasten katsottaessa, mitkä taidoista siirtyvät ulkomaille? Ne taitokokonaisuudet, joita tarvitaan ulkomaille siirretyssä toiminnassa, ovat aivan yhtä vaihtelevia kuin kotimaassakin tarvittavat taidot, mutta luonnollisesti ne painottuvat toimintoihin, jotka voidaan toimittaa etätyönä ja joissa henkilökohtainen vuorovaikutus palvelun tai tuotteen loppuasiakkaan kanssa ei ole niin tärkeää. Ulkomaistetun toiminnan arvonlisäketju on monipuolinen ja kuten kaikissa erityyppisissä töissä, toiminnan suorittamiseen tai sitoumuksen täyttämiseen tarvitaan sekä alemman että ylemmän tason taitoja omaavia henkilöitä. Tämä suuntaus on yleistynyt sitä mukaa, kun ulkomaille siirretty toiminta on kehittynyt entisestään ja kun organisaatiot eivät enää käytä ulkomaistettua toimintaansa vain toimituskustannusten alentamiseen, vaan pikemminkin osana monimutkaisempaa, globaalia ulkoistamisstrategiaa. Tätä tutkimusta varten tietohallintajohtajien keskuudessa suoritettu kysely antaa joitakin indikaattoreita tulevaisuuden taitokysynnän odotetusta kehityksestä ulkomailla vuoteen 2020 (ks. edellinen osio). Olennaisesti nämä tulokset osoittavat viime vuosikymmenen aikana havaittujen trendien jatkumista, eikä suurempaa "kvanttiaskelta" odoteta tapahtuvan. Avaloqille on strategisesti äärimmäisen tärkeää palkata ja kehittää korkeatasoiset e-taidot omaavia työntekijöitä eurooppalaisiin toimipisteisiimme. Martin Frick, Liiketoimintaprosessien ulkoistamisen pääjohtaja, Avaloq Evolution AG. SIVU 13\n16 Työvoiman arbitraasista standardisointiin, automaatioon ja pilviteknologiaan Kun ulkomailta toimitetut palvelut ovat yhä kehittyneempiä, on havaittavissa loitontumista aikaisemmasta työvoiman arbitraasitilanteesta ja toimitettavat palvelut ovat yhä kehittyneempiä ja tuottavuus on kasvanut standardisoimalla prosesseja ja lisäämällä tuotannon automaatiota, mikäli mahdollista. Prosessien standardisointi johtaa toistettavan ja skaalattavan ei-inhimillisen varannon luomiseen, kuten esimerkiksi ohjelmistopaketit, prosessimallit ja niin edelleen, jotka täydentävät ja/tai korvaavat ihmistyövoiman ja näin ollen automatisoivat prosessin mahdollisimman pitkälle. Miten automaatio voi johtaa tietotyöntekijöiden korvaamiseen on aihe, jota on kuvattu laajalti. Tästä huolimatta, avainkysymys tässä asiassa on se, että olisiko sen tuloksena näiden kokoaikaopiskelijoiden korvaaminen vai heidän uudelleen työllistämisensä? Todennäköisesti vastaus on se, että se tulee olemaan yhdistelmä molempia vaihtoehtoja, hyvin samalla tavoin kuin mitä on havaittu toimintojen ulkomaistamisen yhteydessä. Tuottavuuden lisääntyminen ei aina tarkoita työpaikkojen menettämistä. Toinen mielenkiintoinen aspekti tietotyön automaatiossa on se, että sillä on mahdollisuus tasapainottaa pelikenttää kustannuksiltaan kalliimpien läntisten maiden ja tyypillisten ulkomaistettujen toimintojen kohdemaiden välillä. Jos tietokone pystyy hoitamaan tietyn prosessin tai tehtävän täysin yksin, tämän tehtävän tai prosessin maailman ääriin siirtämisestä aiheutuvat taloudelliset hyödyt katoavat. Ja sitten pilvi. Pilvi edustaa perusteellista muutosta tavassa, jolla laskentatehoa luodaan ja jaetaan. Pilvipalvelut voi nähdä eräänlaisena vaihtoehtona toimintojen ulkomaistamiselle, työvoimavaltaisille palveluille, jotka voidaan toimittaa mistä hyvänsä. Standardisointi, automaatio ja pilviteknologia ovat teknologisia parannuksia ja kehitystä, jotka yhdistettynä kasvavaan käyttäjäorganisaatioiden kypsymiseen ja kokemukseen muuttavat perusteellisesti tapaa, jolla TVT- ja liiketoimintaprosessien tehtäviä ja palveluita käytetään. Ulkomaistamista ei voida pitää eristämisenä. Kuvassa 8 on esitelty tätä saumatonta globaalia voimavarojen käyttöä - paikallinen, lähialueen, ulkomaistettu ja pilvipohjainen - jolla toimitetaan integroituja TI- tai liiketoimintaprosesseja. Globaalin arvonlisäketjun monimutkaisuus korostaa uusien taitojen tarvetta kotimaassa lukuisten eri elementtien hallinnoimiseksi ja/tai täydentämiseksi. Henkilöryhmien hallinnointi, joskus monien eri aikavyöhykkeiden päästä, kotimaassa tai pilven kautta toimitettujen palvelujen avulla, tarkoittaa sitä, että tulevaisuuden TI-osaston tulee yhä enenevässä määrin omaksua palveluvälittäjän tai palveluintegraattorin rooli, sen sijaan että se ottaisi kaiken toiminnan itselleen. Tässä on sarja aivan uudenlaisia haasteita tietohallintajohtajille. Loppukäyttäjäorganisaatio