Kielipoliittinen kulttuurilehti, Suomen Esperantoliitto ry:n äänenkannattaja. Kolmikielinen: esperanto, suomi, ruotsi.\nOnko Suomessa kielipolitiikkaa?\n(Julkaistu Kultin verkkopalvelussa 17.2.2013)\nIlmestynyt Esperantolehdessä 3, 4 ja 5/2012\nOsa 1: Kielipolitiikka - poliittinen kirosana?\nTänä keväänä kielipolitiikka on ollut Suomen poliittisessa keskustelussa esillä, ja kuten tavallista, kielteisessä roolissa. Monta varuskuntaa eri puolilta maata lakkautetaan, ja sitä, että ruotsinkielinen Dragsvikin varuskunta säilyy, pidettiin kielipoliittisena valintana heti, kun lakkautuslista tuli julkisuuteen. Puolustusministeri vakuutteli, että lakkautuslista on tehty puolustuspoliittisin perustein, armeijan omien selvitysten pohjalta, mutta epäilevät äänet eri tahoilta eivät suostuneet uskomaan, että niin olisi. Puolustusministeri joutuikin spekuloinnin jälkeen myöntämään, että päätös Dragsvikin varuskunnan säilyttämisestä ei ollut puhtaasti armeijan omien puolustuspoliittisten selvitysten mukaista, vaan siihen sisältyi kielipoliittista ohjausta. Kielilain vaatimusten turvaamiseksi oli päädytty edellyttämään, että Dragsvikin varuskunta säilytetään.\nTässäkin selityksessä on vielä vähän liikaa painotettu kielilain osuutta, sillä laki ei määrää, että Suomessa olisi oltava ruotsinkielinen varuskunta, vaan että on oltava (vähintään yksi) ruotsinkielinen joukko-osasto. Pitemmällä tähtäimellä edelleen keskustellaankin sellaisesta ratkaisusta, että Dragsvik muutaman vuoden kuluttua siirtyy ruotsinkieliseksi joukko-osastoksi jonkin toisen varuskunnan yhteyteen. Se, miksi tässä vaiheessa päädyttiin säilyttämään Dragsvik erillisenä varuskuntana, on jo erilaisten poliittisten tulkintojen ja näkökulmien kompromissi. Puolustuspolitiikka hakee parasta mahdollista järjestelyä maan puolustamiseen, valtintalous asettaa rajat sille, mihin on varaa, ja kielipolitiikka vaikutti nyt yhtenä näkökohtana siihen, mitä varuskuntia päätettiin säästöpaineissa lakkauttaa ja mitä säilyttää.\nTuskin millään muulla politiikan osa-alueella on Suomessa yhtä huonoa leimaa kuin kielipolitiikalla. Aluepolitiikka on ehkä hiukan kielteisesti sävyttynyt käsite, siihenhän liittyy ajatus, että jonkin alueen tukeminen on toisilta alueilta pois, mutta kyllä varuskuntien lakkautuksista puhuttaessakin silti uskalletaan sanoa, mitä pidetään aluepoliittisesti tärkeänä. Työllisyyspolitiikka mainitaan ilman mitään ongelmia syyksi vaatimuksille varuskuntien säilyttämiseksi, koulutuspolitiikka voidaan mainita perusteluksi varusmiespalveluaikojen sovittamiseksi nuorten opiskelurytmiin. Olkoonkin, että meillä yleensäkin on hiukan politiikan ja etenkin "politikoinnin" vastainen asenneilmasto - päätöksiä halutaan nähdä enemmänkin vaihtoehdottoman hallinnoinnin tuottamina, ainoina oikeina ja tieteellisesti laskettuina optimiratkaisuina, kuin poliittisina valintoina - niin mikä tahansa muu politiikka voidaan sentään sanoa ääneen toisen politiikan perusteluna, mutta kielipolitiikka esiintyy kaikissa puheissa vain haukkumasanan ominaisuudessa. Valtaa pitävä hallitus kiistää aina tekevänsä kielipolitiikkaa ja oppositio syyttää sen tekevän kielipolitiikkaa, kun pitäisi tehdä jotain oikeasti hyödyllistä politiikkaa.\nMietitäänpä hypoteettista esimerkkiä, jossa tilanne olisi toisinpäin, eli puolustuspolitiikka vaikuttaisi kielipoliittisiin ratkaisuihin. Sellainen voisi tulla vastaan esimerkiksi suhteessa Norjaan. Meillä norjan kieli on aika tuntematonta, mutta Pohjois-Suomen puolustuksen järjestämisessä voisi tulla kysymykseen tilanne, jossa puolustuskyvyn takia katsottaisiin tarpeelliseksi lisätä norjan kielen taitoa. Silloin voitaisiin katsoa tarkoituksenmukaiseksi tehdä kielipoliittisia ratkaisuja (esim. lisätä norjan opetusta kouluissa tai tukea norjalaisen median toimintaa Suomessa) puolustuspoliittisten tarkoitusperien hyväksi. Tuskin sitä kukaan pitäisi kovin ihmeellisenä, varmaankin myös avoimesti kerrottaisiin, että puolustuspoliittisten päämäärien tukemiseksi nyt on päätetty tehdä tällaisia kielipoliittisia ratkaisuja.\nEsimerkkejä siitä, miten jokin politiikan ala vaikuttaa toiseen, on helppo keksiä. Liikennepoliittiset näkökohdat vaikuttavat asuntopolitiikkaan (asuntorakentamista ohjataan paikkoihin, joihin liikenne on helppoa järjestää), elinkeinopoliittiset näkökohdat vaikuttavat liikennepolitiikkaan (rakennetaan sellaisia liikenneväyliä, jotka mahdollistavat tuottavaa elinkeinotoimintaa), ympäristöpoliittiset näkökohdat vaikuttavat elinkeinopolitiikkaan (ei sallita kaikkea kannattavaa elinkeinotoimintaa, koska rakentamatonta luontoakin halutaan säilyttää), jne. Kokonainen verkostohan näistä muodostuu, jossa lähes kaikki politiikan alat vaikuttavat lähes kaikkiin muihin.\nMutta miksi Suomessa kielipolitiikasta on tullut suorastaan kirosana, jonka vaikutusta muihin politiikan aloihin halutaan häivyttää? Avoimesti kielipolitiikalla ei uskalleta perustella oikein mitään. Dragsvikin varuskunta on vain yksi esimerkki. Myös mm. suunnitelmissa muuttaa maakuntajakoa Kokkolan seudulla ja kuntien yhdistämisessä Turun seudulla on selvästi haluttu väistellä kysymystä siitä, mikä olisi kielipolitiikan osuus. Uusin esimerkki tuli nyt loppukeväällä, sen jälkeen kun tämä artikkeli oli jo pääosin kirjoitettu: julkistettiin suunnitelmat vähentää Suomen oikeuslaitoksen yksiköitä, ja kun suunnitelmissa oli eräitten yksikielisten kaupunkien oikeuksien lakkauttamisia, mutta kaksikielisinä toimivien Vaasan yksiköitten säilyttäminen, taashan heti oppositiosta sanottiin, että nyt hallitus tekee oikeuslaitoksella kielipolitiikkaa, ja hallitus kiirehti vakuuttelemaan, että kielipolitiikkaahan tässä juuri ei tehdä, vaan käytetään tarkoituksenmukaisuuteen perustuvaa harkintaa.\nKielinäkökohtien osuutta päätöksiin kiistetään tai piilotellaan kokonaan, tai sitten piiloudutaan kielilain taakse ja sanotaan, että kielilaki vaatii näin ja näin, joten ei jää vaihtoehtoja. Samalla ikään kuin unohdetaan, että eivät lait ole mitään muuta kuin poliittisen päätöksenteon tuloksia - hitaammin muutettavissa kyllä kuin jotkin muut poliittiset päätökset, mutta poliittisen päätöksenteon tuloksia silti. Mitä tahansa laki sanookin, on kuitenkin oltava julkisesti perusteltavissa, miksi laki sanoo mitä sanoo, muutenhan lakia on syytä muuttaa.\nTilanne vaatii miettimään, onko meillä mitään kielipolitiikkaa olemassakaan. Sellaisen olemassaolo tarkoittaisi, että olisi poliittisen keskustelun kohteena olevia näkemyksiä siitä, mitä kieliä Suomessa halutaan käytettävän, ja missä paikoissa ja missä tilanteissa halutaan käytettävän mitäkin kieltä. Sen jälkeen sellaisen keskustelun pohjalta valittu kielipolitiikka voisi vaikuttaa mm. koulutuspolitiikkaan, päätöksiin siitä, mitä kieliä suomalaisille halutaan opettaa. Tällaista keskustelua meillä ei juurikaan käydä, vaan pidetään kiinni vain siitä vakiintuneesta ja laeilla säädellystä tilanteesta, että maassa on viralliset suomen ja ruotsin kielet ja niillä toimivat instituutiot.\nAitoa kielipolitiikkaa meillä on vähänkin merkittävässä mitassa lähinnä englannin kielen käytön yleisyyttä koskien. Siinäkin keskustelu typistyy usein siihen yksinkertaiseen ulottuvuuteen, että englannin kielen katsotaan tarkoittavan suunnilleen samaa kuin kansainvälisyys. Kansainvälisyyttä katsotaan tarvittavan entistä enemmän, usein katsotaan, että mitä enemmän, sitä parempi. Siksi meille perustetaan oppilaitoksiin erilaisia englanninkielisiä koulutusohjelmia ja tarjotaan myös muuta englanninkielistä informaatiota, toisaalta turisteille, mutta toisaalta myös Suomessa työskenteleville tai muuten asuville ulkomaalaisille.\nTätä englannin kielen maahantuomista ei yleensä sanota, eikä kai ajatella, kielipolitiikaksi, vaan sitä pidetään jonkinlaisena itsestäänselvänä välttämättömyytenä, jota on oltava ja lisättävä. Ympäröivä maailma ikään kuin pakottaa meidät kansainvälistymään, ja juuri englannin kielellä, emmekä osaa edes ajatella, onko asiassa mahdollisuus johonkin poliittiseen valintaan.\nJoitakin avauksia kielipoliittisen keskustelun suuntaan on viime vuosinakin sentään tehty. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Kotus) julkaisi vuonna 2009 kielipoliittisen ohjelman, ja silloinen opetusministeri Henna Virkkunen sai ehkä siitä kimmokeen esittää viime eduskuntavaalien edellä, että seuraavien hallitusneuvottelujen yhteydessä olisi laadittava kansallinen kielistrategia.\nSivuhuomiona on tässäkin huomautettava, että kun Kotuksen julkaisu oli otsikoitu kielipoliittiseksi ohjelmaksi, niin ministerin ehdotuksissa olikin kielistrategia, eli taas juuri sanaa kielipolitiikka vierastettiin ja välteltiin. Etymologisesti ajatellen tämä sanavalinta oli aika onneton käsitekeikautus, alun perin ja normaalisti edelleenkin strategia tarkoittaa sotajoukon johtamista, vaikka sitä usein lainaillaankin merkityksiin, joissa ei ole varsinaisesti sotajoukoista kysymys, nykyäänhän strategioita on kaikilla merkittävillä yrityksillä ja nyt niitä alkaa olla oppilaitoksillakin. Hiukan erikoisen mielikuvan tuottaa se, jos kielenkäytön linjausta kuvaillaan sotajoukon johtamisena. Ketä vastaan suomen kieli sotii?\nMutta puhuttiinpa sitten kielipolitiikasta tai kielistrategiasta, käytännön toimiin ei ole valtion ylimmän johdon taholta päästy, ministerin ehdotus unohtui yhtenä ehdotuksena monien muitten joukossa. Pelkkänä Kotuksen julkaisuna ilmestynyt ohjelma ei paljon mihinkään vaikuta, vaan tarvittaisiin valtion johdon tasolla tehtyjä sitovia päätöksiä. Niitä edeltämään taas tarvitaan avointa kielipoliittista keskustelua. Sitä voitaisiin viritellä juuri täällä Esperantolehden sivuilla, tämähän on todellakin kielipoliittinen lehti (näin lukee lehden sivulla 2, tarkistakaa vaikka!), ja lieneekö jopa maan ainoa julkaisu, joka luonnehtii itseään kielipoliittiseksi, en ainakaan tiedä toista.\nTämän kolmiosaisen artikkelisarjan myöhemmissä osissa tarkastelen hieman sitä, miten Suomessa on päädytty tilanteeseen, jossa kielipoliittista keskustelua ei ole, ja millaista Suomen kielipolitiikka voisi olla sitten, kun sitä mahdollisesti juuri Kotuksen edellämainitun julkaisun hahmottamilla linjoilla saadaan aikaan.\nOsa 2: Mihin katosi suomalainen kielipolitiikka?\nViime numeron artikkelissani totesin, että sanaa kielipolitiikka käytetään Suomen poliittisessa keskustelussa lähinnä haukkumasanana. Näin ei kuitenkaan ole aina ollut. Suomalaisen kielipolitiikan historiassa on eräitä avainajanjaksoja, joitten kautta siitä, että suomi oli vain kansanomainen puhekieli ilman kirjallista ja opillista perinnettä on tultu nykytilanteeseen, jossa suomi on kokonaisen ja itsenäisen valtion pääkieli ja kaikilla ihmiselämän aloilla toimiva kirjakieli.\nTässä on aluksi syytä määritellä, mitä tarkoittaa poliittinen ja mikä toiminta ei ole poliittista. Sana 'politiikka' pohjautuu kreikan sanaan 'polis', kaupunkivaltio. Poliksen oleellinen piirre erotuksena jostain muusta kaupungista on, että polis muodosti sellaisen toiminnallisen yhteisön, jossa sen jäsenet, itse ja yhteisönä, organisoituivat päättämään asioistaan yhteiseksi hyväkseen. Näin ymmärrettynä politiikka nykyäänkin eri kokoisten yhteisöjen tasoille sovellettuna tarkoittaa sitä, että yhteisö muodostaa omasta keskuudestaan organisaation, joka tekee yhteisiä päätöksiä siitä, mitä yhteisön kokonaisuutena olisi tehtävä. Politiikkaa eivät ole yksityisten ihmisten teot eivätkä yhteisön ulkopuolelta tulevat määräykset tai olosuhteitten pakosta muodostuvat asiantilat.\nOn huomautettava, että tietenkin yksittäisen ihmisen yksityisillä teoillakin voi olla poliittinen motiivi. Terrorismi, tiedostavan kuluttajan ostopäätökset, kantaaottavat lehtikirjoitukset, nämä ovat esimerkkejä asioista, joissa ihminen yksin toimivanakin voi haluta tuottaa poliittisia vaikutuksia. Kuitenkin teot muuttuvat poliittisiksi vasta silloin, jos ne _onnistuvat_ vaikuttamaan laajemmin yhteisön käyttäytymiseen, siis jos yhteisö päättää ruveta yhdessä toimimaan sen esimerkin tai vaatimuksen mukaan, jota joku ihminen aluksi on yksityisesti ajanut.\nEdellistä määritelmää seuraten kielipolitiikka tarkoittaa sitä, että yhteisö pyrkii muodostamaan keskuuteensa yhteistä päätöstä siitä, mitä kieliä yhteisön jäsenten on syytä osata ja käyttää. Kielipolitiikkaa ei siis ole esimerkiksi oma henkilökohtainen päätökseni siitä, millä kielellä kommunikoin jonkun muun henkilön kanssa, mitä kieliä päätän opiskella, tai millä kielellä tuotan tekstejä.\nSuomalaisen kielipolitiikan vaiheita\nSuomen kielen ja suomalaisuuden poliittisen agendan alkuvaiheeksi voidaan katsoa 1800-luvun alku tai aikaisintaan 1700-luvun loppupuoli. Sitä varhaisemmat vaiheet suomen kielen tietoisessakin kehittämisessä olivat vain reagointia yksittäisten ihmisten tarpeisiin, siihen, että suurin osa Suomen alueella elävistä ihmisistä kuitenkin puhui vain sellaista kieltä, joka oli laskettavissa nimikkeen "suomen kieli" alle, ja että näillä ihmisillä oli tarve saada ensinnäkin kehitetyksi heille ymmärrettävä suomen kirjakieli, ja toiseksi sen jälkeen saada tietoa tällä suomen kielellä.\n1800-luvun alussa syntyi ajatus, jonka mukaan suomalaiset voisivat olla itsenäisenä yhteisönä toimiva kansakunta. Johtolauseeksi tiivistettiin "ruotsalaisia emme ole, venäläisiksi emme tule, olkaamme siis suomalaisia". Ensimmäisenä tämän ajatuksen manifestaationa toteutui hallinnollisena alueena Suomen suuriruhtinaskunta. Suomi ei aluksi ollut sen hallinnossa käytössä edes toisena virallisena kielenä. 1800-luvun puoliväliin mennessä muotoiltiin vaatimus, että kansan enemmistön kieli on saatava toiseksi viralliseksi kieleksi ruotsin rinnalle käyttöön, mikä toteutuikin.\nEhkä kaikkein kriittisin vaihe suomalaiselle kielipolitiikalle on vallinnut 1800-luvun viimeisistä vuosista noin 1930-luvun alkuun. Lause "ruotsalaisia emme ole, venäläisiksi enmme tule, olkaamme siis suomalaisia" oli jo vuosisadan ikäinen. Se nousi erityisen ajankohtaiseksi, kun toisaalta Venäjän johto halusi yhtenäistää valtakuntaa, kielellisesti venäläistää, ja toisaalta koska luonnontieteellinen tietämys maailmasta edistyi nopeasti, mutta suomenkielistä korkeakouluopetusta ei ollut. Suomen ainoa yliopisto toimi vain ruotsiksi.\nVenäläistämispyrkimykset johtivatkin sitten suomalaisten määrätietoiseen kielipoliittiseen toimintaan, sillä ne olivat osasyynä vuoden 1905 suurlakkoon - toki vain osasyynä, ensisijaista oli kuitenkin parlamenttilaitoksen ja koko poliittisen järjestelmän uudistaminen demokraattisemmaksi, ja siinä Suomen suurlakko liittyi myös koko Venäjällä samana vuonna jo olleeseen suurlakkoon. Joka tapauksessa suomalaisten venäläistämistä vastaan suunnattu kielipoliittinen liikehdintä johti täydelliseen menestykseen maan itsenäistyessä.\nItsenäistymisen jälkeen kielipoliittinen aktiivisuus kohdistui suomen ja ruotsin kielten suhteitten järjestelemiseen. Tässä oli avainasemassa yliopistolaitos. Kielipolitiikan johdattamana päädyttiin pian perustamaan uusia yliopistoja, ensin vuonna 1918 ruotsinkielinen Åbo Akademi ja sitten vuonna 1920 Turun yliopisto. Ne perustettiin lahjoitusvaroilla ja yksityisinä, jollaisina ne 1950-luvulle asti pysyivätkin. Tähän kielipoliittinen taistelu ei vielä päättynyt, sillä Helsingin yliopisto oli kuitenkin maan suurin ja oli suuret paineet muuttaa se suomenkieliseksi. opiskelijoista enemmistö oli suomenkielisiä jo 1800-luvun lopussa. 1930-luvulla Helsingin yliopisto säädettiin kaksikieliseksi ja korkeakoulujen kielikysymys asettui vähitellen aloilleen, ja suurin osa Suomen korkeakoluopetuksesta on siitä lähtien ollut suomenkielistä.\nUlkosuhteitten kielipoliittinen suunnanmuutos\nUusi vaihe tuli kielipoliittisten ulkomaansuhteitten järjestelemisessä toisen maailmansodan jälkeen. Siihen asti suomalaisten ulkomaiset yhteydet olivat suuntautuneet lähinnä Saksaan ja saksa oli ollut yleisimmin opiskeltu vieras kieli. Suomalaiset opiskelijat olivat hakeneet kansainvälistä oppia yleensä Saksan yliopistoista ja tieteellisiä julkaisuja oli luettu ja kirjoitettu paljon saksaksi. Kun Saksa nyt oli natsiajan ja maailmansodan heikentämä, tuli suomalaisillekin eteen valintatilanne. Monet olisivat halunneet jatkaa perinteistä saksalaisten yhteyksien linjaa, toiset näkivät, että englanninkieliset maat ovat jo niin suuri ja edelleen nouseva tekijä maailmassa, että on edullisempaa ruveta opiskelemaan pääasiassa englantia.\nDebattia käytiin ja kielipoliitinen muutos tehtiin, englannista tuli nopeasti Suomessa yleisimmin opiskeltu vieras kieli. Nyt jälkeenpäin voidaan todeta, että päätös pysyä saksalaissuuntauksessa olisi tuskin kuitenkaan ollut muuta kuin viivytystä väistämättömän edessä, nykyäänhän saksalaiset itsekin lukevat ja julkaisevat tieteelliset artikkelinsa englanniksi, tekevät ja kuuntelevat englanninkielistä musiikkia, mainostavat kaupallisia tuotteitaan omassa maassaankin englanninkielisillä mainoslauseilla jne. niin että voi kysyä, onko saksan kielikin vähitellen väistymässä ja katoamassa.\nOn usein sanottu, että suuntautuminen varhain voimakkaasti englannin kieleen oli Suomelle onnistunut valinta ja mahdollisti eräille teknologiayrityksille maailmanlaajuisen menestyksen. Paras esimerkki on Nokia, jossa suureksi osaksi on työkielenä englanti ja nykyään Suomessa toimiva pääjohtajakin puhuu äidinkielenään englantia. Tämä voi olla totta, mutta tilanne vaatii myös jo kysymään, mihin olemme ajamassa oman kielemme tulevaisuuden. Tietenkin voimme ottaa sellaisenkin asenteen, että ei se mitään haittaa, vaikka suomen kieli kokonaan katoaisi. Ennen kuin sen annetaan tapahtua, olisi asia otettava kunnolliseen poliittiseen debattiin ja tehtävä itsellemme selväksi, mitä se meille merkitsee.\nSisäisen kielipolitiikan laimeat vuosikymmenet\n1930-luvun jälkeen Suomen sisäisessä kielipolitiikassa on eletty melko rauhallisia aikoja. Maan hallinto kaikilla tasoilla toimii kahdella kielellä, molemmilla kielillä on omat koulutusväylänsä eri alojen korkeakoulututkintoihin asti, kummallakin kielellä toimii kattava mediaverkosto, eikä kieliryhmien välillä ole mainittavaa vihanpitoa. 1970-luvulle asti tästä kuviosta tosin kaikki muut maassa puhutut kielet kuin suomi ja ruotsi melko täysin unohdettiin, vaikka maassa oli mm. alueita, joilla enemmistö puhui saamen kieltä.\nNyt viime vuosikymmeninä on tuotu suomen ja ruotsin rinnalle viralliseksi aluehallinnon kieleksi pohjoisimmille alueille saame. Myös romanin ja viittomakielen tuomista hallinnon kieliksi on aloiteltu. Nämä pienet vähemmistökielet kuitenkin koskettavat hyvin harvoja suomalaisia, ja siksi on päädytty siihen, että kielipoliittista keskustelua ei juurikaan ole. Perustuslaki määrää, että maan viralliset kielet ("kansalliskielet" perustuslain tekstissä) ovat suomi ja ruotsi (vähemmistökielinä perustuslaki mainitsee lisäksi saamen, romanin ja viittomakielen). Sen jälkeen kielilaki ja eräät muut lait aika pitkälti määräävät näitten kielten viranomaiskäytön pyrkimyksenään, että suomi ja ruotsi olisivat mahdollisimman tasa-arvoisesti käytössä. Näitten lakien pohjalta pidetään myös kiinni siitä, että kaikille suomalaisille opetetaan koulussa suomea ja ruotsia.\nKun asiat ovat lakien voimalla pitkälle säädeltyjä, ei oikein jää tilaa kielipolitiikalle, siis pohdinnalle siitä, mikä on minkäkin kielen rooli ja tarkoitus yhteiskunnassa, millaiseen kieltenosaamiseen pyritään ja mitä hyötyjä on jonkin tietyn kielen laajasta osaamisesta ja käytöstä. Esimerkiksi kuntien käyttämän kielen suhteen ei jää harkinnanvaltaa, vaan kielilain määrittelemän matematiikan mukaan vain lasketaan, onko kunta suomenkielinen, ruotsinkielinen vai kaksikielinen, ja sen mukaan toimitaan. (Poikkeuksena sentään on, että laskennallisesti yksikieliseksi määräytyvä kunta voi hakea vapaaehtoisesti kaksikielisen kunnan statusta.)\nKielilaki ei jätä harkinnanvaltaa siihenkään, että kuntaan voisi kuulua erikielisiä osia, vaan jokainen kunta on lain mukaan kokonaisuutena yksikielinen tai kaksikielinen. Tämä koskettaa erityisesti omaa kotikaupunkiani Turkua, ja erityisesti nyt, kun valtiovallalla on hanke suurentaa kuntia. Turku on siitä poikkeuksellisessa tilanteessa, että se on kaksikielinen ilman yhtään ruotsinkielistä tai kaksikielistä rajanaapuria. Naapurikuntien liittäminen Turkuun tarkoittaisi, että alueeltaan entistä laajempi Turku olisi edelleen kaksikielinen, mutta entistä pienemmällä osuudella ruotsinkielistä väestöä. Tällainen kehitys, jossa laajennettaisiin ja samalla laimennettaisiin ruotsinkielisen hallinnon aluetta, ei kuulosta järkevältä ruotsinkielisen kieliyhteisönkään kannalta. Sehän tarkoittaisi, että ruotsin kieli entistä laajemmin olisi vain hallinnollinen muodollisuus ilman elävää yhteyttä kansalaisten todelliseen kielenkäyttöön. Samantapaisessa tilanteessa ovat kyllä eräät muutkin kaksikieliset kunnat, vaikka Turku pelkkiin yksikielisiin kuntiin rajoittuvana kaksikielisyyden saarekkeena muita korostetummin. Tässä todellakin kaivattaisiin keskustelua siitä, mikä meillä oikein on kaksikielisyyden ja ruotsin kielen rooli ja tarkoitus.\nKielipoliittinen keskustelu lähtisi ehkä kunnolla käyntiin, jos kielilakia haluttaisiin ruveta uudistamaan, mutta koska nykyinen laki on melko uusi, vuodelta 2003, sen kokonaisuudistukseen tuskin lähivuosikymmeninä lähdetään. Yleensä lait ovat käytössä muutamia kymmeniä vuosia pääpiirteissään muuttamatta, edellinen kielilaki oli pienin päivityksin 80 vuotta. Tietysti pienet päivitykset myös nykyiseen kielilakiin ovat aina mahdollisia.\nVoidaan tietysti arvella, että voimassa oleva kielilaki on hyvin onnistunut, jos kieliryhmien suhteet sen perusteella ovat ongelmattomat. Ehkä maassa ei ole syytä muuttaa mitään eikä silloin ole tarvettakaan kielipoliittiseen keskusteluun. Kielilain vuoden 2003 uudistuksen yhteydessäkään aiheesta ei voimakasta julkista keskustelua käyty, eivätkä lain sisällön muutoksetkaan olleet mitenkään suuria.\nMutta tässä ei ole kaikki. Jo ruotsinkielisen väestönosan pieneneminen ja muitten kielivähemmistöjen kasvu pakottavat jossain vaiheessa uudelleenarviointiin. Myös muutokset kansainvälisissä suhteissa tuottavat paineita uusiin järjestelyihin. Seuraavassa numerossa jatkan pohdiskelua tulevaisuuteen: mitä suomalaisessa kielipoliittisessa keskustelussa olisi otettava tarkasteltavaksi?\nOsa 3: Millaista kielipolitiikkaa Suomessa voisi olla?\nTämän artikkelin pohjaksi luin Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen (Kotus) vuonna 2009 julkaiseman kielipoliittisen toimintaohjelman. En tässä niinkään yritä referoida tuon yli 200-sivuisen julkaisun sisältöä – se on kyllä jokaisen luettavissa netistä [*] ja kiinnostuneille suosittelenkin sen lukemista – vaan enemmänkin etsiä omaa näkökulmaani siihen, mihin tuontapaista toimintaohjelmaa tarvitaan, ja mitä seuraa, jos ei sellaista noudateta.\nKohti globaalia englantia?\nKielipoliittisen toimintaohjelman tarve on syntynyt siitä kansainvälisestä tilanteesta, että englanti on maailmassa entistä yleisemmin osattu ja käytetty kieli, ja kun tavarat ja ihmiset nykyään liikkuvat entistä enemmän yhteisillä globaaleilla markkinoilla, tarve yhteisen kielen käyttöön levittää englantia entistä laajemmalle yhä useammilla elämänaloilla. Englannin kieleen törmäämme väistämättä. Katukuvassa näkyy englanniksi nimettyjä yrityksiä ja englanninkielistä palvelua tarjoavien liikkeitten ilmoituksia, tietokoneruuduilla ohjelmien toiminnot ovat painikkeissa usein vain englanninkielisinä, teknisissä laitteissa on usein nappien ja säätimien toiminnot englanniksi.\nKieliin voi tietysti suhtautua niinkin, että ei tehdä mitään tietoisia yhteisiä linjauksia, ei säädellä mitään, vaan annetaan vain eri kielten käytön muodostua vapaitten yksilöllisten päätösten mukaan. Silloin on kuitenkin hyväksyttävä se mahdollisuus, että globaalit markkinat syrjäyttävät pieniä kieliä pois käytöstä, jos kielen puhujat yksi toisensa jälkeen toteavat, että jokin toinen kieli antaa enemmän. Esimerkkejä tästä on maailmalla monissa paikoissa, lähellä ja kaukana. Irlantilaisten iiri ja Espanjan ja Ranskan rajoilla puhuttava baski ovat olleet aivan viime aikoina vähällä kadota, omassa maassamme ja sen rajojen tuntumassa saame ja karjala.\nKielen katoamisen prosessi voi olla salakavalan nopea. Sen alkuvaiheessa vieraan kielen leviämisestä ei juurikaan huolestuta, vaan ajatellaan, että kyllä oma kieli kuitenkin on se mistä ei luovuta, sehän on kansallisen identiteetin muodostajakin ja edelleen oman alueen pääkieli. Toisen suuremman kielen osaamista pidetään vain lisäarvona, joka ei ole omalta kieleltä mitenkään pois. Mutta kun sitten syntyy sukupolvi, jolla yhteisön vanha oma kieli ja suuremmalta kieliyhteisöltä omaksuttu kieli ovat tasavahvoja, ollaankin jo lähellä peruuttamatonta muutosta. Sitä seuraava sukupolvi ei ehkä edes opi yhteisön vanhaa kieltä, eikä sen jälkeen ole jäljellä enää mitään yhteisöä, joka säilyttäisi vanhan kielen aitona ja elävänä. Venäjällä on esimerkkejä kansoista, joilla kansallinen identiteetti perustuu edelleen vanhaan omaa kieltä käyttäneeseen yhteisöön, mutta joitten jäsenet enimmäkseen puhuvat vain venäjää, ja irlantilaisten suhde iirin ja englannin kieliin on samantapainen.\nSuomessa ollaan jo lähellä tilannetta, jossa suurella osalla kansaa englanti alkaa olla suomen kanssa tasoissa. Onko tulevaisuudenkuvamme siis englanninkielinen Suomi? Sen ajatuksen kanssa voi tietysti elää, mutta se tarkoittaa mm. sitä, että meille jää kulttuuriperinnöksi suuri määrä suomenkielistä kirjallisuutta, jota ei ole käännetty muille kielille ja jota kukaan ei sitten enää ymmärrä. Samoin elokuvia, äänilevyjä ja ääninauhoja. Jälkeläisillämme on kovin ohut kulttuuriperintö, jos kukaan ei enää ymmärrä suomenkielistä aineistoa.\nMitä lainsäädäntö turvaa kielelle?\nValtiovallan ei varmaankaan tule, ainakaan liikaa, säädellä sitä, mitä kieltä yksityiset ihmiset tai yritykset käyttävät. Jos parturi haluaa mainostaa toimintaansa vaikkapa latinan kielellä, niin miksipä sitä kieltämään, ja jos minä sitten haluan vielä mennä kyseiselle parturille selostamaan juuri latinan kielellä, millaisen kampauksen haluan, miksipä sitä kieltämään. Viranomaistoimintaa säädellään kielilailla monin tavoin. Siinä on määräyksiä kansalliskielistä suomesta ja ruotsista, ja saamen kielilaki on erikseen. Muitten kielten käytöstä ei ole säädetty erillisillä kielilaeilla. Viime vuosina kuitenkin joihinkin lakeihin on ilmestynyt myös mainintoja englannin kielestä.\nSuomen valtio tarjoaa monenlaista palvelua englanniksi. Esimerkiksi monien viranomaisten hakemuslomakkeet ja verkkosivut ovat saatavilla myös englanniksi. Erilaisia hallinnon tuottamia tiedote- ja esitemateriaaleja on myös englanniksi. Tämä on tietysti aika paljon käytännön välttämättömyys, sillä viranomaisiin tulee kuitenkin ulkomaalaisia kyselemään englanniksi tietoa, eikä ehkä ole kovin suuri asia, että tietoa sitten jo valmistellaan englanninkieliseksi.\nSen verran kielilaki sitoo myös yksityisten toimijoitten kielivalintoja, että kauppatavarassa, jossa on lain mukaan oltava tuoteseloste, käyttöohje tai varoitus, on tämä teksti kielilain mukaan oltava suomeksi ja ruotsiksi. (Periaatteessa yksikielisessä kunnassa riittää yksikin kieli, mutta käytännössä kai ne painetaan useimmiten kaikkiin pakkauksiin saman tien molemmilla.) Toki näitäkään ei kielletä olemasta myös muilla kielillä, esim. juuri englanniksi.\nViime vuosina joihinkin lakeihin on ilmestynyt mainintoja englannin kielestä. Esimerkiksi patenttihakemuksen voi nykyään, ihan lain voimalla, tehdä englanninkielisenä, ja pyytää siihen myös päätökset englanninkielisinä, eräitten elintarvikkeitten ulkomailta tuontia säätelevissä asetuksissa hyväksytään eläinlääkintätodistukset englanninkielisinä, arvonlisäveron palautushakemuksen voi tehdä englanniksi. Lainsäädännön nettitietokannasta www.finlex.fi voi kokeilla: Hakusanalla "englannin" löytyy 31 osumaa, osa tosin on kielikoulutusta ja kielenkääntämistä koskevia, mutta aika monta sellaistakin viranomaistoimintaa koskevaa lainkohtaa, joissa määräys ei koske kieltä sinänsä, vaan joissa englannin kieli vain on tuotu vaihtoehdoksi suomen- ja ruotsinkielisen viranomaistoiminnan rinnalle.\nNämäkin ovat osaltaan polkuja kohti yllä kuvattua kielenvaihtumista. Mietitäänpä esimerkiksi tilannetta, jossa keksijöille tulee tavaksi tehdä patenttihakemuksensa englanniksi. Se voi olla hyvinkin houkutteleva tie, jos niin saa samalla vaivalla keksinnölleen tehdyksi valmistelutyön muittenkin maitten markkinoille viemistä varten. Mutta jos patenttihakemus on dokumentoitu vain englanniksi, niin onko sen jälkeen suomen kielen käytölle mitään sijaa tuotteen teollisessa valmistuksessakaan? Onko silloin olemassa suomenkielistä terminologiaakaan tuotteen valmistusta ja käyttöä varten?\nLainsäädäntömme tila tarkoittaa sitä, että Suomi on faktisesti jo muuttunut jossain määrin kolmen virallisen kielen maaksi, englanti on yhtenä virkakielenä suomen ja ruotsin rinnalla. Se on tapahtunut ilman, että asiasta olisi käyty avointa keskustelua ja tehty sellaista tietoista linjapäätöstä, että myös englanti on tässä maassa virallinen kieli.\nOlisiko syytä säätää Suomeen englannin kielilaki, jossa eksplisiittisesti määriteltäisiin, että eräissä viranomaistoiminnoissa käytetään myös englantia? Samassa laissa voitaisiin säätää, että missä viranomainen käyttää englantia, on samalla viranomaisella erityinen velvollisuus huolehtia myös kansalliskielillämme tapahtuvasta saman alan tiedottamisesta.\nKohti englanninkielistä koulutusta?\nKansainvälistymisen paineissa eri oppilaitoksiin on viime vuosina yhä enemmän perustettu englanninkielisiä koulutusohjelmia. Oman kielemme tulevaisuuden kannalta tätä voi pitää vakavampana kuin sitä, että viranomaistoimintaa on englanniksi. Viranomaistyöhän ei kuitenkaan koske kovinkaan monien päivittäistä elämää, eikä se suoranaisesti syrjäytä suomea (tai ruotsia) mistään. Mutta koulutus koskee käytännössä jokaista, ja kun koulutus tapahtuu englanninkielisessä koulutusohjelmassa, niin se tapahtuu sitten vain englanniksi, ei rinnakkain eri kielillä.\nKoulutuksen kielenvaihdossa pätee pääpiirteissään sama, mikä yllä on todettu kielenvaihtumisesta yleisesti ja viranomaiskielemme tilanteesta: olemme kulkeneet hyvän matkaa sitä tietä, jonka lopussa voi odottaa kielen peruuttamaton vaihtuminen, ja kaikki on tapahtunut askel kerrallaan ilman, että olisimme missään vaiheessa tehneet sitä päätöstä, että haluamme muuttua englanninkielisiksi. Erityisesti koulutuksen suhteen on kuitenkin todettava, että tilanteella, jossa kansa puhuu kotikielenään yhtä kieltä, mutta koulutus tapahtuu muulla kielellä, on kansaa jakavaa vaikutusta, koulutuskieli koetaan arvokkaampana ja sen osaaminen katsotaan ihmisen oman arvon mittariksi.\n1900-luvun alkupuolella suomalaisilla oli määrätietoinen pyrkimys rakentaa maahan sellainen koulutuslaitos, jossa suomi on kaikkien alojen käyttöön sopiva sivistyskieli ja jolla voi suorittaa korkeakoulutuksenkin. Se pyrkimys toteutettiin ja saatiin omalla kielellä ja omilla ehdoillamme toimiva koulutuslaitos. Kansa tunsi olevansa yhtä, kaikki puhuivat samaa kieltä, oli sitten kouluttamaton tai korkeasti koulutettu, eivätkä ruotsinkielisetkään ole pitkään aikaan enää erottuneet erilaiseksi yhteiskuntaluokaksi, kun molemmilla kansalliskielillä on rinnakkain ylimmälle tasolle asti toimivat koulutusväylänsä. Nytkö olemme sitten hylkäämässä tuon saavutuksen ja vaihtamassa koulutuksemme vieraskieliseksi?\nKotuksen kielipoliittisen ohjelman julkaisusta on kulunut nyt kolme vuotta. Pelkkänä Kotuksen julkaisuna sillä ei paljoa vaikutusta ole, asia olisi otettava poliittisten elinten keskusteluun ja käsittelyyn, jos halutaan muodostaa kielipolitiikalle konkreettisia suuntaviivoja. Juuri näinä kolmena vuonna lakeihin ovat ilmestyneet monet yllä mainitut englannin asemaa määrittelevät säädökset.\nMistä siis lähtisi aloite siihen, että kielipolitiikka ihan vakavasti otettuna tulisi esille?\nKieltämällä englannin kielen käyttöä emme pääse pitkälle. 1900-luvun alussa meiltä yritettiin kieltää suomen kielen käyttö ja tuoda venäjä tilalle. Emmehän me siihen suostuneet, emmekä me varmaankaan englantiakaan kieltämällä jättäisi käyttämättä.\nKyllä nykymaailmassa joka tapauksessa verkostoidutaan kansainvälisesti, ja jos englanti on maailmassa laajalti osattu kieli, niin silloin usein verkostoidutaan englanniksi. Mutta olisi ainakin mahdollista uskoa, että voi olla sellainenkin tapa verkostoitua kansainvälisesti, että suuremman kielialueen kieli ei niin selvästi uhkaisi syrjäyttää omaamme. Onkohan sellaiselle idealle nimikin? Esperanto?\n– Mikko Mäkitalo puh. 044 0505721


