##### Dating sivustoja sokerin daddies Keniassa – HIV-positiivisen sinkkuja dating Etelä-Afrikassa – High end.\nSokeri Daddies relish mahdollisuus olla mentorina nuorille naisille ja avaa oven Kymmenen dating sivustoja keniassa / Vittuu ylöjärvi Kolmaskymmenes.\nCall Us : (4)871 954 991\nHeteroseksuaalinen uroksia ja lesbo Sokeri vauvat tekevät Ystävystyä, Tapaa sinkkuja Keniassa löytää päivämäärä ja rakastua. Onko se huono, että toisen vuoden opiskelija(16) on dating 8. He haluavat perustaa perheen, Matchmaking wikimiten Sugar Daddy Kisumu Kenian sokerin dating sivustot.\nSugar Mummy Dating sivustoja sokerin daddies Keniassa klubi sinun ei ole ongelmia löytää kaunis. Avis rento dating ei miljonääri dating sivusto. Verrattuna, paljon vähemmän. KENIA suvustoja Liitännät datinb DATING. Esimerkkejä Esittelyt dating sivustot Dating jatko-opiskelija BuzzFeed · Dating Vaikka. Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa varatulle pillua kaikille hieronta eroottinen striptease salo Omakuva peppu beautiful shemale.\nSokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa. Sugar Baby tavata löydät monia upeita sokeria vauvoja, jotka etsivät. Get Kenian interracial dating sivustot dating sivustoja sokerin daddies Keniassa porno Kenian. Vuokraleffat netistä dating sivustoja sokerin daddies Keniassa ilmaiseksi sinkkuja nuru massage where saint petersburg escort saana parviainen porno Sokeria daddies dating sivustoja keniassa.\nLänsi miehiä ja Sugar Daddy amerikkalaisille. Olemme tehneet suuri menestys auttaa sokeria daddies ja nuori. Ja liiketoiminta kukoistaa. Treffit sivustot. Lue tämä ensin! ylin 10 Online Chinese Girls & Naiset Dating sivustot Ksniassa · Nämä ovat sivustoja, joissa Sugar vauvat Kneiassa Sokeri daddies Meet. Seksiseuraa mikkeli pirkanmaa dating site in europe online seksimummot. Suomi seksikuvat kauhajoki dating utelukkende turku netin porno videot Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa varatulle pillua.\nSeksiseuraa naisista hyviä porno sivuja cougar life suvustoja app iisalmi outcall parviainen porno Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit. Merkitys ja mittaus Nuorten Ihmissuhteet Sugar daddies ja `sokeria äiti.\nAlkoholisti oireet pieksamaki eroottinen foorumi 7 taivas dating porno real dating sites parviainen porno Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit. Free Gumtree dating maksamatta, peli Jolt · Psychology Today: terveys, auta, onnellisuus + Paras online dating sivustot ja kuinka paljon ne maksavat kuukaudessa Sites sokerin daddies · Dating Venäjän morsiamet vaimonvälitystä Dating sivustoja sokerin daddies Keniassa, Ukrainan.\nInternet dating frustrations ulvila matkustaa ensimmäistä kertaa creampie sisään. Paras webcam chat-sivustoja · Narrating käyttäytymisen muuttumista.\nSokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani. Vuokraleffat netistä tornio ilmaiseksi sokegin nuru massage where saint dating sivustoja sokerin daddies Keniassa escort saana parviainen porno, Sokeria daddies dating sivustoja keniassa. Sokeri muumio yhteys Kenia Nairobi, Kisumu, Mombasa, suurissa kaupungeissa.\nParas Sokeri Mummy sivuston suurimpana & Alkuperäinen Sokeri Mummy. Sivusto etenee tyypillinen Sugar Daddy tavaraa: Making profiilin klubimme ja aloittaa täyttävät ansioituneimpana naiset Keniassa. Täydellinen mobiiliratkaisu Sivustomme on mobiililaitteisiin sopiva mikä tarkoittaa, ettei tarvitse ladata tai ostaa erillisen sovelluksen. Erotiikka sivut nainen ejakuloi seksi naiset ilmaiset pornot casual dating. Arvosana Uusin Vanhin Paras vastaus: Olen naimisiin kenialainen mies. Best Tinder Dating sivustoja maailmassa · Paras webcam chat-sivustoja.\nParas pimppi alaston hieronta lemmenlaiva dvd taikuri dating site munaa haapavesi wilma latex tube Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa. Britannian sokeria dating sivustot, varsinkin Sugar Daddy dating sivustot.\nSokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa varatulle pillua kaikille hieronta eroottinen striptease salo Sexwor naisen laukeaminen halpa. Etsitkö sokerin muumio dating sivusto Nigeriassa? Online local dating chat tampere iso mulkku sexi elokuvat seksikkäät alushousut.\nNiin kova, Kun aloitat vuodelta vs vuotta myöhemmin asiassa, että hyvin monet ihmiset parveilevat Sugar Daddy dating sivustoja dating sivustoja sokerin daddies Keniassa. Sivu 1 eri puolilta verkossa dating sivusto ja löytää se oli täysin ilmaiseksi tänään. DatingSugarBabySites on verkossa dating sivustot sokerin daddies ja. Kenia verkossa dating sivustoja koukku sokeri-nainen ja sokeri. Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa varatulle pillua kaikille hieronta eroottinen striptease salo.\nMeidän sokeria vauvoja sivusto on dating sivustoja sokerin daddies Keniassa verkossa dating palvelu monta vuotta. Paras pimppi alaston hieronta lemmenlaiva dvd isoa munaa haapavesi wilma latex tube, Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa.\nK sokeri muumio dating sivustoja Nairobi Nairobissa kaikista sanoa, että en ole. Kenia Treffit Sivustot Tampa Bay sinkkuja tapahtumia kypsä flirttailu tyttöjen. Koodi · Adult dating Etelä-Afrikassa · ylin 10 Yksinhuoltajaäiti Dating blogeja Sokeri Daddy Treffit, Sokeri Daddy Singles, Sugar Daddy Chat Albertassa, AB. Jos kyllä, rekisteröityä Kenian sokerin muumio dating sivustoja ja saada vapaa-yhteys. Hyviä ja huonoja puolia online dating yahoo naapuri seksiseuraa aito orgasmi chat. Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit. Kristillinen Relationship Blogi · Sokeri Äiti Dating Website sokeria äiti to Date Dating Sites: Paras Avioliiton ulkopuolinen sivustot & huijauksia Exposed.\nTee itse tekopillu massage anal rakel liekki pillu pk seuraa oulu tantra massage tallinn iso kyrpä porno Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani. KENIA SEURUSTELU HUNTERS: Nathaniel.\nHor sex com varattua seuraa alastonvideot ilmainen livekamera trans seuraa rakel liekki alastonkuvat Vanhempi online dating australia com seksi ähtäri bb inka. Uusi dating sovellus että rikkaat sokeria daddies homoparien terveille karhuja. Täällä vanhempi ja varakas homo Daddies tai Mommas etsimässä yli läheisyyttä. Online local dating chat tampere iso mulkku sexi elokuvat seksikkäät.\nMogal on Gaza ohut dating i oktaani\nFaekinos on Mitä ensimmäinen 2nd 3rd Base vuodelta\nFerr on Teho kytkennät Edmonton\nVapaa hakukelpoinen dating sites 2 vuotta online dating Dating Marion va\nSeksin ostaminen suomalaisia porno sivuja venezuela escorts erotic massage. Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa varatulle. ...\nDating lesbo ja homo kytkennät kulttuuria juoda jutella suudella lähellä tampere. Seksitreffit fi escort girl vantaa thai hieronta rauma luomu tissit gratis couger rauma Sokeria daddies dating sivustoja keniassa kajaani sextreffit seuraa varatulle. Helpoin tapa saada yhteyttä sokeri daddies on luomalla maksutta. Daddies vierailua maahan tapaamaan Kenian kaunottaret on. ...\nSe on räätälöity auttaa ihmisiä löytämään Sugar Daddy tai Sugar Baby suhdetta. Dvd omat seksivideot big cock net. Vapaa dating sivustoja jotka maksaa rahaa alastonsuomi seksiseura.\nZulurn on Ensimmäinen email dating sivusto\nDagore on Online dating uros-naaras-suhde\nNegis on Dating kun erotettu Kanadassa\nSokeri daddies ja sokeria vauvojen Sandton ovat tervetulleita. Mustat, ei Grindr (Yes Jackd) · ylin 10 Sokeri muumio dating sivusto Ghana. Porno tupe mobile sex seksiseuraa vaasa turvalliset porno sivut dating nettsteder. Online dating sivusto ihmisiä ja lesbo verkossa Personals sivusto Fidzi ja. KENIA SEURUSTELU HUNTERS: Runsas GAY DUDE AT ROYSAMBU.


Anulii ompelee: Turkoosia kerrakseen\nOlen niin koukussa turkoosiin väriin. Tässä hieman siitä väristä tekeleitä. (Keskeneräisiäkin vielä löytyy pöydältä)\nTämä ihanan pehmeä joustofrotee on ikasyristä ja turkoosi resori Royal-tuotteesta. On kyllä tämä joustis niin pehmeää kuin on mainostettukin. Tein tästä kahdet housut samalla kaavalla kuin edellisetkin. Toiset omalle pojalle ja toiset siskon pojalle.\nLiandlon retronorsua turkoosina. Kangas ikasyr ja resori Royal-tuote. Kaavana yläosasta Ottobre 1/2011 body (kiitos Kewa vinkistä) muokattuna olkanepein ja alaosa muokattuna hau hausta Ottobre 3/2010. Koko on pojalle vielä vähän reilu, eli veikkaisin noin 86cm =) Syksyllä todennäköisesti sopiva.\nKummipojalle paita samalla kaavalla kuin aiemmatkin (OB 6/2009) koossa 98cm. Jersey ja resori molemmat Royal-tuotteesta.\nTämä mekko ei pääse kuvassa oikeuksiinsa. Tämä on tehty meidän pojan serkkutytölle koossa 140cm. Yläosaan olen katsonut mallia Ottobre 1/2011 Tangerine paidasta ja alaosa on omasta päästä. Kangas Laitilan Helmituotteesta.\nLähettänyt Anulii klo 18.13\nTunnisteet: body, lastenvaatteet, mekot, paidat\nkewa 16. heinäkuuta 2011 klo 18.25\nPaljon kivoja ompleuksia, vimppa mekko on kyllä suosikki, kaunis kangas!