Hankkii tai organisoi integroituja TI-, liiketoimintaprosessija teollisuuskohtaisia tehtäviä/palveluita Paikallinen toimitus Lähialueen keskus Ulkomaistettu keskus Pilvi X -palveluna Kuva 8: Monipuoliset taidot ja ulkoistaminen yhdistyvät globaalissa arvonlisäketjussa. (Lähde: IDC, 2013) SIVU 14\n17 GLOBALISAATION KVANTITATIIVINEN VAIKUTUS Kehitysarviot/Skenaario 1: Varovainen kasvu TI-maailma on syvien muutosten kohteena. TI-toiminnan ulkomaistamiseen johtavat trendit ovat muuttumassa automaatiotyökalujen, prosessien standardisoinnin ja varojen uudelleenkäytön yleistyessä yhdessä pilviteknologian kanssa, mikä muokkaa maailmanlaajuista ulkoistamisen arvonlisäketjua. Tämän seurauksen korkeatasoisten ja erikoistuneiden TVT-taitojen kysyntä kasvaa sekä yritysten kotimaassa että niiden ulkomailla tapahtuvassa toiminnassa. Tulevaisuudessa jopa sellaisilla TVT-taidoilla, joita ei tällä hetkellä pidetä "tyypillisinä" ulkomaistetussa toiminnassa tarvittavina taitoina, kuten ohjelmointi, saattaa olla enemmän kysyntää ulkomailla. On tärkeää varmistaa, että TVT-taitoja kehitetään kaikilla arvonlisäketjun tasoilla kotimaassa ja että pyritään tekemään kyseisistä työurista houkuttelevia. Muussa tapauksessa saatetaan olla uuden osaamisvajeen aiheuttaman kriisin edessä. Liikeyritysten ja organisaatioiden digitaalisen muutoksen nopeus, josta saamme kiittää aivan uutta 3D-alustateknologioiden konvergenssiin (liikkuvuus, sosiaaliset teknologiat, suuret tietomäärät, pilvipalvelut) perustuvaa tuote- ja palvelukantaa, tulevat vaikuttamaan suoraan sosiaalis-taloudelliseen kasvuun tulevina vuosina. Digitaalinen muutos vaatii kuitenkin uudenlaisen yhdistelmän e-johtajuustaitoja, TI-välineiden käyttöä innovaatioon ja liiketoiminnan kehittämiseen. Tästä syystä e-johtajuustaitojen puuttuminen saattaa olla kilpailukyvyllinen haittatekijä EU:n teollisuudelle ja rajoittaa sen kasvupotentiaalia. Arviointimallimme mukaan kaikkein todennäköisimmässä "varovaisen kasvun" skenaariossa, EU:ssa ilmenevä TVT-taitojen kysyntä yhteensä tulee kasvamaan 7,7 miljoonasta vuonna 2012 aina 8,6 miljoonaan vuonna 2020, mikä vastaa 1,4 % kertyvää vuotuista kasvuprosenttia (CAGR). Tämän skenaarion puitteissa globalisaation vaikutuksen tulos on noin työpaikan siirtyminen ulkomaille vuonna 2020, joista noin % tullaan todellisuudessa menettämään. Sovellutusten segmentistä, joka on monien ulkomaille siirrettyjen hankkeiden keskeisin ala, löytyy suurin määrä menetetyistä TVT-työpaikoista. Ja vielä huolestuttavampaa on se, että tämä vaikutus kohdentuisi TVT-alalle valmistuneisiin suhteellisesti muita enemmän, sillä arviomme mukaan jopa eli 9 % TVT-alalle valmistuneiden työpaikoista voitaisiin menettää toimintojen siirtyessä ulkomaille vuonna Opetus- ja koulutuspolitiikat ja aloitteet (e-taidot) Kasvu- ja innovaatiopolitiikat ja rahoitusinstrumentit/ TVT-keskeiset Työmarkkinapolitiikat ja aloitteet Makrotaloudelliset trendit TI-markkinatrendit Ulkomaistamistrendit TI-innovaatio, automaatio ja pilvipalvelut Ennustemalli Globalisaation vaikutuksen pääasialliset tulokset TVT-työpaikkojen kysyntä Arvio menetetyistä TVT-työpaikoista Arvio menetetyistä TVT-alalle valmistuneiden työpaikoista Kuva 9: Ennustemallin olettamukset: päätrendien vuorovaikutus. (Lähde: IDC, 2014) SIVU 15\n18 Kehitysarviot/Skenaario 2/3: Innovaation voitto vs. stagnaatio Tutkimuksessa testattiin myös kaksi muuta skenaariota: "Innovaation voitto", jossa digitaalisen muutoksen voimakas eteneminen laukaisee taloudellisen kasvun positiivisen syklin ja "stagnaatio", jossa taloudellinen taantuminen vähentää kulutusta ja investointeja, vetäen mukanaan innovaatiodynamiikan alas. Molemmissa skenaarioissa globalisaatio on edelleen voimakas trendi, joten toimintojen siirtäminen ulkomaille kasvaa edelleen. Potentiaalisesti siirrettävien työpaikkojen skaala vaihtelee vain 6 %:sta kaikkien tarvittavien TVT-taitojen osalta vuonna 2020 innovaation voitto -skenaariossa, jopa 10 %:iin stagnaatioskenaariossa (verrattuna 9 %:iin varovaisen kasvun skenaariossa). Menetettyjen työpaikkojen osuus kokonaiskysynnän työpaikkojen määrästä on marginaalinen, mutta kvalitatiivisesti merkittävä: se vaihtelee 1,5 %:sta varovaisen kasvun skenaariossa 0,7 %:iin innovaation voitto -skenaariossa, ja huippulukemana on 3,4 % stagnaatioskenaariossa. Toisin sanoen, globalisaation ja ulkomaistamisen kokonaisvaikutus