Tietosuojaseloste – Fiskdisken\nTämä on Fiskdiskenin ja henkilötietolain (10 ja 24 §) EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR) mukainen tietosuojaseloste, jossa kerromme Fiskdiskenin asiakkaiden henkilötietojen käsittelystä.\nYhteys- ja maksutietojen antaminen on pakollista ostaessasi Fiskdiskenin verkkokaupasta.\npuh. +358 50 409 8150\nHenkilötietoja käytetään asiakassuhteen ylläpitoon, tilausten käsittelyyn, laskutukseen sekä käyttäjäkokemuksen parantamiseen verkkokaupassa, analytiikan tekemiseen ja väärinkäytösten estämiseen. Tietoja käytetään myös Fiskdiskenin toiminnasta tiedottamiseen, mikäli asiakas on sen sallinut. Asiakkaalla on oikeus kieltää itseään koskevien tietojen käyttäminen suoramarkkinointiin.\nFiskdisken säilyttää asiakastietoja toistaiseksi asiakassuhteen säilymisen ajan. Asiakkaan pyynnöstä häntä koskeva henkilötieto voidaan poistaa rekisteristä. Toimitetun tilauksen osalta tilaus-, maksu- ja laskutustietojen säilytysvelvoite määräytyy kuitenkin kirjanpitolain (1997/1336 § 10) mukaisesti.\nRekisterin suojauksen perusteet ja turvatoimet\nAsiakasrekisteriä käsitellään luottamuksellisesti. Tietoja käsittelee vain Fiskdiskenin henkilökunta, joiden toimenkuvaan se kuuluu ja joita sitoo salassapitovelvollisuus. Asiakastietoja säilytetään sähköisesti ja turhat paperitulosteet tuhotaan asianmukaisesti.\nVoit ottaa yhteyttä sähköpostilla: info@fiskdisken.fi.