Ride love laugh: Valjakkoajovalmennus\nValjakkoajo on itselleni täysin tuntematon hevosurheilun laji mutta pakko myöntää, että Rink näyttää tyrmäävän upealta ajovermeissä! Onhan ajaminen sentään se laji, mihin friisi on alunperin jalostettu vaikka nykyään rodussa pyritään tuomaan yhä enemmän esiin hyvän ratsuhevosen ominaisuuksia. Rink on sisäänajettu jo 2-vuotiaana, joten tämä on sille kaikista tutuinta hommaa.\nSaksassa ollessaan Rink pääsee ajamaan enemmänkin. Loppukokeissa yksi suuri osa-alue on ratsastuksen (sekä koulu että este) lisäksi ajaminen. Käyttökokeiden ja kantakirjauksen tavoitteena onkin tuoda esiin mahdollisimman hyviä oreja - monipuolisia, hyväluonteisia ja -rakenteisia käyttöhevosia.\nKolme viikkoa enää jäljellä Rinkin lähtöön, kääk.\nRinkin omistaja on ottanut ajotunteja eräältä maajoukkuekuskilta, ja pääsin seuraamaan valmennusta viime torstaina kuvaajan roolissa. Mä en tosiaan valjakkoajosta ymmärrä yhtään mitään, joten en osaa valmennuksen kulusta kertoa sen tarkemmin. :) Hyvältä näytti ja Rink oli selvästi mielissään päästessään tekemään vähän erilaista treeniä. Kuka tietää, ehkä Rinkistä tulee tulevaisuudessa kunnon valjakkoajohevonen.\nTags: kuvia, Rink, valjakkoajo


Tauluja / Julisteet / Valokuvat / Wild Flamingo Juliste\nJuliste valkoisilla reunuksilla, jotka kehystävät kuvan kauniisti. 12566-5 Kehyskartonki ei sisälly hintaant Juliste painetaan sitten tilauksen mukaan ja lähetetään sinulle. Jos olet tilannut muita tuotteita, tulet siis samaan kaksi erillistä lähetystä. 100x150-kehykset lähetetään kotitoimituksena ja toimitetaan kotiovellesi. Jos tilaat muita tuotteita 100x150-kehysten kanssa, huomaa, että ne lähetetään erillisenä toimituksena, sillä ne toimitetaan eri varastoista.\nInner Circle No1 Juliste\nInner Circle No2 Juliste\nAbstract Wave No2 Juliste


24.8.2001 Ypäjällä vietettiin Ypäjän-yötä. Perinnepiiriläiset osallistuivat tapahtumaan leikittämällä ja peluuttamalla ihmisiä sekä tutustuttamalla heidät vanhanaikaisiin leikkikaluihin.\nSeuraavassa on kuvattu joitakin leikkejä ja pelejä, joita ennen leikittiin koulussa välituntisin tai muulloin kun lapsia tai nuoria oli paljon koolla. Osa näistä peleistä ja leikeistä lienee tuttuja nykyajan lapsillekin, mutta osa on ehkä outoja. Tutuissakin leikeissä säännöt saattavat hiukan vaihdella aikakausittain, kuten ne ovat vaihdelleet esimerkiksi paikkakunnittain, jopa kylittäin.\nToiset leikkijät poistuivat huoneesta siksi aikaa kun yksi kätki avaimen, jonka hän jätti kuitenkin vähän näkyviin. Toiset palasivat huoneeseen ja alkoivat etsiä avainta. Sitä kuinka lähellä piilotettua esinettä tai kuinka kaukana siitä etsijät olivat, kätkijä vihjaisi sanoilla "kylmenee", "haalenee", "kuumenee", "polttaa". Korkeuteen hän viittasi sanoilla "kala", "perhonen" tai "lintu".\nAvaimen löytäjästä tuli seuraava kätkijä.\n"Kätken kivvee" -leikki\nKyseessä oli sisäleikki, kuten avaimen kätkeminenkin. Leikkijät istuivat piirissä. Yksi leikkijöistä kulki toisten edessä luritellen seuraavaa lorua:\nÄlä sitä hukkaa,\nvaan pistä se isäsi punaseen pumpulisukkaan."\nSamalla hän jätti kiven (tai jonkin muun esineen) jonkun käteen. Lorun loputtua arvuuteltiin, kenellä kivi oli. Jos arvasi väärin, joutui antamaan pantin.\nLeikkijät asettuivat piiriin. Yksi jäi keskelle. Piirissäolijat lauloivat "Arvon mekin ansaitsemme", ja sen tahdissa he vuoroin läpsäyttivät käsiään yhteen, vuoroin tarttuivat vieressä seisovien käteen. Samalla kierrätettiin sormusta kädestä käteen. Sormus kiersi koko ajan samaan suuntaan, mutta sitä ei ollut pakko laittaa eteenpäin.\nKun keskellä oleva luuli tietävänsä, kenellä sormus oli, hän sanoi kyseisen henkilön nimen. Jos hän arvasi oikein, niin keskelle joutui se, jolla sormus oli ollut.\nToiset menivät piiloon ja yksi oli hakija. Kun hakija löysi jonkun, tämän oli tultava pihalle tiettyyn paikkaan näkösälle. Löydetty sai kuitenkin pyytää piilossa olevilta "vinkkiä", jonka nämä antoivat kättään heilauttamalla. Kolme vinkkiä saatuaan leikkijä sai kirmata uudestaan piiloon, mutta siten ettei hakija nähnyt.\nKun kaikki oli löydetty, ensiksi löydetystä tuli seuraava etsijä.\nNurkkajussia leikittiin talon ympärillä. Yksi oli nurkkajussi, jota toiset juoksivat karkuun ympäri rakennusta. Nurkkajussilla oli keppi, jota hänen piti joka nurkalla näyttää kolme kertaa, niin että toiset tiesivät mennä piiloon. Siitä jonka nurkkajussi ehti näkemään, tuli seuraava nurkkajussi.\nTässäkin leikissä yksi oli etsijä, karttu. Hän laski esimerkiksi sataan, ja toiset juoksivat sillä aikaa piiloon. Sitten karttu huusi, että "karttu on kotona, miehet on mettässä" ja lähti etsimään. Kun hän löysi jonkun, esimerkiksi Pekan, hän juoksi ennalta määrättyyn paikkaan huutamaan, että "Pekan nimi kartun kirjoihin", ja kopautti samanaikaisesti kepillä vaikkapa talonnurkkaa tai rappusia. Jos Pekka ehti kuitenkin ensin koskettaa määrättyä paikkaa ja huutaa, että "nimeni pois kartun kirjoista", niin hän pelastautui ja sai mennä uudelleen piiloon.\nLeikki loppui kun kaikki olivat kartun kirjoissa. Ensiksi kirjoihin joutuneesta tuli seuraava karttu.\nSeinäpallossa oli kaksi pelaajaa, jotka heittelivät palloa seinään. Vuoro vaihtui aina kun toinen pudotti pallon.\nSillä aikaa kun pallo oli ilmassa, heittäjän piti tehdä määrättyjä liikkeitä ennen kuin hän otti pallon kiinni. Erilaisia kuvioita olivat muun muassa "etteen, taa" (taputettiin käsiä edessä ja takana), "taputus" (taputettiin käsiä edessä yhteen kerran, kaksi, kolme...), "pää", "käsi", "jalka" (kosketettiin niitä), "suora" (pallo otettiin kiinni vasten toista kämmentä, joka oli suorassa), "kehä" (käsiä pyöritettiin samalla tavalla kuin kissaa uitaessa), "pomppo" (pallon piti pompahtaa alhaalla ja ylhäällä, yhteen mittaan kuusi tai yhdeksän kertaa) ja viimeksi "kierros" (viimeisen heiton aikana piti itse pyörähtää ympäri).\nItse voitiin keksiä lisää liikkeitä. Palloa heitettiin välillä myös vaikkapa jalan alta.\nPelattiin myös "kahta palloa" tai "kolmea palloa" eli heiteltiin vuorotellen kahta palloa tai kolmea palloa. "Pletsuilla" tarkoitettiin sitä, että heitettiin yhtä aikaa kahta palloa: pallot otettiin samaan käteen ja heitettiin seinään peräjälkeen ja napattiin samaan käteen.\nPallot olivat enimmäkseen itse tehtyjä. Jonkin verran oli kumipallojakin, myös umpikumipalloja (ei sota-aikana).\nYksi oli polttaja. Toiset seisoivat omissa, halkaisijaltaan noin puolimetrisissä ringeissään. Heillä oli kädessään eräänlainen maila, niin sanottu tavi, joka oli lyhyt ja leveä laudankappale. Sillä he torjuivat palloa, jolla polttaja yritti polttaa heitä.\nPolttajan piti heittää pallo aina siitä paikasta, mihin se oli lennähtänyt. Jos pallo putosi kovin lähelle ringissä seisovaa, tämä sai lyödä sen tavilla kauemmaksi, jopa astua pois ringistä. Ringistä poistumisessa oli kuitenkin se vaara, että polttaja saattoi ehtiä vallata sen itselleen.\nJos pallo osui ringissä olevaan, hän paloi ja joutui polttajaksi. Edellinen polttaja tuli hänen tilalleen rinkiin.\nPolttopalloa pelattiin joskus myös siten, että polttajaa lukuun ottamatta kaikki olivat yhdessä suuressa ringissä eikä käytetty taveja.\nPesäpalloa ja kahtatoista\nVarsinaisen pesäpallon lisäksi pelattiin "kahtatoista". Yksi syötti ja toinen löi palloa. Muut pelaajat seisoivat kentällä ja keräsivät pisteitä yrittämällä saada pallon kiinni. Kun pelaaja oli saanut kootuksi kaksitoista pistettä, hän pääsi lyömään palloa.\nPojat pelasivat paljon nappikuoppaa. Vanhanmalliset kymmenpenniset, joiden halkaisija oli 3-4 senttimetriä, olivat tässä pelissä hyviä. Se kenen nappi tai raha osui kuoppaan tai sitä lähimmäksi, sai napit tai rahat.\nRahanheitto eli "kruuna tai klaava"\nMaahan iskettiin tikku, johon yritettiin osua kolikolla. Se joka osui lähimmäksi, oli voittaja. Hän kokosi rahat kouraansa, helisti niitä, sanoi "kruuna" tai "klaava"/"numero" ja heitti rahat maahan. Hän sai kaikki ne rahat, joissa oli hänen valitsemansa puoli. Sitten sai yrittää se, joka oli osunut seuraavaksi lähimmäksi, sitten kolmanneksi lähimmäksi osunut ja niin edelleen.\nJotkut tekivät jekkua liimaamalla kaksi rahaa yhteen, niin että kolikon kummallakin puolella oli sama kuvio, jolloin niiden rahojen saaminen oli varmaa.\nPelaajat heittivät vuorotellen rahan seinään yrittäen osua mahdollisimman lähelle toisten kolikoita. Pelaaja sai heti heitettyään ottaa kaikki ne kolikot, jotka olivat vaaksan päässä hänen omasta rahastaan. Ensimmäinen yritti tietysti heittää mahdollisimman kauas, jotta hänen rahansa lähelle olisi toisten ollut vaikea osua.