TVT-alan taitomarkkinoilla on marginaalinen kvantitatiivisesti ajateltuna, mutta kvalitatiivisesti erittäin merkittävä, ja vielä oleellisempi tietyille markkinasegmenteille, kuten toisaalta sovellusten kehitys ja toisaalta nuoret TVT-alalle valmistuneet henkilöt. Mitä erilaisilla toimenpiteillä voidaan tehdä innovaation voitto -skenaarion edistämiseksi ja stagnaatioskenaarion ehkäisemiseksi? Olemme tutkineet kolmea toimenpidepolitiikkojen pääryhmittymää, joilla on suora vaikutus e-taitoihin: opetus ja koulutus, työmarkkinapolitiikat ja digitaalitalouden kasvuun ja kehitykseen suunnatut politiikat. Johtopäätöksemme on se, että opetuspolitiikalla on kaikkein merkittävin vaikutus pitkällä tähtäimellä taitojen kehityksen muovaamiseen siten, että ne vastaavat uusia kysynnän trendejä, mutta lyhyellä tähtäimellä koulutuspolitiikalla ja työmarkkinapolitiikalla (kuten työpaikkaharjoittelun, liikkuvuuden ja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien edistäminen yliopiston ja työpaikan välisen kuilun ylittämiseksi) on suurimmat mahdollisuudet vaikuttaa markkinoihin positiivisesti. Tutkimustyöllä, innovaatiolla ja makrotaloudellisilla digitaalitaloutta tukevilla toimenpiteillä on erittäin tärkeä rooli sellaisten puiteolosuhteiden luomisessa, jotka mahdollistavat TI-innovaatioon perustuvan kasvun ja stimuloivat e-taitojen kysyntää. Varovainen kasvu (/tuhat) Innovaatio (/tuhat) Stagnaatio (/tuhat) Siirretyt TVT-työpaikat yhteensä Menetetyt TVT-työpaikat yhteensä Kuva 10: Siirrettyjen ja menetettyjen TVT-työpaikkojen kokonaismäärä kolmessa skenaariossa. SIVU 16\n19 UUSIEN OPETUSSUUNNITELMIEN TARVE TULEVAISUUDEN TAITOJA JA TYÖPAIKKOJA VARTEN - PARHAAT KÄYTÄNNÖT Uusien opetussuunnitelmien tarve tulevaisuuden taitoja ja työpaikkoja varten Kehittyvät TVT-trendit ovat aina vaatineet uusia taitoja ja työpaikkoja. Saavutetusta tehokkuushyödystä ja uudelleenjärjestelyistä huolimatta niiden tuloksena on myös menetetty työpaikkoja, jotka eivät enää vastaa teollisuuden ja markkinoiden vaatimuksia. Koulutuksen/opetuksen puute, keskittyminen vääränlaisiin taitoihin sekä vanhentuneiden opetusjärjestelmien ja opettajien aiheuttama ongelma nähdään ensisijaisena koulutukseen/ opetukseen liittyvänä esteenä uusien, kehittyvien teknologisten 'megatrendien' kasvulle tai vaikutukselle (esim. pilvipalvelut, sosiaalisen median teknologiat, suuret tietomäärät, esineiden Internet), jotka ohjaavat taloudellista muutosta ja taloudellista kasvua. Jokaisen nykyisistä megatrendeistä oletetaan edustavan uutta teknologista alustaa kasvulle ja innovaatiolle. Nämä ovat alueita, joissa Euroopan ja eurooppalaisten yhtiöiden tulee olla vahvoja, voidakseen olla innovatiivisia ja kilpailukykyisiä tulevaisuudessa. Jokaisen megatrendin kohdalla taitovaatimukset voidaan tunnistaa sekä TI-teollisuudessa että tuotetta käyttävässä teollisuudessa. Korkeamman johtamisen kehittämisen opetusja koulutusinstituutioiden sopeuttaminen Korkeamman johtamisen kehittämisen opetuksen ja koulutuksen instituutioiden tulee pikaisesti sopeuttaa ja sen jälkeen edelleen kehittää tarjontaansa samassa linjassa teollisuuden tarpeiden kanssa. Viimeaikaisissa tutkimuksissa on tunnistettu tarve korkeamman ja johtamisen kehittämisen opetustarjonnan sopeuttamiselle ja/tai kehittämiselle, jotta voidaan tuottaa taitoja ja osaamista, joka vastaa näitä kehitty vän teollisuuden tarpeita. Kehitetty lähestymistapa näiden pyrkimysten tukemiseen alkaa e-taitojen arvoalueiden ja tehtävien määrittelystä jokaiselle uudelle TVT-alan megatrendille, jossa eritellään oleelliset e- osaamisalueet ja taidot ja yhdistetään ne eri osaamisalueisiin sen mukaan, mitä on määritetty eurooppalaisissa tietoteknisen osaamisen puitteissa (e-cf). Toinen alkuvaiheen tehtävistä on kuvata ne roolit, jotka tähän sisältyvät nykyisten TVT-alan ammatillisten työprofiilien mukaisesti, jotka rakentuvat e-cf -puitteille ja jotka kehitettiin CEN:ää varten. Tämä lähestymistapa on samassa linjassa asiantuntijoiden mielipiteiden kanssa, jotka puoltavat voimakkaasti osaamiseen perustuvaa lähestymistapaa korkeamman koulutuksen ohjelmien kehittämiselle nyt, kun siirrytään kohti tietojärjestelmien loppututkinto-ohjelmien seuraavaa sukupolvea. Korkeamman ja johtamisen kehittämisen opetuksen instituutiot saattavat haluta käyttää kehitettyjä lähestymistapoja ja formaatteja yhdistääkseen omat kurssinsa niihin ja tarkistaakseen, ovatko