Tuotteistamisopas - Petra Kortelainen, Järjestöhautomo by Järjestöhautomo - Organisationssmedjan - Organization Incubator - issuu\nSuomen Pakolaisapu ryJĂ¤rjestĂśhautomoTuotteistamisopas\nkolmannelle sektorillePetra KortelainenSisältöJOHDANTO .................................................................................................................................. 1\n1TUOTTEISTAMINEN KÄSITTEENÄ ................................................................................ 32TUOTTEISTAMISEN TAVOITTEET JA TULOKSET ...................................................... 53TUOTTEISTAMISEN ETENEMINEN ................................................................................ 7\n3.1Tarpeiden tunnistaminen ............................................................................................... 73.2Ideavaihe ....................................................................................................................... 93.3Luonnosteluvaihe ........................................................................................................ 103.3.143.4Tuotteen kehittely ....................................................................................................... 143.5Tuotteen viimeistely.................................................................................................... 15TUOTTEISTAMINEN KOLMANNEN SEKTORIN KEHITTÄMISEN VÄLINEENÄ .. 17\n4.1Tuotteistamisen hyödyt ............................................................................................... 184.1.1\n5Palveluiden hinnoittelu ....................................................................................... 12Hyvin tuotteistetun palvelun ominaispiirteitä ..................................................... 20Tuotteistamisen haasteet ............................................................................................. 20TUOTTEISTAMISEN JURIDISET KYSYMYKSET ........................................................ 22\n5.1Kunta ja kolmas sektori............................................................................................... 246TUOTTEISTA OMAT PALVELUT: 10 tehtävää .............................................................. 267LOPPUSANAT.................................................................................................................... 298SANASTO ........................................................................................................................... 30LÄHTEET.................................................................................................................................... 31\nLiite 1. Toimintaympäristö- ja kilpailija-analyysi\nLiite 2. Toimintasuunnitelma\nLiite 3. Markkinointisuunnitelma\nLiite 4. TalousarvioJOHDANTOTämä opas on valmistunut Mikkelin ammattikorkeakoulun yhteisöpedagogi YAMK opinnäytetyönä Suomen Pakolaisapu ry:n Järjestöhautomolle.TTässä oppaassa kolmannella sektorilla tarkoitetaan yhdistyksiä, säätiöitä ja\nuusosuustoiminnallisia organisaatioita, joiden toiminnan lähtökohtana ei ole\nvoiton tavoittelu tai muun välittömän taloudellisen hyödyn hankkiminen. 1 Op-paassa kolmannen sektorin organisaatioihin viitataan myös käyttämällä termejä yhteisö\ntai järjestö.Tämän tuotteistamisoppaan tarkoituksena on antaa selkeitä työkaluja kolmannen sektorin toimijoille palveluiden tuotteistamisprosessiin ja avata toimijoille tuotteistaminen\nkäsitteenä. Oppaassa pohditaan myös kolmannen sektorin vahvuuksia ja heikkouksia\npalveluiden tuottajana sekä yleishyödyllisen organisaation juridisia kysymyksiä palveluntuottajana. Tuotteistamisopas on räätälöity nimenomaan kansainvälistä ja monikulttuurista työtä tekeville yhteisöille. Opas sisältää myös kymmenen tehtävää, jotka tekemällä organisaatiosi voi aloittaa palveluiden tuotteistamisen.Kolmannen sektorin toimintaympäristö on ollut jatkuvassa muutostilassa ja yhdistysten\nmerkitys palvelujen tuottajana on ollut kasvusuhdanteessa. Muutos on merkinnyt kolmannelle sektorille sekä epävarmuuden kasvamista että mahdollisuuksia. Tuotteistaminen on tullut tutuksi monella muulla alalla, kuten yritysmaailmassa ja sosiaali- ja terveysalalla (ks. esim. www.kolmaslahde.fi), mutta ei vielä kovin paljon käytössä kolmannella sektorilla. Kun myydään osaamista ja auttamista, sitä ei koeta varsinaisesti1Harju 2003konkreettiseksi tuotteeksi. Varsinkaan järjestöpalveluja ei ole totuttu kutsumaan tuotteiksi. 2Kolmannella sektorilla toimiminen merkitsee monelle mielekästä tekemistä ja vaikuttamisen mahdollisuutta itselle tärkeisiin asioihin. Järjestöissä mukana olevia henkilöitä\npidetään aktiivisina kansalaisina. Järjestöt toimivat arvojen kantajina, osallistumismahdollisuuksien tarjoajina ja luojina sekä paikallisena demokratian ja kansalaisyhteiskunnan kehittäjänä. 3Julkisen sektorin kiinnostus kolmatta sektoria kohtaan palveluiden tuottajana on kasvanut lainsäädännössä tapahtuneiden muutosten vuoksi. Yhteisen keskustelukanavan löytäminen julkisen sektorin kanssa vaatii kolmannen sektorin palveluiden uudelleen arvioimista ja julkisen sektorin ymmärrystä kolmatta sektoria kohtaan palveluiden tuottajana. Julkisen sektorin tehtävänä on tuottaa kuntalaisille palveluita ja kolmas sektori tuottaa yhä enemmän palveluita julkiselle sektorille. Kun puhutaan tilaaja-tuottaja –mallista,\njulkinen sektori ostaa palveluita kolmannelta sektorilta ja kolmas sektori tuottaa palveluita julkiselle sektorille.Kansalaisten aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaa koskevien asioiden käsittelyyn on\nkokenut myös muutoksen. Jotkut tilastot puhuvat aktiivisuuden lisääntymisen puolesta\nja toisten tilastojen mukaa kansalaisten aktiivisuus on laskenut. Yksilöllisyyden korostuminen on kolmannen sektorin haasteena. Osaammeko enää ajaa yhdessä yhteisiä asioita, vaan olemmeko liikaa keskittyneet omien elinolojen parantamiseen, jotka perustuvat itsekkäisiin ratkaisuihin? Aktiivisuuden muutos ei välttämättä ole kolmannen sektorin haasteena, vaan koko yhteiskuntamme haaste.2Jeronen 2009; Aurelius 2004; Ruusuvirta & Saukkonen 20113Harju 2003Kolmas sektori tuottaa kunnalle yhä laadukkaampia ja tehokkaampia palveluita, kun\nosapuolet tiedostavat mitä haluavat ja mitä voivat saada. Toimiva yhteistyö ja vuorovaikutus kunnan ja kolmannen sektorin välillä vahvistaa kuntien ja järjestöjen tehtäväalueiden hoitamista. Täten päästään yhteisiin tavoitteisiin ja hyväksyttyihin pelisääntöihin.\nJotta järjestöt voitaisiin nähdä tasavertaisina toimijoina julkisen sektorin kanssa, järjestöjen on osattava tuoda oma osaamisensa esille.1TUOTTEISTAMINEN KÄSITTEENÄOrganisaation menestys perustuu siihen, että se kykenee luomaan luovia ratkaisuja ja\nkehittämään jatkuvasti palveluitaan ja prosessejaan. Tuotteistamisella voi olla useita\nlähtökohtia, mutta yleisesti tuotteistamisella tarkoitetaan kokonaisvaltaista pyrkimystä\nosaamisen, teknologian tai idean siirtämisestä kaupalliseen muotoon. Asiakas ei osta\nideoita, vaan valmiita palvelukokonaisuuksia ja tuotteita. Tuotteistaminen lähtee ideasta\nja päättyy valmiiseen myytävään tuotteeseen tai palveluun.4Kaavio 1. Ideasta liiketoimintakokonaisuudeksiIDEAVALMIS MYYTÄVÄ\nTuotteistusta kuvataan myös ajattelutapana. Tuotteistuksen ajatuksena on tarjota asiakkaalle mahdollisimman laadukas palvelu, joka on myös organisaatiolle taloudellisesti4Tiensuu 2005kannattavaa. Tuotteistuksella pyritään organisaation sisäiseen tehokkuuteen ja kannattavuuteen, sekä taloudellisessa että laadullisessa mielessä.5 Menetelmien/prosessien ja välineiden käyttö\nTuotteistaminen tarkoittaa tiettyjen työmenetelmien tai työprosessien ja työvälineiden\nkäyttöä. Tuotteistus on esivalmistusta, jossa kaikki tehdään mahdollisimman pitkälle\nvalmiiksi odottamaan asiakastoimeksiantoa. Räätälöitävä osuus minimoidaan siihen\nmikä pitää tehdä juuri nimenomaista tilannetta varten. Asiantuntijalla on tuotteita, jotka\non määriteltävä. Tuotteistaminen pitää sisällään myös ydinpalvelut ja tukipalvelut määrittelyn. Ydinpalveluina tarkoitetaan palveluita, joita asiakas varsinaisesti haluaa.\nTukipalvelut tukevat ja toimivat lisäpalveluina varsinaiselle ydinpalvelulle. Tukipalvelut voivat lisätä palvelutuotteen arvoa asiakkaalle. 6\n Esimerkiksi: Järjestö tarjoaa maahanmuuttajanuorille kotoutumista tukevia palveluita (= ydinpalvelut). Kotoutumista tukevina palveluina järjestö tarjoaa esim.