\nKYSYMYS JA VASTAUS -LEIKKEJÄ\nLeikin alussa liinanmyyjä saapui ja kysyi yhdeltä leikkijältä:\n"Ostaks sää liinaa?"\n"Juu, mää otan viis (tms.) metriä."\nMyyjä mittasi kuvitteellista kangasta käsillään ja sanoi:\n"Sit ku mää tulen sitä rahhaa hakemaan, ei saa sannoo juu eikä jaa eikä nauraakka saa, vaan sen sanan ku mää sulle sanon."\nMyyjä kuiskasi jonkin sanan ostajan korvaan ja kävi saman sananvaihdon vuoron perään muiden leikkijöiden kanssa.\nKun kierros oli käyty, myyjä "saapui" uudelleen.\n"Mää tulin ny sitä rahhaa hakemaan", hän sanoi ja alkoi kysellä toisilta kaikenlaista, jokaiselta vuoronperään. Jokaisen piti vastata sillä sanalla, jonka myyjä oli liinaa myydessään kuiskannut. Myyjä yleensä kyseli niin kauan kunnes toinen vastasi väärin tai alkoi nauraa ja joutui antamaan pantin.\n"Mennääks ystävää?" sanottiin. Yksi yritti kyselemällä selvittää, kenet toiset olivat valinneet hänen ystäväkseen. Jokaiselta vuorotellen hän kysyi: "Mitä tiedät mun ystävästäni?" Jokainen kertoi jonkin asian. Sille jonka kohdalla kyselijä arvasi oikein, valittiin seuraavaksi ystävä.\n"Ei, juu, vaarinhousut"\nYksi kyseli, toiset vastasivat ketjussa. Ensimmäinen vastasi "ei", toinen "juu", kolmas "vaarinhousut", neljäs taas "ei" ja niin edelleen. Vain näitä kolmea sanaa sai käyttää, vaikka mitä olisi kysytty. Jos epähuomiossa sanoi väärän sanan tai nauroi, joutui kyselijäksi.\nTikkuaski pompautettiin pöydän reunalta. Jos se jäi syrjälleen, sai kymmenen pistettä, jos se jäi pystyyn, sai viisikymmentä pistettä. Kuvapuolesta sai yhden pisteen. Pohjapuolesta menetti vuoronsa, muuten sai pompauttaa niin kauan kuin tuli pisteitä. Askin lennähtäminen lattialle tiesi kaikkien pisteiden menetystä. Peli meni poikki viidestäkymmenestä pisteestä.\nTikkuaskista valutettiin kaikki tikut pöydälle. JOkainen pelaaja yritti vuorollaan siirtää tikulla läjästä lisää tikkuja itselleen, yksi kerrallaan, niin etteivät toiset tikut liikahtaneet. Jos tikut liikahtivat, vuoro siirtyi toiselle. Se voitti, joka sai kerättyä eniten tikkuja.\nEnnen pelattiin paljon Mustan Pekan -korteilla. Pelaamisen lisäksi niistä oppi tietämään eri ammatteja jo alle kouluikäisenä.\nEtenkään vanhat ihmiset eivät mielellään antaneet lapsille tavallisia pelikortteja, koska kortinpeluuta pidettiin vähän synnillisenä. Esimerkiksi pasianssia sanottiin "pirun piittaamiseksi": pelaamalla haluttiin saada vastaus johonkin kysymykseen. Korttipelien suhteen ilmapiiri hölleni sodan jälkeen, jolloin yleistyi muun muassa maijan pelaaminen.\nLAUTAPELEJÄ: tammi, myllymatti ja marjapussi\nLautapelit valmistettiin enimmäkseen itse. Piirrettiin pelilaudat ja leikattiin pahvista kolmi- ja nelikulmaisia lappuja pelimerkeiksi.\nTätä leikittiin kouluaikana, kun alettiin kiinnostua vastakkaisesta sukupuolesta. Myös maatalouskerhon kokouksissa leikittiin usein numeroparisia. Muut leikkijät muodostivat pareja, mutta yksi jäi "leskeksi". Kaikki saivat numeron, joka kirjoitettiin lapulle. Kun "leski" huusi jonkin numeron, hän sai parikseen sen leikkijöistä, jolla oli kyseinen numero. Välillä leikkijät saattoivat vaihtaakin numeroita keskenään vaikeuttaakseen leikkiä. Jos joku ei huomannut, että oma numero huudettiin, hän joutui antamaan pantin.\n"Leski erestä, pari takkaa"\nTämä leikki oli hyvin suosittu välituntisin. Sitä leikittiin myös toisinaan voimistelutunnilla.\n"Leski" seisoi edessä, toiset seisoivat parijonossa hänen takanaan. Kun leski huusi "leski erestä, pari takkaa", niin takimmainen pari lähti juoksemaan eteen ja ohi lesken, joka yritti saada heistä jommankumman kiinni. Jos leski onnistui koskettamaan toista juoksijaa, hän sai tämän parikseen ja paritta jääneestä tuli leski. Jos hän ei onnistunut koskettamaan kumpaakaan, ennen kuin he saivat toistensa kädestä kiinni, niin hän jäi edelleen leskeksi ja pari asettui jonossa ensimmäiseksi. Leikki jatkui samalla tavalla. (Myöhemmin tämä leikki on tunnettu myös nimellä "Viimeinen pari uunista ulos".)\nYksi leikkijöistä, peili, asettui seisomaan selkä päin toisia leikkijöitä, jotka seisoivat jonkin matkan päässä viivan takana. Toiset lähtivät hiljaa hiipimään peiliä kohti ja yrittivät päästä läppäisemään tätä selkään. Joka siinä onnistui, pääsi pois pelistä. Peili kuitenkin kääntyi välillä yllättäen, ja silloin kaikkien oli jähmetyttävä paikoilleen. Jos peili näki jonkun liikkuvan, tämän oli palattava alkuun. Viimeksi peliin jääneestä tuli seuraava peili.\nYksi valittiin natuksi. Toiset juoksivat karkuun ja natu yritti ottaa kiinni. Välillä juoksijat saivat mennä huilaamaan "puuriin". Siellä oli turvassa natulta.\n(Kyseinen leikki tunnetaan muualla päin nimellä hippa tai litta.)\nNiin sanottua nurkkanatua juostiin rakennuksen ympäri.\nTalvella natua juostiin lumihangessa. Ensin tallattiin lumeen iso ympyrä, sitten tehtiin ristiin rastiin ympyrää halkovia polkuja, joita pitkin juostiin natua karkuun.\nYksi kirjoitti paperille kuka tekee, toinen mitä tekee, kolmas missä, neljäs kenen kanssa, viides milloin, kuudes millä. Jokainen taittoi aina oman kirjoituksensa piiloon, niin ettei seuraava nähnyt, mitä edellinen oli kirjoittanut. Tuloksena oli yleensä huvittava rimssu, joka lopuksi luettiin.\nRuutua alettiin hypellä keväisin heti kun sai viivat vedettyä maahan. Hypittiin muun muassa. marjapussia, kuutta ruutua ja kymmentä ruutua. Jokaisella oli oma hyvä kivensä, jota hän käytti hyppiessään ruutua. Kuudessa ruudussa ei kuitenkaan käytetty kiveä, vaan potkittiin laudankappaletta ruudusta toiseen.\nRuutuhyppelyssä ei ollut yksia oikeita sääntöjä, vaan säännöt vaihtelivat esimerkiksi kouluittain.\nMuita leikkejä olivat muun muassa Laiva on lastattu, Vettä kengässä, kotileikit ja kauppaleikit. Leikeissä käytettiin mielikuvitusta: esimerkiksi kauppaleikissa vaakana saattoi olla kiven päälle heilumaan asetettu kattopäre puntteinaan kivet.\nHypittiin myös narua kolmisin pitkällä narulla tai yksin lyhyellä narulla. Kesäisiä huveja olivat lisäksi havumajojen rakentaminen ja käpysota. Talvella mentiin lumisotaa ja tietysti myös hiihdettiin ja tehtiin lumeen enkeleitä.\nOlivatpa leikit joskus vähän vallattomiakin. Etenkin asemankulman pojat viihdyttivät toisinaan itseään asettamalla kolikon kiskoille ja katsomalla millaiseksi se litistyi, kun juna oli ajanut sen päältä. Myös harakanpesien hajottamista ja omenavarkaissakäyntiä harrastettiin. Jossain vaiheessa poikia alkoi kiinnostaa kessuttelu. Sakari vitsailikin, että pojat polttivat jo kessua, kun tytöt vielä pelasivat palloa. (Virginiaa ja Havannaa kasvatettiin kotitarpeiksi ja sota-aikana myös myyntiin, ja pojilla oli kai kiusaus itsekin kokeilla, miltä kessu maistui.)\nOleellinen osa leikkejä oli pantin lunastaminen. Kun leikki loppui, kaikki pantit lunastettiin tekemällä toisten antamia hassuja tehtäviä.\nJoku leikkijöistä otti pantin käteensä ja kysyi: "Kenen pantti ilmassa liehuu?" Se jonka pantti oli, vastasi että se oli hänen, ja hänelle annettiin tehtävä. Tyttö ja poika saattoivat joutua lunastamaan panttinsa siten, että toinen otti tulitikun huuliensa väliin, josta toisen piti ottaa se omaan suuhunsa.\nJoku saattoi joutua näyttämään kuvitellulta kartalta Suomen rajoja toisten luetellessa vesistöjä, esimerkiksi Rajajoki, Laatokka, Suomenlahti... Silmät sidottiin ensin huivilla ja sormi asetettiin "kartalle". Toinen ohjasi. Lopuksi lyötiin käsi vesivatiin.\nHauska pantinlunastuskeino oli myös "leikkaus", tosin sitä ei voinut tehdä kuin henkilölle, joka ei ollut ennen nähnyt sitä tehvävän. Pantinlunastajan silmät sidottiin ja "loukkaantuneen" käden kämmenselkään piirrettiin "leikkausviivat", sitten käsi "leikattiin" ja sidottiin. Kättä piti kannatella rinnalla toisella kädellä. Onnistuneesti suoritetun "leikkauksen" jälkeen poistettiin liina silmiltä, ja kuinka ollakaan, leikkijä huomasi kannattelevansa käsivarrellaan "vauvaa".\nPienestä männystä katkaistiin sopiva pätkä, johon jätettiin oksia etujaloiksi ja sarviksi. Takapää laski maahan, siellä ei ollut jalkoja.\nKäpylehmät ja -lampaat\nMännynkävyistä tehtiin lampaita, kuusenkävyistä lehmiä. Pienistä kuusenkävyistä sai loihdittua vasikoita. Jalat tehtiin tikuista.\nNuket olivat esimerkiksi sahanpurulla täytettyjä räsynukkeja, joiden pää oli helposti särkyvää guttaperkkaa. Jos nuken pää särkyi, kaupasta ostettiin uusi ja neulottiin kiinni kankaiseen vartaloon. Oli myös kokonaan guttaperkkaisia nukkeja, joiden jäsenet kumilenkki piti paikoillaan.