ne linjassa kuvausten ja vaadittujen taitojen kanssa, ja sen myötä ne voivat sovittaa ne uusiin kehittyviin taitovaatimuksiin, joita syntyy yllä kuvattujen megatrendien tuloksena. Näin korkeamman ja johtamisen kehittämisen opetuksen instituutiot pystyvät tunnistamaan, miten hyvin heidän nykyinen tarjontansa jo vastaa teollisuuden vaatimuksia, ja/tai kehittämään edelleen ja sopeuttamaan olemassa olevat opetussuunnitelmansa tai kehittämään uusia ohjelmia näiden taitojen koulutuksen tuottamiseen. Tämä tulee auttamaan korkeamman opetuksen ja koulutusjärjestelmien kehittämistä edelleen Euroopassa, jotta voitaisiin paremmin vastata työnantajien tarpeisiin ja kehittyviin megatrendeihin, kuten aikaisemmin on esitetty. Opettaminen uusien, kehittyvien taitovaatimusten sovittamiseksi Uusia taitoja tulee opettaa eri tasoilla, jotta voidaan varmistaa niiden mahdollisimman suuri kattavuus. Vastuu tästä kuuluu korkeamman opetuksen instituutioille, sekä myös johtamisen kehittämisen ja jatkokoulutuksen saralla aktiivisille tahoille. Uusille, kehittyville TVT-aloille tarvittavien taitojen opettamiseen on tunnistettu erilaisia lähestymistapoja. Nämä lähestymistavat noudattavat erilaisia opetusperinteitä eri maissa, ja niihin sisältyvät seuraavat: Uusien taitojen vaatimusten opettaminen integroituna osaksi jo olemassa olevia 'informatiikan' tai 'tietojenkäsittelyopin" opinto-ohjelmia, erilaisissa maisteriohjelmissa maisteritason opintojen aikana (tai ylempien loppututkintojen viimeisenä vuonna) kuten tehdään yliopistoissa Saksassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Epäviralliset tutkinto-ohjelmat (yliopistokohtainen "titulo propio"), joita tarjotaan yhteistyössä teollisuuden kanssa voimakkaan sääntömääräisten kandi- ja maisteritutkinnon kurssien lisäksi, ja joista saadaan yliopistosertifikaatti, kuten Espanjassa. Johtotason koulutus/jatkokoulutuskurssit yliopistoissa ja kaupallisen koulutuksen keskuksissa, joissa keskitytään joko enemmän teknisiin aspekteihin tai enemmän liiketoiminnan aspekteihin, joista viimeksi mainittuun keskitytään ja sitä opetetaan esimerkiksi INSEAD-instituutissa INSEADIN johtamisen kehityskurssilla 'Tietoanalyysia liiketoimintaan'. Erityiset ja valikoidut 'suuren tietomäärän', 'datatieteen' tai 'pilvipalvelujen' korkeammat opetusohjelmat, jotka on räätälöity tähän muotoon kaupallisista syistä ja jotta ne olisivat houkuttelevia ja kutsuvia mahdollisille tuleville opiskelijoille ja työnantajille, kuten Yhdysvalloissa ja myös jossakin määrin Yhdistyneessä kansakunnassa. SIVU 17\n20 On todennäköistä, että näitä opetusperinteitä ja opetustapoja tullaan edelleenkin noudattamaan tulevaisuudessa, kun sopeutetaan olemassa olevia opetusohjelmia tai kehitetään uusia, jotta ne sopisivat paremmin teollisuuden taitojen kysyntään. Lisäksi MOOC-kurssit voisivat toimia jonkinlaisena lisänä, joka voi myös auttaa täyttämään olemassa olevia osaamisvajeita ja tarjonnan puutetta, sekä lisäämään asianmukaisen opetustarjonnan kattavuutta ja saatavuutta, minkä myötä vaaditut taidot leviävät nopeammin. Tulevien taitovaatimusten opettamisen parhaat käytännöt: suurten tietomäärien analyysin esimerkkitapaus Seuraavassa kuvassa on esitetty esimerkki yliopiston tarjoamasta korkeamman tason opetusohjelmasta (Berliinin tekninen yliopisto). Berliinin tekninen yliopisto: Maisteriohjelman 'Tietoanalyysin' kurssisuunnitelma (yliopistosertifikaatilla) 'Tietoanalyysi'-kurssisuunnitelma Kurssi sisältää suositellun suunnitelman kursseista, jotka keskittyvät tietyssä määrin 'tietoanalyysiin'. Maisteriohjelmat, joita varten tietoanalyysin kurssisuunnitelma on käytettävissä: 1. Liiketoiminnan tietojenkäsittely 2. Tietokonetekniikka 3. Tietojenkäsittelyoppi Tietoanalyysin kurssisuunnitelman tavoitteet: 1. Antaa opiskelijoille tarvittavat taidot tietopohjaisen päätöksenteon suorittamiseen. 2. Antaa paremman käsityksen valtavista, heterogeenisista tietosarjoista. 3. Soveltaa opittuja menetelmiä todellisen ongelmien ratkaisuun liiketoiminnassa ja tieteessä. Tavoitteena olevat työprofiilit: Tavoitteena olevat työprofiilit ovat seuraavat: datatieteilijä / tietoanalyytikko / datainsinööri Kesto ja oppikokonaisuudet: Kurssin pituus on neljä puolen vuoden jaksoa (kaksi vuotta) maisteriohjelmana ja siihen sisältyy luentoja, seminaareja ja harjoittelua (yhteistyössä teollisuuden kumppaneiden kanssa). Maisterityö suoritetaan neljännellä puolenvuoden jaksolla. Kurssi rakentuu kolmeen peruspilariin: 1. Tietoanalyysi: konepohjainen oppiminen, tilastotiede, tekstilouhinta jne. 2. Skaalattavan tiedon hallinnointi: Suurten, heterogeenisten rakenteiden ja tiedon käsittely, MapReduce-käsite, uudet laitteistoarkkitehtuurit. 