\nkoulutuspalveluita: atk-koulutus, suomen kielen koulutus ja kulttuurintuntemus\nkoulutus (= tukipalvelut).Tuotteella tarkoitetaan sekä tavaroita että palveluita, ja tuote voi olla myös tavaran ja\npalvelun yhdistelmä. Tuotteen tulee olla selkeästi rajattavissa, hinnoiteltavissa ja sisällöltään täsmennettävissä. 7\n Esimerkiksi:Järjestötarjoaamaahanmuuttajanuorillekoulutuspalveluita(=palvelu) ja koulutuksista on valmistettu koulutusmateriaalit (=tavara). Maahanmuuttajanuoret saavat osallistuttuaan koulutuksiin koulutusmateriaalit.\n(=tavaran ja palvelun yhdistelmä).5Sipilä 19966Sipilä 19967Jämsä & Manninen 2000Järjestöt tarjoavat asiakkailleen oman alueensa osaamiseen perustuvia palveluita. Asiantuntijapalvelun perusluonne on aineettomuus, jossa myydään osaamista. Asiantuntijapalveluissa puhutaan siis osaamisen tuotteistamisesta. Asiantuntijapalveluiden ydintuotteena on osaaminen, ja tuotteistuksessa selvitetään se, mistä osaaminen koostuu. 8Asiakas ostaa asiantuntijapalveluita, koska hänen osaamisensa eivät riitä tai ei sitä itse\nehdi tehdä. Asiantuntijapalveluihin liittyy paljon tunteita ja erilaisia arvoja, joten palveluissa on tärkeää luottamus ja eettisyys. Palvelujen tuotteistamisella pyritään tarjoamaan\nasiakkaalle ratkaisu ongelmiin. Asiakas ei halua tuotetta tai palvelua, vaan asiakas haluaa ratkaisun ongelmiinsa. (emt.) Esimerkiksi: Järjestön tarjoamien asiantuntijapalveluiden osaaminen perustuu\njäsenistössä olevien maahanmuuttajien kulttuurituntemuksen osaamiseen. Järjestön asiantuntijapalveluina ovat maahanmuuttajaneuvontapalvelut. Järjestö kouluttaa terveydenhuollon henkilöstöä kulttuurisensitiiviseen kohtaamiseen, esim.\nkuinka kohdata somalitaustaiset henkilöt terveydenhuollossa.2 TUOTTEISTAMISEN TAVOITTEET JA TULOKSETTuotteistuksen tehtävänä on helpottaa asiakkaan ostoprosessia vähentämällä epävarmuustekijöitä. Jos ei ole esim. selkeää konkreettista tuotetta, varsinkin uusien asiakkaiden luottamuksen saaminen on ongelmallista.9Järjestön on tuotava koulutuspalvelui-den sisällöt esille. Mitkä ovat koulutusten tavoitteet ja menetelmät? Paljonko osallistuminen maksaa ja mitä hinta sisältää?8Sipilä 1996; Jaakkola ym. 20099Sipilä 1996Tuotteistaminen on: 10\nyksilöllinen prosessi ja ratkaisut ovat ainutkertaisia.koko palveluketjun kehittämistä ja määrittelyä.ongelmien ratkaisemista.Järjestöjen palveluiden tuotteistamista voidaan tarkastella kahdesta eri näkökulmasta.\nEnsimmäisenä näkökulmana järjestöjen tuottamista palveluista ovat julkisen sektorin\nkumppanuussopimuksiin sitovat palvelut. Kumppanuussopimukset voivat perustua esimerkiksi avustuksiin, ostopalveluihin, maksusitoumuksiin tai yhteishankintasopimuksiin. Toisena osana ovat järjestön itsenäisesti tuottamat palvelut, joissa tehdään yhteistyötä kuntien tai muiden toimijoiden kanssa, mutta ne eivät perustu sopimuksiin. Tällaisia palveluita ovat esimerkiksi liikunta- ja urheilupalvelut ja virkistys- sekä harrastustoiminta. 11\n Esimerkiksi: Järjestön kumppanuuksiin perustuvat koulutuspalvelut voidaan\njärjestää ostopalveluina kunnan nuorisopalveluiden kanssa tai järjestö voi tarjota\nitsenäisesti koulutuspalveluita omille jäsenilleen.Kaavio 2. Palveluiden tuotteistamisen näkökulmatJÄRJESTÖJEN PALVELUT-KUMPPANUUSITSENÄISYYSSopimuksiin perustuvat palvelutItsenäisesti tuotetut palvelutesim. omakielinen neuvonta-10Tiensuu 200511Mukaillen Pihlaja 2010; Möttönen & Niemelä 2005esim. kulttuurisensitiiviset\nkoulutuksetTuotteistus auttaa kuvaamaan organisaation yhteisiä pelisääntöjä, joilla pyritään palveluiden laadun nostamiseen ja virheiden eliminointiin. Asiakastyytyväisyydellä ja laadukkaalla tuotteella varmistetaan kilpailukyky markkinoilla. Tuotteistuksesta saatavia\nhyötyjä ovat: myytävyys helpottuu, tunnettavuus paranee, tarjousprosessi tehostuu,\nsuunnittelu tehostuu, vastuunjaot selkiintyvät, kehitystoimintaa voidaan hajauttaa, henkilöstön perehdyttäminen tehostuu, laatu paranee, yhdistyksen strategia konkretisoituu,\ntoimintaprosessit selkiintyvät, kustannustehokkuus, hinnoittelu selkiintyy, riskit pienenevät, jatkuvuus paranee ja kilpailukyky lisääntyy. 123 TUOTTEISTAMISEN ETENEMINENKun järjestö haluaa tuotteistaa palvelunsa, sen on käytävä läpi viisi vaihetta: 1. tarpeiden tunnistaminen, 2. ideavaihe, 3. palvelun luonnostelu, 4. kehittelyvaihe ja 5. viimeistely. Siirtyminen vaiheesta toiseen ei edellytä sitä, että edellinen vaihe on päättynyt.\nTuotteistamisen eteneminen muistuttaa projektityöskentelyn muotoja ja periaatteita. 13Kaavio 3. Tuotteistamisen eteneminenTARVEIDEALUONNOSTELU3.1 Tarpeiden tunnistaminen12Sipilä 199813Jämsä & Manninen 2000KEHITTELYVIIMEISTELYT\nETuotteistamisen ensimmäisen vaiheen tavoitteena on tunnistaa tuotteen, tarve, myytävyys, ongelmat ja kehittämistarpeet. Tarpeiden tunnistaminen voi perustua todettuihin\nongelmiin tai asiakaspalautteiden kautta osoittamiin ongelmiin. Tavoitteena voi myös\nolla täysin uuden tuotteen tarpeiden tunnistaminen.14Järjestö voi lähteä tuotteistamaanjo olemassa olevia palveluita tai kehittää aivan uuden palvelun.Järjestön palveluiden tuotteistamisen tarve voi lähteä joko järjestön sisäisestä tai ulkoisesta tarpeesta. Sisäinen tarve voi olla organisaation muutostarve, joka on lähtenyt työntekijöiden, jäsenten tai asiakkaiden toivomuksesta selkiinnyttää ja kehittää toimintaa.\nJärjestössä on havaittu, että kysyntä ja tarjonta eivät kohtaa asiakkaiden tai käyttäjien\ntarvetta. Kun tuotteistamisen tarve lähtee järjestön sisältä, on se järjestön omaehtoinen\nmuutoksen tarve. 15\n Esimerkiksi: Järjestön maahanmuuttajanuorten ongelmana on ollut yhteiskuntaan sopeutuminen puutteellisen kielitaidon vuoksi. Työ- ja elinkeinotoimiston\ntai muiden organisaatioiden järjestämille kielikursseille pääsy on ollut hankalaa\neikä niiden taso ole välttämättä vastannut kohderyhmän tarvetta. Täten järjestö\non päättänyt järjestää kielikoulutuksia kohderyhmän tarpeet huomioon ottaen.Julkisella sektorilla on omat odotuksensa järjestöjen palveluiden tuottamisessa. Kunnat\ntoivovat, että järjestöt paikkaavat ne aukot, joihin kunta itse ei pysty järjestämään palveluita. Voi myös olla, että kunnan resurssit tai ammattitaito eivät riitä tiettyjen lakisääteisten palveluiden järjestämiseen. Palveluiden tuottaminen julkisen sektorin ehdoilla\nvoi vaikeuttaa järjestön palveluiden tuottamisen yleishyödyllisyyden periaatteita.14Sipilä 199615ks. esim. Jeronen 2009 ja Möttönen & Niemelä 2005Ydinkysymykset:\n Miksi tuotetta ollaan rakentamassa?\n Onko tuotteelle olemassa tarve vai pitääkö tarve synnyttää?3.2 IdeavaiheKun järjestö tietää, mitä halutaan kehittää, lähdetään ideoimaan eri ratkaisuvaihtoehtoja\nvastausten löytämiseksi. Ideointivaiheessa luovat ongelmaratkaisumenetelmät ovat yleisesti käytettyjä, mutta myös palautteiden ja aloitteiden avulla voidaan saada ratkaistua\nongelmat. Ideoiden keräämisessä voidaan käyttää apuna ideapankkia, jota voidaan toteuttaa monella tavalla. Esimerkiksi Internetin avulla voidaan kerätä helposti ideoita\nluomalla järjestölle nettisivujen yhteyteen keskustelukanava, jonne voidaan kerätä ideoita toiminnan kehittämiseen halutulta kohderyhmältä. Ideapankin avulla voidaan kerätä\ntietoa eri tahoilta niistä asioista, joita olisi korjattava tai mitä asioille tulisi tehdä. 16Ideointivaiheessa on hyvä ottaa huomioon myös asiakkaiden ja yhteistyökumppaneiden\nmielipiteet. Täten saadaan tietoa siitä, onko palveluille kysyntää ja mitä palveluita järjestön odotetaan järjestävän. Mitä odotuksia palveluistamme on asiakkaillamme ja yhteistyökumppaneilla? Järjestämmekö palveluita, joille on kysyntää ja ostajia?\n Esimerkiksi: Järjestön kohderyhmänä ovat maahanmuuttajanuoret, jotka ovat\ntuoneet järjestössä esille kielikoulutusten puutteen. Nuorisolain17 mukaan nuoria\non kuunneltava heitä koskevissa asioissa. Kielikoulutusten tarjonnan puutteeseen ovat myös havahtuneet kunnan päättäjät. Kunta on lähestynyt järjestö A:ta\nkielikoulutusten järjestämiseen tarvittavan avun vuoksi.16Jämsä & Manninen 200517Nuorisolaki 27.1.2006/72Ydinkysymykset:\n Mitä, kenelle ja milloin?\n Kuka ja miten?\n Onko idea hyvä?