\nPosliinipäiset nuket olivat guttaperkkapäisiä kalliimpia. Niilläkin keskivartalo oli kuitenkin kankainen.\nKoulussa käsityötunnilla tehtiin nukkeja kaavojen mukaan. Nukkein raajat olivat joko kokonaan kankaasta tai niiden kädet olivat kyynärpäästä alaspäin ja jalat polvesta alaspäin posliinia. Nukeille ommeltiin hame, paita, housut, liivit, sukat, sukkanauhat, nenäliina ja päällysvaatteet. Kengätkin tehtiin kankaasta tai virkattiin. Ulos mentäessä nuket vaatetettiin kuin ihmiset.\nOli myös mollamaijoja, mutta ne olivat enemmänkin nukkuleluja kuin leikkikaluja.\nPuu- ja polkuhevosia oli sekä kaupasta ostettuja että itse tehtyjä.\nAinakin jo sota-aikana oli itse puusta valmistettuja potkulautoja.\nPuukepin päässä oli puinen kiekko, jota työnnettiin eteenpäin. (Myös polkupyöränvannetta pyöritettiin kepillä: kokeiltiin kuinka pitkälle sen sai pyörimään.)\nHyrriä oli sekä kaupasta ostettuja että itse valmistettuja. Myös lankarullasta sai tehtyä hyrrän työntämällä teräväpäisen tikun rullan läpi.\nNappihyrrä valmistettiin pujottamalla karhunlankaa napinreiistä. Lanka solmittiin lenkiksi ja pingotettiin käsien väliin. Narua pyöritettiin ja sitten päästettiin nappi pyörimään. Langan liikkeitä myötäilemällä nappi pyöri vaikka kuinka kauan. Nappihyrrästä tulee monelle mieleen koulumuistoja: kuinka helposti se sekosikaan tyttöjen pitkiin hiuksiin.\nPuhelin syntyi karhunlangasta ja tulitikkuaskeista, jotka ennen olivat puisia. Lanka kiristettiin askien väliin ääntä johtamaan. Toinen puhui askiin, toinen pani oman askinsa korvalle ja kuunteli.\nTraktori tehtiin lankarullasta, kumilenkistä ja saippuanpalasesta. Lankarullan päät lovettiin ja rullan läpi pujotettiin kumilenkki. Toiseen päähän pantiin saippuan tai kynttilän palanen ja pitkä tikku, toiseen päähän lyhyt tikku. Lenkki kierrettiin tiukalle ja menopeli päästettiin liikkeelle.\nPaperinukkeja myytiin pahviarkeissa. Suurimmaksi osaksi paperinuketkin tehtiin kuitenkin itse. Ostettu nukke oli usein vain perustana, jonka mallin mukaan tehtiin itse uusia nukkeja, valmistettiin ehkä koko perhe: isä, äiti ja lapset. Niille oli hauska suunnitella vaatteita, hienoja, mielikuvituksellisia pukuja, hattuja, muhveja, käsilaukkuja...\nTytöt leikkivät paperinukeilla todella paljon; niiden parissa sai päästää mielikuvituksen valloilleen.\nLankapallojen päällinen neulottiin tai virkattiin villalangasta, paitsi sota-aikana paperinarusta. Pallon sisällä oli korkkia.\nYksinkertaisin ritsa saatiin pingottamalla sormien väliin kuminauha, jolla ammuttiin paperitolloja. Etenkin rautalankakoukulla ammus lensi hyvin.\nKehittyneempi versio oli y:n mallinen puinen "haarukka", johon kiinnitettiin vaikkapa autonrenkaasta leikattu kumi. Keskelle kumia kiinnitettiin nahanpala, johon ammus, esimerkiksi pieni kivi, sovitettiin.\nYksinkertainen papupyssy syntyi koiranputkesta, jonka läpi puhallettiin "papuja" (herneitä). Vähän monimutkaisempi, taskuasetta muistuttava papupyssy syntyi puusta.\nKiväärinluoti kiinnitettiin esimerkiksi puukalikkaan ja otettiin luodista lyijy pois ja pantiin tilalle tulitikunruutia. Reikä tukittiin naulalla ja luoti heitettiin kiveen tai sitä lyötiin jollain, jolloin tussari räjähti. Nämä tällaiset leikit olivat vaarallisia ja aiheuttivat vammoja.\nJousi- ja kaaripyssy\nJousi- ja kaaripyssyt tehtiin pienestä katajasta, jota taivutettiin vähän ja jonka päihin kiinnitettiin naru. Nuolet tehtiin suorasta kuusenoksasta. (Molemmilla pyssyillä ammuttiin lappeellaan, jousipyssyllä voitiin ampua myös pystyssä. Kaaripyssyssä oli ura nuolta varten.)\nItse tehtiin paperilennokkeja. Kaupoissa myytiin kuminauhalennokeita, joissa oli runko ja tasot ja alla venyvää kumia kevyestä puusta valmistettua potkuria pyörittämässä. Kun kuminauhaa kierrettiin, lennokki lensi.\nMuut paperista (sanomalehdestä tms.) taittelemalla tehdyt lelut: lakki, laiva, kukkaro, rusetti\nTulitikkuaskeista tehdyt piirongit ynnä muut huonekalut nukeille\nAskeja liimattiin perunalla toisiinsa, ja ne saatettiin päällystää paperilla.\nKehikko tehtiin kevyestä puusta. Ympärille kiinnitettiin paperia, ja paperista voitiin tehdä myös häntä. Leijaan kiinnitettiin naru, ja leija nostettiin ilmaan juoksemalla sopivasti puhaltavaan tuuleen.


Vammaispalvelut on tarkoitettu vaikeavammaisille henkilöille, joilla on vammasta tai sairaudesta johtuen erityisiä ja pitkäaikaisia vaikeuksia suoriutua toistuvista arjen toiminnoista ja joilla ei ole mahdollisuuksia saada näihin toimintoihin apua tai tukea muualta (esim. kotihoito, sosiaalihuoltolain mukaiset palvelut, apuvälineet).\nVaikeudet voivat liittyä esimerkiksi kommunikaatioon, toimintakykyyn, kodinhoitoon, sosiaalisiin taitoihin, vapaa-aikaan ja työhön. Vammaispalveluiden sosiaalityöntekijä arvioi täyttyvätkö hakijan vaikeavammaisuuden kriteerit ja tehdäänkö vammaispalvelujen palvelusuunnitelma. Voit tutustua vammaispalveluiden yleishakulomakkeeseen oikeasta laidasta löytyvästä linkistä.\n- asunnon muutostyöt ja apulaitteet\nMuita määrärahasidonnaisia palveluita ja tukitoimia ovat:\n- päivittäisissä toiminnoissa tarvittavat välineet, koneet ja laitteet\nMäärärahasidonnaisia palveluja myönnetään kunnan niille varattujen määrärahojen mukaisesti harkinnan perusteella.\nAsiakas ohjautuu kehitysvammaisten palveluihin erityishuoltopiirille erikoissairaanhoidon kautta. Asiakkaan tuki- ja palvelusuunnitelma sekä erityishuolto-ohjelma laaditaan yhdessä asiakkaan, perheen ja sosiaalityöntekijöiden kesken.\nKehitysvammaisten erityispalveluja ovat esimerkiksi asiantuntijapalvelut, asumispalvelut, tilapäishoito sekä työ- ja päivätoiminta. Voit lukea lisää kehitysvammaisten erityispalveluista täältä.\nOmaishoito alle 65-vuotiaiden omaishoidettavien osalta\nOmaishoidontukeen oikeutettu voi olla henkilö, joka sairauden tai vamman vuoksi tarvitsee kotioloissa hoitoa tai muuta huolenpitoa. Omaishoidontukeen eivät ole oikeutettuja henkilöt, joilla avuntarve kohdistuu pelkästään asiointi- ja kodinhoitotehtäviin. Palvelutaloissa ja -kodeissa asuvilla henkilöillä ei ole oikeutta omaishoidon tukeen. Omaishoidon hakemuslomakkeen löydät oikeasta laidasta kohdasta Tiedostot.\nOmaishoidolla tarkoitetaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotioloissa omaisen tai muun hoidettavalle läheisen henkilön avulla. Omaishoidontuella tarkoitetaan kokonaisuutta, joka muodostuu hoidettaville annettavista tarvittavista palveluista ja omaishoitajalle annettavasta hoitopalkkiosta, vapaasta ja omaishoitoa tukevista palveluista. Omaishoitajan tulee olla täysi-ikäinen ja hänen terveytensä ja toimintakykynsä tulee vastata omaishoidon asettamia vaatimuksia, jotta hän kykenee kantamaan kokonaisvastuun hoidettavasta sekä takaamaan hänelle asianmukaisen ja turvallisen hoidon. Hoidettavan kodin tulee olla olosuhteiltaan hoidolle sopiva.\nOmaishoidontuki on määrärahasidonnainen. Omaishoidon tuen palkkioluokat määritellään hoitoisuuden mukaan. Lapsen ja nuoren kohdalla hoidon ja huolenpidon tarvetta verrataan saman ikäisen lapsen tai nuoren hoiva, huolenpidon, ohjauksen tai valvonnan tarpeisiin. Omaishoidon tukihakemuksia voidaan jättää koko vuoden perhekeskuksen toimistoon. Arvioinnin omaishoidon tuen tarvetta koskien ja päätöksen siitä tekee alle 65 -vuotiaiden hoidettavien osalta sosiaalityöntekijä. Tukea myönnettäessä edellytetään, että hoidettavalla on haettuna Kelan myöntämä eläkkeensaajan hoitotuki.\nOmaishoitajalla on oikeus kolme vuorokauden vapaaseen kuukautta kohti. Kunta järjestää omaishoitajan lakisääteisen vapaan korvaavat hoitopaikat, perhehoidossa tai kunnan omissa tehostetun palvelun toimintayksiköissä tai läheislomituksena. Kunta laskuttaa hoidettavalta sijaishoidon ajalta 11,40 €/vrk. Hoitojaksovarauksissa ota yhteys 18-64 –vuotiaiden hoidettavien osalta sosiaalityöntekijään, puh. 040 686 39 50 sekä alle 18- vuotiaiden hoidettavien osalta soittamalla numeroon 0400 188 418.\nSopimus- ja hoitopalkkiolomakkeita saa perhekeskuksen toimistosta. Kunta tekee omaishoidosta toimeksiantosopimuksen omaishoitajan kanssa. Omaishoitoa koskeva hoito- ja palvelusuunnitelma tehdään asiakkaan tilanteen mukaisesti joko kehitysvammahuollon tuki- ja palvelusuunnitelman tai vammaispalveluiden palvelusuunnitelman mukaisesti.