LAKIALOITE\t120/2008 vp\nLA 120/2008 vp - Tarja Filatov /sd ym.\nEläkkeellä olevien ihmisten arkea on helpotettava paitsi toimivilla palveluilla, myös riittävillä tulonsiirroilla. Eläkeläisten tukemiseksi sosialidemokraatit ovat aiemmin esittäneet mm. eläkkeiden indeksikorotusten maksamista kaksi kertaa vuodessa. Valitettavasti hallitus ei ole ryhtynyt asiassa toimenpiteisiin.\nEsitämme nyt pientä kansan- ja työeläkettä saavien toimeentulon parantamiseksi korotuksia eläkkeensaajien asumistukeen. Elinkustannusten nousu on ollut kohtuuttoman suurta ihmisen arkisissa menoissa. Asumismenojen nousu lisää turvattomuuden tunnetta omasta toimeentulosta ja oman kodin säilymisestä. Eläkeläiset valitettavan usein tinkivät omasta hyvinvoinnistaan ja jopa terveyskuluistaan selviytyäkseen vuokran maksusta. Siksi eläkkeensaajien asumistukea on parannettava.\nErityisesti olisi tuettava niitä yksin asuvia pienituloisia eläkeläisiä, jotka asuvat vuokra-asunnoissa alueilla, joilla asumiskustannukset ovat korkeat. Asumiskustannukset ylittävät usein hyväksyttävien kustannusten enimmäismäärän myös palveluasunnoissa asuvilla.\nEsitämme asumistuen määrän korottamista 85 prosentista 95 prosenttiin asumistukilain mukaisista huomioon otettavista vuotuisista asumismenoista, joista on vähennetty lain 11 §:n mukainen omavastuuosuus.\nEläkkeensaajien asumistukilain 10 §:n mukaan asetuksella säädetään asumistukea laskettaessa huomioon otettavien asumismenojen enimmäismäärä ja asumismenojen enimmäismäärät vahvistetaan asunnon sijaintipaikkakunnan perusteella. Valtioneuvoston asetuksella (1185/2008) säädetään hyväksyttävien asumiskustannusten enimmäismääristä vuonna 2008. Asetuksen rajamäärät ovat jääneet selkeästi jälkeen vuokrien korotuksista. Katsomme, että kohtuullisen turvan varmistamiseksi hyväksyttävistä asumiskustannusten enimmäismääristä on säädettävä lain tasolla.\nEsitämme myös eläkkeensaajan asumistuesta annetun lain muuttamista siten, että eläkkeensaajien asumistuessa hyväksyttävien asumiskustannusten enimmäismääriä korotetaan 10 prosenttia. Tämä tehtäisiin vuosittaisen tarkistuksen lisäksi.\nNäillä eläkkeensaajien asumistuen parannuksilla tuki nousisi parhaimmillaan noin 85 eurolla kuukaudessa. Olemme tehneet myös talousarvioaloitteen asiasta.\neläkkeensaajien asumistuessa hyväksyttävien asumiskustannusten enimmäismääristä vuonna 2009\nEläkkeensaajien asumistuessa vuonna 2009 hyväksyttävä asumiskustannusten enimmäismäärä on seuraava asunnon sijainnin mukaan määräytyvä rahamäärä vuodessa:\nI kuntaryhmä Espoo, Helsinki, Kauniainen ja Vantaa 6 647\nII kuntaryhmä Hyvinkää, Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Kouvola, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Lohja, Nurmijärvi, Oulu, Pori, Porvoo, Raisio, Riihimäki, Rovaniemi, Seinäjoki, Sipoo, Tampere, Turku, Tuusula, Vaasa ja Vihti 6 113\nIII kuntaryhmä Muut kunnat 5 363\neläkkeensaajan asumistuesta annetun lain 15 §:n muuttamisesta\nmuutetaan eläkkeensaajan asumistuesta 11 päivänä toukokuuta 2007 annetun lain (571/2007) 15 § seuraavasti:\nAsumistuen määrä on 95 prosenttia 5, 9 ja 10 §:n mukaisista huomioon otettavista vuotuisista asumismenoista, joista on vähennetty 11 §:n mukainen omavastuuosuus.


Joulunajan työpajat - Taidemuseo Onni - joensuu.fi\nOpastuksille osallistuminen taidemuseon pääsymaksulla.\nTaidemuseon helmiä: Onni Okkosen eurooppalainen kokoelma keskiviikkona 20.12. klo 14.\nYleisöopastus ITEpäisyys-näyttelyyn keskiviikkona 3.1. klo 17.\nKoreita kuusenkoristeita -työpaja 21.12. klo 13\nOhjatussa työpajassa tehdään leikaten ja taittaen mutkattomat kolmiulotteiset joulukuusenkoristeet paperista ja narusta.Työpaja sopii kaikenikäisille ja sisältyy taidemuseon pääsymaksuun. Lue lisää.\nTaidemuseo suljetaan keskiviikkona 20.12. poikkeuksellisesti jo klo 16.\nJoulun aikana 23.-26.12., uudenvuodenaattona 31.12. sekä uudenvuodenpäivänä 1.1. museo on suljettu.\nTaidemuseo Onnin Projekti-tilassa järjestetään joulukuussa kahtena peräkkäisenä torstaina jouluaiheisia työpajoja.\nPaperista lumihiutaleet to 14.12. klo 13\nPerinteiset lumihiutaleet valmistuvat käden käänteessä sabluunoita käyttäen ja sormia säästäen, tuloksena kauniit koristeet ikkunoihin, pöydille tai kuusen somistukseksi. Mallivaihtoehtoja on useampi, joista jokainen voi valita oman mieleisensä haastavuuden mukaan.\nKoreita kuusenkoristeita to 21.12. klo 13\nTyöpajassa tehdään leikaten ja taittaen mutkattomat kolmiulotteiset joulukuusenkoristeet paperista ja narusta. Voit valita tarpeisiisi sopivimman koristemallin ja värin paperilajitelmasta.\nTyöpajat sopivat lapsille ja lapsenmielisille, eikä niihin ole erillistä ilmoittautumista. Työpajat sisältyvät taidemuseon pääsymaksuun (5/3€, alle 7-vuotiaille vapaa pääsy). Ohjaajana toimii taidemuseon yleisötyön amanuenssi (vs.) Henna Karhapää.