3. Sovellukset - opintokohtaiset: terveysala, materiaalioppi, energia, logistiikka jne. Sertifikaatti Kurssilla menestyneet opiskelijat saavat sertifikaatin, jonka antaa EECS School Berliinin yliopistossa. Todistuksessa mainitaan heidän erikoisalansa, ja se annetaan maisterintutkinnon todistuksen lisäksi. Yhteyshenkilö: Volker Markl, Professor and Chair of the Database Systems and Information Management (DIMA) group, Technical University Berlin Kuva 11: Berliinin teknisen yliopiston tarjoama korkeamman koulutuksen ohjelma. SIVU 18\nEUROOPAN PARLAMENTTI 1999 2004 Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta 26. helmikuuta 2002 VÄLIAIKAINEN LAUSUNTOLUONNOS teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnalta\nEuroopan unionin neuvosto Bryssel, 21. lokakuuta 2016 (OR. en) 13413/16 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Neuvoston pääsihteeristö Pysyvien edustajien komitea / Neuvosto EDUC 331 SOC 630 EMPL 426 MI 646


Technopolis myy Oulun Medipoliksen ruotsalaisyhtiölle – "Kaupan myötä voimme keskittyä paremmin vahvuuksiimme" | Oulu | Kaleva.fi\nEtusivu Oulu Technopolis myy Oulun Medipoliksen ruotsalaisyhtiölle – "Kaupan myötä voimme keskittyä paremmin vahvuuksiimme"\nTechnopolis myy Oulun Medipoliksen ruotsalaisyhtiölle – "Kaupan myötä voimme keskittyä paremmin vahvuuksiimme"\nOulu 2.12.2019 9:00\neuron orjuuttamia 2.12.2019 12:12\n"Technopolis voi keskittyä paremmin vahvuuksiinsa myymällä Mediapoliksen" eli Mediapolis on ollut tuon mukaan Technopoliksen heikkouksia, josta piti päästä eroon. Jatkuvasti suomalaisia yrityksiä myydään ulkomaille, kuten Ramirent, PKC, Rautaruukki, DNA, Hoivatilat vain esimerkkinä pitkässä myytyjen yritysten massassa. Heti, kun on mahdollista myydä pikkuisella preemiolla, myydään yritykset ikäänkuin halu edelleen kehittämiselle olisi loppunut. Suuret ulkomaiset yritykset saavat napsia suomalaisia hyvin kehittyviä yrityksiä kuin seisovasta pöydästä. Suomalaisten osakkeenomistajien innostus laantuu ostella kotimaisia yhtiöitä, jotka pienen voiton mahdollistuttua myydään ulkomaille.\njepjuu 2.12.2019 12:00\nOhhoh olikin sama yritys joka rakentaa kaupungille vuokratiloja paloasemista.. mitenhän vuokrien käy? repiiköhän markkinavuokraa vai onko korotus aikeet jo alussa?\nTEKNOPOLIKSEN TYÖMAALLA JOSSA RUOTSALAIS OMISTEINEN RAK.LIIKE URAKOI ON JO NYT VESIVAHINKO TAPAHTANUT VAIKKA PITI OLLA KUIVAKETJU10 HALLUSSA. VANHAN JA UUDEN SEINÄT KASTUNEET KAUTTAALTAAN. ETTÄ SELLAISTA RAKENNUSTA!\neero201 (rekisteröitynyt käyttäjä) 2.12.2019 11:49\nTaas siirtyy omaisuusmassaa ulkomaiseen omistukseen, josta hyötyvät viimekädessä sijoitusyhtiöiden osakkaat, joiden varallisuus kasvaa osaksi Suomen veronmaksajien kustannuksella. Antaa mennä kun on alamäki vaan...\nSiirtomaa Suomi 2.12.2019 10:35\n'' Pörssiyhtiö ..., joka on erikoistunut vuokraamaan tiloja julkiselle sektorille. ''\nTottakai - juuri siksi meiltä pakolla kerätään veroja että voimme lahjoittaa niitä vaikka Ruotsiin pörssiyhtiön omistajille.\nMitäpä niilläkään rahoilla kotona Suomessa tehtäisiin meillä kun on muutenkin liikaa rahaa - terveydenhuoltoonkin.\nSama kaiku on askelten... 2.12.2019 10:08\nSaadaanko leveämmät hartiat ? Suomelle ei löydetä pian riittävän isoa takkia!\nei hyvä 2.12.2019 09:43\nRuotsalaiset ja norjalaiset omistaa kohta kko Suomen.\nReska 2.12.2019 09:54\nHyvä kun ovat kiinnostuneita. Meillä tehdään sentään jotain oikein, kun löytyy ostettavia kohteita ja ovat valmiita laittamaan rahaa.\nErittäin Huono 2.12.2019 10:38\nLaittavat rahaa tänne, koska saavat täältä hyvät voitot ja täällä köyhdytään entisestään.\nyksi vaan 2.12.2019 09:40\nJa taas luovutetaan vuokratilojen hallinta ulkopuoliselle. Eikö mitään olla opittu keskustan vuokratilojen hallinnan puutteesta. Ja samalla menetetään vuokratulot näiden osalta. Ja tilojen vuokrat tulevat varmasti myös nousemaan...\nhans (rekisteröitynyt käyttäjä) 2.12.2019 09:50\nSiis monikansallinen kiinteistöyhtiö myy kaksi kiinteistökokonaisuutta toiselle monikansalliselle pörssiyhtiölle, niin oululaiset menettää vuokratulot?\nNyt logiikkasi taitaa pettää...