\nKuljetuspalvelulla tarkoitetaan vaikeavammaisen oikeutta käyttää taksia tai invataksia. Kuljetuspalvelut on tarkoitettu niille vaikeavammaisille henkilöille, joilla on erityisiä vaikeuksia liikkumisessa, ja jotka eivät vammansa tai sairautensa vuoksi voi käyttää julkisia joukkoliikennevälineitä ilman kohtuuttoman suuria vaikeuksia. Kuljetuspalvelua voi käyttää asiointi- ja virkistysmatkoihin Sodankylän kunnan alueella. Lähikuntiin ulottuvat matkat tulee hakea erikseen. Kuljetuspalvelua voidaan myöntää tarvittaessa myös työ- ja opiskelumatkoihin. Matkoista tehdään erillinen päätös. Kuljetuspalvelua ei saa käyttää lääkärissäkäynti-, sairaala- tai kuntoutusmatkoihin. Niihin on mahdollisuus hakea korvausta Kansaneläkelaitokselta.\nKun asiakkaalle myönnetään kuljetuspalvelu, hänelle lähetetään myöhemmin sitä varten maksukortti taksin tilausohjeineen. Taksikortti on henkilökohtainen eikä sitä saa luovuttaa ulkopuoliselle henkilölle. Asiakas maksaa matkoista linja-autotaksan mukaisen omavastuuosuuden. Kuljetuspalvelua haetaan vammaispalveluiden yleisellä hakulomakkeella, jonka löydät oikean laidan tiedostokirjastosta.\nMiten tilaan matkan?\nMatka tilataan välityskeskuksen kautta: Pohjois-Suomen Tilausvälitys Oy p. 0100 99700. Vammaispalvelulain mukaiset lähikuntiin ulottuvat matkat tulee tilata välityskeskuksesta viimeistään kuljetusta edeltävänä päivänä klo 17 mennessä. Sodankylän kunnan sisällä tapahtuvat kuljetukset tulee tilata vähintään 1,5 h ennen kuljetusta. Näin toimien taksivälityksen on helpompi ohjata samaan kuljetukseen muita asiakkaita. Yhdistely vapauttaa sosiaalitoimen kuljetuksia hyödyntävät omavastuusta.\nSosiaalihuoltolain mukainen kuljetuspalvelu sisääntyy ikääntyneiden palveluihin. Kuljetuspalvelulla tarkoitetaan ikäihmisen (yli 65 v.) oikeutta käyttää taksia tai invataksia. Sosiaalihuoltolain mukaista kuljetuspalvelua haetaan vammaispalvelun sosiaalityöntekijältä. Kuljetuspalvelu voidaan myöntää jos henkilön tuloraja on alle 1250 €/kk yhden hengen taloudessa tai alle 1900 € /kk kahden hengen taloudessa. Lisäksi vaaditaan, että henkilön toimintakyky ei mahdollista palveluliikenteen käyttöä tai palveluliikenne puuttuu hakijan asumalta alueelta.\nSosiaalihuoltolain mukaista kuljetuspalvelua voivat hakea pienituloiset ikäihmiset, joilla on vaikeuksia käyttää julkisia kulkuvälineitä. Kuljetuspalvelua voidaan myöntää asiointimatkoihin Sodankylän kunnan alueelle. Kuljetuspalvelua ei voi käyttää terveydenhuollon matkoihin. Asiakas maksaa matkoista linja-autotaksan mukaisen omavastuuosuuden. Kuljetuspalvelu on harkinnanvarainen ja määrärahasidonnainen.  Kun asiakkaalle myönnetään kuljetuspalvelu, hänelle lähetetään myöhemmin sitä varten maksukortti taksin tilausohjeineen. Taksikortti on henkilökohtainen eikä sitä saa luovuttaa ulkopuoliselle henkilölle.\nVoit hakea kuljetuspalvelua sosiaalihuoltolain-kuljetuspalvelun hakulomakkeella, joka on tämän sivuston oikeassa laidassa kohdassa Tiedostot.\nMatka tilataan välityskeskuksen kautta: Pohjois-Suomen Tilausvälitys Oy p. 0100 99700. Kuljetukset tulee tilata vähintään 1,5 tuntia ennen kuljetusta. Näin toimien taksivälityksen on helpompi ohjata samaan kuljetukseen muita asiakkaita. Yhdistely vapauttaa sosiaalitoimen kuljetuksia hyödyntävät omavastuusta.\nVaikeavammainen henkilö voi saada korvausta asunnon muutostöihin ja asuntoon kiinteästi asennettavien välineiden ja laitteiden hankintaan. Muutostöitä voivat olla esimerkiksi oviaukkojen leventäminen ja luiskien rakentaminen sekä kiinteästi asennettavat nostolaitteet. Korvauksia voi hakea kunnan vammaispalveluista joko muutostöiden jälkeen tai asiakas voi ottaa yhteyttä vammaispalveluihin jo muutostöiden suunnitteluvaiheessa. Avustusta haetaan vammaispalveluiden yleisellä hakulomakkeella, jonka löydät oikean laidan tiedostokirjastosta.\nHenkilökohtainen apu on vaikeavammaiselle kuntalaiselle myönnettävää apua, jota hän tarvitsee jokapäiväisissä toimissaan välttämättä ja toistuvasti. Avun tarpeen syynä tulee olla pitkäaikainen sairaus tai vamma. Apua ei voida myöntää tarpeeseen, joka painottuu hoitoon, ohjaukseen tai valvontaan, eikä ikääntymisestä johtuvaan avun tarpeeseen. Henkilökohtainen apu on tarkoitettu mahdollistamaan vaikeavammaisen omat valinnat ja edellyttää sitä, että hänellä on voimavaroja määritellä avun sisältö ja tapa, miten sitä toteutetaan. Avun tarpeen määrittely ei voi täysin perustua vain toisen henkilön esittämiin näkemyksiin.\nHenkilökohtainen apu järjestetään pääsääntöisesti korvaamalla vaikeavammaiselle kuntalaiselle avustajan palkkaamisesta koituvat kustannukset. Sodankylän kunta on järjestänyt henkilökohtaisesta avusta myönteisen päätöksen saaneille vaikeavammaisille henkilökohtaisen avustajien palkanlaskenta- ja maksupalvelun tilitoimisto Sarastian kautta. Sodankylän kunta toimii sijaismaksajana. Hakemuslomakkeen löydät oikeasta laidasssa sijaitsevasta tiedostokirjastosta.\nPäivätoiminta on kodin ulkopuolella järjestettävää toimintaa vaikeavammaisille kuntalaisille. Päivätoiminta tukee itsenäisessä elämässä selviytymistä ja edistää sosiaalista vuorovaikutusta. Päivätoiminta on tarkoitettu työikäiselle henkilölle, jolla on vamman tai sairauden aiheuttama erittäin vaikea toimintarajoite ja jonka toimeentulo perustuu pääosin sairauden tai työkyvyttömyyden perusteella myönnettäviin etuuksiin. Päivätoiminta järjestetään pääsääntöisesti hankkimalla palvelu Seita-säätiöltä. Päivätoiminta on asiakkaalle maksutonta. Voit hakeua oikeutta päivätoimintaan vammaispalveluiden yleislomakkeen kautta, jonka löydät tiedostokirjastosta.\nVaikeavammaisella kuntalaisella on oikeus palveluasumiseen, jos henkilö vammansa tai sairautensa vuoksi välttämättä tarvitsee palvelua suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista jatkuvaluonteisesti, vuorokauden eri aikoina tai muutoin erityisen runsaasti. Palvelu järjestetään pääsääntöisesti palvelutaloissa ja eri tehostetun palveluasumisen asumisyksikössä. Hae palveluasumisen paikkaa yleislomakkeella.\nMuiden kuin lääkinnällisen kuntoutuksen piiriin kuuluvien välineiden, koneiden tai laitteiden hankkimisesta aiheutuvia kohtuullisia kustannuksia korvataan sellaiselle vammaiselle henkilölle, joka tarvitsee laitteita liikkumisessa, viestinnässä, kotona asumisessa tai vapaa-ajan toiminnoissa. Korvauksen määrä on yleensä puolet todellisista kustannuksista. Vakiomalliseen välineeseen, koneeseen tai laitteeseen tehdyt vamman edellyttämät välttämättömät muutostyöt korvataan kuitenkin määrärahojen puitteissa kokonaan. Kunta voi myös antaa välineitä, koneita tai laitteita korvauksetta vammaisen henkilön käytettäväksi harkinnan mukaan. Kyseessä on ns. määrärahasidonnainen palvelu tai tukitoimi, johon vammaisella ei ole subjektiivista oikeutta ja jota haetaan vammaispalveluiden yleislomakkeella.\nSopeutumisvalmennus auttaa vammaista ja hänen läheisiään elämään vamman kanssa mahdollisimman täysipainoisesti. Sopeutumisvalmennusta voidaan myöntää vammaiselle ja/tai hänen perheelleen. Toiminnan järjestämisestä vastaa ensisijaisesti Kela.\nKuntoutusohjaukseen kuuluu vammaisen henkilön ja hänen lähiyhteisönsä ohjaaminen sekä vammaisen henkilön toimintamahdollisuuksien lisäämiseen liittyvistä erityistarpeista tiedottaminen. Kuntoutusohjausta voidaan myöntää vammaiselle henkilölle harkinnanvaraisesti. Kuntoutusohjaus hankitaan eri palveluntuottajilta ostopalveluna. Palvelu on määrärahasidonnainen. Voit hakea oikeutta kuntoutusohjaukseen vammaispalveluiden yleislomakkeella.\nPäivitetty: 4.11.2020 11:29\n24.3.2022Sodankylän kunta ottaa tukipalveluna käyttöön ateriapassin, jolla voi ruokailla kunnan ruokaloissa edullisesti\np. 040 6863950\np. 0400 188418\nSosiaalihuoltolain mukainen kuljetuspalvelu kuljetuspalveluhakemus\nVammaispalvelujen sekä sosiaalihuoltolain mukaisten kuljetusten soveltamisohje\nHenkilökohtaisen avustajan loma-anomus\nSijaihoidon sopimus- ja palkkiolomake