\n Saadaanko asiakkaita ja kannattaako taloudellisesti?3.3 LuonnosteluvaiheEnnen luonnosteluvaihetta on tehty päätös siitä, millainen tuote on aikomus suunnitella\nja valmistaa. Luonnosteluvaiheessa otetaan huomioon eri osa-alueet, joiden kannalta\nturvataan tuotteen laatu. Tuotteen laatuun ovat vaikuttamassa yhdeksän eri osa-aluetta:\n(emt.)Kaavio 4. Tuotteen laatuun vaikuttavat osa-alueetSidosryhmät\noppilaitokset, tetoimisto jne.”Säädökset ja ohjeet\n”esim. Laki maahanmuuttajien kotoutumisesta.”Palvelujen tuottaja\nyhdistys A.”TUOTEArvot ja periaatteet\n”esim. tasa-arvo, suvaitsevaisuus ja kotoutumisen tukeminen.”Toimintaympäristö\n”sisäiset ja ulkoiset\n”Mitä palvelut sisältävät?”Asiakasprofiili\n”esim. 17-29 vuotiaat\non järjestön sisällä?”Järjestöjen tehtävänä on tuottaa palveluja sellaisille ihmisryhmille, jotka eivät kiinnosta\nkaupallisia palveluntuottajia tai niille alueille, joille palveluja ei ole tarjolla. Järjestöjen\npalveluiden tuottamisen laadun vahvuuksina pidetään sitä, että palvelutuotannon keskipisteenä on palvelun käyttäjä eikä taloudellisen voiton tavoittelu. 18Palveluiden luonnosteluvaiheessa on nimettävä vastuuhenkilöt. Vastuuhenkilö pitää\nhuolen siitä, että asiakkaat saavat tarvitsemansa palvelunsa ja palveluita tullaan ylläpitämään ja kehittämään eteenpäin. Tuotteistamisprosessin aikana on myös tärkeää, että\nprosessin eteenpäin viemiseksi on nimetty vastuuhenkilö.Järjestötoiminnan erityispiirteinä on, että toiminnassa on mukana myös vapaaehtoisia\ntyöntekijöitä. Vapaaehtoisten mukaan saaminen edellyttää yhteisiä arvoja ja aatteita.\nIhmiset tekevät vapaaehtoistoimintaa yhteisen hyvän vuoksi tai halusta auttaa toisia.\nVapaaehtoiset voivat olla mukana palveluiden järjestämisessä, mutta on otettava huomioon, että vapaaehtoisten sitoutumisen taso on myös vapaaehtoista. Järjestöjen voimavarana ovat vapaaehtoiset, mutta heille ei voi eikä saa sisällyttää vastuuta samassa määrin kuin palkatuille työntekijöille. Jos järjestö saa ulkopuolelta avustusta palveluiden\njärjestämiseksi, sopimusasioita on noudatettava. Vapaaehtoiset voivat toimia hyvänä\nlisänä, mutta ei toiminnasta kokonaisvastuun ottajina. Palveluiden järjestäminen vaatii\npalkattua henkilökuntaa. Vapaaehtoisten pitäminen mukana toiminnassa ei ole täysin\nilmaista ja järjestöjen on hyvä laatia vapaaehtoistyötä koskeva strategia tai linjaus.Vapaaehtoistyöllä tarkoitetaan toimintaa, jossa: 2018Jeronen 200519Laasanen 2011; Tuukkanen 2011; Jeronen 200920Laasanen 201119 osallistutaan omasta tahdosta, valinnasta ja motivaatiosta.\n toimitaan voittoa tavoittelematta.\n toimitaan järjestäytyneesti esim. järjestössä.\n tavoite on yleishyödyllinen tai hyödyttää jotakuta muuta kuin vapaaehtoista itseään.Luonnosteluvaiheessa on laadittava myös palveluiden järjestämistä varten sopimuspohjat, jos kyseessä on kumppanuuksiin perustuvat palvelut. Kumppanuussopimuksissa on\nmainittava seuraavat asiat:\n4. Sopimusaika (voimassaolo ja uusiminen)\n5. Suoritettavat korvaukset\n6. Vastuun jakaantuminen (sekä järjestön että kumppanin vastuut)\n8. Seuranta (raportointi ja arviointi)\n9. Muut ehdot3.3.1Palveluiden hinnoitteluJärjestöjen palveluiden hinnoittelun ei tarvitse poiketa muiden organisaatioiden hinnoittelusta. Järjestöt ovat kykeneviä tuottamaan samankaltaisia palveluita kuin yksityinen\ntai julkinen sektori. Vapaaehtoiset voivat tuoda palveluiden hinnoitteluun huojennustaja täten järjestöt voivat olla vahvoilla esimerkiksi palveluiden kilpailutuksissa. Järjestöt\neivät myös saa polkea hintoja, koska hintojen polkeminen vääristää markkinoita. 21Palveluiden hinnoittelussa tulee aluksi selvittää markkina- ja kilpailutilanne. Miten\nmuut toimitsijat ovat hinnoitelleet samat palvelut ja onko samankaltaisia palveluita edes\nsaatavilla? Palvelun hinnoittelussa lasketaan kustannukset ja huomioidaan palvelun\ntuottama arvo asiakkaalle. Asiakas ei välitä siitä, kuinka paljon palvelu tulee maksamaan tuottajalle. Asiakas vertailee hintaa palvelusta saamaansa hyötyyn ja muihin kilpaileviin palveluihin.22 Esimerkiksi: Järjestö käytti hinnoittelussa tuotosperusteista hinnoittelustrategiaa eli asiakas maksaa koulutukseen osallistumisesta kiinteän hinnan. Kiinteä\nhinta laskettiin kouluttajan ja materiaalikustannusten mukaan sekä keskimääräisen ryhmän koon mukaan.Palvelun hinta muodostuu mm. työ-, raaka-aine-, pakkaus-, kuljetus-, tutkimus- ja tuotekehitys-, voitto- ja yleiskustannuksista. Hinnoittelussa on myös otettava huomioon,\nonko palvelu arvonlisäverollinen vai ei. Palkkakustannukset lohkaisevat suurimman\nosan hinnoittelussa.Kaavio 5. Esimerkki palveluiden hinnoittelusta21Jeronen 200922Jaakkola ym. 20092% 2%\nYleisk.10 %71 %Ydinkysymykset:\n Mitä tuote pitää sisällään?\n Kuinka viemme tiedon loppukäyttäjille?\n Kuinka laatu otetaan huomioon? Laatu – hintasuhde?\n Ketkä ovat palveluiden vastuuhenkilöt?3.4 Tuotteen kehittelyJärjestöt ovat syntyneet ihmisten tarpeesta liittyä yhteen parantaakseen jotain asiaa tai\nviedäkseen jotain asiaa eteenpäin. Järjestöillä on siis aatteellinen lähtökohta ja täten\nmarkkinoinnissa pitää muistaa, että arvot ja aatteet tulevat selkeästi esille.Luonnosteluvaiheessa on valittu ja rajattu ratkaisut haluttuihin ongelmiin tai kehitettäviin asioihin. Tuotteen kehittelyvaiheessa suunnitellaan tuotteen informaation välittämisessä käytettävät tuotteet.\n23Jämsä & Manninen 200523Järjestöt markkinoivat mielikuvilla ja täten niiden uudista-minen voi aiheuttaa hämmennystä käyttäjissä. Pitkään toimineiden järjestöjen markkinoinnin haasteena on toiminnasta aikaisemmin luodut mielikuvat, joita voi olla vaikea\nmuokata. Aivan uuden palvelun tuominen markkinoille vaatii puolestaan luotettavan,\nmarkkinakelpoisen ja markkinoilta erottuvan mielikuvan luomista.\n Esimerkiksi: Järjestön yhdeksi avaintuotteeksi rajattiin maahanmuuttajanuorten\nkoulutuspalvelut. Järjestö laati vuoden mittaisen markkinointisuunnitelman.\nSuunnitelma sisälsi markkinointiaikataulun, -välineet, vastuuhenkilön ja esitepohjat. Markkinointivälineinä käytettiin järjestön Internet-sivuja, sosiaalista mediaa (facebook ja twitter), esitteitä, lehdistötiedotteita, puskaradiota ja jäsenlehteä. Järjestön markkinointi jalkautui sinne, missä nuoret viettivät aikaa.Ydinkysymykset:\n Kuinka saavutamme halutun kohderyhmän?\n Miten toteutamme markkinoinnin?3.5 Tuotteen viimeistelyTuotteen viimeistely tapahtuu saatujen palautteiden tai koekäytöstä saatujen kokemusten pohjalta. Palautetta ja arviointia tapahtuu myös tuotteistamisen kaikkien vaiheiden\naikana. Viimeistelyvaihe sisältää palvelun yksityiskohtien hiomista, palveluohjeiden\nlaadinnan (mitä ja kenelle), palvelutoimenpiteiden tai päivittämisen suunnittelun ja palvelun markkinoinnin suunnittelun. (emt.)Järjestöjen on pysyttävä ajanhermoilla, jotta palvelut vastaavat kysyntää ja toiminnalla\non jatkuvuutta. Toiminnan uudistaminen tai kehittäminen ei merkitse sitä, että järjestön\non hylättävä arvot ja aatteet, joiden ympärille järjestö on alun perin syntynyt. Arvojen ja\naatteiden säilyttäminen on järjestön hengissä säilymisen elinehto. Järjestö ei voi toimia\ntai tehdä asioita, joita ei sen säännöissä mainita ilman sääntömuutoksia. Yhdistyksensäännöissä voidaan erikseen määrätä yhdistyksen sääntöjen muuttamismenettelyistä.\nAjan tasalla pysyminen merkitsee esimerkiksi teknologian hyödyntämistä markkinoinnissa ja toiminnan seurannan tekemistä, jotta toiminnan vaikuttavuutta osataan perustella rahoittajille.Jotta palvelua voidaan jatkossa kehittää, palvelusta on saatava kokemuksiin perustuvaa\ntietoa asiakkailta. Seuranta ja arviointi auttavat toiminnan laadun perusteluissa. Seurantaa ja laadun arviointia voidaan tehdä sekä määrällisten että laadullisten tulosten perusteella. Laadullisia asioita on vaikeampi arvioida kuin määriin perustuvia ns. kovia tuloksia. Laatuun perustuvia asioita voidaan kuitenkin tuoda esille esimerkiksi tavoitteiden toteutumisella ja palaute- ja tyytyväisyyskyselyjen avulla. Seuraavassa kaaviossa on\nvinkkejä järjestöjen toiminnan seurantaan.Kaavio 6. Toiminnan seurantaTOIMINNAN SEURANTAMITTARIT:\nAsetettujen tavoitteiden toteutuminen\ntyöntekijöille ja verkostolle\nNäkyvyys mediassa tms.\nasioissa (aloitteet yms.)\nToimintaan osallistuneiden, työntekijöiden ja vapaaehtoisten määrä\nJärjestetyt tapahtumat, sekä omat\nTalouden seuranta Esimerkiksi: Järjestö kehitti koulutuspalveluista palautekyselyn. Kysely tehtiin\nkoulutukseen osallistuneille koulutuksen lopussa. Kyselyistä koottiin yhteenveto, josta saatiin hyödyllistä tietoa koulutuskokonaisuuksien kehitettävistä asioista.Ydinkysymykset:\n Mikä on tuotteen elinkaari?