Musiikkia käytetään välineenä oman kulttuuri-identiteetin etsimisessä ja valmiuksien luomisessa kulttuurien väliseen vuorovaikutukseen. - PDF Free Download\nDownload "Musiikkia käytetään välineenä oman kulttuuri-identiteetin etsimisessä ja valmiuksien luomisessa kulttuurien väliseen vuorovaikutukseen."\n1 Musiikki Musiikin opetus perustuu opettajan työtään varten määrittelemiin käsityksiin musiikista tiedonalana. Musiikkipedagogiset valinnat opettaja tekee koulun arvoperustan, yleisten oppimis- ja tiedonkäsitysten sekä musiikin oppimisen ja opettamisen erityiskäsitteiden perusteella (musiikki-käsitys, musiikillinen minäkäsitys). Opettajan musiikkipedagogisella ajattelulla on yhteys myös hänen käsitykseensä musiikin oppimisen arvioinnista. Hän joutuu pohtimaan musiikin opetuksen merkitystä myös oppilaan opiskelumotivaation ja minäkäsityksen muodostumisen näkökulmasta. Musiikki on monimuotoinen inhimillisen käytännön ilmiö, jossa toiminnallisuus, tekeminen, tietäminen ja kuunteleminen kytkeytyvät toisiinsa. Musiikki on taito-, taide- ja kokemusaine. Sen opetuksessa on keskeistä yhdessä tekeminen ja yhteismusisointitaitojen harjoitteleminen sekä kaikkia kunnioittava ja arvostava työskentely. Ponnistelua edellyttävissä haasteissa onnistuminen tuottaa iloa ja kehittää itsetuntemusta. Onnistumisen kokemuksilla pyritään vahvistamaan oppilaan musiikillista itsearvostusta sekä hänen musiikillisen ja yleisen minäkuvansa realistista kehittymistä. Yhdessä musisoinnin tavoitteena on edistää musiikin olemuksen ja monimuotoisuuden ymmärtämistä sekä antaa oppilaille yhteisöllisyyden kokemuksia tunne-elämän kehittämiseksi. Oppilaita pyritään tukemaan henkilökohtaisten musiikillisten kiinnostuksen kohteiden löytämisessä. Musiikkia oppiessaan oppilas edistyy musiikillisissa taidoissaan pitkäjänteisen harjoittelun ja kertaamisen avulla. Musiikkiin tutustutaan kuuntelemalla, laulamalla, soittamalla, improvisoimalla ja liikkumalla. Musiikkia käytetään välineenä oman kulttuuri-identiteetin etsimisessä ja valmiuksien luomisessa kulttuurien väliseen vuorovaikutukseen. Luokat 1-4 vuosiluokille 1 4 Keskeistä musiikin oppimisessa vuosiluokilla 1 4 on työskentelytottumusten luominen ja yhteistoimintataitojen harjoitteleminen. Oppilasta rohkaistaan musiikilliseen toimintaan, joka on luonteeltaan leikinomaista ja kokonaisvaltaista. Mielikuvien ilmaisuun kannustetaan. 1. luokan tavoitteet opettelee kuuntelemaan keskittyneesti opettelee havainnoimaan keskittyen ääniympäristöään laulaa, soittaa ja liikkuu musiikin mukaan oppii alkeita musiikin peruskäsitteistä: äänestä, rytmistä ja melodiasta oppii luonnollista äänenkäyttöä ja kehittyy laulajana.\n2 2. luokan tavoitteet oppii kuuntelemaan keskittyneesti keskittyy havainnoimaan ääniympäristöään ja rohkaistuu kertomaan havaintojaan ja mielipiteitään oppii toteuttamaan musiikin peruskäsitteitä laulamalla, soittamalla ja liikkumalla oppii luonnollista äänenkäyttöä ja kehittyy laulajana rohkaistuu esiintymään ja ilmaisemaan itseään musiikillisesti ryhmässä ja yksin. 3. luokan tavoitteet osaa kuunnella keskittyneesti oppii kertomaan ja kuvailemaan havaintojaan ja kokemuksiaan (ääniympäristöstään ja musiikista) opettelee tunnistamaan musiikkia oppii käyttämään musiikin peruskäsitteitä ja musiikkitiedollisia käsitteitä laulaessaan, soittaessaan ja musiikin mukaan liikkuessaan harjoittelee luontevaa äänenkäyttöä ja kehittyy laulajana rohkaistuu keksimään ja improvisoimaan, esiintymään ja ilmaisemaan itseään musiikillisesti ryhmässä ja yksin. 4. luokan tavoitteet kuuntelee keskittyneesti kertoo ja kuvailee havaintojaan ja kokemuksiaan (ääniympäristöstään ja musiikista) tunnistaa musiikkia osoittaa musiikin peruskäsitteiden ja musiikkitiedon käsitteiden ymmärtämistä laulamalla, soittamalla ja musiikin mukaan liikkumalla harjoittelee luontevaa äänenkäyttöä, kehittyy edelleen laulajana sekä laulaa yksin ja ryhmässä keksii, improvisoi, esiintyy ja ilmaisee itseään musiikillisesti ryhmässä ja yksin\n3 Sisällöt vuosiluokille 1 4 Laulaminen ja äänenkäyttö Soittaminen Kuunteleminen Liikkuminen 1. luokka 2. luokka 3. luokka 4. luokka Äänenkäytön harjoituksia, kouluvuoden ajankohtaisia lauluja, melodian seuraamista liikkeellä Lastenlauluja, laululeikkejä Soittimien sointivärin havainnointia Tutustumista keho-, rytmi- ja melodia-soittimiin äänitehosteina ja säestyssoittimina esim. kantele, laattasoittimet Moniäänisyyteen valmistavia harjoituksia, kaanon Keho-, rytmi- ja melodiasoittimien moni-puolisen käytön ja soittotekniikan harjoittelua esim. rummut, nokkahuilu Keskittyvän, eläytyvän