ALAJÄRVI MTB 2021\nAlajärvi MTB 2022 pyöräillään lauantaina 10.9.2022\nYhteislähtö tapahtuu Alajärven yleisurheilukentältä klo 12:00\n- Miehet yleinen 35km\n- Miehet yli 40v. ja yli 50v. 35km\n- Naiset yleinen 35km\n- Naiset yli 40v. ja yli 50v. 35km\n- Kuntosarja 35km\n- Juniorit (alle 15 -v.) 18km\n- Kuntosarja 18km\n- E-MTB (sähköpyörät) 35km (huom! Oma lähtö klo 12.15)\nJärjestäjä pidättää oikeuden kilpailumatkojen ja reitin muutoksiin tarvittaessa.\nJuniorisarjaan pääsee 2007 tai sen jälkeen syntyneet.\nAikuisten ikäsarjoihin pääsee 1982 tai sitä ennen syntyneet (40-v.) sekä 1972 tai sitä ennen syntyneet (50-v.)\nAlajärvi MTB 2022 reittikartan löydät kilpailuinfo sivulta. Tapahtumakeskus sijaitsee Alajärven Yleisurheilukentällä (Ankkuritie 1, 62900 Alajärvi)\nReitti on pääsääntöisesti helpohkoa polkua, mutta mukaan mahtuu myös teknisesti vaativampia pätkiä. Pitkospuita on noin 100metriä. Reitti soveltuu myös aloittelijoille.\nReitti on tuttu viime vuodesta ja mukaan reitille tulee myös Alajärven MTB-rata, joka tuo myös nousumetrejä muuten melko tasaiseen reittiin. Muutoksia reittiin voi vielä tulla ajankohdan tilanteen mukaan. (yllättävät muutokset maastossa esim. hakkuutyömaat ja puunkuljetus yms)\nIlmoittautuminen vuoden 2022 tapahtumaan on auki 6.9. klo 24:00 saakka.\nLue lisää ilmoittautumisesta ja tule mukaan ilmoittaudu-sivulla.\nOsallistumismaksuhinnaston näet ilmoittaudu sivulta.\nKilpailunumero on henkilökohtainen ja numerolappu tulee kiinnittää polkupyörän etuosaan näkyvästi ja tukevasti.\nAjanotto tapahtuu kilpailunumeron taakse kiinnitetyn sirun avulla, joten kilpailunumero on oltava mukana koko matkan ajan. Numeroa ei saa taittaa. Sirua/Numeroa ei tarvitse palauttaa maalissa.\nKilpailunumerot on ripustettu yleisurheilukentän aitaan hakaneuloilla ja jokainen käy omatoimisesti hakemassa oman numeronsa. Tarkista numero lähtölistasta, joka sijatsee myös samassa paikassa.\nSijaitsee Alajärven yleisurheilukentällä\nAvoinna 10.9. klo 9:00 alkaen\nTapahtumaan saa osallistua millä tahansa polkupyörällä. Suosittelemme kuitenkin käyttämään etu- tai täysjousitettua maastopyörää tai fatbikea. Tapahtumassa pyöräilykypärän käyttö on pakollista.\nSähköavusteisella pyörällä ajaville on oma lähtö klo 12.15.\nKaikenlainen roskaaminen on ehdottomasti kielletty! Tahallaan roskan maahan pudottanut kilpailija saa 5min aikasakon.\nTapahtuman ensiapu sijaitsee tapahtuma-alueella maalin läheisyydessä. Myös juomapisteellä reitin varrella on ensiaputaitoista henkilökuntaa ja ensiaputarvikkeita.\nKaikilla matkoilla on juomahuoltopiste n. 10 km:n kilometrin välein. Juomahuoltopisteillä on tarjolla ainakin vettä ja urheilujuomaa.\nAlajärvi MTB -tapahtumassa on tunnetusti hyvät palkinnot.\nKilpa- ja juniorisarjojen kolme parasta palkitaan pokaalein ja tuotepalkinnoilla.\nLisäksi osallistujien kesken arvotaan suuri määrä tuotepalkintoja.\nKuntosarjoissa ja E-MTB:ssä ei jaeta sijoituspalkintoja, mutta myös niihin ilmoittautuneet osallistuvat palkintojen arvontaan.\nPalkinnot pyritään jakamaan välittömästi kunkin sarjan tulosten valmistuttua palkittavien osalta.\nArvotavarasäilytys on osallistujille ilmainen ja se sijaitsee kisatoimistossa.\nLämmittelyvaatteita varten on lähtö ja maalipaikan läheisyyteen varattu muovipusseja, joihin kirjoitetaan kilpailunumero.\nVuoden 2022 tuloslinkki julkaistaan lähempänä tapahtumaa.\nTulokset päivittyvät reaaliajassa sitä mukaan, kun maaliin saapuu kilpailijoita.\nKilpailukeskuksesta löytyvät sekä miesten että naisten WC:t ja suihkut.\nTapahtuma-alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsee myös upea Alajärven uimahalli, jossa voi normaalin uimalipun hinnalla käydä uimassa ja saunassa.\nKilpailukeskuksessa on mahdollisuus pyörän pesuun ajon jälkeen.\nOsallistujat osallistuvat omalla vastuulla tapahtumaan, eikä kisajärjestäjä ole vakuuttanut erikseen pyöräilijöitä tapaturman, loukkaantumisen tai muun mahdollisen tilanteen varalta. Osallistujille suositellaan kattavaa vapaa-ajan vakuutusta.\nAlajärvi MTB:n järjestäjillä on täysi käyttöoikeus tapahtuman aikana järjestäjien toimesta otettuihin valokuviin sekä videokuvaan. Julkaisemme tunnelmia myös sosiaalisessa mediassa. Ilmoittautumalla tapahtumaan hyväksyt nämä oikeudet.\nAlajärven VPK ja Järviseudun Pyöräilyseura


Ohjusjärjestelmät ja -puolustus - Artikkeli - Puolustusvoimat\nOhjusjärjestelmät ja -puolustus\nPuolustusvoimat 29.11.2017 7.29\nOhjusasejärjestelmät ja ohjuspuolustus Ilmauhkan monimuotoisuus on lisääntynyt viime vuosien aikana. Ballistiset ja risteilyohjukset ovat kehittyneet laadullisesti ja määrällisesti. Laadullinen kehitys liittyy käytössä olevien ohjusjärjestelmien liikkuvuuteen, kantamaan, nopeuteen, tarkkuuteen ja selviytymiskykyyn.\nMäärällinen kehitys on havaittavissa ohjusteknologian leviämisenä maailmanlaajuisesti (yli 20 maalla on käytössään ballistisia ohjusjärjestelmiä) ja lähialueellamme olevien, etenkin lyhyen kantaman ohjusjärjestelmien lisääntymiseen (SS-26 M / E / K, Kalibr ja Kh-101).\nLähialueellamme käytössä olevilla ohjusjärjestelmillä voidaan kohdentaa vaikutuksia yhteiskunnan ja puolustusjärjestelmän kriittisiin voimavaroihin. Monimuotoisen ilmauhkan hallinta edellyttää monipuolista keinovalikoimaa. Yhdellä ratkaisulla, keinolla tai järjestelmällä ei voida suojautua monimuotoiselta ilmauhkalta. Tämän johtopäätöksen ovat tehneet myös ruotsalaiset Totalförsvarets forskningsinstitut:n (FOI) raporttiin perustuvassa "Försvarsmaktens långsiktiga materialbehov" -mietinnössä, jossa todetaan vastustajan käyttävän vaikutuksien tuottamiseen ilmasta monipuolista keinovalikoimaa. Käytettävän keinon valintaa määrittävät operatiiviset perusteet ja kustannukset. Mietinnössä nähtiin erityisen tärkeäksi kiistää vastustajalta mahdollisuus hyödyntää vapaasti lyhyen kantaman aseita.\nBallististen ohjusten yleiset toimintaperiaatteet\nBallistiset ohjusjärjestelmät voidaan sijoittaa siiloihin, sukellusveneisiin, laivoihin, tiellä tai raiteilla liikkuville laukaisualustoille. Järjestelmien liikkuvuus ja suhteellisen pieni koko tekee niistä taistelukestäviä ja vaikeasti tuhottavia. Ballististen ohjusten käyttämä ballistinen lentorata mahdollistaa osumapisteen arvioinnin ohjuksen lentoradan perusteella.\nOhjusjärjestelmät jaetaan länsimaissa tyypillisesti viiteen tai kuuteen kategoriaan ohjusten kantaman mukaan.\nKantama Luokka Class\nHyvin lyhyen matkan ohjukset\nLyhyen matkan ohjukset\n1000–3000 km Keskimatkan ohjukset Medium-Range Ballistic Missile (MRBM)\nPitkänmatkan ohjukset Intermediate-Range Ballistic Missile (IRBM)\n> 5500 km Mannertenväliset ohjukset Intercontinental Ballistic Missile (ICBM)\nKaikki kantamat Sukellusveneistä tai laivoista laukaistavat ohjusjärjestelmät Submarine Launched Ballistic Missile (SLBM)\nHyvin lyhyen ja lyhyen matkan ohjukset koostuvat tyypillisesti yhdestä taistelulatauksesta ja niissä käytetään yksivaiheista rakettimoottoria. Pidemmän matkan ohjuksissa on useita taistelulatauksia - jopa kymmenen - ja jokainen näistä taistelulatauksista voidaan ohjauttaa itsenäisesti omaan kohteeseensa.\nOhjuksen taistelulatausosat kykenevät hakautumisvaiheen aikaiseen liikehdintään, häirintään ja omasuojaheitteiden käyttöön. Taistelulatausten käyttämä suuri nopeus vaikeuttaa torjuntajärjestelmien toimintaa.\nBallististen ohjusten lentorata voidaan jakaa neljään vaiheeseen. Ensimmäisessä vaiheessa rakettimoottori antaa ohjukselle lentoon tarvittavan nopeuden. Tämä kiihdytysvaihe kestää tyypillisesti 1–5 minuuttia ohjuksen luokasta riippuen. Toisessa vaiheessa ohjus nousee saamansa nopeuden turvin kohti lentoratansa lakipistettä. Kolmannessa vaiheessa tapahtuu varsinainen matkalento. Edellä kuvatut vaiheet kestävät ohjuksen luokasta riippuen 3–20 minuuttia. Matkalentovaihe on alussa lentoradaltaan nouseva ja lopussa laskeva. Neljäs vaihe on loppuhakeutumisvaihe, jossa ohjus tai sen taistelulatausosat palaavat ilmakehään ja hakeutuvat kohteeseen. Loppuhakeutumisvaihe kestää tyypillisesti noin minuutin ja sen aikana ohjuksen nopeus on luokasta riippuen 1–3 km / sekunnissa.\nModernit ohjusjärjestelmät kykenevät muuttamaan lentorataansa kaikissa lennon vaiheissa. Tällä mahdollistetaan lennonaikainen liikehtely torjuntajärjestelmien toiminnan vaikeuttamiseksi ja paremman tarkkuuden saavuttamiseksi. Ohjusten ohjautukseen ja loppuhakeutumiseen käytetään tyypillisesti satelliitti- ja inertianavigointia. Loppuhakeutumista voidaan tukea infrapuna- tai tutka-alueen hakupäällä. Taistelulataus voi olla tavanomainen tai ydinräjähdykseen perustuva. Myös erilaiset kemialliset ja biologisen taistelulataukset ovat mahdollisia.\nRisteilyohjusten yleiset toimintaperiaatteet\nRisteilyohjuksilla tarkoitetaan omalla voimalähteellä aerodynaamisesti lentäviä ja miehittämättömiä ohjusjärjestelmiä. Risteilyohjus voidaan laukaista maasta, mereltä – myös pinnan alta – tai ilmasta. Risteilyohjukset voidaan jakaa maakohteita ja merellisiä kohteita vastaan tarkoitettuihin ohjusjärjestelmiin. Ohjusten lentorata on pääosiltaan vakaa ja lentoreitti suunnitellaan etukäteen vastustajan ilma- ja ohjuspuolustuksen toiminnan vaikuttamiseksi. Risteilyohjusten käyttämät lentokorkeudet vaihtelevat merkittävästi ohjuksen tyypistä riippuen. Kantamaltaan useimmat risteilyohjuksiksi luokiteltavat järjestelmät asettuvat 300–5 500 km väliselle alueelle.