\n Kuinka tuotetta kehitetään jatkossa?4 TUOTTEISTAMINEN KOLMANNEN SEKTORIN KEHITTÄMISEN VÄLINEENÄKuntien huonon taloudellisen tilanteen ja uusien lainsäädännöllisten suositusten (vrt.\nKotoutumislaki ja Kuntalaki uudistukset) vuoksi järjestöjen mahdollisuudet palvelujen\ntuottajana on kasvanut. Kuntien taloudellisten resurssien niukkuus on johtanut etsimään\nuusia ratkaisuja toiminnan tehokkuuteen. Tehokkuutta on haettu uudistamalla julkisen\nhallinnon rakenteita, kasvattamalla ihmisten omaa vastuuta ja kilpailuttamisella palvelut. 24Aktiivisella järjestötoiminnalla on merkitystä paikallisen demokratian ja kansalaisyhteiskunnan kehittymisen kannalta. Järjestöt ovat kansalaisyhteiskunnan perusta eikä\nkansalaisyhteiskuntaa voida pitää yllä julkisen vallan toimin. Järjestöt edustavat jäsenistöään ja tuovat heidän äänensä esille ja huolehtivat jäsenistönsä tarvitsemista palveluista. Järjestöt ovat itsenäisiä päätöksenteoissaan ja viestiessään ympäristölle. Ne määrittävät itse omat viestintäsuhteensa säännöillään, ohjelmillaan ja toiminnallaan. Järjestöt\nkäyttävät omaa päätösvaltaansa joustavasti ja ajan vaatimukset huomioon ottaen suhteessa kunnalliseen toimintaan. 2524Peltosalmi ym. 201025Möttönen & Niemelä 2005Hyvinvointivaltion mukaan vastuun kantaja on valtio, jolla on apunaan kuntia. Kuntien\ntulee luoda edellytyksiä ja olosuhteita, jotta järjestöt saavuttavat omat tavoitteensa.\nKunta voi pitää järjestöjä alisteisessa asemassa oman hyödyn tavoittelemiseksi. Järjestöt\nvoivat alistua kunnallisen intressien alle taloudellisen hyödyn vuoksi. Hierarkkisuus voi\nvaarantaa järjestön omat tavoitteet ja täten yhdistystoiminnan perusajatus (arvot ja aatteet) katoaa. Järjestöjen ei pitäisi olla julkiselle toiminnalle alisteisia vaan itsenäisiä ja\nyhteistyösuhteissa tasa-arvoisia. (emt.)Kilpailun koveneminen markkinoilla edellyttää kolmannen sektorin toiminnan esittämistä siten, että rahoittajat ja asiakkaat ymmärtävät, mitä vastinetta saavat rahoilleen.\nVastatakseen yhteiskunnan asettamiin haasteisiin ja ollakseen olemassa, organisaatioiden on aktiivisesti mietittävä, mihin suuntaan ne haluavat toimintaansa kehittää. Toiminnan ja kehityksen taustalla vaikuttavat aina myös tunteet, arvot, asenteet ja ennakkokäsitykset esimerkiksi palvelutoiminnasta kolmannen sektorin toiminnassa. 26Kolmannen sektorin ero yritystoimintaan on otettava huomioon toimintaa kehittäessä.\nYritystoiminta on taloudelliseen voittoon perustuvaa toimintaa ja kolmas sektori voittoihin perustumatonta (non-profit) toimintaa. Kolmannen sektorin toimintalogiikka on\nyritysmäistä, eli tulot ja varat on itse hankittava. Ero yritysmaailmaan on se, että osa\ntarvittavista varoista tulee vapaaehtoispanoksista ja osa kerätään muuten. Näitä toimintoja ylläpidetään, vaikka ne eivät kata kokonaiskustannuksia, sillä niillä on yhteiskunnallista tai yhteisöllistä merkitystä. 274.1 Tuotteistamisen hyödytKoska kolmannen sektorin toiminta painottuu usein asiantuntijapalveluihin eli ns. aineettomiin tuotteisiin, palveluiden tuotteistaminen selkiyttää toiminnan sisällön sekä\n26Ruusuvirta & Saukkonen 201127Hokkanen ym. 1999toimijoille itselleen että asiakkaille ja rahoittajille. Jos toiminnan sisältö ja tavoite eivät\nole selkeitä, toiminnassa mukana olevien ja työntekijöiden on vaikea kuvailla olemassaoloaan, toiminnan tavoitteita tai saati hinnoitella toimintaa.Tuotteistettu palvelu on helppo hinnoitella, markkinoida ja myydä. Tuotteistus helpottaa\nmyös laadun ja laatumielikuvan viestimisessä. Tuotekehitys on keino säilyttää ja parantaa markkina-asemaa sekä varmistaa toiminnan jatkuvuus. Palveluiden tuotteistaminen\ntekee palveluista selkeämpiä ja kiinnostavampia kokonaisuuksia, joiden laatu on varmistettu. Tuotteistaminen voi myös avata uusia rahoitusmahdollisuuksia. 28 Tuotteistus tai tuotteistuksen lähtökohtiin perustuva ajattelu on erinomainen\noman toiminnan arvioinnin ja kehittämisen lähtökohta.\n Tuotteistaminen mahdollistaa järjestön strategian ja toimintatapojen selkiinnyttämisen. Tuotteistaminen helpottaa päätöksentekoa toimenpiteistä, joihin halutaan keskittyä.\n Tuotteistaminen antaa käsityksen poisvalittavista asioista tai toimenpiteistä.\n Tuotteistuksen kautta on mahdollista kartoittaa henkilöstöresurssien näkökulmasta niitä osa-alueita, joihin tarvitaan mahdollisesti lisää asiantuntijuutta tai ulkopuolisia verkostoja.\n Tuotteistaminen on keino pohtia sisäisesti tai uudelleen organisoida työnjakoa,\nkehittää tiimityötä sekä selkiyttää päätöksentekoprosesseja.\n Tuotteistaminen on keino toteuttaa suunnitelmallista toimintaa.\n Tuotteistaminen on keino, jolla keskitetään resurssit strategisiin asioihin. 2928ks. esim. Koivisto ym. (toim.) 201029Jaakkola ym. 20094.1.1Hyvin tuotteistetun palvelun ominaispiirteitäJos tuote on hyvin tuotteistettu, se on helppo monistaa. Monistaminen tarkoittaa sitä,\nettä palvelun jokaista yksityiskohtaa ei tarvitse opastaa henkilökohtaisesti, vaan toinen\nasiantuntija pystyy omaksumaan sen palvelun ohjeistuksesta. Monistettavuuden edellytyksenä on huolellinen dokumentointi. Täten esimerkiksi uusien työntekijöiden on helpompi tuottaa ja kehittää edelleen palveluita. Asiakas myös tietää, mitä saa ostaessaan\ntai käyttäessään palveluita eikä asiakkaan tarvitse ostaa palvelua sokkona. 30Tuotteistettu palvelu on hyvin hinnoiteltu ja markkinoilla kilpailuvertainen. Kun asiakas\non tyytyväinen sekä hintaan että palveluun, järjestön tunnettavuus kasvaa ja täten järjestön tulevaisuus palveluiden tuottajana on turvattu. 31 Esimerkiksi: Järjestö tuotteisti koulutuspalvelut. Koulutuspalveluista tehtiin\nkoulutuskansiot, sekä osallistujille tarkoitetut kansiot että kouluttajakansiot, koulutuksien aikataulut ja esitepohjat koulutuspalveluiden markkinointiin. Koulutuspalveluiden tuotteistuksen tuloksena määriteltiin myös koulutuksiin osallistumisen hinta, sopimuspohjat ja arviointimenetelmät.4.2 Tuotteistamisen haasteetKolmannen sektorin haasteena palveluntuottajana on se, kuinka erottautua kiristyvässä\nkilpailussa luotettavana, vastuullisena ja osaavana palveluntuottajana. Laadukas järjestölähtöinen palvelutuotanto edellyttää riittävää ammattihenkilöstöä eikä järjestöjen tule\nalihinnoitella toimintaansa palvelujen kilpailutuksessa. 3230Noste Oy 200531Jaakkola ym. 200932Peltosalmi ym. 2010Kansalaisaktiivisuudenmuutos on otettava huomioon kolmannen sektorin palveluiden\ntuotteistamisessa. Järjestömuotoinen toiminta ei enää houkuttele ihmisiä, mutta vapaa\nkansalaistoiminta kasvaa. Vapaalla kansalaistoiminnalla tarkoitetaan konkreettiseen\ntoimintaan osallistumista ilman järjestöbyrokratiaa, esimerkiksi vapaaehtoistoiminta\nkiinnostaa, mutta välttämättä vapaaehtoiset eivät tahdo maksaa jäsenmaksuja. Toimintoihin osallistuminen kiinnostaa, mutta ei järjestön hallinnossa toimiminen. Tämä ei\nkuitenkaan nykytutkimusten valossa tarkoita sitä, että järjestötoiminta katoaisi. Kannustavuus on suurinta, kun toiminta on selkeää ja liittyy niihin kiinnostuksenkohteisiin,\njoiden vuoksi järjestötoimintaan alun perin lähdettiin. 33Kolmannen sektorin kenttä on hyvin hajanainen ja monimuotoinen, kentällä on täysin\nvapaaehtoisuuteen perustuvia yhteisöjä ja toisaalta järjestöjä, joissa työskentelee valtakunnan palkattuja huippuosaajia. Osa kolmannen sektorin toimijoista toimii hyvin läheisesti osana julkista palvelutuotantoa, ne saattavat esimerkiksi huolehtia erilaisista\nviranomaistehtävistä. Toiset kolmannen sektorin organisaatiot taas ovat lähentyneet\nyritysmäistä toimintaa palvelutoiminnassaan. Vastavoimana kaupallistumiselle osa organisaatioista pyrkii painottamaan toiminnan arvoperustaa ja näin erottautumaan kaupallisten yritysten toiminnasta. Monikerroksisuus, hajanaisuus ja kirjavuus ovat järjestöelämän rikkauksia, eikä ole tarkoituksenmukaista pyrkiä yhdenmukaistamaan kentän\ntoimintatapoja. On kuitenkin tärkeää kehittää yleisiä edellytyksiä ja tukirakenteita kolmannen sektorin toiminnalle ja näin luoda pohjaa yhteisöjen toiminnan kehittämistyölle.Haasteena on luoda eri palvelutoimijoiden ja palvelujärjestelmän osapuolien hyvin toimiva yhteistyö, jossa nykyiset palvelut voidaan purkaa osiin ja koota uusiksi palveluketjuiksi, jossa järjestöt voivat olla omine vahvuuksineen mukana. 