Toimitus - allstar Finland\nallstar Finland (y-tunnus: 3191728-4), myy tuotteita yrityksille ja täysi-ikäisille yksityishenkilöille Suomessa. Nämä toimitusehdot soveltuvat tuotteiden tilaamiseen verkkokaupassamme sekä vastaaviin toimituksiin.\nNämä toimitusehtomme ovat voimassa 1.3.2021 alkaen. allstar Finland pidättää oikeuden muuttaa toimitusehtoja.\nVerkkokaupan tuotteiden ominaisuudet ja hinnat on esitetty kunkin tuotteen tuote-esittelyn yhteydessä. allstar Finland pidättää oikeuden hintojen muutoksiin. Tuotteiden hinnat sisältävät arvonlisäveron, joka ilmenee ostoskorissa ja tilausvahvistuksessa.\nLuottokustannukset ja luottoesimerkki: Allstar Finland -verkkokaupassa sovelletaan kampanjaehtoja, joiden mukaisesti tililuoton korko on 19,2 % nimellisenä vuosikorkona ilmaistuna ja kuukausimaksu on 3,80 € kuukaudessa. Jos myönnetty luottoraja on 1 000 € ja se on kokonaisuudessaan käytetty Allstar Finland -verkkokaupasta tehtyihin ostoksiin sekä luotto maksetaan takaisin 36 kuukauden aikana, sovellettavilla kampanjaehdoilla todellinen vuosikorko on 30,7 %, luottokustannusten yhteismäärä 433 €, maksettava kokonaismäärä 1 433 € ja maksuerien lukumäärä 36 kpl. Viivästyneistä maksuista veloitetaan lainmukaiset muistutusmaksut ja perintäkulut sekä korkoa viivästyneeltä ajalta.\nTuotteet toimitetaan yhdessä erässä ellei tilaaja erikseen pyydä toimitusta useammassa erässä. Tilaaja vastaa ylimääräisistä toimituskuluista ellei muuta ole sovittu.\nVerkkokaupassa tehdyt tilaukset toimitetaan valitsemallasi toimitustavalla kuljetusyhtiön ehtojen mukaisesti. Varastosta toimitettavien tuotteiden toimitusaika on yleensä 1-4 arkipäivää. Mikäli tuotetta ei ole varastossa, toimitusaika on yleensä 1-4 viikkoa.\nMikäli tuote on kadonnut tai vioittunut toimituksen aikana, tulee tästä ilmoittaa viipymättä, mutta kuitenkin 14 vuorokauden kuluessa allstar Finlandille. Toimituksessa vioittuneista paketeista tulee viipymättä ilmoittaa toimituksesta vastanneelle yhtiölle.\nTuotteilla on valmistajan myöntämä takuu valmistusvirheiden osalta. Takuuasioissa ota yhteyttä: info@allstarfinland.fi. Takuu ei kata tuotteen huolimattomasta tai väärästä käytöstä johtuvia vikoja. Miekat ovat kamppailulajivälineitä ja joskus on mahdollista, että hajoavat tai vioittuvat ensimmäisessä ottelussa tai harjoituksessa.


Kokonaisvaltainen hyvinvointi – Naprapaatin vaimo\nEnsiajatuksia ferritiinistä (ja gluteenittomat sekä maidottomat veriletut)\nHiiliteräspannu -paras pannu? (pinnotteiden turvallisuus)\nHyvän mielen tehtäväkirja(ni)\nKurkuma ja kurkumiini (kurkumateen ohje)\nPalautusjuomat ja proteiinijauheet -mikä, miksi, milloin?\nPaljain varpain loppukesä?\nSyö kehoa kuunnellen -miksi se on usein neuvo, joka ei johda mihinkään?\nRuokapolustani ja pehmeät minttusuklaatryffelit avokadost


Pappismunkki Vladimiros: "Ihastuin kilvoittelun ideaan ja ajatukseen itsensä antamisesta rukoukselle" — Helsingin ortodoksinen seurakunta\nPappismunkki Vladimiros: ”Ihastuin kilvoittelun ideaan ja ajatukseen itsensä antamisesta rukoukselle”\nSuomalaistaustainen pappismunkki Vladimiros palvelee kirkkoherrana Turkin Antalyassa, ensimmäisenä suomalaisena ekumeenisen patriarkaatin työntekijänä. Työ on vaativaa, mutta päivittäiset jumalanpalvelukset ja seurakuntalaisten ja kollegoiden tuki auttavat jaksamaan.\nAntalyan seurakunta kokoontui viime vuonna ortodoksisuuden sunnuntaina Evdokian apulaispiispan johdolla.\nEnsimmäisinä työpäivinään Turkin Antalyan Pyhän Alypios pylväskilvoittelijan kirkon pappina isä Vladimiroksen eteen kuoli parvekkeelta pudonnut seurakuntalainen.\n– Myöhemmin pidin kädestä nuoria syöpään kuolevia. Tajusin nopeasti, ettei tämä ole helppo pesti, hän sanoo.\nTyötä on paljon. Pyhän Alypioksen kirkossa on palvelukset joka aamu ja ilta ja lisäksi viikossa viisi liturgiaa. Lisäksi isä Vladimiros toimittaa palveluksia myös Managvaatissa ja kerran kuussa kauempana Izmirissä ja ajoittain myös Konstantinopolissa. Hän on seurakuntansa ainoa rippi-isä, mikä tuo paljon lisää työtaakkaa.\n– Yritämme saada uusia pappeja alueelle, ja Managvaattiin suunnittelemme uuden kirkon rakentamista. Seurakunnat täällä kasvavat, ihmiset löytävät seurakunnan. Aika harvoissa ei-ortodoksisissa maissa rakennetaan uusia kirkkoja, isä Vladimiros sanoo.\nKirkon palveluksessa työpäivät venyvät päivittäin yli Suomessa tavanomaisten työaikasäädöksien.\n– Toki jo munkkina olen sitoutunut työhön ilman työaikoja.\nIsä Vladimiroksen seurakunta kuuluu Vähä-Aasian Pisidan metropoliittakuntaan. Hiippakuntaa johtaa Pisidan metropoliitta Sotiros.\n– Metropoliitta Sotiros on tehnyt merkittävää lähetystyötä erityisesti Etelä-Koreassa, jonka ortodoksinen kirkko on kasvanut hänen työnsä ansiosta.\nIsä Vladimiroksen seurakunnassa jumalanpalvelusten pääkieli on kirkkoslaavi, koska suurin osa seurakuntalaisista on venäjänkielisiä. Tarkkoja tietoja jäsenmääristä ei ole, mutta Antalyan venäjänkielisen väestön määräksi arvioidaan noin 60 000. Luku on kasvanut vuosikymmenien myötä.\n– Kirkkoslaavin lisäksi käytämme myös kreikan, romanian, georgian, turkin tai farsin kieltä tarpeen mukaan. Ortodoksinen väestö täällä on hyvin monikulttuurista.\nIsä Vladimiros puhuu sujuvasti arkisina käyttökielinä suomea, ruotsia, englantia, venäjää, kreikkaa ja turkkia. Teologian opinnoissa tutuiksi ovat tulleet myös latina, heprea ja koinee-kreikka.\n– Olen kiitollinen, että Jumala antoi minulle kielillä puhumisen lahjan. Olen aina rakastanut kieliä.\nIsä Vladimiros kokee olevansa osa suurta jatkumoa, kun hän voi palvella alueella, jolla on vanhaa kristillistä historiaa.\nErämaaisien kilvoittelu ja ortodoksisuus kiehtoivat jo nuorena\nIsä Vladimiroksen siviilinimi on Alex Rusanen. Hän syntyi vuonna 1988 Tukholmassa suomalaiseen perheeseen.\n– Kotini oli ei-kirkollinen. Lapsuudestani muistan toki äitini lukeneen aina iltarukouksena Levolle lasken Luojani.\nIsä Vladimiros muistelee, että moni sanoi hänelle jo lapsuudesta asti, että sinusta tulee pappi.\n– Vihasin ajatusta. Opiskelin liiketaloutta ja ajattelin, että en takuulla halua papiksi.\nOrtodoksisuus kuitenkin alkoi kiehtoa jo varhain. Erityisen vaikutuksen tekivät erämaaisien opetukset, joita nuori tukholmalaispoika luki jo 15-vuotiaana.\n– Varhaisten erakkojen elämäkerroissa ihastuin kilvoittelun ideaan ja ajatukseen itsensä antamisesta rukoukselle.\nHän liittyi Tukholman suomalaiseen ortodoksiseen seurakuntaan 16-vuotiaana ja toimi seurakunnassa vuosia ponomarina.\nHengellinen tie alkoi vetää puoleensa yhä vahvemmin, ja nuori mies päätti lähteä opiskelemaan teologiaa. Hän valmistui teologian maisteriksi Itä-Suomen yliopistosta vuonna 2017. Opintojensa aikana hän opiskeli myös Pietarin hengellisessä akatemiassa, Moskovassa sekä Aristoteleen yliopistossa Kreikan Thessalonikissa.\nOpiskeluvuosinaan isä Vladimiros alkoi tuntea voimakasta kutsumusta munkkiuteen.\n– Ajatus erämaaisien kilvoittelusta eli mielessäni, ja se kaikui sisimmässäni vahvempana kuin ajatus perhe-elämästä.\nValamokin tuli tutuksi talkoolaisena.\n– Olen kiitollinen Valamon kokemuksistani ja veljestön tuesta ja esirukouksista. Oletan, että ainoastaan Jumalan johdatuksen ansiosta en kokenut Valamon olevan minun paikkani tuolloin.\nVuonna 2019 isä Vladimiros liittyi Turkin Halkin saarella Pyhän kolminaisuuden luostarin veljestöön ja sai patriarkalta munkkinimen Vladimiros. Vain pari viikkoa munkiksi vihkimisen jälkeen isä Vladimiros vihittiin pappismunkiksi ja lähetettiin Turkin Antalyaan Pyhän Alypios pylväskilvoittelijan kirkkoon, jossa hän toimi ensin pappina ja nykyisin kirkkoherrana.\nIsä Vladimiros on erityisen iloinen, että hänen edesmennyt äitinsä ehti nähdä poikansa pappisvihkimyksen ja olla läsnä tilaisuudessa.\n– Äitini oli minua odottaessaan käynyt lomamatkalla Pyhän Arkkienkeli Mikaelin luostarissa Thassoksen saarella, jossa pappismunkki oli tullut siunaamaan hänet.\nIsä Vladimiros muistaa äitinsä kertoneen, miten tapahtuma oli täyttänyt hänet suurella ilolla ja hän oli mennyt läheiseen kirkkoon sytyttämään tuohuksen Jumalansynttäjän ikonin eteen ja sanonut; ”Pidä huolta lapsestani ja anna hänelle iloa elämässä”.\nÄiti oli nähnyt tämän merkkinä siitä, että pojan polku on kirkollinen.\nHiippakunnalla, jossa isä Vladimiros palvelee, on vanhaa kristillistä historiaa. Pisidan Antiokia, joka sijaitsee hiippakunnan alueella, oli ensimmäinen kristinuskon kukoistuspaikka Vähässä-Aasiassa. Pisidan Antiokian lisäksi Perge sekä Attalia (Antalya) mainitaan Apostolien teoissa (Apt. 13:13–14, 14:25).\nHiippakunnan lähialueilla on monia historiallisesti ja kristillisesti merkittäviä alueita, kuten muinainen Lyykian Myrra, jossa palveli joulupukin esikuva eli Pyhä Nikolaos.\n– Koen olevani osa suurta jatkumoa. On hieno todistus, että pohjoismaalainen on nyt täällä ytimessä, missä apostoli Paavalikin kerran saarnasi. Kuten helluntain prokimeni kuuluu: ”Heidän äänensä käy yli kaiken maan ja heidän sanansa maailman ääriin.”\nKonkreettinen historiallinen yhteys ensimmäisten kristittyjen vaiheisiin on merkityksellistä myös seurakuntalaisille.\n– Heille on suuri ylpeys saada elää tällä seudulla, monet kokevat olevansa lähempänä kristinuskon ydintä täällä varhaiskirkon entisillä alueilla, nykyään islamilaisuuden keskellä.\nHistoria on välillä läsnä vielä konkreettisemminkin.\n–Toimitan välillä liturgioita rauniokirkoissa, toki luvanvaraisesti. Esimerkiksi Pyhän Nikolaoksen kirkossa Lyykian Myrrassa on ainutlaatuinen tunnelma, ja sinne tehdään myös paljon pyhiinvaelluksia.\nVapaus toimia, rajoituksia tuo korona, ei valtio\nIsä Vladimiros on huomannut monien ajattelevan, että kristittynä eläminen ja etenkin pappina toimiminen olisi Turkissa äärettömän vaikeaa. Noin 82 miljoonan asukkaan Turkissa valtaosa, yli 90 prosenttia väestöstä on muslimeja. Valtio ja uskonto on erotettu toisistaan. Kristityt ovat Turkissa hyvin pieni vähemmistö.\n– Valtion puolelta ei toimintaamme rajoiteta, kirkon ovet ovat avoinna, ja ihmiset suhtautuvat papinviitassa kulkevaan hyvinkin positiivisesti.\nIsä Vladimiros muistuttaa Turkin olevan perinteisesti kahtiajakautunut maa. Turkin ensimmäisen presidentin Kemal Atatürkin sekularismin perinne elää vahvana, samoin islamilainen perinne.\nKoronapandemia puolestaan on rajoittanut myös seurakunnan toimintaa, mutta yllättävän vähän. Viime keväänä pääsiäisen aikaan valtion määräyksestä kirkoissa sai olla vain kahdeksan ihmistä. Kun rajoitukset poistuivat, toimintaa saatiin avattua. Jumalanpalvelukset ja liturgiat ovat jatkuneet toistaiseksi, mutta sisäänpääsyä rajoittaen.\n– Ennen koronaa kirkossa saattoi olla 300 ihmistä, nyt meillä käy noin parikymmentä ihmistä päivässä. Rajoitamme sisäänpääsyä, pidämme turvaväliä ja kirkossa kaikilla on kasvomaski päällä.\nKirkosta ei ole toistaiseksi lähtenyt yhtään koronatartuntaketjua.\n– Piispa on päättänyt, että nautimme ehtoollista edelleen samasta maljasta, siltikään tartuntoja ei ole ollut.\nTuleva pääsiäinen, jota seurakunta viettää, kuten kaikkia juhlia, vanhan juliaanisen kalenterin mukaan, ajoittuu toukokuun alkuun ja pandemiarajoitukset ovat pääsiäisajalle vielä kysymysmerkkejä.\nInhimillisyys ja välittäminen\nIsä Vladimiros sanoo kaipaavansa ajoittain luostarielämän hiljaisuutta ja mahdollisuutta rukoukseen keskittymiseen. Aamu- ja ehtoopalvelukset päivittäin, ja liturgia viidesti viikossa antavat voimaa ja tuovat rytmiä elämään.\n– Olen kiitollinen, että saan palvella täällä, tässä kauniissa kaupungissa. Patriarkaatissa aina tiedustellaan vointiani ja jaksamistani, mikä on todella arvokas asia.\nHän on kokenut patriarkaatissa vallitsevan inhimillisen ja lämpimän hengen kollegoiden ja esimiesten välillä erittäin positiivisena.\n– Ekumeeninen patriarkaatti on hyvä esimerkki hienosta hengellisestä johtamisesta, jossa ihmisläheisyys on keskeinen arvo ja ihmisistä ja heidän hyvinvoinnistaan välitetään aidosti.\nIsä Vladimiros kokee ulkoisten paineiden lisäävän sisäistä luottamusta ja lämpöä. Erityisesti seurakuntalaisten huolenpito ja välittäminen on arvokas raskaassa arkisessa työssä ja se lisää jaksamista.\n– Seurakuntalaiset pitävät papeista hyvää huolta, tuovat ruokaa ja siivoavat. He todella haluavat auttaa ja pitävät auttamista suurena siunauksena.\nVarhaiskirkon ydinalueen kristittyjen keskuudessa elää alkukirkon yhteisöllisyyden ja rakkauden henki.\n– Antalyassa on paljon venäläisiä turisteja, jotka osallistuvat seurakuntaelämään. Moni sanoo, ettei halua lähteä kotiin, koska ei ole missään nähnyt vastaavanlaista tiivistä rakkaudellista yhteisöä, joka on kuin iso rakastava perhe.\nTeksti: Päivä Arvonen Kuvat: Antalyan ortodoksinen seurakunta