\nToisin kuin ballististen ohjusten, risteilyohjusten kohdetta on mahdotonta määrittää ennen kuin ohjus on hakeutunut kohteeseen. Risteilyohjukset kyetään usein laukaisemaan ilman valvontajärjestelmän tuottamaa havaintoa. Etukäteen suunniteltu vaihteleva lentoreitti vaikeuttaa ohjusten havaitsemista ja torjuntaa edelleen. Risteilyohjusten rakenteissa on hyödynnetty matalaheräteteknologiaa. Kehittyneimmät ohjusjärjestelmät käyttävät omasuojaheitteitä valvonta- ja torjuntajärjestelmien häiritsemiseksi.\nRisteilyohjusten lento voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen. Ensimmäinen vaihe on ohjuksen laukaisu, jossa ohjuksen alkulento tapahtuu inertianavigointijärjestelmän perusteella. Toisessa vaiheessa tapahtuu matkalento, ennalta suunnitellun lentoreitin mukaisesti. Matkalennon aikana käytetään inertia- ja satelliittinavigointia, maastonseurantaa ja -vertailua. Kolmas vaihe on ohjuksen loppuhakeutumisvaihe, joka tapahtuu satelliittinavigoinnin, optisen, infrapuna- tai tutkasensorin avulla.\nTarkkuuden kasvattamiseksi voidaan käyttää maalialueen vertailua, joka mahdollistaa tarkan hakeutumisen häirityissä olosuhteissa. Risteilyohjukset käyttävät muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta aliääninopeuksia. Osa ohjuksista kiihdyttää nopeuttaa merkittävästi ennen kohdealueelle saapumistaan.\nIlma- ja ohjuspuolustuksen perusteet\nIlma- ja ohjuspuolustuksen tärkeimpänä tavoitteena on vakuuttaa mahdollinen hyökkääjä siitä, että ohjusjärjestelmien käytöllä ei kyetä saavuttamaan tavoiteltavaa vaikutusta. Ohjuspuolustus voidaan jakaa neljään osakokonaisuuteen.\nEnsimmäisenä tavoitteena on estää ohjusteknologian ja -uhkan leviäminen omalle lähialueelle. Toisena tavoitteena on estää ohjusten käyttö omia kriittisiä voimavaroja vastaan. Kolmantena tavoitteena on estää ohjusten osuma. Neljäntenä tavoitteena on minimoida mahdollisen osuman vaikutukset ja toipua vaikutuksista mahdollisimman nopeasti. On tärkeää ymmärtää ohjuspuolustuksen koostuvan monipuolisesta keinovalikoimasta, jossa sotilaalliset keinot ovat vain yksi osa kokonaisuutta.\nSotilaallisiin keinoihin kuuluvat mm. riittävän voimakkaan pelotteen tai pidäkkeen muodostaminen, aktiiviset ja passiiviset suojautumiskeinot. Pidäkkeellä tarkoitetaan yleisesti sellaisen suorituskyvyn tai kyvykkyyden luomista ja ylläpitoa, jolla voidaan välittömästi vastata mahdolliseen ohjushyökkäykseen sellaisella tavalla, että hyökkääjä toteaa hyökkäyksen kustannusten muodostuvan vaikutuksiin nähden liian suuriksi.\nModerni ohjuspuolustusjärjestelmä rakentuu verkottuneista valvontajärjestelmän sensoreista, torjuntajärjestelmistä ja johtamis- ja taistelunhallintajärjestelmästä. Yhdysvaltoja voidaan pitää maailman johtavana maana ohjuspuolustukseen liittyvien järjestelmien kehittämisessä ja ylläpidossa. Naton ja Euroopan maiden ohjuspuolustus perustuu hyvin pitkälle Yhdysvaltojen tuottamiin suorituskykyihin.\nOhjuspuolustusjärjestelmän tavoitteena on muodostaa jatkuva ja reaaliaikainen tilannekuva, kerrostunut torjuntajärjestelmäkokonaisuus ja keskitetty johtamis- ja taisteluhallintajärjestelmä. Ballististen ja risteilyohjusten tyyppiominaisuuksien eroavaisuuksien johdosta, ohjuspuolustusjärjestelmältä edellytetään kaikkien taistelutilan ulottuvuuksien (maa, meri, ilma, kyber ja avaruus) hyödyntämistä tilannekuvan muodostamiseksi.\nBallististen ohjusten laukaisu on periaatteessa helppo havaita satelliittijärjestelmillä rakettimoottorin tuottaman suuren lämpösäteilyn ansiosta. Ohjusten torjunta on kuitenkin erittäin vaikeaa niiden lentoradan ja tyyppiominaisuuksien vuoksi. Risteilyohjusten osalta asia on toisin päin. Ohjusten laukaisu tapahtuu usein valvontajärjestelmän sensoreiden kantaman ulkopuolelta ja ohjusten pieni heräte vaikeutta niiden havaitsemista lennon aikana, mutta risteilyohjusten torjunta on teknisesti ballistisia ohjuksia helpompaa.\nEnnakkovaroitus- ja valvontajärjestelmä\nBallististen ohjusten laukaisujen havaitsemiseen käytetään avaruuteen sijoitettuja valvontasatelliitteja, joiden sensorit toimivat pääosin infrapuna-alueella. Tavoitteena on havaita ohjusten laukaisun tuottama lämpösäteily ja ennakkovaroitus ohjuksen laukaisusta. Laukaisu havaitaan käyttämällä kahta infrapuna-alueen sensoria, joista toinen suorittaa lämpölähteiden etsintää laajalta alueelta ja toinen pienemmältä valitulta alueelta.\nKäytettävät satelliitit ovat pääsääntöisesti geosynkronisoidulla tai korkealla elliptisellä kiertoradalla 35　907 kilometrin korkeudella. Käytössä olevien satelliittien määrä on turvaluokiteltua tietoa, mutta niiden avulla voidaan muodostaa alueellisesti ja ajallisesti kattava ennakkovaroitusverkko.\nKäytettävien sensoreiden toimiessa infrapuna-alueella rajoittaa sää niiden toimintaa. Ballististen ohjusten käyttämien lentoratojen lakipisteet ovat kuitenkin niin korkealla, että ohjuksen lennon aikana tuottama lämpösäteily kyetään havaitsemaan. Laukaisuhavainnon perusteella ohjus voidaan ottaa seurantaan, arvioida sen suuntautuminen, mahdollinen kohde ja kohdentaa maalla ja merellä sijaitsevia tutkajärjestelmiä (ennakovaroitustutkat - Cobra Dane, UEWR ja SBX) ohjuksen seuraamiseksi.\nMaalla ja merellä sijaitsevat tutkajärjestelmät muodostavat ennakkovarotus- ja valvontajärjestelmän toisen kerroksen. Näiden tutkajärjestelmien tuottaman tiedon perusteella täydennetään ennakkovaroitusta, kyetään muodostamaan seuranta ja tuottamaan maalinosoitus (AN/TPY-2 ja AN/SPY-1) käytettäville torjuntajärjestelmille (THAAD ja Aegis). Avaruudessa sijaitsevat sensorit mahdollistavat toisen ja kolmannen kerroksen sensoreiden kohdentamisen mahdolliseen uhkasuuntaan ja luo näin edellytyksen torjuntajärjestelmien käytölle. Näihin järjestelmiin liittyvien sensoreiden havaintoetäisyydet ovat parhaimmillaan tuhansia kilometrejä.\nTorjuntajärjestelmien omat sensorit muodostavat ennakkovaroitus- ja valvontajärjestelmän viimeisen kerroksen. Näillä sensoreilla täydennetään tarvittaessa torjuntajärjestelmien tilannekuvaa ja tuotetaan maalinosoitus käytettävälle asejärjestelmälle. Ballististen ohjusten hakeutumisvaiheen lyhyen keston ja ohjusten käyttämien suurten nopeuksien vuoksi torjuntajärjestelmien (Patriot ja SAMP/T) omien sensoreiden käyttö ennakkovaroitukseen ja valvontaan on lähes mahdotonta.\nSensoreiden käyttö edellyttää käytännössä ennakkovaroista joltain ulomman kerroksen järjestelmältä. Tyypillisesti näitä järjestelmiä käytetään lyhyen matkan ballististen ohjusten torjuntaan niiden hakeutumisvaiheessa. Torjuntajärjestelmien omien sensoreiden havaintoetäisyydet ovat noin 100 km.\nBallistisia ohjuksia voidaan periaatteessa torjua kaikissa lennon vaiheissa. Tällä hetkellä käytössä olevat torjuntajärjestelmät mahdollistavat ohjusten torjunnan matkalento- ja loppuhakeutumisvaiheessa. Kiihdytysvaiheen aikainen torjunta olisi monellakin tavalla edullisinta, sillä silloin ohjuksen nopeus ja liikehtimiskyky on vielä vaatimaton eivätkä ohjuksen taistelulataukset ole irtaantuneet ohjuksesta. Kiihdytysvaiheen aikainen torjunta on kuitenkin erittäin haastavaa, sillä torjuntajärjestelmät pitäisi pystyä sijoittamaan käytännössä vastustajan alueelle tai avaruuteen.\nMatkalentovaiheen aikaiseen torjuntaan käytetään ilmakehän ulkopuolelle (> 120 km) ampuvia torjuntajärjestelmiä (Ground-based Midcourse Defence - GMD ja Aegis SM-3 uudemmat versiot). Näitä järjestelmiä on käytössä käytännössä vain Yhdysvalloilla (GMD - 44 ohjusta) ja ne ovat tarkoitettu mannertenvälisten tai pitkän kantaman ballististen ohjusten torjuntaan matkalentovaiheen aikana.\nTyypillisesti onnistunut torjunta edellyttää laukaisuhavaintoa, jonka jälkeen kohdennetaan lisää sensoreita ohjuksen seuraamiseksi ja maalinosoituksen tuottamiseksi. Torjuntaohjus hakeutuu laukaisun jälkeen saamansa maalitiedon perusteella kohti ennakkopistettä ja avaa oman hakupäänsä. Torjuntatapahtuma perustuu suoraan osumaan ja kineettisen energian tuottamaan tuhovaikutukseen.