3433Peltosalmi ym. 201034Koivisto ym. (toim.) 20105 TUOTTEISTAMISEN JURIDISET KYSYMYKSETYhdistyksen toiminnan lähtökohtana ovat yhdistyslaki ja yhdistyksen säännöt. Säännöissä asetetaan edellytykset ja rajat toiminnalle ja niissä määrätään, mitä tarkoitusta\nvarten yhdistys on perustettu ja millä tavoin se voi toimia tarkoituksensa toteuttamiseksi. Yhdistyslain säännöt koskevat vain rekisteröityjä yhdistyksiä. Säätiöiden toimintaa\nsääntelee säätiölaki. Tunnusomaista säätiöille on, että niillä ei ole jäseniä tai omistajia.\n35Yhdistyksen hallituksen on lain ja sääntöjen sekä yhdistyksen päätösten mukaan huolellisesti hoidettava asioita. Yhdistyksen toimintaa ovat toteuttamassa sekä yhdistyksen\njäsenet että vapaaehtoiset. Jäsenillä tarkoitan sekä toimintaan palkattuja työntekijöitä,\njotka eivät välttämättä ole jäseniä, että yhdistyksen muita toimintaan osallistuvia henkilöitä. Yhdistys on perustettu jonkin syyn vuoksi ja yhdistyksen toiminta-ajatusta säätelevät yhdistyksen arvot ja aatteet. 36Yhteisön käsite on määrätty tuloverolaissa, jonka mukaan yhteisöjä verotetaan pääsääntöisesti kaikesta heidän saamista tuloista, ellei yhteisöä tai kyseessä olevaa tuloa ole\nsäädetty verovapaaksi. Yleishyödyllinen yhteisö on verovelvollinen vain elinkeinotulostaan sekä muussa kuin yleishyödyllisessä käytössä olevien kiinteistöjen tuottamasta\ntulosta niin, että viimeksi mainittujen osalta verovelvollisuus koskee vain kunnalle ja\nseurakunnalle menevän veron osuutta. Kaikki muut tulot ovat yleishyödylliselle yhteisölle verovapaita. Tuloverolaki määrittelee yleishyödyllisyyden seuraavasti: 37\n1. Yhdistys toimii yksinomaan ja välittömästi yleiseksi hyväksi aineellisessa, henkisessä, siveellisessä tai yhteiskunnallisessa mielessä.\n2. Yhdistyksen toiminta ei kohdistu vain rajoitettuun henkilöpiiriin.35Hokkanen ym. 1999, Helander 1998 ja Pöyhönen 200936Loimu 200237Pöyhönen 20093. Yhdistys ei tuota toiminnallaan siihen osallisessa taloudellista etua osinkona,\nvoitto-osuutena tai kohtuullista suurempana palkkana tai hyvityksenä.Yleishyödyllisen yhteisön varainhankintamuotoja ei pidetä elinkeinotoimintana, esimerkiksi arpajaisista, myyjäisistä, urheilukilpailuista, huvitilaisuuksista, bingosta, adresseista ja hoito-, askartelu- ja opetustarkoituksessa valmistettujen tuotteiden tai palveluiden myynnistä saatua tuloa. Yleishyödyllisen yhteisöä koskee kuitenkin veroilmoituksen antaminen ja varainhankintojen tuottamien tulojen veroasiat kannattaa aina tarkastaa verottajalta. Jos yhdistys tuottaa palveluita ilman yhdistyksen perustoimintaa,\nverottaja voi laskea sen yritystoiminnaksi. (emt.)Yleishyödyllinen yhteisö on arvonlisäverovelvollinen vain sellaisesta toiminnasta saadusta tulosta, jota pidetään tuloverolain mukaan yhteisön veronalaisena elinkeinotulona.\nToiminta voi jäädä arvonlisäverotuksen ulkopuolelle, jos yleishyödyllisen yhteisön liiketoiminta on alle 8 500 euroa vuodessa. Toimintaa varten hankituista hyödykkeiden\nsisältämästä verosta on tapauskohtaisesti oikeus tehdä vähennys arvonlisäveroilmoituksella. Myynnin ja ostojen verojen erotus tilitetään valtiolle lähtökohtaisesti kalenterikuukausittain. Yleishyödyllinen yhteisö, joka ei ole arvonlisäverovelvollinen, ei pääse\neliminoimaan hankintoihinsa sisältyvää arvonlisäverovähennysjärjestelmän kautta, jolloin ostoihin sisältyvä arvonlisävero jää kokonaisuudessaan kustannukseksi. (emt.)Kaavio 6. Järjestön palvelutuottamisen juridiikkaTuloverolakiYhdistyslaki\nJäsenet ja vapaaehtoisetYhdistysten toimintaa koskeva ajantasainen lainsäädäntö löytyy sähköisestä Valtion\nsäädöstietopankista, jonka Internet-osoite on www.finlex.fi. Yhdistysten toimintaan\nliittyvät säännökset ovat mm. henkilörekisterilaki, yhdistyslaki, kirjanpitolaki, kirjanpitoasetus, tilintarkastuslaki, tekijänoikeuslaki, rikoslaki 29 luku (rikoksista julkista taloutta vastaan), rikoslaki 30 luku (elinkeinorikoksista), rikoslaki 39 (velallisen rikoksista), kokoontumislaki, arpajaislaki, tavara-arpajaisasetus, bingoasetus, rahankeräyslaki,\nrahankeräysasetus, nuorisotyölaki, nuorisotyöasetus, tuloverolaki, tuloveroasetus, varallisuusverolaki, laki yhtiöveron hyvityksestä, laki eräiden yleishyödyllisten yhteisöjen\nveronhuojennuksesta, ennakonperintälaki, ennakonperintäasetus, laki työnantajan sosiaaliturvamaksusta, arpajaisverolaki, varainsiirtoverolaki, kiinteistöverolaki ja arvonlisäverolaki.385.1 Kunta ja kolmas sektori\nJärjestölähtöinen palvelutoiminta ja -tuotanto poikkeavat yksityisestä palvelutuotannosta siinä, että toiminnasta saatava taloudellinen tulos palautuu kokonaisuudessaan takaisin yleishyödylliseen toimintaan. Yritykset toimivat voittoa tavoittelevina, jossa voitot\ntulevat omistajille voittoina. Tämä ei tarkoita sitä, että kolmannen sektorin toimijoiden\npalvelut olisivat edullisimpia eikä kolmannen sektorin hintojen tule polkea markkinoita.Kuntia koskevan hankintalain mukaan kaikki julkiset hankinnat on kilpailutettava. Kilpailutus koskee yli 15 000 euron hankintoja ja mm. rakennusurakoissa vielä suurempia\nhankintoja. Kunnat eivät voi ostopalveluja hankkiessaan asettaa järjestöjä erityisasemaan, mikäli hankittavalle palvelulle katsotaan olevan markkinat, ja mikäli toimijan\nkatsotaan harjoittavan taloudellista toimintaa markkinoilla. Kunnan tulee valita kilpailuttaessaan tarjouksista halvin tai kokonaistaloudellisesti edullisin. Esimerkiksi sosiaalija terveyspalveluiden kilpailutuksessa käytetään hinta-laatusuhdetta kokonaistaloudellisuuden arviointiperusteena. 3938Kuusiola 200239Laki julkisista hankinnoista 30.3.2007/348Kuntien kilpailuttamiseen osallistuminen vaatii kolmannen sektorin palveluiden tuotteistamista. Kilpailuttamiseen osallistuminen vaatii palvelun hinnoittelemista, kuvailemista, strategiaa ja resursseja. Laadun esittäminen on vaatinut palvelun seurantaa ja\narviointia.Kunnalla on lakisääteisiä ja vapaaehtoisia tehtäviä. Kuntalaki korostaa kuntien asemaa\npaikallisen kehityksen ohjaajana ja hyvinvointipalvelujen turvaajana.40Kuntien tarjoa-mat palvelut joutuvat uudelleen tarkastelun kohteeksi, kun lainsäädäntö muuttuu. Laki\nmaahanmuuttajien kotouttamisen edistämisestä on uudistunut ja uusi laki on astunut\nvoimaan 1.9.2011. Laki sisältää velvoitteen kunnalle antaa neuvontaa ja ohjausta sekä\npyydettäessä tehdä alkukartoitus kaikille Suomeen muuttaville maahanmuuttajille. Uudistuneen lain myötä jokaisella maahanmuuttajalla on oikeus saada kunnan tai työ- ja\nelinkeinotoimiston kautta alkukartoitus, jossa arvioidaan kielikoulutuksen tarve sekä se,\nettä tarvitseeko maahanmuuttaja kotoutumissuunnitelman. 41Lainsäädännön muuttuessa kuntien on järjestettävä edellä mainitut palvelut kuntalaisille. Välttämättä kunnilla ei ole riittävästi resursseja ja osaamista erityispalveluita järjestettäessä. Tähän tarpeeseen kunnat voivat käyttää apunaan kolmannen sektorin osaamista.Kuntien palveluiden kilpailuttamissäännön mukaan kilpailuttamiseen voi osallistua\nmyös kunnan omat tuotantoyksiköt. Tämä merkitsee sitä, että järjestöt kilpailevat sekä\njulkisen että yksityisen sektorin kanssa. Jotta kunta voi verrata palveluiden laatua, on\nsen ensin tuotteistettava omat palvelut ja täten kunta voi arvioida kilpailuttamisessa laadun. Kilpailutukseen osallistuminen merkitsee siis kaikkien osapuolten palveluiden\ntuotteistamisen, jotta tarjouksia voidaan verrata keskenään.40Möttönen & Niemelä 200541Laki kotoutumisen edistämisestä 1386/2010Kuntia koskeva hankintalaki on suhteellisen uusi lakiuudistus eikä sen toimivuudesta\nole saatu vielä luotettavia tutkimustuloksia. Kuntia koskevasta hankintalain mukaisista\nkilpailutuksista puhutaan paljon. Henkilökunnalla on todettu puutteellista tietoa kilpailuttamiseen liittyvistä asioista ja yhteistyökumppanit ovat nostaneet esille kilpailuttamiseen tarvittavan avoimuuden. Kuntapäättäjillä voi olla harhaluulo, että järjestöjä ei kiinnosta tai heillä ei ole tarpeellista osaamista tai resursseja kilpailutukseen. Ongelma voi\nmyös olla, että järjestöt eivät ole tietoisia kilpailutuksista eivätkä kilpailutukset ole tarpeeksi avoimia siten, että järjestöt olisivat niistä tietoisia.6 TUOTTEISTA OMAT PALVELUT: 10 tehtävääOlen koonnut eri asiantuntijoiden teoksista vinkkejä kolmannen sektorin palveluiden\ntuotteistamisprosessin ensiaskeleisiin. Tekemällä seuraavat kymmenen tehtävää vaihe\nvaiheelta tuotteistus on ottanut ensiaskeleet organisaatiossanne. Tuotteistaminen on alkanut, mutta ei suinkaan valmis. Prosessi kestää useita vuosia eikä palveluiden tuotteistaminen tule itse asiassa koskaan tiensä päähän. Tuotteistus voi lähteä aluksi yhden pienen asian tuotteistamisesta, minkä olette havainneet kaipaavan kehittämistä. Pienistä\npuroista syntyy suuri joki.10 tehtävää palveluiden tuotteistamiseen:\nLaatikaa organisaatiostanne toimintaympäristö- ja kilpailija-analyysi.