Tilastokeskus - Koulutuspääoma kasautuu yliopistokaupunkien ympärille\nEtusivu > Artikkelit > Koulutuspääoma kasautuu yliopistokaupunkien ympärille\nKoulutuspääoma kasautuu yliopistokaupunkien ympärille\nKoulutuspääoma syntyy opiskeluvuosien kustannuksista\nKoulutuspääoma muuttaa ihmisten mukana\nMonien alueiden koulutusvarannot hiipumassa\nKirjoittaja: Hannu Karhunen on suunnittelija Tilastokeskuksen Henkilötilastot-yksikössä. Artikkeli on julkaistu Tilastokeskuksen Hyvinvointikatsauksessa 3/2008.\nSuomen koululaitos on sodan jälkeen tuottanut runsain mitoin koulutuspääomaa talouden tarpeisiin. Nuorten reservit ovat kuitenkin ehtymässä. Jatkossa on huolehdittava myös vanhojen kouluttamisesta.\nKoulutus on vuosisatojen saatossa ollut yhteiskunnallisen kehityksen tärkein käynnistäjä ja ylläpitäjä. Ennen useimmille riitti luku- ja kirjoitustaito, mutta enää ne eivät riitä työelämässä selviämiseksi. Nykyään valtaosa nuorista suorittaa perusasteen jälkeisen tutkinnon, ja korkea-asteen tutkintojen määrä lisääntyy nopeasti.\nKoulutusta arvostetaan niin paljon, että monille vähän muodollista koulutusta vaativille aloille ei riitä tekijöitä. Omaa koulutusta vastaamattomaan työhön ei myöskään hevillä suostuta, ja kiinnostavaa työtä saatetaan hakea pitkäänkin. Edes suurempi palkka ei aina houkuttele, koska osaamisen hankkimiseen on investoitu aikaa ja rahaa. Oppiarvo on tutkintoyhteiskunnassamme myös arvostettu statussymboli, menestymisen ja yhteiskunnallisen aseman ilmaisin.\nKoulutus lisääntyi nopeasti sodan jälkeisinä vuosikymmeninä, kun suuret ikäluokat kouluttivat itseään kasvavan teollisuuden ja työn erikoistumisen johdosta. Peruskoulujärjestelmän uudistus, ammatillisten linjojen selkeyttäminen sekä yliopistoverkoston alueellinen ja sisällöllinen laajennus olivat lähinnä 1960- ja 1970-luvuilla tehdyn työn hedelmiä.\nNykypolvien koulutustaso on jo niin korkea, että tutkintojen määrän sijaan on tarpeen pohtia koulutuksen laatua (mm. Asplund-Maliranta 2005). Jos talousteorian vähenevän rajahyödyn periaatteeseen (ja maalaisjärkeen) on uskomista, ei kaikista kannata kouluttaa maistereita tai tohtoreita. Väestön määrällisen kouluttamisen tie on Suomessa kuljettu loppuun. Koulutuksen laatuun keskittyminen tarkoittaa tutkintojen määrän vähentämistä, minkä seurauksena maamme lukuisissa korkeakouluissa ehkä liikenisi nykyistä enemmän aikaa ja resursseja opetustyölle.


EUKALYPTUS - LääKETIEDE - 2021\nEi vain koala-karhut arvostavat eukalyptusta, joka on niiden ainoa elintarvikelähde. Sen vaikuttavat aineet tekevät kylmän kestävistä oireista ja poistavat epämiellyttäviä hyönteisiä. Eukalyptus kuuluu mysttikasvien suureen perheeseen, joten se liittyy neilikkaan ja guavaan. Eukalyptuslajit, jotka olivat alun perin kotoisin Australiasta ja Tasmaniasta, viljellään nykyään maailmanlaajuisesti subtrooppisissa ja Välimeren ilmastoissa. Nyt tiedetään yli 500 lajia, joissa käytetään pääasiassa "yleistä eukalyptusta" (Eucalyptus globulus) lääketieteellisesti.\nNimi on peräisin kreikkalaisesta eu = hyvästä ja kalyptos = suljetusta ja viittaa kukannupuun, joka avautuu hyppäävällä kannella.\nAikaisemmilla sukupolvilla oli kuitenkin vähemmän lääketieteellisiä syitä kasvattaa korkeita, nopeasti kasvavia puita: noin 1700-luvulta lähtien Välimeren alueella sitä on käytetty suotteiden tyhjentämiseen hyttysten poistamiseksi, jotka kuljettavat malariaa aiheuttavia sairauksia ja poistavat kasvualustan. Tämä johtuu luultavasti nimestä "Fieberbaum", koska aineosilla ei ole antipyreettistä vaikutusta.\nLisäksi puu löydettiin puun toimittajana. Eukalyptuspuu on erityisen kestävä ja sitä käsitellään esimerkiksi aluksen keelsin rakentamiseen.\nEukalyptusöljyä käytettiin jo antiikin aikoina antiseptisten ominaisuuksiensa vuoksi, erityisesti lääkinnällisten laitteiden desinfiointiin ja haavanhoitoon. Nykyään Euroopan farmakopean mukaan vanhempien eukalyptuspuiden kuivattuja lehtiä ja tuoreista lehdistä ja haarapäästä saatua eteeristä öljyä käytetään kasviperäisinä lääkkeinä. Käytettäessä lehtiä ei kuitenkaan ole merkittävä rooli.\nEteerisen öljyn vaikutus\nSuurinta osaa höyrytislauksesta saadusta öljystä käytetään. Tämä pääasiallinen vaikuttava aine - nopea haihtuva, tyypillisesti aromaattisesti hajuinen eteerinen öljy - vapautuu myös hankaamalla eukalyptuslehtiä sormien välillä. Siihen sisältyvät 1,8-kineoli (eukalyptoli) stimuloi purkausta ja eksponaatioita keuhkoputkien ja nenän alueella ja johtaa jäähdytykseen iholle. Tätä ilmiötä käytetään myös urheilulevyjen tai paikallisten reumalääkkeiden valmistuksessa. Hengitettynä eukalyptusöljyllä, jäähdytysvaikutus antaa parannetun nenän hengityksen tunteen.\nEteerinen öljy erittyy elimistöön imeytymisen jälkeen osittain keuhkojen läpi. Matkalla se voi torjua bakteereja ja viruksia paikan päällä sekä lievittää kovaa, tiukkaa limaa ja helpottaa yskää. Klassinen eukalyptusöljyä sisältävä lääkemuoto on kylmä voide tai balma, joka hankaa rintaan ja selkään, jossa eteerinen öljy hengitetään haihduttamalla toisaalta ihon läpi.\nEukalyptusöljyä käytetään usein yskäpisaroissa, kylmissä kylpyissä ja sen hajunpoistovaikutus hammastahnoissa ja suuvesiissä. Vahvan tuoksun vuoksi sitä käytetään edelleen hyönteisten hylkivänä. Toinen ryhmä aktiivisia ainesosia, tanniinit, tulee pelaamaan eukalyptuksen teetä juomattaessa: eukalyptus tee soveltuu myös nielun limakalvolle astringenttisen vaikutuksensa vuoksi.\nTuoreiden tutkimustulosten mukaan toinen lehtien ryhmä sisältää lupauksia positiivisille vaikutuksille: phloroglucin-yhdisteet näyttävät lievittävän tulehdusta ja myös estävät bakteereja ja viruksia. Missä määrin nämä yhdisteet ovat tärkeitä tehokkuuden kannalta, on vielä selvitettävä.\nEukalyptusvalmisteet ovat yleensä hyvin siedettyjä, vain hyvin harvoissa tapauksissa ne voivat aiheuttaa pahoinvointia, oksentelua ja ripulia. Eukalyptusta ei kuitenkaan pidä käyttää vakavissa tulehdusolosuhteissa ruoansulatuskanavassa, sappeen tai vaikeaan maksasairaukseen.\nVarovaisuutta on noudatettava myös vauvoilla ja pikkulapsilla: Eukalyptusvalmisteita ei saa koskaan levittää kasvojen, erityisesti nenä-alueen, alueelle. Koska eteeriset öljyt voivat laukaista heidän kanssaan ns. Kratschmer-refleksin. Tämä voi aiheuttaa hengityselinten häiriöitä tai tukehtumisen kurkunpään kouristuksesta johtuen.\nTieteellisissä tutkimuksissa eukalyptus vaikutti muun muassa tiettyihin lääkkeitä hajottaviin entsyymeihin. Siksi on noudatettava varovaisuutta, kun lääkkeitä ja eukalyptusvalmisteita otetaan samaan aikaan, kun lääkkeiden teho saattaa heikentyä.\nVideo: BALDUR-Garten: Winterharter Eukalyptus 'Azura' (Syyskuu 2021).


Mikkelin yliopistokorttelin ravintola aukeaa taas – opiskelijat ovat odottaneet lounasruokaa koko talven | Paikalliset | Mikkelin Kaupunkilehti\nMuutama päivä ennen lounasravintolan avajaisia Anu Koskisella riitti kiirettä järjestelyissä. Aalto-yliopiston koordinaattori Marika Saarikoski on tyytyväinen opiskelijoiden puolesta. Jukka Ahdelma\nAvatkaa lounasravintola! Nopeasti! Meillä on nälkä!\nMikkelin yliopistokeskuksen Lönnrotinkadun korttelin opiskelijat heittivät miltei hätähuudon, kun heiltä kysyttiin, olisiko lounasravintolalla kysyntää.\nYliopistokeskus on ollut vuodenvaiheesta saakka ilman lounaspalveluja. Nyt puute korjautuu, sillä lounasravintolan uusi yrittäjä Anu Koskinen avaa asiakaspaikat toukokuun puolivälissä.\nKuppilan avaaminen on usean tekijän tulos, joka onnistui, kun yliopistokeskus, Mikkelin kiinteistökehitysyhtiö Naistinki Oy ja ravintola-alan ammattilainen saivat kuvionsa osumaan yhteen.\nAalto-yliopiston koordinaattori Marika Saarikoski on tyytyväinen.\n– Opiskelijat ovat nuoria, ja kolmannes on vaihto-opiskelijoita, jotka ovat poissa kotoa ja vielä olleet koronapandemian vuoksi pitkään etäopetuksessa. Edes ruokailumahdollisuutta ei ole ollut.\nLounasravintola sekä tarjoaa ruokaa että kokoaa opiskelijat antamalla arjen turvaa.\nLähialueella ei ole ollut opiskelijoille Kela-tuettua opiskelijaruokailua.\n– Lounasravintola sekä tarjoaa ruokaa että kokoaa opiskelijat antamalla arjen turvaa ja yhteisöllisyyttä, sanoo Saarikoski.\nLönnrotinkadulla kiinteistöt omistaa julkistaustainen Kiinteistöosakeyhtiö Mikkelin Tietotaitokortteli. Korttelissa on useita toimijoita yliopistosta kansalaisopistoon, valokuvakeskukseen ja sote-järjestöön.\nKiinteistöpalveluista vastaa Naistinki Oy, joka teki lounastiloista yhteistyösopimuksen Anu Koskisen kanssa.\nNaistingin isännöitsijä Mika Issakainen sanoo, että kiinteistöyhtiölle kyse ei ole bisneksestä, vaan ennen kaikkea tavoitteesta saada yliopistokeskukselle toimiva palvelukokonaisuus, luoda alueesta opiskelijoille aito yliopistokampus ja vahvistaa opiskelijakaupungin palveluja.\nTällä hetkellä yliopistokeskuksessa on noin sata Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun International Business -kandidaattiohjelman opiskelijaa. Syksyä kohden opiskelijamäärä kaksinkertaistuu.\nAnu Koskisella on alansa kokemusta suurkeittiöstä VIP-tarjoiluun. Opiskelijaruokailu on kuitenkin uutta.\n– Odotan innolla avajaisia ja opiskelijoiden kohtaamista. Katsotaan, mikä maistuu opiskelijalle. Ruoka kyllä täyttää ravitsemus- ja terveellisyysvaatimukset kasvisvaihtoehtoineen.\nOpiskelijat ovat toivoneet tuttua kotiruokaa, jopa kalapuikkoja, ja kotileipää. Noutoruokakin on toiveissa.\nKoskinen on ristinyt ravintolan oman edellisen yrityksensä mukaan. Maanantaina 16. toukokuuta avautuva Lounasravintola Herkku on auki kello 7.30-14.30. Asiakaspaikkoja on 60 ja ulkona terassi.\nHerkku on lounaspaikka myös korttelin työntekijöille ja ulkopuoliselle asiakaskunnalle.\n– Tällä puolella kaupunkia ei lounasravintoloita ole, mutta muuten alan kilpailu Mikkelissä on kova. Luotan tulevaisuuteen. Hyvin tehty kotiruoka ja salaattipöytä ovat kilpailuvaltteja ja mun juttuni, tuumii Koskinen.