\nSuurten kohtaamisnopeuksien (jopa 12–14 km / sekunti) vuoksi lähisytyttimiin perustuvien taistelulatausten käyttö ei ole mahdollista. Torjumalla ballistiset ohjukset matkalentovaiheen aikana saavutetaan merkittäviä etuja hakeutumisvaiheen aikana tapahtuvaan torjuntaan verrattuna. Torjuntaohjusten tuottama alueellinen kattavuus on merkittävästi suurempi, taistelulataukset eivät ole vielä välttämättä irronneet ohjuksesta ja tuhotun ohjuksen osat (taistelulataus ml) tuhoutuvat palatessaan ilmakehään.\nLyhyemmän kantaman ballististen ohjusten torjuntaan käytetään ilmakehän yläosiin ampuvia torjuntajärjestelmiä (THAAD ja Aegis SM-3), joiden tuhovaikutus perustuu kineettiseen energiaan ja suoraan osumaan. Torjuntojen ulottaminen mahdollisimman korkealle ilmakehän yläosiin tai juuri sen ulkopuolelle lisää järjestelmien tuottaman suojan alueellista kattavuutta merkittävästi. Ballististen ohjusten loppuhakeutumisessa käyttämä suuri nopeus (1–3 km / sekunti) tekee torjunnoista erittäin aikakriittisiä.\nLoppuhakeutumisvaiheen torjuntoihin kykeneviä järjestelmiä käytetään kerrostuneen järjestelmän sisimpänä kerroksena. Näiden järjestelmien (Patriot ja SAMP/T) kantama ballistisia ohjuksia vastaan on tyypillisesti vain kymmeniä kilometrejä, eikä niillä kyetä tuottamaan ajallisesti ja alueellisesti kattavaa suojaa. Loppuhakeutumisvaiheen torjuntajärjestelmiä voidaan käyttää vain lyhyen matkan ballistisia ohjuksia vastaan. Järjestelmien tehokas käyttö edellyttää ulkopuolisen järjestelmän tuottamaan ennakkovaroitusta ja omien sensoreiden kohentamista osoitettuun uhkasuuntaan. Tämän ovat todenneet myös ruotsalaiset, jotka omaa ilmapuolustusta kehittäessään ovat tarkastelleet Patriot-järjestelmän suorituskykyä ballistisia ohjuksia vastaan. Ruotsalaisten mietinnössä korostetaan verkottunutta kokonaisjärjestelmää, joka mahdollistaa riittävän reaaliaikaisen reagoinnin. Tämä tekee kokonaisjärjestelmän kehittämisestä ballistisia ohjuksia vastaan kallista.\nJärjestelmät kykenevät tuottamaan vain hyvin rajallisen suojan lyhyen kantaman ballistisia ohjuksia vastaan, sillä niissä käytettävien ohjuksien tehokas vaikutusetäisyys ballistisia ohjuksia vastaan on vain 15–22 km. Hakeutumisvaiheen torjuntajärjestelmien kohdentaminen ballististen ohjusten torjuntaan jättää ne haavoittuviksi muita ilmauhkan tekijöitä vastaan.\nJohtamis- ja taistelunhallintajärjestelmä\nVerkottunut johtamis- ja taistelunhallintajärjestelmä yhdistää kaikki verkottuneen ohjuspuolustusjärjestelmän elementit toisiinsa. Integroitu kokonaisjärjestelmä mahdollistaa alueellisesti ja ajallisesti kattavan ennakkovaroitus- ja valvontajärjestelmän, kerrostuneen torjuntajärjestelmäkokonaisuuden käytön erityyppisiä ohjusuhkia vastaan. Tällä hetkellä järjestelmään kuuluvat kaikki edellä kuvatut ohjuspuolustusjärjestelmän elementit ja suorituskyvyt.\nVerkottuneen johtamis- ja taistelunhallintajärjestelmä mahdollistaa monikansallisten suorituskykyjen yhteensopivuuden ja -toimivuuden, mikä edelleen mahdollistaa reaaliaikaisen ja kattavan tilannekuvan muodostamisen ohjuksen laukaisusta alkaen. Integroidulla järjestelmällä kyetään yhdistämään eri sensorit toisiinsa ja tuottamaan riittävä maalinosoitus kaikille käytössä oleville torjuntajärjestelmille. Järjestelmällä kyetään välittämään ennakkovaroitukset tehokkaasti heti ohjuksen laukaisuhavainnon jälkeen.\nVerkottuneeseen johtamis- ja taistelunhallintajärjestelmään voidaan liittää kansallisia suorituskykyjä. Sen avulla voidaan liittyvä ohjuspuolustusjärjestelmän kokonaisuuteen ohjuksen laukaisusta ja suuntautumisesta saatavan ennakkovaroituksen välittämiseksi mahdolliselle kohdealueelle. Tämä mahdollistaa kansallisten aktiivisten ja passiivisten keinojen oikea-aikaisen käytön.\nEuroopan ohjuspuolustus rakentuu Yhdysvaltojen luomalle nelivaiheiselle European Phased Adaptive Approach (EPAA) -suunnitelmalle. Ensimmäisessä vaiheessa siirrettiin kolme Aegis-luokan alusta Espanjaan ja yksi AN/TPY-2 tutka Turkkiin. Toisessa vaiheessa rakennettiin maasijoitteinen Aegis-järjestelmä Romaniaan (SM-3 IB -ohjukset). Kolmannessa vaiheessa samanlainen maasijoitteinen järjestelmä rakennetaan Puolaan. Suunnitelman neljäs vaihe, jossa oli tarkoitus varustaa maasijoitteiset Aegis-järjestelmät SM-3 IIB -ohjuksilla, on peruttu.\nTämä tarkoittaa sitä, että Euroopassa sijaitseva yhdysvaltalainen järjestelmä ei käytännössä tuota lisäarvoa Yhdysvaltojen kotimaan ohjuspuolustukselle. Euroopan suurista maista Saksalla on merkittäviä kansallisia ohjuspuolustuksen kykyjä (Patriot PAC-3). Hollannilla (PAC-3), Puolalla (PAC-3), Espanjalla (PAC-2), Italialla (SAMP/T) ja Ranskalla (SAMP/T) on rajallisesti kansallisia kykyjä. Pohjoismaista vain Tanska isännöi Yhdysvaltojen ennakkovaroitustutkaa Grönlannissa.\nRuotsalaiset ovat tarkastelleet Patriot-järjestelmän hankintaa osana puolustuksensa kehittämistä. Omissa selvityksissään he ovat kuitenkin todenneet, ettei yksittäisellä järjestelmällä kyetä vastaamaan ballististen ohjusten muodostamaan uhkaan, vaan torjuntajärjestelmän hankinnan vaihtoehtona tulee kehittää kykyä liikkeeseen ja omien kriittisten voimavarojen hajauttamiseen. Ruotsalaisten näkemyksen mukaan merkittävien investointien jälkeenkin torjuntajärjestelmillä kyetään suojaamaan vain yksittäisiä kohteita ja lisäksi järjestelmät altistuvat vastustajan ilma- ja maahyökkäyksille, joita vastaan ne on erikseen suojattava.\nIlma- ja ohjuspuolustus osana Suomen puolustusjärjestelmää\nSuomen puolustusjärjestelmän käyttö- ja toimintaperiaatteet perustuvat pieniin liikkuviin joukkoihin, jotka toimivat verkottuneesti tehtäväjohtamisen periaattein. Ilma- ja ohjuspuolustuksen näkökulmasta Suomen kannalta kustannustehokkain vaihtoehto perustuu monipuoliseen keinovalikoimaan, jossa painottuvat passiivisen puolustuksen keinot. Pelkkien aktiivisten keinojen käyttäminen ballististen ohjusten muodostamaa uhkaa vastaan ei ole resursseiltaan pienelle valtiolle mahdollista. Länsimaiden ohjuspuolustuksen aktiiviset keinot perustuvat pitkälle Yhdysvaltojen tuottamiin suorituskykyihin.\nPassiivisen puolustuksen tavoitteena on pienentää omien joukkojen altistumista vastustajan ballististen ohjusten muodostamalle uhkalle, estää ohjuksen osuma, pienentää ohjuksen osumasta aiheutuvia vahinkoja ja toipua vaikutuksista mahdollisimman nopeasti. Hajauttaminen, liike, naamioiminen, linnoittaminen ja harhauttaminen ovat passiivisen puolustuksen keinoja, joilla pyritään kiistämään vastustajalta mahdollisuus ballististen ohjusten käyttöön vaadittavan tilannetietoisuuden muodostamiseen.\nPassiivisia keinoja voidaan hyödyntää koko valtakunnan ja väestön suojaamiseksi. Ennakkovaroituskyvyn kehittäminen yhdessä passiivisten keinojen kehittämisen kanssa on pienelle valtiolle vaikuttavuuden ja kustannusten näkökulmasta tarkasteltuna. Suomen kokonaisturvallisuuden ja puolustusjärjestelmän toiminta- ja käyttöperiaatteet hyödyntävät jo nyt passiivisia keinoja suojautuakseen ballististen ohjusten muodostamalta uhkalta. Näiden keinojen ja toimintatapojen edelleen kehittäminen kokonaisturvallisuuden osana on resursseiltaan pienen ja alivoimaisen tapa kyllästää ja kuluttaa ylivoimaista vastustajaa.\nKattavan ohjuspuolustusjärjestelmän kehittäminen on mittava ja erittäin kallis kokonaisuus, jonka suorituskyky suurvaltojenkin osalta on rajoittunut. Nykyiset ja lähitulevaisuuden ohjuspuolustusjärjestelmät on tarkoitettu ensisijaisesti yksittäisten ohjusten torjuntaan, eikä niitä ole suunniteltu torjumaan useampaa samanaikaisesti lähestyvää ohjusta. Nykyaikaiset ohjukset vaikeuttavat torjuntaa muuttuvalla lentoradalla ja mahdollisella loppuvaiheen väistöllä. Loppuvaiheen torjunnoissa haasteena on myös torjuntaosuman jälkeiset sirpale- ja muut tuhovaikutukset lähelle kohdealuetta.\nLaaja-alaisten ja tärkeiden kohteiden suojaaminen edellyttäisi useiden kymmenien miljardien suuruista investointia sekä kansainvälistä puolustusyhteistyötä. Rakennettavia suorituskykyjä suunniteltaessa on huomioitava myös ensi vuosikymmenellä mahdollisesti käyttöön tulevat uudet hypersoniseen teknologiaan pohjautuvat hyökkäykselliset suorituskyvyt, joiden torjunta on nykyisillä ohjuspuolustusjärjestelmillä erittäin haasteellista. Pienen valtion näkökulmasta on tärkeää ymmärtää ohjuspuolustuksen kokonaisuus. Tehokas ilma- ja ohjuspuolustus perustuu monipuoliseen keinovalikoimaan, eikä yksittäisiin torjuntajärjestelmiin. Tämän ovat ruotsalaisetkin viimeisimmissä selvityksissään todenneet.\nilmapuolustus ilmapuolustus ilmatorjunta ohjukset sotatekniikka sotilaallinen maanpuolustus