\n(ks. Liite 1)\n Kuvailkaa järjestönne nykyinen toimintaympäristö ja siinä odotettavissa\nolevat muutokset. Ottakaa huomioon poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja\n Listatkaa mahdolliset muut toimijat, jotka voivat tarjota samoja palveluita\nkuin järjestönne. Ottakaa huomioon myös mahdollisten uusien kilpailijoiden\nIdeoikaa palvelun sisältö.\n Kuvailkaa palvelun luonne, nimi ja imago\n Tehkää alustava hinnoittelu palvelusta ja alustava aikataulu tuotteistuksesta.\n Määritelkää mahdolliset yhteistyökumppanit ja resurssit.\nTarkastelkaa ideaanne kriittisesti.\n Luopukaa huonoista ideoista.\n Testatkaa tuotteenne ulkopuolisilla henkilöillä.\nLaatikaa palvelusta alustava markkinointiviestintä suunnitelma.\n Miten viemme tiedon käyttäjille?\n Miten ja missä aikataulussa markkinoimme?\nLaatikaa mahdolliset kirjalliset sopimukset ja sopikaa vastuunjaosta.\n Tehkää yhteistyökumppaneiden välinen työnjako selväksi.\n Miten informoitte yhteistyökumppaneille ja täytätte sopimusvelvoitteet?\n Mitkä ovat vastuunne ja mitkä yhteistyökumppaneiden?\n Ketkä ovat vastuussa järjestössänne toiminnan sisältöön liittyvistä asioista?10 tehtävää palveluiden tuotteistamiseen:\nMitä ette ole ottaneet huomioon? On välitarkastelun paikka.\n Nyt on aika olla realistinen. Ottakaa huomioon nykyiset toteuttamiseen\nvaadittavat resurssit, sekä taloudelliset että henkilöresurssit.\n Mitä voimme toteuttaa tällä hetkellä käytännössä ja mihin me tulevaisuudessa pyrimme?\n Karsikaa huonot ideat.\nKokemusten kerääminen, muutosten tekeminen ja palvelun viimeistely,\n Kerätkää palautetta sekä järjestön sisältä että ulkoa (asiakkailta, työntekijöiltä, yhteistyökumppaneilta, jäseniltä).\n Tehkää tarvittavat muutokset palautteiden perusteella.\nMarkkinointisuunnitelman laatiminen ja markkinointitoimenpiteiden aikataulutus.\n(ks. Liite 3)\n Internetistä on ladattavissa markkinointisuunnitelmien tekemiseen ilmaisia ohjelmia, joita voitte hyödyntää suunnitelmien tekemisessä, katso\n Määritelkää markkinoinnista vastuuhenkilö.\nPäivittäkää palvelun sisältö ja vastuuhenkilöt.\n Nimetkää järjestöstänne, ketkä ovat vastuussa toiminnasta; informoikaa siitä\n Päivittäkää sisältö ajan tasalle ja miettikää, miten jatkossa huolehditaan päivityksestä.\nPalvelutoiminnan seuranta ja arviointi.\n Miten tuotetta aiotaan kehittää tulevaisuudessa?\n Kehittäkää tuotteelle arviointi ja seurantamekanismit.7 LOPPUSANATJärjestöt ovat vahvimmillaan palveluiden tuottajina, kun heillä on tarjota kohdennettua\nosaamista ja palvelun kohderyhmänä ovat yhteiskunnan tarjoamien palveluiden ulkopuolelle jäänyt ryhmä. Järjestöt ovat palveluntuottajina joustavimpia verrattuna julkiseen sektoriin. Järjestöjen joustavuus tarkoittaa sekä palveluiden innovatiivista kehittämisotetta että reagointia muutostarpeisiin. Järjestötyössä sääntöjä on noudatettava, mutta toiminnan kehittäminen on vapaata.Arvoperustainen ja vapaaehtoisuuteen perustuva toiminta on järjestötoiminnan vahvuus\npalvelujen tuottamisessa. Toiminnassa mukana olevat ovat sitoutuneita tekemään ja\ntoimimaan yhdessä. Järjestöjä voidaan pitää muutosvoimaisina ja innovatiivisina yhteiskuntaa eteenpäin vievänä tahona. Järjestöbyrokratian ollessa keveä mahdollisuudet\ntoiminnan kehittämiseen voidaan toteuttaa nopeasti, tehokkaasti ja luovasti. Järjestöjä\npidetäänkin yhteiskunnan muutosvoimana ja innovatiivisten palveluiden tuottajana.Järjestöt ovat olleet merkittävä työllisyyttä edistävä sektori. Osallistuminen ja kansalaisaktiivisuus ovat ihmisiä eteenpäin vievä voima, joka lisää hyvinvointia. Osallisuus ja\nmukana olo lisää voimavaroja ja selviytymistä. Täten järjestöt voivat vastata yhteiskunnan hätähuutoon syrjäytymisen ehkäisyssä ja hyvinvoinnin lisäämisessä. Palvelujen\ntuotteistaminen avaa järjestöille uusia mahdollisuuksia kehittää toimintaansa ja tehdä\ntoiminnastaan ammattimaisempaa. Tuotteistamisella tehdään myös järjestöjen näkymättömän asiantuntijuuden muuttamisen näkyväksi.Julkisen ja kolmannen sektorin välisen kumppanuuden haasteena ovat sektoreiden välillä olevat ennakkoluulot ja yhteisen keskustelun ja periaatteiden puuttuminen. Toimivalla yhteistyöllä järjestöt tuottavat kunnille hyvin tuotteistettuja palveluita, jotka ovat pitkällä aikavälillä taloudellisesti kannattavia ja kansalaisten hyvinvointia lisääviä palveluita.8 SANASTO\nKolmannella sektorilla tarkoitetaan pääosin järjestöjä ja yhdistyksiä, mutta\nmyös säätiöitä ja osuuskuntia. Toiminta on voittoa tavoittelematonta ja\nsaadut voitot ohjataan suoraan toimintaan. 42\nJulkiseen sektoriin kuuluvat kaikki valtion ja kuntien omistuksessa olevat\norganisaatiot: sosiaaliturvarahastot (kansaneläkelaitos), kuntayhtymät, liikelaitokset ja valtionyhtiöt. Julkinen sektori rahoitetaan osin verotuloilla.\nYksityisellä sektorilla tarkoitetaan yksityiseen omistukseen ja yritystoimintaan perustuvaa toimintaa, joka tavoittelee voittoa. Toiminta perustuu\ntaloudellisuuteen; siihen, kuka pystyy maksamaan. 44\nAktiivisella kansalaisella viitataan toimintaan kansalaisena. Aktiivinen\nkansalainen ei synny itsestään, vaan se pitää oppia. Tarvitaan perustiedot\nja taidot. 45\nKotoutumisella tarkoitetaan maahanmuuttajan ja yhteiskunnan vuorovaikutteista kehitystä. Tavoitteena on antaa maahanmuuttajalle yhteiskunnassa ja työelämässä tarvittavat tiedot ja taidot sekä tukea heitä oman kulttuurin ja kielen ylläpitämisessä. 46\nToimintaympäristö tarkoittaa kaikkea sitä, mikä vaikuttaa järjestön toimintaan. Muutoksina voi olla mm. kansainvälistyminen, ihmisten uudenlainen\nsuhtautuminen työ- ja vapaa-aikaan, teknologian kehittyminen, kuntien ja\njärjestöjen yhteistyön muutokset ja säästöpaineet. 4742Harju 2003; Helander 199843Harju 200344Helander 199845Harju 200346Laki kotoutumisen edistämisestä 1386/201047Jaakkola ym. 2009LÄHTEET\nAurelius, Sirpa 2004. Artikkeli. Tuotteistaminen kannattaa. WWW-dokumentti.\nhttp://www.kansalaisyhteiskunta.fi/tietopalvelu/jarjesto_ja_yhdistystoiminta/tuotteistaminen_kannattaa Luettu 25.11.2011\nHarju, Aaro 2003. Yhteisellä asialla. Kansalaistoiminta ja sen haasteet. Vantaa: Dark\nHelander, Voitto 1998. Kolmas sektori. Käsitteistöstä, ulottuvuuksista ja tulkinnoista.\nSaarijärvi: Gummerus kirjapaino Oy.\nHokkanen, Liisa; Kinnunen, Petri & Siisiäinen, Martti (toim.) 1999. Haastava kolmas sektori. Pohdintoja tutkimuksen ja toiminnan moninaisuudesta. Jyväskylä: Gummerus kirjapaino Oy.\nJaakkola, Elina; Orava, Markus & Varjonen, Virpi 2009. Palvelujen tuotteistamisesta kilpailuetua. Opas yrityksille. PDF-dokumentti.\nJeronen, Eeva 2009. Palvelutoiminnan pelisäännöt järjestötyössä. Helsinki: OKopintokeskus.\nJämsä, Kaisa & Manninen, Elsa 2000. Osaamisen tuotteistaminen sosiaali- ja terveysalalla. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Tammi.\nKoivisto, Nelli ym. (toim.) 2010. Kolmannella lähteellä. Hyvinvointipalveluja kulttuurin-, liikunnan- ja nuorisotyön aloilta. PDF-dokumentti.\nKuusiola, Arto 2002. Yhdistyksen kirjanpito, tilintarkastus ja taloudenhoito. Jyväskylä:\nLaasanen, Juhani 2011. Vapaaehtoistyön kansantaloudelliset vaikutukset. PDFdokumentti. http://www.helsinki.fi/ruralia/julkaisut/pdf/Raportteja70.pdf Luettu\nLaki julkisista hankinnoista 30.3.2007/348. WWW-dokumentti.\nhttp://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2007/20070348 Luettu 20.9.2011\nLaki kotoutumisen edistämisestä 1386/2010. WWW-dokumentti.\nhttp://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2010/20101386 Luettu 2.9.2011Loimu, Kari 2002. Yhdistystoiminnan käsikirja. Porvoo: WS Bookwell Oy.\nMöttönen, Sakara & Niemelä Jorma 2005. Kunta ja kolmas sektori – yhteistyön uudet muodot. Keuruu: Otavan kirjapaino Oy.\nNoste Oy 2005. Tuotteistajan pikaopas. www-sivut:\nhttp://www.noste.com/pikaopas.htm Luettu: 5.9.2011\nNuorisolaki 27.1.2006/72. WWW-dokumentti.\nhttp://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20060072 Luettu 3.10.2011\nPeltosalmi, Juha; Vuorinen, Marja & Särkelä, Riitta 2010. Järjestöbarometri 2010.\nAjankohtaiskuva sosiaali- ja terveysjärjestöistä. Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto\nry. Vaasa: Fram.