Vihreiltä uhkaus Guggenheimille: ”Fiksu ottaa huomioon” | Uusi Suomi\nVihreiltä uhkaus Guggenheimille: ”Fiksu ottaa huomioon”\nGuggenheimin jo kerran päätetystä tonttivarauksesta nousi vielä jälkeenpäin kiivas keskustelu, kun työ- ja elinkeinoministeriö totesi, että arkkitehtuurikilpailu voi saada ministeriön tukea.\nHelsingin vihreiden kaupunginhallitusryhmän puheenjohtajan Hannu Oskalan mukaan valtion tuki Guggenheimin arkkitehtuurikilpailulle voi vaikuttaa vihreiden kantaan museohankkeen jatkosta päätettäessä.\n– Guggenheim-säätiöllä on tiedossa meidän ryhmämme etukäteen asettamat ehdot. Niissä sanotaan, että arkkitehtuurikilpailuun ei käytetä julkista rahoitusta, Oskala sanoo.\nVihreät ilmoittivat ennen tonttivarauksen tuloa kaupunginhallitukseen äänestävänsä sen puolesta tietyin ehdoin. Yksi ehdoista oli, että arkkitehtuurikilpailua ei järjestetä julkisin varoin.\nOskalan mukaan Guggenheim-säätiö voi itse pohtia, mitä julkisten varojen käyttäminen tarkoittaisi vihreiden tuen kannalta.\n– Jos näitä ehtoja ei oteta huomioon, se vaikuttaa siihen, miten vihreät suhtautuvat hankkeen jatkoon. Fiksu hankkeen ajaja ottaa tämän huomioon, Oskala sanoo.\nOskala uskoo Guggenheimin ottavan ehdot tosissaan. Vaikka säätiö on itse hakenut työ- ja elinkeinoministeriön tukea joulukuussa, se on myös todennut, että kilpailun rahoituksesta on vielä aikaista puhua.\nElinkeinoministeri Jan Vapaavuori (kok.) ilmoitti tiistaina, että työ- ja elinkeinoministeriö on valmis tukemaan kilpailun järjestämistä valtakunnallisen puurakentamisen edistämisohjelmansa puitteissa. Guggenheim-säätiö oli hakenut ministeriöltä 800 000 euroa tukea viime vuoden joulukuussa.\nHelsingin kaupunginhallituksen puheenjohtajan Tatu Rauhamäen (kok.) mukaan kaupunginhallituksen jäsenille olisi pitänyt olla selvää, että Guggenheim-säätiö voi hakea rahoitusta arkkitehtuurikilpailulleen myös valtiolta.\nGuggenheimin syyskuisessa ehdotuksessa sanotaan, että säätiö hankkii itse rahoituksen arkkitehtuurikilpailulle. Sen ei voi Rauhamäen mukaan tulkita tarkoittavan, että rahoitus olisi yksityistä.\n– Mielestäni missään ei ole lukenut niin. Mistään heidän papereistaan tai päätösmateriaalista en ole löytänyt mainintaa, että kilpailu rahoitetaan yksityisellä rahoituksella, tai että Guggenheim kassastaan sen maksaa, Rauhamäki sanoo.\nRauhamäen mukaan niin luulleet eivät ehkä ole tutustuneet asiakirjoihin riittävän hyvin. Rauhamäki muistuttaa, että kaupunginhallitus päättää Helsingin asioista, ei valtion rahoista.\nRauhamäen mukaan hän ei tiennyt, että Guggenheim on hakenut kilpaluun työ- ja elinkeinoministeriön rahoitusta, mutta se ei myöskään tullut hänelle yllätyksenä.\n– On hämmentävää, jos joku väittää, että tämä tuli aivan puskista, kun jo puolitoista vuotta sitten TEM sanoi, että he tukisivat arkkitehtuurikilpailua.\nPuolitoista vuotta sitten käsiteltävänä oli Guggenheimin ensimmäinen ehdotus Helsingille.\nRauhamäen käsityksen mukaan kilpailun kustannukset olisivat huomattavasti suuremmat kuin ministeriön aikoma tuki.\nVihreiden kaupunginhallitusryhmän jäsen Erkki Perälä kirjoitti Facebookissa, että tieto ministeriön tuesta olisi ollut hänelle oleellinen tehdessä päätöstä tonttivarausta.\nMyös Hannu Oskalan mukaan asiasta olisi voinut olla ”mukavaa” tietää.\n– Kun koko Guggenheimin tapauksessa on ollut paljon epäilyä tiedon pitämisestä pois näkyvistä, olisi mukavaa, jos tällaiset asiat tuotaisiin esiin, Oskala sanoo.\nArkkitehtuurikilpailun järjestämistä on puolustettu muun muassa sillä, että se ei sido Helsinkiä museohankkeen jatkoon millään tavalla. Oskala ja Rauhamäki vakuuttavat, että TEM:n mahdollinen tuki ei sitouttaisi valtiota tai Helsinkiä hankkeeseen.\nTatu Rauhamäki, Hannu Oskala\nNäin sitä viedää Helsinskin Vihreitä kuin pässiä teuraalle. Nyt heidän vaan pitäisi herätä ruususen unesta ja tiedostaa, etät kyseessä on jenkkin suuri kusetus!\nHyvä Hannu! Pysykää kovana!\nGuggenheimin palkkaama Miltton Group teki kyselyä, jossa kysyttiin\nJuuri tuossa muodossa, sitä sitten syötettiin kansalaisille mediassa ja muuallakin. Tatu yrittää nyt selitellä asiaa parhain päin. Kyllä tuo TEM tuki tuli aivan puskista. Peli on todella rumaa.\nTässä vielä muutamia uutisia asiasta. Kyllä tässä annettiin tasan ymmärtää, että yksityisin varoin tuo järjestetään ja ei sido helsinkiä mihinkään.\nGuggenheim Helsinki sivuilta\n"Guggenheim ehdottaa hankkeen seuraavaksi vaiheeksi avoimen arkkitehtuurikilpailun järjestämistä. Kilpailu voidaan toteuttaa yksityisin varoin."\nVarmaankin kova kaupankäynti menossa Helsingin politiikassa tällä hetkellä. Siellä Vihreät varmasti jo huutokauppaavat tukeaan Guggenheimille.\nMiten kenellekään voi tulla yllätyksenä, että jos huijaussäätiö tahtoo rahanruikutusrumban jälkeen kaupunginvaltuuston myöntävän sille tontin, sen todellisena päämääränä ei ole järjestää omilla rahoilla suunnittelukisaa, vaan saada veronmaksajien rahaa?\nKAIKKI sanoivat Vihreille, että siinä tulee tapahtumaan juuri tämä, mutta Vihreät eivät uskoneet. Miten tämä asia voi tulla yllätyksenä Vihreille, kun se ei tullut yllätyksenä kenellekään muulle?\nTämä on hyvä esimerkki siitä, että meillä ideat ammutaan heti alas !\nToinen hyvä esimerkki : meille riittää YKSI TYÖELÄKEYHTIÖ ( joka on samanlainen kuin nykyiset ( ei siis sosialisoitu yhtiö). Nykyiset lukuisat yhtiöt\npäällekkäisine, samanlaisine organisaatioineen maksaa monta 100 miljoonaa €. Nekin varat voitaisiin käyttää nykyisten ja tulevien eläkeläisten eläkkeiden maksuun ilman tyel - maksujen korotuksia.\nLaki nimenomaan edellyttää, että tyel - maksuja SAA KÄYTTÄÄ VAIN ELÄKKEIDEN MAKSUUN! Ko. yhtiöillä ei ole lainkaan kilpailua, koska tyel - maksut on jokaisen yrityksen ja palkansaajan maksettava. Tätä ehdotti mm. kansanedustaja Sampsa Kataja (kok) eli yksi yhtiö KEVAn lisäksi riittää !\nVielä todisteeksi, miten pihalla Helsingin kaupunginhallituksen puheenjohtaja Tatu Rauhamäki (KOK) on.\nTässä kaupunginhallituksen kokouspöytäkirja.\nSieltä kun katsoo Kaupunkisuunnittelu ja kiinteistötoimi kohdan, niin löytää linkin Guggenheimin uuteen ehdotukseen, joka löytyy täältä.\nTuossa liitteessä lukee selvästi näin: "Museorakennuksesta järjestettäisiin avoin, kansainvälinen arkkitehtuurikilpailu.Kilpailu voidaan toteuttaa yksityisin varoin"\nJos ei kaupunginhallituksen puheenjohtaja tiedä, mistä on päätetty ja minkä asiakirjojen pohjalta, niin asia täytyy ottaa uudelleen käsittelyyn. Nyt päätettyjen asiakirjojen pohjalta, julkinen tuki on päätöksen vastainen.\nMutta miten valtio voi antaa rahaa? Katainen on ajat sitten ilmoittanut, ettei Suomen valtiolla ole rahaa.\nTästä on kumminkin varmaan jo täytynyt maksaa puoluetuki 34m€:a ja valtionhallinnon ja kansanedustajien ja ministereiden helvetilliset liksat


Aurinkokennovalot mökille – Painekyllästettyä kestopuuta\nTutustu aurinkokennovalaisimiimme. Helpot asentaa, halvat käyttää, palavat hienosti pimeässä – tällaisia ovat aurinkokennovalaisimemme. Asettele aurinkokennolyhtyjä pöydälle tai ripusta aurinkokennokoreja terassille.\nMeiltä löydät myös aurinkokennolla toimivan seinävalaisimen, jossa on liiketunnistin. Tehokas monikide aurinkopaneeli kotitalouksiin, mökille ja liiketiloihin. Laadukkaat Bright Solar monikidepaneelit tuovat sähköä matkailuautoon, mökille tai muuhun sähköntarpeeseen edullisesti ja tehokkaa. Ulkovalaisin Genova E27-kannalla.\nAinoa ongelma on tosiaan tuo valaistusteho sillä lampuista ei ole kuin koristeeksi ja tunnelmanluojiksi. En tiedä olisiko isommalla rahalla saatavissa . Kätevä valaisin autotallin kulmaan tai muihin pimeisiin alueisiin jossa kaivattaisiin automaattista valoa. Tämä laite toimitetaan aurinkopaneelin, sensorin ja valaisimen kera – tarkoittaa . Oletus Suositut Uusimmat Hinta Nimi. Tässä kun illat pimenee, niin tuli mieleen että jos tuonne mökin ulkohuussiin saisi jonkun muunkin valon kuin mukana kulkevan taskulampun. Valaisin on helppo asentaa ja suunnata haluttuun kohteeseen ja se sopiikin erinomaisesti esimerkiksi mökille , pihavajaan tai melkein mihin tahansa paikkaan missä ei ole saatavissa kiinteää sähköä.\nKotiin sisustusideoita sanalle aurinkokennovalot. StyleRoomista löydät inspiroivimmat kuvat ja kodit. Osta tuotteet Prisma verkkokaupasta. D ), veneessä on toinen jääkaappi.\nTakka ja kaasulämppäri pitävät mökin lämpimänä jos on tarvis, valaistus hoituu kaasulamppujen, aurinkokennovalojen ja ladattavien lyhtyjen kera. Esimerkiksi kesämökillä aurinkokennovalaisimet ovat helppo ja huoleton valinta. Aurinkokennovalaisimia puutarhaan tai vaikkapa mökin terassille. Valaisimet on yleensä varustettu hämäräkytkimellä, jolloin valot latautuvat . Nopeasti kotiin toimitettuna.\nSunwind tuotteet mökille. Katso kampanjatuotteet. Valoa syysiltaan – valitse mökille sopiva tunnelmavalaistus! Elävä liekki luo metsän keskellä tunnelmaa – viritä tuli takkaan ja saunanpesään, sytytä kynttilät ja ulkotulet, tai valitse kauniit ledit ja ulkovalot iltaa valaisemaan. Syksyn hämärtyvät illat huumaavat tunnelmallaan.\nKuulaat ja kirpeät syysillat kutsuvat mökkiläisiä . Jos olet menossa mökille ensimmäistä kertaa talven jälkeen, sisustuksen uusiminen voi piristää tunnelmaa kummasti. Uudet keveät verhot tai matot tuovat uuden ilmeen nopeasti ja helposti ja puutarhaan voi laittaa aurinkokennovaloja , kuten tämän suloisen kissalampun. Sähköä mökille ja mökki -TV näkymään. Vielä on Suomessa paljon kesäpaikkoja, joihin eivät varsinaiset sähköverkot ylety.\nSamaan aikaan sähkön tarve kasvaa vapaa-ajan vietonkin yhteydessä. Miten saada sähkötyökalut, TV ja muut laitteet toimimaan? Onneksi on muutamia eri tapoja, joilla sähköä saadaan mökille.\nValaistuksena kynttilät ja aurinkokennovalot. Huomaathan, että mökin lämpiäminen vie aikansa. Tuvassa levitettävät (hlö) vuoteet yläritsillä (hlö) ja vuodesohva (2hlö). Talousvesi otetaan järvestä. Sauna erillisessä rakennuksessa, jossa tulisijalla varustettu pukuhuone, kompostikäymälä sekä pihalla tulentekopaikka.\nJoka ilta aurinkokennolamppuun syttyy valo tuonne takapihan altaan luo 🙂 Valo.\nPrev Liimapuu gl30\nNext Puusepän puutavara turku


Koululaisen kesäloma — Marcus Petäjä\nKoulussa vaan istuu eikä viitsi edes opiskella kunnolla. Äidillä oli sentään keskiarvo 6,5. Ja mitä siitä. Äiti ja isä ovat peruskoulunsa käyneet. Ei heidän siitä enää tarvitse kärsiä. Nyt on oikeus olla tyhjäpää ja juoda kaljaa, ja olla paskahommissa. Se kirjan pänttääminen, kun oli niin vitun raskasta, eikä niitä tietoja kukaan tarvitse, koskaan.\nNiin, että kersa hommiin vaan. Jos sillä on kurjaa, niin sou vot? Niin on kuule meillä aikuisillakin! "Sä et kuule tiedä vielä mistään mitään!" "Ootas, kun kasvat aikuiseksi. Opit stna, että raha ei kasva puissa ja paskaa tulee niskaan. Ja meillä oli koulussa vielä kauheampaa."\nNykynuorethan on ihan vässyköitä. Eivätkä ne edes osaa mitään. "Että sitte, vittu, pitäis kattoo kaks ja puol kuukautta, kun ne makaa, rötvää kämpässä, eivätkä tee mitään."\nNoh, asenteestahan se on kaikki kiinni. Niin, eikä pidä unohtaa, että joillekin luonto-äiti antaa kauhallisen ja joillekin se antaa vain lusikallisen...


V2.fi | Fallout 3:n erikoispainos antaa vastinetta rahalle\nFallout 3:n erikoispainos antaa vastinetta rahalle\n12.04.2008 klo 17.14 | Luettu: 18847 kertaa | Teksti: Manu Pärssinen\nFallout 3 Collector's Edition ei tyydy siihen, että DVD-levy tulee hienommassa paketissa ja mukaan on isketty pari tarraa. Ei sinnepäinkään. Tällaista on luvassa moisen komeuden haltuunsa saaville:\n- Vault Boy bobblehead-hahmo\n- The Art of Fallout 3 -kirja (100 sivua)\n- The Making of Fallout 3 -dvd\n- Vault-Tec Lunch Box, metallinen lounaslaatikko, jossa kaikki edellämainittu saapuu\nHinta Pohjois-Amerikassa on 80 dollaria (50 euroa).\nLunch Boxin kuva: Kotaku\n< Echochromelle Euroop...\tUutisia Resident Evi... >\n12.04.2008 klo 17.30\nIhmeellisen halpa hinta. Voisi melkein itsekin tilata\n12.04.2008 klo 17.44\nNo todellakin halpa hinta.\n12.04.2008 klo 17.52\nMelkein kaikki noi making of jutut on valetta niissä ei näy yhtään koodia tai piirtämistä jotkut vaan selittää jotain tarinasta ym. pelin sisäisistä jutuista eikä itse ohjelmoinnista =DD\ntruu nörtit kuolais: kattokaa !!!!!! ny se tekee uuden olioluokan^_^\n12.04.2008 klo 17.57\nMiten käy hinnalle Eurooppaan rantautuessa. Koska Harmonix/EAn ei ole kyseessä niin en aivan rohkeasti lähde tekemään veikkausta hinnan tuplaantumisesta. Miellyttävän halpa, mutta mitenhän iso erä tuota sarjaa sitten tulee myyntiin.\nInnokkaita keräilijöitä piisaa puhumattakaan rahastajista, jotka ostavat etunenässä päästäkseen myymään kalliilla ebayssä/jne eteenpäin kun kaikki on myyty ja kysyntää olisi.\n12.04.2008 klo 17.59\nEiköhän tästä euroopassa veloiteta 80 euroa.\n12.04.2008 klo 18.29\nJos tuo 50€ pysyy hintana, ostan tämän!\n12.04.2008 klo 18.32\nJahas.. taas yritetään rahastaa paskalla pelillä ja loistavan pelisarjan maineella.\n12.04.2008 klo 19.12\nVoitko kertoa vähän tarkemmin testisessiostasi Fallout 3:n parissa? Erityisesti haluaisin tietää, mikä siitä teki niin paskan.\nvois ostaa myös :)\n12.04.2008 klo 20.03\nNo huh, sata varma se on se 80euroa, mikä o kyl pakko maksaa tuosta ku muuten ne loppuu kuitenki :\_ Pitää ostaa tuosta tyttärelle kouluun eväslaukku :D\n12.04.2008 klo 23.59\nOnpas ruma kuva tuossa, ja Vault Boykin näyttää joltain down-syndroomaiselta äpärältä. Noh, kuvaa varmaan hyvin itse peli tasoa.\n13.04.2008 klo 09.47\nOnneksi saa suoraan jakelijalta nettohintaan.\n13.04.2008 klo 10.12\nKaksi sanaa, konsolioptimointi ja bethesda.\nJa miksi falloutia edes aletaan toteuttamaan 3d:nä. Taikka 1st personina. Ei näin.\nJa turhaa jauhaa siitä että isometrinen grafiikka on "vanhentunutta".\nTämä nykyinen "oversheidataan muovin näköiseksi" tyyli on pystyynkuollut.\nTulossa on siis oblivionin post-nuclear versio. Bethesda onnistui kusemaan oblivioninkin aivan täysin Morrowindin jälkeen.\n13.04.2008 klo 10.26\nOblivion on loppupeleissä saanut allekirjoittaneelta pelitunteja lähes samanverran mitä Falloutit ja kerännyt massia niin pelikonsoli- kuin kuihtumassa olevalta PC-pelipuoleltakin aika näppärästi. Ei tässä enää nykymaailmassa ole kyse siitä, että jotain "optimoidaan" konsoleille, vaan plussaa että kyseinenkin peli ylipäätään julkaistaan kitiseville tietokonepelaajille.\n13.04.2008 klo 13.23\nHarmi ettei tule mukana Nuka-Colaa: http://nma-fallout.com/forum/album_page.php?pic_id=2307\n01.11.2008 klo 19.49\ntuota samaa pakettia tarjottiin mulle pelimies-liikkeessä, hintaan 93e, en ottanut!,\n02.11.2008 klo 15.32\nBethesda poikkesi väärälle polulle. Fallout 3 muistuttaa lähinnä Oblivion ja Stalkerin yhdistelmältä, jolla ei ole mitään tekemistä Fallouttien kanssa. Olen pelannut noin 9 tuntia tätä " ns. Fallouttia" ja tullut siihen tulokseen että pelin nimeksi olisi voinut laittaa Oblivion 2\n02.11.2008 klo 15.59\nLisäys edelliseen: Ehkä ainoa hyvä puoli siinä pelissä on modaus mahdollisuus. Toivottavasti/luultavasti joku Fallout fani tekee siihen uuden parannetun version... Toivossa on hyvä elää, sanoi lapamato.\n02.11.2008 klo 22.53\nItse oon kyllä tykännyt F3:sta varsin paljon. Vaikkakin nuo mainitut stalker + oblivion fiilikset välillä tulevat mieleen itselläkin, niin falloutien musta huumori kyllä puree ja Capital Wasteland näyttää todella uskottavalta. Konsolioptimoinnista kärsii lähinnä valikoissa tuo, mutta niihin luulisi modia olevan tulossa. Hienosti on mielestäni Bethesdan pojat elvyttäneet falloutin. On tätä jo kymmenen vuotta odotettukin.\n17.11.2008 klo 22.47\nko pelinhän siis pystyy pelamaan läpi vaikka 5 tunnissa siinä vaan jää suurin osa näkemättä:D ei tullu oblivion mieleen kun ihan alussa... kyllä on 95/100 arvostelut menneet ihan kohdilleen. Hyvä bethesda näin sitä pitää!!!