ja osallistuvan kuuntelun harjoittelemista Monipuolista kuuntelumateriaalia Musiikkisatuja Tunnistavan kuuntelun harjoittelemista Ohjelmamusiikkia Musiikin peruskäsitteiden ja musiikkitiedon käsitteiden toteuttamista liikkeen avulla Improvisointiharjoituksia, tansseja Musiikkitieto Kaikurytmejä, rytmien merkintään tutustumista ääni: ympäristön ääniä, oma ääni, soitinten ääniä äänen ominaisuuksia: voimakkuus, kesto, taso ja tauko rytmi: sana-, melodia- ja perusrytmi solu Voimakkuuden, keston ja tason vaihtelu Nuottimerkintään tutustumista Rytmien merkinnän harjoittelemista, ostinato, tasa- ja kolmijakoinen rytmi melodia: laulun oppiminen, omien melodioiden keksimistä Melodian nuottimerkintään tutustumista muoto: muotorakenteen havainnointia ja toteuttamista Harmonia: sointukäsitteeseen tutustumista lasten omaan kulttuuriseen elämänpiiriin liittyvää musiikkia, suomalaista musiikkia, musiikkia eri kulttuureista ja eri aikakausilta Arviointi Arvioinnilla pyritään tukemaan oppilaalle itselleen merkityksellisen musiikkisuhteen syntymistä. Musiikin oppimisen arvioinnissa on keskeistä jatkuva tuntityöskentelyn havainnointi. Oppimista musiikin eri toiminta-alueilla arvioidaan monipuolisesti. Arviointi koostuu prosessi- ja päätearvioinnista. Prosessiarvioinnissa opettaja havainnoi oppilanan aktiivisuutta tuntityöskentelyssä sekä osallistumista yhteismusisointiin. Päätearviointi kohdistuu tiedollisten sisältöjen osaamiseen. Opettaja valitsee kullekin\n4 luokkatasolle soveltuvan arviointitavan. Opiskeluprosessiin sisällytetään mahdollisuuksia myös oppilaan itsearviointitaidon harjaannuttamiselle. Otteita oppilaiden musiikillisesta toiminnasta voidaan tallentaa soivaan portfolioon. Kuvaus oppilaan hyvästä osaamisesta 4. luokan päättyessä Oppilas osaa käyttää ääntään niin, että hän pystyy osallistumaan yksiääniseen yhteislauluun hahmottaa musiikin perussykkeen niin, että pystyy osallistumaan soittamisen harjoitteluun ja yhteissoittoon hallitsee lauluohjelmistoa, josta osan ulkoa osaa yksin ja ryhmän jäsenenä ääntä, liikettä, rytmiä tai melodiaa käyttäen keksiä omia musiikillisia ratkaisuja esim. kaiku-, kysymys/vastaus- ja soolo/tutti -harjoituksissa tunnistaa kuulemaansa musiikkia ja osaa ilmaista kuuntelukokemustaan sanallisesti, kuvallisesti tai liikkeen avulla osaa toimia musisoivan ryhmän jäsenenä ottaen huomioon muut ryhmän jäsenet. Luokat 5-8 Musiikin opetus vuosiluokilla 5 9 Keskeistä musiikin oppimisessa vuosiluokilla 5 9 on musiikin käsitteiden ja symbolikielen käyttäminen musiikin kuuntelun ja musisoinnin yhteydessä. Musiikillisia kokemuksia jäsennetään ja syvennetään. 5. LUOKKA kuvailee ja opettelee arvioimaan kuulemaansa opettelee tunnistamaan eri kulttuurien ja aikakausien musiikkia opettelee kuuntelemaan omaa ja muiden musisointia rohkaistuakseen yhteismusisointiin opettelee rytmi-, melodia- ja sointusoittimen perustekniikkaa laajentaa musiikin peruskäsitteiden ja musiikkitiedon käsitteiden ymmärtämistä osallistuu yhteislauluun oppiakseen laulamaan rytmisesti oikein ja melodialinjan suuntaisesti keksii, improvisoi, esiintyy ja ilmaisee itseään musiikillisesti ryhmässä ja yksin 6. LUOKKA\n5 kuvailee ja opettelee perustelemaan arviointinsa kuulemastaan opettelee tunnistamaan eri kulttuurien ja aikakausien musiikkia opettelee kuuntelemaan omaa ja muiden musisointia harjoitellessaan yhteismusisointia opettelee rytmi-, melodia- ja sointusoittimen perustekniikkaa varmentaa musiikin peruskäsitteiden ja musiikkitiedon käsitteiden ymmärtämistä ja opettelee käyttämään niitä tietoisesti osallistuu yhteislauluun oppiakseen laulamaan rytmisesti oikein ja melodialinjan suuntaisesti keksii, improvisoi, esiintyy ja ilmaisee itseään musiikillisesti ryhmässä ja yksin 7. LUOKKA oppii hoitamaan ääntään murrosiässä oppii mikrofonitekniikan alkeet oppii kehittämään osaamistaan soitossa ja yhteissoitossa oppii ymmärtämään musiikin rakenteita sekä käyttämään oikeita käsitteitä ja merkintöjä oppii ymmärtämään oman musiikkikulttuurin merkityksen 8. LUOKKA oppii huolehtimaan äänestään ja kuulostaan oppii yhdistämään musiikillista ilmaisua muihin taiteisiin oppii ymmärtämään tietotekniikan tarjoamat mahdollisuudet musiikin harrastamisessa oppii arvioimaan musiikin laatua\n6 7. luokan vaihtoehtoisen musiikin tavoitteet ja sisällöt ja sisällöt ovat samat kuin yhteisessä musiikin opetuksessa, opetuksessa pystytään paneutumaan syvällisemmin samoihin asioihin ja vahvistamaan opittuja asioita sekä nauttimaan musisoinnista. Musiikin opetuksen sisällöt vuosiluokille 5 8 Laulaminen ja äänenkäyttö Soittaminen 