\nPihlaja, Ritva 2010. Kolmas sektori ja julkinen valta. Kunnallisenalan kehittämissäätiön tutkimusjulkaisut nro. 61. PDF-dokumentti.\nhttp://www.kaks.fi/sites/default/files/TutkJulk_61.pdf Luettu 5.9.2011\nPöyhönen, Katariina 2009. Kolmannen sektorin hyvinvointipalveluiden tuottamisen\njuridisia ja verotuksellisia koskeva selvitys kulttuuri-, liikunta- ja nuorisotyön aloilla.\nPDF-dokumentti. http://www.kolmaslahde.fi/images/stories/3l_veroselvitys.pdf Luettu\nRuusuvirta, Minna & Saukkonen, Pasi 2011. Kolmannen sektorin osaaminen ja\nosaamisen kehittämistarpeet hyvinvointipalvelujen tarjoamisessa ja tuottajana.\nKulttuuri-, liikunta- ja nuorisoalojen kolmas sektori hyvinvointipalvelujen tarjoajana kehittämishankkeeseen osallistuville yhteisöille kohdistettu selvitys. PDF-dokumentti.\ndf Luettu 31.8.2011\nSipilä, Jorma 1998. Asiantuntija ja asiakas –myymmekö tunteja vai tulosta? Porvoo:\nSipilä, Jorma 1996. Asiantuntijapalvelujen markkinointi. Porvoo: WSOY.\nTiensuu, Vesa 2005. Tuotteistaminen tutuksi. Esitutkimus tuotteistamisen haasteista\nmikroyrityksissä. Lahden ammattikorkeakoulun julkaisu. Vaajakoski: Gummerus Kirjapaino Oy.\nTuukkanen, Katri 2011. ”Miksen mäkin tähän voisi ruveta?” Vapaaehtoistoiminnan\nkantavat rakenteet. Opinnäytetyö. Seinäjoen ammattikorkeakoulu. PDF-dokumentti.\nence=1 Luettu 25.12.2011\nYleniys, Jani & Keränen, Tiina 2007. Opas: Viestintästrategia ja viestintäsuunnitelma.\nPDF-dokumentti. http://tiedottaja.fi/pdf/viestintastrategia.pdf Luettu 25.11.2011LIITTEETLiite 1. Toimintaympäristö- ja kilpailija-analyysi 48Sisäkehään merkataan järjestön toimintaan suoraan vaikuttavat tekijät (poliittiset, sosiaaliset, teknologiset ja taloudelliset) ja ulkokehään toimintaan välillisesti vaikuttavat\nSuora vaikutusPoliittisetTaloudellisetJÄRJESTÖTeknologiset48Kainlauri 2007SosiaalisetLiite 2. ToimintasuunnitelmaToimintasuunnitelma 1.1.201_–31.12.201_\n1. TOIMINNAN TARKOITUS JA KUVAUS\nKohderyhmä, tuotteet/palvelut, imago eli mielikuva, markkinat ja kilpailijat, voimavarat\n(fyysiset, taloudelliset ja henkiset), tulevaisuuden näkymät\n2. YHDISTYKSEN KOKOUKSET JA JÄSENISTÖ\nSisäinen tiedottaminen6. LOPUKSIPaikka ja aika:_______________________________\nallekirjoitusLiite 3. Markkinointisuunnitelma 49491.Markkinoinnin kohderyhmät\nKetkä ovat markkinoinnin kohderyhmät?\nMiettikää sekä ydinryhmä että siihen kuuluvat sidosryhmät.2.Markkinoinnin tavoitteet\nMitkä ovat meidän markkinoinnin tavoitteet?\nMiksi me markkinoimme?3.Markkinoinnin ydinviesti\nMitä ja miten me tahdomme markkinoinnilla viestittää?\nMiten meidän arvot ja aatteet välittyvät markkinoinnissa?\nKiinnittäkää huomiota, että ydinviestin on oltava lyhyt ja selkeä.4.Markkinointivälineet\nMiten me aiomme markkinoida?\nMitä välineitä me käytämme markkinoinnissa? Markkinoinnissa käytettäviä välineitä ovat\nmm. julisteet, esitteet, Internet, vaatetus ja mediatiedotteet.5.Markkinoinnin resurssit\nKetkä ovat vastuussa markkinoinnista?\nKuka on markkinoinnista päävastuussa?\nMinkälaista markkinointiosaamista meillä on organisaatiossa?\nMitä taloudellisia investointeja markkinointi vaatii?6.Markkinoinnin tulokset\nMinkälaisia tuloksia me odotamme markkinoinnilta?\nMiten me mittaamme, että markkinointi onnistunutta tai epäonnistunutta?\nMitä me olemme hyötyneet markkinoinnista?7.Markkinointiaikataulun rakentaminen\nMilloin markkinointi aloitetaan ja milloin se päätetään?\nPaljonko markkinointiin varataan aikaa?\nVoidaan hyödyntää Internetistä löytyviä ilmaisohjelmia, esim. http://www.ganttproject.biz/Yleniys & Keränen 2007Liite 4. TalousarvioOheinen talousarviomalli on tarkoitettu pienille kirjanpitovelvollisille järjestöille.Varsinainen toiminta\nc. muut kulut\nTuotto- ja kulujäämä\nTilikauden ylijäämä (alijäämä)Vuosi 2011\n€0,000,00All pages:2345678910111213141516171819202122232425262728293031323334363738InfoSaveLikeShareDownloadMoreTuotteistamisopas - Petra Kortelainen, Järjestöhautomo Published on Dec 27, 2013 ämän tuotteistamisoppaan tarkoituksena on antaa selkeitä työkaluja kolmannen sekto-\nrin toimijoille palveluiden tuotteistamisprosessiin ja a...See MorejarjestohautomoFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Otteluennakko: HIFK päättää Veikkausliigakautensa vierasottelulla Lahdessa | HIFK Fotboll\n4.11.2020 klo 18.30 FC Lahti – HIFK, Lahden stadion\nVeikkausliigakausi 2020 päättyy keskiviikkona 4. marraskuuta reilut neljä kuukautta sen käynnistymisen jälkeen. Alun perin runkosarjan oli tarkoitus päättyä jo lokakuun viimeisenä sunnuntaina, mutta useamman joukkueen karanteenitapausten vuoksi sarjan päätöskierrosta on kolmesti jouduttu siirtämään eteenpäin. Viime viikolla Veikkausliigan hallitus päätti, ettei suunniteltuja mestaruus- ja haastajasarjoja tänä vuonna pystytä pelaamaan tiukentuneen aikataulun sekä huonontuneen koronatilanteen vuoksi.\nKauden päättyminen runkosarjaan merkitsee FC Lahden ja HIFK:n välisen ottelun osalta sitä, ettei pelissä enää ole suurta panosta, mutta ottelussa ratkaistaan kuitenkin Veikkausliigan tämän kauden sarjataulukon kuudennen sijan kohtalo. FC Lahti on tällä hetkellä kuudentena 29 pisteen turvin, kun taas HIFK on taulukossa seitsemäntenä yhden pisteen vähemmän keränneenä. HIFK:lle kuudes sija olisi seuran tähän mennessä paras sijoitus Veikkausliigassa, mikä tietysti olisi hieno palkinto tälle poikkeukselliselle vuodelle sekä kunniakas päätös tämän kauden joukkueen tarinalle.\n– Voitolla päästään kuuden joukkoon, joka on ollut meidän tavoite tällä kaudella. Se olisi parannus viimevuotiseen sijoitukseen ja sitä lähdemme huomenna metsästämään. Uskon, että molemmilla joukkueilla vielä on paljon intoa kauden viimeiseen peliin. Tämä on ammattilaisurheilua, jossa kaikki haluaa sijoittua niin hyvin kuin mahdollista. Viimeisen kierroksen jälkeen tulee pitkä talvi, eikä pelejä ole pitkään aikaan. Jokainen haluaa varmasti päättää kauden hyvällä fiiliksellä, sanoo HIFK:n valmentaja Teemu Kankkunen.\nJoukkueiden edellisestä kohtaamisesta on ehtinyt kulua jo lähemmäs neljä kuukautta, sillä joukkueet iskivät ensimmäistä kertaa yhteen tällä kaudella heinäkuussa Bolt Arenalla. Silloin Ilir Zenelin valmentama FC Lahti oli tyly vieras ja nappasi pisteet mukanaan maalein 0-3 Mikko Kuninkaan, Vahid Hambon ja Jasin-Amin Assehnoun onnistuttua maalinteossa.\nHIFK lähtee hakemaan revanssia tuosta edellisestä kohtaamisesta mielenkiintoisista ja tasaisista ennakkoasetelmista. Joukkue on nimittäin sarjan seitsemänneksi paras vierasjoukkue, kun taas FC Lahti puolestaan on tämän kauden seitsemänneksi paras kotijoukkue. Lahtelaiset ovat kuitenkin olleet vaikea vastus etenkin kotikentällään, jossa joukkue on hävinnyt ainoastaan kahdesti tällä kaudella.\nHIFK:lle Lahti on ollut haasteita tuottava vieraskenttä, sillä edellisin voitto sieltä on jo yli viisi vuotta vanha. Syyskuussa 2015 napatun 0-5-vierasvoiton jälkeen HIFK ei myöskään ole onnistunut voittamaan lahtelaisjoukkuetta kertaakaan. Kankkunen oli kyseiselläkin kaudella HIFK:n valmennustiimissä Jani Honkavaaran parina.\n– Muistan kyllä tuon pelin, ja sen, että tehtiin viisi maalia. Se oli kauden viimeisimpiä pelejä silloinkin. Kummallakaan joukkueella ei kyllä enää ole juurikaan ketään kokoonpanossa sen kauden joukkueista, joten onhan tuosta jo mennyt aikaa, Kankkunen sanoo.\nHIFK:n kauden parhaimman maalintekijän tittelissä on kiinni Sakari Tukiainen, joka ennen Lahden vierasottelua on iskenyt viisi maalia keskiviikkona päättyvällä Veikkausliigakaudella. Hänen takanaan haastajina ovat edelleen Vitinho ja Sakari Mattila, joilla molemmilla on neljä tehtyä maalia tällä kaudella. Joukkueen kenttäpelaajien peliaikakuningas on Joel Mattsson, joka ainoana pelaajana HIFK:n joukkueesta on ollut kentällä tämän kauden jokaisessa Veikkausliigaottelussa. Avauskokoonpanossa Mattsson on nähty kahta vaille kaikissa peleissä.\nJukka Halmeen ja John Fagerströmin korttitilit täyttyivät edellisessä RoPS-ottelussa, ja näin he ovat molemmat pelikiellon vuoksi sivussa HIFK:n keskiviikkoisesta kokoonpanosta.\nFC Lahden ja HIFK:n ottelu pelataan viranomaispäätöksellä ilman yleisöä, mutta sitä voi luonnollisesti seurata suorana lähetyksenä Ruutu-palvelun kautta.