Lähettäjä homo kuopio chat hieronta vuosaari päälle 01.06.2017 01.06.2017\nSeksitreffit Gay Kuopio Thai Hieronta Helsinki Kallio Huittinen porno seksi chat seuraa kuopio seksikauppa kouvola naisia. Neljäs linja 26 Hieroja Markus hieroja Marcus hieronta kallio Sörnäinen Helsinki. Thai, hieronta Klinikka, ranked. Kuopio Chat Homo Homoseksuaaliseen / Gay-sukupuoli Thai hieronta vuosaari sexi suomi / Söpöt viestit Org pikku tissit iso nainen a shemale laukeaminen salo sex miehet etsivät naisia chat helsinki milf 40 tantra hieronta turku johanna tukiainen seksi bb tissit. Kuopio chat homo homoseksuaaliseen Gay-hieronta Comments:. Seksuaalinen suuntautuminen voi olla kiinnostusta, joka kohdistuu kokijaan nähden vastakkaiseen, samaan tai molempiin sukupuoliin.\nWeb seksi thai: Homo kuopio chat hieronta vuosaari\nSybian thaihieronta varkaus, miesten seksilelut suuseksi video 119, seksitreffit vantaa seksiseuraa kotka, kovaa naintia hieronta seinäjoki. Itäkeskus hieronta suomalaiset seksivideot / Nakut naiset Ilmaiset suomalaiset seksivideot alaston hieronta / Xnxxx rauma Seksivideo Ilmainen Naishieroja Helsinki Homoseksuaaliseen / Homo I thai hieronta itäkeskus pori hieronta vuosaari ilmaiset seksi videot web kamerat flash sex games. Thai hieronta oulu tuira eliittideitti Seksi tube thai hieronta vuosaari Seksi tube thai hieronta vuosaari Seksi tube thai hieronta vuosaari - Hieronta vuosaari Ilmaisia eroottisia tarinoita, novelleja teini beste voksen hookup nettstedu päijät häme seksi videot läski nainen sexvideo. Naisen peräsuoli kutiava vesikello knulla pussy videot miesten masturboinnin katselu porno sisälle naisen kanssa seksiä tyttärensä videolla kiksautin salarakastani ilmaiset pornovodeot vanhan naisen vittua pillu pissaa naisen rakasteleminen. Thai hieronta vuosaari kovaa naintia Tuominen, thai, seksi seuraa tampere free suomi porn hieronta Vuosaari, aisurin Vaimo, thai Hieronta. 2 kuukautta sitten 10:00 AShemaleTube shemale ja tyttö fetissi suihin otto transu. Nettilevykauppa, helsinki, jyväskylä, hieronta Tältä sivulta löydät tuoreimmat treffi-ilmoitukset naisilta, jotka etsivät panoseuraa Kuopion alueelta. Seuraa jyväskylä seksi kertomukset / Gay dating Kuinka Nuolla Pillua Thai! Ilmaisia seksivideo alastob suomi / Datoer mikkeli Treffit - Suomalainen, suosittu senssi- ja deittipalsta!\nThai Hieronta: Homo kuopio chat hieronta vuosaari\nSihteeriopisto jyväskylä amatöri seksi videot, johanna pulkkinen video riga escort. Videos 5 Sep by milf escort joyourself 0 comments, ilmainen puhelinseksi maksullisia naisia. Maaliskuu Ilmainen, seksi, ts, dating, shemale date ilmaista suomalaista seksiä, shemale, homo, date, ilmais Seksiä / Gay, dating. Kuinka saada nainen ejakuloimaan mitä nainen haluaa Myyn pikkuhousuja miten saada nainen laukeamaan Seksichat ilmaiset seksi elokuvat - Assfuck strapon Flash games dildon korvike ebony sex. Strict Standards : Declaration of should be compatible with value null, ns null) in on line 0, treffit - Suomalainen, suosittu senssi- ja deittipalsta! Turku 544 10:47, jatta, nainen, kyllä 80, kouvola 147 06:46 hotjorma, mies, ei 37 Ruovesi 38 02:53 hotjorma Mies Ei 37 Ruovesi 30 02:47 Sinde Nainen Kyllä 18 Tampere 509 09:56 Suffeli Nainen Kyllä 17 Kajaani 437 gay quntele tarinat pikapano video 08:04 Karkki Nainen Kyllä 16 Helsinki 649 06:02. Thai Hieronta Imatra Suomi24 Seksi, Single Seksiseuraa hämeenlinna hieronta vuosaari Kuinka tyydyttä mies thai hieronta malminkartano / Miehia vammala Thai hieronta imatra porno tarina hieronta varkaus Suomi24h treffit seuraa parille, nettikaupastamme löytyvät myös silkkiset kesäkukat, koivut, kirsikanoksat, murattipensaat. Avoimesti homoseksuaalin miehen nousun sex shop isot luomutissit kalle.\n1 ajatellut “Homo kuopio chat hieronta vuosaari”\nhomo kuopio chat hieronta vuosaari sanoo:\n01.06.2017 klo 02:32\nSex poika homoseksuaaliseen video eroottista seksiä\nRintojen väliin paneminen seksi treffi gay\nhomo kuopio chat hieronta vuosaari päälle Homo kuopio chat hieronta vuosaari


N & M - saksalaisten arkea\nHoi ystäväiset! Bongasin juuri Susiasukit-blogissa käynnissä olevan arvonnan. Tässä on siis sponsorina mukana Heidi ja Valtotuotteet, joka valmistaa käsin koirille sekä heidän omistajilleen todella mukavan näköisiä tuotteita aina pannoista mantteleihin, sekä treeniliiveihin. Tutustumisen arvoinen paikka! :)\nLähettänyt Ella & saksalaistytöt klo 6.49 Ei kommentteja:\nVirolahden pentukatselmus + kuulumisia\nHoi rakkaat lukijat! Miun on pitänyt tulla kertomaan teille jo muutama päivä sitten, miten meillä meni Virolahden pentukatselmuksessa, mutta jotenkin ei vaan ole ollut inspiraatiota istua alas kirjoittamaan. Lähdin siis 1.2. ajelemaan neljän aikaan aamulla kohti Harjun Oppimiskeskusta yksin termiitin kanssa. Matka oli puuduttava, sillä pimeillä pätkillä kävi väsyttämään ihan toden teolla, mutta perille onneksi päästiin ehjin nahoin. Piti pari kertaa Milaa huudella, kun tuntui ettei koko koira olekkaan mukana - sitten kyllä kun paikan päälle päästiin, niin sitä ei voinut olla huomaamatta.... :D Mila käyttäytyi olosuhteisiin nähden hyvin, satunnaista paukuttamista lukuunottamatta. Kyllähän se pennuille odottaminen on kaikista raastavinta ja kun ei siskon ja veikan kanssa päässyt leikkimään.\nKehässä meni hienosti, kaverimme esitti Milan, koska mie olin avustamassa kehän ulkopuolella. Miun panosta ei kyllä tarvittu, kun meidän eteen tulikin yks pitkäkarvainen pentu vetoavuksi. Itse esitin yksilökehän, mutta siinä kävi niin että esitin sen väärään suuntaan, ni eiköhän termiitti sitten tuijotellut kasvattajaa ja muita meidän seurueessa olleita kehän ulkopuolella, äh! Ei se mitään, ei tultu hakemaan sijoitusta vaan uusi todella iso sosialistamiskokemus.\nTuomarina toimi Wolfgang Lauber, Saksa\nArvosana: L+, sijoitus 5/7\nArvostelu löyhästi käännettynä + se mitä ei osattu kääntää: Hyvin ilmeikäs, tumma pigmentti, harmoniset linjat(?). Hündin mit guten gebäudeverhältniss und harmonischen linienführung. Kruppe ist betont geneigt.\nHauskaa oli ja Miranda, Mila ja Tarmo pääsivät vielä näyttelyn päätteeksi juoksentelemaan keskenään. :)\nSitten ajattelin lopuksi näyttää, mitä sain aikaan kun kuulin, että RAW-tiedostoon tallennetut kuvat + EOS-kameran mukana tulleilla sovelluksilla saa aikaan todella hienosti pelastettuja kuvia. Tässä teille muutama näytille:\nLähettänyt Ella & saksalaistytöt klo 12.11 6 kommenttia:\nTavoitteet vuodelle 2015 + reissukuulumisia\nHei taasen ystäväiseni! Oon tässä viimeaikoina suunnitellut tulevaa vuotta koirien osalta ja pitäähän se nyt laittaa mustaa valkoiselle, ettei pääse lipsumaan. :) Suunnitelmia on ehkä edellistä vuotta ajatellen enemmän, mutta mitkään niistä eivät ole ylitsepääsemättömiä toteuttaa.\n♣ Käydä ahkerasti BH- ja PK-tottistreeneissä + treenata kotona\n♣ Vepetreenit jatkuu keväällä, joko Joensuussa tai Kiteellä\n♣ Ainakin yksi vepe-startti ALO-luokassa\n♣ Luonnetesti jo ehkä tänä vuonna?\n♣ Hihnakäyttäytyminen kuntoon (tähän ei onneksi ole pitkä matka)\n♣ Pääsiäisenä näyttely? Ehkä syksyllä Elokarelia-näyttely? Ainakin yksi!\n♣ Selän kuvaus ja silmäpeili\n♣ Tokon itsenäinen harjoittelu jatkuu\n♣ Seisotus & näyttelyjuoksutus haltuun\n♣ Ehkä joku näyttely. Elokarelia?\n♣ Hihnakäyttäytyminen kuntoon\n♣ Paljon lenkkeilyä kylällä, ettei päästä maalaistumaan liikaa\n♣ Hyvät tavat-kurssi! Odotellaan innolla alkamista\n♣ BH-treeneissä käyminen? Leikkiä & helppoja juttuja\nNämä asiat on nyt pääasiallisesti pyörinyt mielessä, voihan se olla että saavutetaan odotettua enemmän - tai sitten ei. :D Mutta tätä listaa voi tulla aina katsomaan, jos tuntuu että ote rupeaa lipsumaan.\nMinkälaisia tavoitteita teillä on vuodelle 2015?\nViimeisenä, muttei vähäisempänä haluan kertoa teille, kuinka olimme tyttöjen kanssa muutaman päivän minireissussa Iso-Syötteellä. Koirat nautti silminnähden siitä lumen määrästä. Ne rälläsivät umpihangessa, jossa oli meillä ihmisillä melkein kainaloihin asti paikoittain lunta. Koirathan ei tietenkään niin syvälle uponneet. :D Käytiin lumikenkäilemässä, sosialistumassa hotellin respassa, juoksenneltiin muuten vaan sinne tänne ristiin rastiin ilman määränpäätä. Huippua! :)\nYstävämme Möffe. <3\nPs. Oon vähän - tai aika paljonkin - pettynyt osan kuvista laatuun kun en vielä osaa ja sää oli ajoittain ihan _kamala_! Enkä osannut niitä pelastaa edes kuvia muokkaamalla. Äh.\nLähettänyt Ella & saksalaistytöt klo 2.18 Ei kommentteja:


Tunkkainen haju, joka kielii siivoamattomuudesta. Näkyvillä ei ollut mitenkään erityisesti tavaroita, roskia ei lojunut ympäriinsä, mutta hajun perusteella asuntoa ei liiemmin pesty.\nEikös naisen tehtävä ole panna paikat kuntoon? Vai mitä nainen on ajatellut siellä tehdä? Nostaa jalat pöydälle ja nauttia silmää miellyttävästä interiööristä ja imuroivat miehen katselusta?\nKun menee MIEHEN asuntoon? No ei. Jos taas yhteinen niin molemmat osallistuu.\nNiin että miehen asunnossa nainen ei tee kotitöitä, ei osallistu niiden tekemiseen eikä hanki miehelle yhtäkään sisustuselementtiä, koska MIEHEN asunto? Oletan, ettei mies myöskään tuo edes kukkia naiselle tai korjaa, kasaa tms. mitään, koska NAISEN asunto. Taitaa olla parisuhteen kehittymisen kannalta aikalailla sama meneekö sinne asuntoon vai ei.\nTää on kyllä jännä juttu nää miesten ja naisten työt.\nMiehet olettaa, että naisille on ok tarjota päivittäinen ylläpito ruoanlaiton, pyykkäyksen ja siivouksen merkeissä siitä, että mies välillä vaihtaa lampun tai tuo kukkia???\nKäykö se, että silloin kun tulee kukkia, pestään vaikka koneellinen pyykkiä? Tai huonekalun kasaamisen palkkioksi tulee sitten se makaronilaatikko?\nmiten helvetissä kukaan enää kehtaa näin olettaa?\nJos ei ole parisuhteessa valmis toisen eteen tekemään ja uhrautumaankin, niin turha sitä on parisuhteesta haaveilla ja sinne miehen asuntoon ängetä. OIkeastiko joku nainen haaveilee parisuhteessa, jossa molemmat imuroivat yhtä paljon, vaihtavat autoon kumpainenkin vuoroin renkaat jne.? Ettei synny riitaa edes siitä, että toinen voisi olla enemmän omimmillaan tehdessään jonkin kotityön kuin toinen? Siitä kai lähdetään, että odotuksena on, että kumpikin tekee kaikkea tason yhtä paljon? Ja jos ei mies halua kukkia, niin turha niitä on naisenkaan odottaa tai kotiin kärrätä odottaen, että mies niihin mukautuu?\nJos ihan tuttavuuden alussa mies kutsuu kotiinsa, esittelee, että katsos kun täällä on sotkuista ja sanoo, että sinähän voit näppäränä siivota täällä, niin mitään parisuhdetta ei tule. Tuo kertoo vain sen, että mies on joko todella laiska tai ei osaa. Itse en halua olla puolisolle äitinä, joka joutuu opettamaan arkiaskareita.\nMinä en ole koskaan ehdotellut että nainen siivoaisi, mutta niin on käynyt että nainen on itse ruvennut toimeen vaikka vastustelin. Kaipa se on niin, että sitten jos itse mies kiinnostaa tarpeeksi paljon, niin nainen päättää että tulen tässä paikassa oleskelemaan, joten parempi laittaa se oman siisteystasoni mukaiseksi.\nEi liity miehen kiinnostavuuteen. Jos nainen on koulutettu kynnysmatoksi, nainen käyttäytyy kuin kynnysmatto.\nNämä olivat kyllä kynnysmatosta kaukana, tykkään kipakoista naisista.\nOlivat sitten kipakoita kynnysmattoja. Ei ole yhtään harvinainen naistyyppi. Yleensä ovat näitä "not like other girls"-naisia.\nJos kynnysmatto on sitä, että nainen päättää että nyt minä siivoan, sanoi mies mitä tahansa, niin ehkä se onkin ihan hyvä ominaisuus. Kynnysmatot vaikuttavat olevan päättäväisiä ja aikaansaavia ihmisiä.\nOlisipa minulla niin päättäväinen ja aikaansaava puoliso, että hän nöyrästi siivoaisi kaikki sotkuni. En tosin kehtaisi elää loisena. Ymmärrän kyllä miksi patalaiska vätys ihailee tuon lajin päättäväisyyttä.\nMinä kyllä lähtökohtaisesti olen pitänyt huolta omasta asunnostani, mutta jos toinen väen väkisin haluaa siivoilla koska kuulemma nauttii siitä, niin en rupea painimaan asiasta.\nJotkut nauttivat kynnysmattona olosta ja jotkut viihtyvät kynnysmattojen seurassa.\nMiehellä oli unilelu\nMitä kavereiden miehet tähän liittyy? Sitä paitsi niistäkin olisi voinut moni kelvata jos niihin olisi itse törmännyt ensin, niitä vaan ei osaa edes ajatella sillä tavalla koska ovat kavereiden miehiä.\nPointti oli se, että sinunkin unelmien mies voi mennä ohi, jos nillität jostain pikkuasiasta. Ehkä mennytkin jo.\nAi et ole vielä päässyt siihen koulutukseen? Se onkin miellyttävä ja miehet oppii todella nopeasti perusteet. Oikea tarjoiluluukku löytyy ihan sekunneissa ensimmäisen vuoden opiskelijallakin. Vaikein vaihe on pääsykokeet ihan oikeesti ja siis koulutukseen pääsyvinkkejä löytyy tästäKIN ketjusta sivukaupalla.\nVarmasti niinkin, mutta minun tapauksessani ei ollut kyse kummastakaan.\nSiis mitä ihmeen puhesalaattia tämä on?\nEi naisen tarvitse jättää huomoimatta toisen naisen turn offeja, koska nainen tietää itse mitkä omat turn onnit ja turn offit on.\nKenen luulet kouluttaneen kokenutta? Jos mies on huono sängyssä nainen valittaa omille kavereilleen eikä miehelle joka jatkaa tyytyväisenä samaa räpellystä.\nklo 13:53 | 16.9.2020\nJoo, tuo tosiaan oli hirveää puhesalaattia. Mitä tarkoitat?\nJa silti vastasit, kun puhuttiin kynnysmatoista...\nNo sinä et sitten ole nirso kun melkein kaikki kelpaavat. Omilla kavereillani esim. on liian riidanhaluinen mies, liian yksinkertainen mies, liian epäitsenäinen mies jne. Mutta kaverini ovat löytäneet unelmiensa prinssin. Minulle he eivät ole prinssejä.\nKukaan ei koskaan nillitä pikkuasiasta. Jokainen on sitä mieltä että tämä asia on tärkeä. MUUT sanovat sitä pikkuasiaksi koska se ei ole heille tärkeä. Mutta mitään objektiivisesti tärkeää tai ei-tärkeää ei ole olemassa. Paitsi jos nyt haluat saivarrella hengitysilmasta...\nOpettele hiukan empatiaa niin ehkä näet joskus asian muidenkin kannalta.\nklo 15:36 | 16.9.2020\nExän kuva pöydällä kehyksissä :D Olikin vaan sänkyseuraa, mutta silti :D\nSeksilelut. Pari kertaa tullut vastaan, että mies ehdottaa jonkun lelun käyttöä. Siis varmaan 100% varmuudella sen oman exän seksilelujen käyttöä. Juu ei paljon napostele, sen voin kertoa.\nklo 15:52 | 16.9.2020\nTämäkin 💩-ketjun aloittaja oli toimittaja joka teki aiheesta uutisen..\nklo 15:55 | 16.9.2020\nMinäkin lähtökohtaisesti pidän huolta omista raha-asioistani, mutta jos mieheni väen väkisin haluaa maksaa ravintolassa koska kuulemma nauttii siitä, niin en rupea painimaan asiasta.\nTosinaan viekin minua sitten ulos syömään kun on niin kultainen mieheksi.\nklo 16:02 | 16.9.2020\nVielä pahempaa on jos ei ole lakanoita ollenkaan 🤮\nklo 16:54 | 16.9.2020\nAsunnossa ei ollut sähköjä maksamattomien sähkölaskujen vuoksi\nklo 17:01 | 16.9.2020\nTämä on tietysti ok, koska olet nainen ja hän on mies. Se miehensä kämppää siivoava nainen ei ole ok. Jos mies siivoisi naisen kämppää, niin se taas olisi ok.\nTerveisin kaikki av-mammat.\nklo 17:32 | 16.9.2020\nMies nukkui tutti suussa.


- Pirskahtelevaa iloisuutta, auringonsäteitä ja leikkisyyttä -\nKohde Omakotitalopiha V-vyöhykkeellä | Tontin koko n.1100m2 | Asukkaat Lapsiperhe | Erityistä Loiva rinnetontti | Suunnittelija Suvi Tuokko-Harmoinen, GREEN IDEA\nPihan korkeuserot tekevät pihasta toimivan\nPiha päädyttiin jakamaan eri tasoihin, joka luo tilaan toimivuutta ja selkeyttä. Päämateriaaliksi valikoitui sävyttämätön betoni, josta myös valettiin pihan jykevät istutusaltaat ja porrastukset. Sisäänkäynnin ilmettä leimaavat altaisiin istutetut ylitse ryöppyilevät lamoherukat ja runsaudessaan kukkivat angervot. Yhdessä betonialtaan kovan ja kyselemättömän pinnan kanssa ne luovat herkullisen kontrastin, joka ihastuttaa runsaalla vihreydellään.\nTakapihan tilavalla oleskelupihalla on kokoa reilut 45m2, jota talon seinustalla kiertävä terassialue kasvattaa vielä puolella. Tila toimii nyt perheen olohuoneen jatkeena. Oleskelupiha porrastettiin nurmesta ja pintamateriaaliksi valikoitui yksinkertainen harmaa betonilaatta. Pihan korkeuserot tekevätkin pihasta mielenkiintoisen ja toimivan. Porrastuksen ansiosta oleskelupihan kiveys on myös helppohoitonen, sillä nurmea leikatessa laattojen väleihin ei pääse lentämään karkulaisia. Kasvit on sijoiteltu betonista valettuun istutusaltaaseen, joka samalla toimii tilanjakajana oleskelualuelle ja kulkuväylälle.\nHyvän mielen pihamaa\nTalon ulkopinnoille tehosteväriksi valikoitunut vahva oranssi lämmittää oleskelupihaa ja toistuu kasvillisuuden värimaailmassa. Pintamateriaalien harmaa sävymaailma kiveyksissä ja betonisissa istutusaltaissa luo pihaan modernin ja raikkaan ilmeen. Punertavat, oranssin ja keltaisen sävyt pirskahtelevat iloa istutuksissa kun taas hempeät valkoiset ja vaaleanpunaiset kukat raikastavat kokonaisuutta. Kasvilistalta löytyy mm. pioneja, jaloangervoja ja valloittavia unikkoja.\nPerheen mielestä pihassa parasta on valo, toimiva kokonaisuus ja huolettomuus. Kodin voi huoletta jättää kesälomalla ilman, että tekemättömät puutarhatyöt painaisivat mieltä. Tulevina kesinä piharakentamista on tarkoitus jatkaa mm. barbeque-saarekkeella ja alapihan istutuksilla. Stressiä ei kuitenkaan ole, vaan pihaa rakennetaan eteenpäin sitä mukaa kuin intoa riittää. Aurinkoisia kesäpäiviä kun on niin mukava viettää myös vain kiirettömästi omatekoisella sohvalla köllötellen.\nSuunnittelukohde on julkaistu myös Terassi-lehden huhtikuun numerossa (nro2/2016). | Teksti ja kuvat: Suvi Tuokko-Harmoinen, Green Idea


Niin on kirjoitettu: Toinen venereissu\nVaikka modernismin klassikoista ja ns. korkeakulttuurista ei saisi varmaan puhua samassa lauseessa kauhun kanssa, en voi malttaa olla vertailematta täällä hiukan Pimeyden Sydäntä ja George R Martinin vampyyrikirjaa Fevre Dream. Fevre Dreamin genre, teemat ja tyyli on tietenkin aivan toinen, mutta siinäkin matkustetaan sekä jokiveneellä pahaenteisissä maisemissa että pohditaan ihmisyyden ja sivilisaation syvintä merkitystä.\nFevre Dream sijoittuu 1800-luvun Syvään Etelään, plantaasimaille. Kovapintainen kapteeni lähtee matkaan salaperäisen matkustajan kanssa, jota seuraa epäilyttävä retkue vain oisin liikkeillä olevaa väkeä. Tämän kirjan vampyyrit ovat ihmistä vanhempi laji, jotka kutsuvat ihmisiä "kauniiksi karjakseen" ja joiden keskinäinen dynamiikka tuo mieleen susilauman. Vampyyrien kulttuuriin kuuluu ehdoton auktoriteetin seuraaminen ja näin kaksi alfa-vampyyria: absoluuttisen paha Damon Julian ja vampyyrien messiaaksi haaveileva Joshua York, taistelevat johtajan asemasta.\nJoshua on ehkä vampyyrikirjallisuuden oudoin sankari: hän yrittää tuoda vampyyrilajinsa "valoon" (vaikka ei kestäkään aurinkoa montaa tuntia), kehittää lääkejuoman, jota nauttimalla vampyyrit pääsevät eroon verenjanostaan ja muutenkin pyrkii taistelemaan pedonluontoaan vastaan. Hänen mielestään vampyyrien pedonluonne on estänyt näitä luomasta sivilisaatiota: taidetta, runoutta, teknologiaa ... koska kaikki energia, taidot ja tahto on käytetty metsästykseen ja ihmisiltä piileskelyyn. Lukija alkaa väkisinkin miettiä - onko tämä oikein? Mitä tapahtuu, kun kokonainen laji pakotetaan, kemiallisesti, luopumaan luonteestaan ja muuttumaan enemmän ihmisten kaltaisiksi. Onko ihmisten kulttuurin nopea kehitys luonut olosuhteet, joissa vampyyrien ainoa keino selviytyä, on luopua vampyyrinluonteestaan?\nTästä kirjasta on turha etsiä romanssia, vampyyrierotiikkaa tai Twilightia. Ihminen ei voi muuttua vampyyriksi ja vampyyrit ovat lähes aseksuaaleja - mitä nyt kerran sadassa vuodessa ehkä innostuvat. Mielenkiintoinen yksityiskohta on tapa, jolla vampyyrit manipuloivat vallanhaluisia ihmisiä orjikseen - opettavat näitä huvikseen kannibaaleiksi ja lupailevat ikuista elämää, vaikka tietävät, ettei se tule milloinkaan toteutumaan. Amerikan Etelävaltiot sopivat tähän tarinaan - orjuuden aikana ihmishenki oli siellä hollässä ja ihmisten julmuus vertautuu hyvin vampyyrien vastaavaan. Romanssin tilalla on kertomus kahden miehen -ja eri lajin - välisestä ystävyydestä.\nTämän kirjan ansiosta innostuin romantiikan ajan runoilijoista, kuten Byronista ja Shelleystä, joita kirjassa aina välillä siteerataan. Jos vampyyrit jaksavat vielä kiehtoa, mutta teiniromanssit tai Poppy Z. Brite-tyylinen fanfiction ei ole se oma laji, tämä kirja tarjoaa nautinnollisen matkan - noh, pimeyden sydämeen. Runollisuuden ja moraalisen pohdinnan lisäksi verta ja suolenpätkiä piisaa K18-merkinnän edestä, mikä näin kauniissa teoksessa tuntui todella järkyttävältä.\nLähettänyt Lucilla Lin klo 11.22\nTunnisteet: kauhu, romantiikka, vampyyrit\nMaija 24. syyskuuta 2009 klo 5.31\nItse pidän muuten enemmän tästä kannesta, ja ostinkin kirjasta hyllyyni nimenomaan tuon version. Mutta itse asiaan, siis.\nFevre Dream on kieltämättä erittäin kiehtova lukukokemus, jossa ajankuva on rakennettu huolella ja miljöö eli Mississippi ja jokilaivat otettu kunnolla käyttöön. Taidokkaan kirjoittamisen lisäksi myös teemat, kuten orjuus ja hyvän ja pahan vastakkainasettelu sekä pohdinnat siitä mitä pahuus ylipäätään on vai onko sitä edes, on toteutettu hyvin. Vaikka hahmot eivät mitään suurempia tunteita minussa herättäneetkään, sata vuotta myöhemmin -prologi sai minutkin herkistymään. Ja vaikka PZB:llä onkin aina oma erityinen paikka sydämessäni, toivoisin että vampyyrikirjoissa käsiteltäisiin enemmän ihmisten ja vampyyrien välisiä ystävyyssuhteita, eikä aina vaan sitä iäistä romanssia.\nMaija 24. syyskuuta 2009 klo 5.33\nSiis epilogi eikä prologi...\nAnonyymi 18. marraskuuta 2009 klo 23.38\nVaikuttaa lukemisen väärtiltä. Kiitos vinkistä :)\nLöysin tänne LJ-blogisi kautta. Itsekin olen ollut harmissani kauhun alennustilasta. Barkeria ja Lovecraftia on tullut luettua mutta olisi mukava löytää hyvää modernia kauhua, muutakin kuin Stephen Kingiä.\nT: Jussi aka http://wgarv.livejournal.com/\nMatka kirjallisuudentutkimuksen synkkään ytimeen


Nissan Micra K10 Avoauto 1989 - Vaihtoauto - Nettiauto\nID 8316440. Harmaa avoauto henkilöauto\nAstetta tiukempi kesäauto nyt myyntiin. Leimaa on tammikuuhun asti ja pienellä laitolla lisää, Ollut ennen tiukassa viikonloppu käytössä joten käytönkin jälkiä löytyy. Mukaan toinen kone joka turbotettu ja muitakin osia saattaa vielä löytyä mukaan. Soittamalla saa lisätietoja. Auto on tällä hetkellä Juuassa säilytyksessä. On tehtaan alkuperänen rättikatto.\n***** Vaihto p11 nissan primera 98?\nNissan Micra Nettiauto ID 8316440