5.luokka 6.luokka 7.luokka 8.luokka Äänenkäytön harjoituksia, kouluvuoden ajankohtaisia lauluja, yksi- ja kaksiäänisiä lauluja Äänenmuodostus, äänenmurros, mikrofonitekniikan alkeita Keho-, rytmi- ja melodiasoitinten monipuolinen käyttö, soittotekniikka, säestys, kitaran ja bassonsoiton alkeet, rumpujensoitossa peruskompit, kantele Kuunteleminen eri tyylien, aikakausien ja kulttuurien musiikin kuuntelu Liikkuminen Musiikkitieto Musiikin peruskäsitteiden ja musiikkitiedon käsitteiden toteuttamista liikkeen avulla Improvisointi harjoituksia, tansseja ääni: orkesterisoittimet Äänen ominaisuuksia: voimakkuus, kesto, taso ja tauko, sointiväri Koordinaatioharjoituksia, tansseja Sinfoniaorkesteri soittimineen Sointiväri harjoituksia rytmi: sanarytmi, melodiarytmi ja perusrytmi Tasa- ja kolmijakoinen rytmi, aika-arvojen merkintää Perusteorian kertaamista, notaation vahvistamista, tabulatuuri melodia: laulun oppiminen, omien melodioiden keksiminen Sävelkorkeuden vaihtelu,nuottikirjoitus muoto: muotorakenteen havainnointia ja toteuttamista Nuottikirjoitus harmonia: kaanon, kaksiääninen ohjelmisto, kolmisointu (duuri ja molli), sointumerkkeihin tutustuminen Lasten omaan kulttuuriseen elämänpiiriin liittyvää musiikkia, suomalaista musiikkia, musiikkia eri Suomalainen kansanmusiikki, latinalaisamerikkalainen musiikki Eri laulutapoja, kolmiäänisten laulujen kokeilua Kosketinsoittimet yhtyesoitossa, yhtyesoiton harjoittelua Stomp-harjoituksia Tansseja, luovuusharjoituksia Kosketinsoittimien kehitys Melu, äänen fysikaaliset ominaisuudet Rumpurytmejä Rytminotaatio Graafinen notaatio Muodon analysointia Lisä-äänet,obligaato Suomipop ja -rock, musiikkiteatteri, barokkimusiikki,\n7 kulttuureista ja eri aikakausilta eurooppalaisia musiikkikulttuureja Arviointi Päättöarvioinnin kriteerit arvosanalle 8 Oppilas osallistuu yhteislauluun ja osaa laulaa rytmisesti oikein sekä melodialinjan suuntaisesti hallitsee jonkin rytmi-, melodia- tai sointusoittimen perustekniikan niin, että pystyy osallistumaan yhteissoittoon osaa kuunnella musiikkia ja tehdä siitä havaintoja sekä esittää perusteltuja näkemyksiä kuulemastaan osaa kuunnella sekä omaa että muiden tuottamaa musiikkia niin, että pystyy musisoimaan yhdessä muiden kanssa tunnistaa ja osaa erottaa eri musiikin lajeja ja eri aikakausien ja kulttuurien musiikkia tuntee keskeistä suomalaista musiikkia ja musiikkielämää osaa käyttää musiikin käsitteitä musisoinnin ja musiikin kuuntelun yhteydessä osaa käyttää musiikin elementtejä rakennusaineina omien musiikillisten ideoidensa ja ajatustensa kehittelyssä ja toteutuksessa.


Kolmeekymppii+ – Penni ajatuksistani?\n5.8.2014 ~ Ana\nVarsin outoa olla töissä. Tänään olen saanut tehtyä kaksi asiaa. Noin kynnen kokoisia, ei siis mitään suurproduktiota. Aivot seisoo ihan kokonaan, mut hyvähän se on että ees jokin seisoo, kuten sanotaan.\nEilen pelkäsin koko päivän, millaisessa hellehelvetissä kissat on kotona joutuneet elämään. Kotiin mennessäni ei ollutkaan kuin 36°C pelkäämäni neljänkympin+ sijaan! Kolme tuuletinta (yhden lainasin töistä, oma vanhin tuulettimeni alkoi samantien mennä rikki – mikä ajoitus), läpiveto ja wohoo, kohta olikin enää 33°C ja siinähän voi jo melkein elää. Paitsi ei ihan. Voi jestas että mä vihaan tätä hellekautta. Ai niin, sanoin sen jo. Mutta vihaan sitä myös siis täällä ilmastoidussa toimistossa.\nKategoriassa asuminen, sää\n8 vastausta artikkeliin “Kolmeekymppii+”\nOlipa hyvä, ettei tullut 40+!\nIhan paskoo näinkin.\nMulla alkoi kans työt eilen, innoissani ajattelin pääseväni ilmastoituun työhuoneeseen. Ilmastointilaite on kuulemma neljä viikkoa sitten mennyt rikki ja korjausta odotellaan. Kotona ja töissä siis 30 astetta. Prkl. Onneksi on sentään auto, jossa toimii ilmastointi…\nNeljä viikkoa! Jestas. Kyllä on korjauksella mietintäaikaa!\nEi meilläkään kovin viileää ole kuin aulatiloissa, työhuoneissa on varmaan jotain 22 mutta parempi sekin kuin 30.\nToi on vihapuhetta!\nVIHAAN VIHAAN VIHAAN HELLETTÄ!!!\nPihalla joka päivä yli 35 astetta, sisällä aika paljon enemmän. Laitoin ilmastoinnin kahdeksi tunniksi päälle ajastimen kanssa kun lähdin duuniin ettei hamsterit paistuisi, Tai luulin laittaneeni, kun tulin 12 tunnin päästä takaisin oli koko kämppä kivan viileä. No olipa hamstereilla kivaa eikä sähkölaskukaan taida olla paljon enemmän kuin kuukauden liksa.\nTeil on sentään ilmastointi. Meille ei saa varmaan edes laittaa mitään ylimääräistä kylmennystä ilman rakennuslupaa tai mitä näitä nyt on. Mut kiva että hamsut edes sai viileän päivän :-) Rahaa se vaan on, sitä menee sitä mukaa kun tulee.