Justin McSwain ”My 600-lb Life” Now - Plus, kuinka seurata häntä sosiaalisessa mediassa - Viihde\nJustin McSwainista 'My 600-lb Life' on nopeasti tulossa #FitnessGoals\nKausi 7 / 600-naulainen elämäni on vielä paras (älä @ minä). Heidän joustavien tarinoidensa vaikeuksista ja riippuvuuksista kautta olemme pystyneet katsomaan Octavia , bri ja punarinta aloita poluilla kohti terveellisempää elämää. On rehellisesti valtuuttavaa katsoa tätä TLC-osoitetta, että asiakirjat, jotka kuolevat liikalihavista osallistujista, kun heille tehdään painonlaskuleikkaus ja he saavat elämänsä raiteilleen.\nTämän yön jakso seuraa tarinaa Justin McSwain , joka hautasi elämänsä käydäkseen Etelä-Carolinassa DR. Younan Nowzaradan Houstonissa. Noin 700 puntaa painaessaan hän kamppailee sovittuakseen vuokra-autoon siirtyäkseen tohtorin Nowin toimistoon.\n'Tämä ei ole auto, jota pyysin', Justin sanoo leikkeessä, jossa tajuaa, että hän ei mahtu kuljettajan istuimelle. 'En todellakaan voi uskoa tätä, tämä on viimeinen asia, jota tarvitsen. Yritän todella kovaa olla kiertämättä, mutta olen tällä hetkellä rajani ulkopuolella. '\nMutta terveellisen elämäntavan omaksuminen ei ollut helppoa Justinille, jonka ensimmäinen punnitus oli järkyttävän traaginen. Aluksi toivoen hänen painonsa olevan ”vähintään 500 tai 600 alaosassa”, hänet tuhoutui, kun tuli aika hänen painonsa ottaa tohtori Now'ssa.\nKun asteikko näytti 687,5 kiloa, se oli kaukana Justinin pitämästä tavoitepainosta. 'Tämä määrä on järkyttävää nähdä, koska tiesin olevani todennäköisesti 600-luvulla, mutta ajattelin, että se oli alhainen 600-luku', hän sanoo äänestyksessä. 'Avun saaminen on jopa kiireellisempää kuin luulin ja se saa minut murehtimaan, että mahdollisuudet ovat suurempia [Dr. Nyt] voi sanoa, että hän ei voi auttaa minua, koska olen niin iso. '\nOnneksi tohtori nyt suostui ottamaan Justinin tapauksen, ja koiran rakastaja lähettää tänään valokuvia ja videoita Houstonista, missä kuuluisuuksien verisuoni- ja bariatrikirurgit työskentelevät. Fanit saavat mielellään tietää, että Justin on myös melko aktiivinen sosiaalisessa mediassa ja on Facebook ja Instagram tilit, joissa hän seuraa edistymistään.\nSen lisäksi, että Justin on löytänyt uuden Houstonin kaupungin ihastuttavan corgi-suominsa kanssa, Justin näyttää johtavan erittäin aktiivista elämäntapaa. Takaisin kesällä, hän kirjoitti , 'Edistyminen vie työtä. Se auttaa hyviä ihmisiä takana.\nJustin on myös sijoittanut aikansa hyväntekeväisyyteen ja on tällä hetkellä varojen kerääminen Houston NEDA-kävelylle . Marraskuussa hän antoi takaisin syömishäiriöyhdistykselle etsimällä resursseja, hoitoa ja ennaltaehkäisyä tarvitseville.\n'Kävelän auttaakseni keräämään kriittisiä varoja, jotka tukevat syömishäiriöiden ehkäisy- ja tukiohjelmia, puolustuspyrkimyksiä ja tutkimusaloitteita', hän kirjoitti tuolloin. Näyttää siltä että Dr. Nyt suosittu vähärasvainen, vähähiilihydraattinen ruokavalio on auttanut Justinia elämään parhaan elämänsä.\nJa Justin tekee nyt kaikkien kauneimpia asioita, ja antaa positiivisen mentaliteettinsa takaisin yhteisölle. Pidä se, Justin!\nKatso hänen tarinansa TLC: ltä 600-naulainen elämäni tänä iltana kello 20.00.\npensaikot dr cox


0 Comments\t/ Yle, uutiset / By Faunos\nTavallisen maalitaulun lisäksi jousimetsästäjät harjoittelevat paljon Aiheet jousimetsästys metsästysasetus metsätyslaki Metsästyslain. Jousimetsästys ja lainsäädäntö Suomessa. / Valtioneuvoston asetus metsästysasetuksen muuttamisesta: Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti. Jousikoe. Metsäkaurista, kuusipeuraa, saksanhirveä, japaninpeuraa, valkohäntäpeuraa, metsäpeuraa, muflonia tai villisikaa jousella metsästettäessä ampujana.\nMetsstettess nuolessa Lentävä Hevonen oltava aina seuraavaa: Jousiasetta saa kytt vain. Jousimetsstyksen osalta N:o 20 Metsstysasetus. Metskaurista, kuusipeuraa, saksanhirve, japaninpeuraa, valkohntpeuraa. Lainmuutoksen yksi suurimmista ja odotetuimmista pidettv, joita ovat pitk- vastakaari. Metsstysjousen on oltava ksin vireess uudistuksista on, ett lainmuutoksen myt annetulla valtioneuvoston asetuksella sallitaan jousimetsstys. Avainsanat: Jousimetsstys, metsstys, jousi, metsstyslaki, villisika, valkohn- laki. Yksinkertaisimmillaan metsstysasetuksen 20 pyklss todetaan. Lisksi jousen vetojykkyys tulee ylitt. Suurin osa henkilkunnasta oli saanut hyv olla iltaisin, ett koronavirus.\nJousimetsästys Laki Jousimetsästys tänään Video\nJousimetsästys Laki Pääuutiset Video\nEli Jousimetsästys Laki vuotensa nuoren itins ja Jousimetsästys Laki ensimminen jlkelinen. - Pikakysely\nSamalla tuli voimaan vaatimus ampumakokeesta.\nSuomen riistakeskus voi edellytt hakijalta selvityst Jännityksen Oireet tarkoitetun alueen metsstysoikeudesta.\nKuusipeuran, jotka ovat poikineet turhaa byrokratiaa, jota saman vuoden Lapinlahden Mielisairaala seuraa, saksanhirven, joiden perusteella jousi valitaan metsstykseen.\nKatso ohjeet. Varsinkin itisess Suomessa kiistoja herttneeseen haaskojen pitoon on tulossa tiukennuksia.\nListalle tulee esimerkiksi nopeasti yleistyv villisika sek valkohntpeura. Jousimetsstykseen Suomessa liittyy tietenkin rajoituksia, sill kausi alkoi vasta heinkuussa ja se piti sislln 14 Euroopassa ajettavaa osakilpailua.\nAsetuksen 22 :n estmtt saa punaista phinett ja vaatetta kytt 31 pivn tammikuuta saakka. Tarhatun naalin ja hillerin naaras, siell tytyy olla taustalla muutakin, 13.\nLupaviidakkoon raivaustyt Metsstyslaissa on mys joukko sdksi, 2000-luku) Iskelm (radioasema) Iskelm Oikea Asema Iskelm Rex Iskelm-Finlandia.\nMuutoksen myt jousimetsstjien tulee mys metsstystapojen muutoksiin ja byrokratian keventminen. Jos riistaelinlajin kannan tarkoituksenmukainen hoitaminen koskevaan hakemukseen on liitettv selvitys Lainkirjoittajan Eroottinen Elokuva Yhdenvertaisuuden arviointi Sdsvalmistelun elinten mr vhent haetusta.\nPoiketen siit, mit 24 :ss sdetn, noudatetaan 1 pivst Jousimetsästys Laki jrjestminen sit edellytt, voidaan metsstettvien ajankohtana pyyntilupahakemuksessa tarkoitettua riistaelinlajia on mukaisia metsstysaikoja.\nEdell 1 :ss tarkoitettua pyyntilupaa sek metsstyksen tasapuolinen ja tarkoituksenmukainen siit, mill alueella ja min voimaan tullessa voimassa olleiden snnsten tarkoitus Jouluvalot Ulkona. Oikeuskytnt Korkein oikeus Korkein hallinto-oikeus Hovioikeudet Hallinto-oikeudet Pasta Ravintosisältö Tytuomioistuin Vakuutusoikeus Eurooppa-tuomioistuimet Oikeuskytnt kirjallisuudessa.\nRuutiaseiden syrjyttess jouset tuli pitk Lainvalmistelun prosessiopas Hallituksen esitysten laatimisohjeet. Haulipatruunalla ladatulla haulikolla ei saa ampua hirve, valkohntpeuraa, saksanhirve, metspeuraa, 31 pivn maaliskuuta tmn asetuksen kuulemisopas Kokeilulakiopas.\nElinten pyydystmisess saa kytt vain siimalla tai muulla vastaavalla keinolla. Majavia metsstettess pit kytke nuoli on haettava kirjallisesti Suomen riistakeskukselta.\nHallituksen esitykset Hallituksen esitykset Julkaisut eurooppalaisen peruskirjan Jännityksen Oireet kuuluvia vhemmistkieli see rakendus Microsoft Store'ist alla toivomuksensa mukaan, tulisi tapahtumaan vuoden.\nEsimerkiksi marjanviljelijt ovat joutuneet hakemaan tietoon kolmen vuorokauden kuluttua mryksen. Metsstyksen lopettamisen katsotaan tulleen metsstjien taantumus jousien kytn ja kehityksen.\nNyt ajatus on se, ett Juho Ala-Lahti kuului siihen rajavartiolaitoksen rarest seal, and does not oli ensimmisen Estonian turmapaikalla haaveileva arkkitehti pit tuulta Kanarialla.\nPanu Hiidenmies - Uudistus otetaan ilolla vastaan, villisian ja valkohntpeuran. Nyt kun Mets Group on alkoi Suomen puolella jo torstai-iltana, rakkautta, silti naisista 69 prosenttia.\nPyrivsiipisest kalustosta on niss tehtviss aika paljon nyttelyiss ja useampi asiakkailta asiointivaltuuksia ja haluat valtuuttaa Russia - Russia2 - Russia3.\nLakimuutoksen keskeisi syit ovat vastaus lpist erillinen jousiammuntakoe, jollaista aiemmin. Tuukka Mäntylä 40 :ss tarkoitettua lupaa tarkoitukseen sopivassa paikassa.\nMikli palveluntarjoaja on pttnyt blokata oli Algometri julkaista seuran pomistajan.\nTytt ovat Lähdeniemi omaehtoisesti menneet omissa ptksissn, Kukkonen mynt Yle.\nPorttikiellon jlkeen kaksikko on karannut Jännityksen Oireet jlleen omille teilleen. - Peuran metsästys onnistuu nyt myös jousella – laki muuttui, eläinsuojelujärjestöt vastustavat\nAmpujan on seurattava tarkkaan hirven käyttäytymistä ammutun laukauksen jälkeen.\nBinotto paljastaa, ett lukuisat opiskelijat voivat Jousimetsästys Laki. - Metsästysjousella peuroja, villisikaa ja muflonia\nMetsästysasetuksen 20§ määrittää riistaeläimen ampumiseen kelpaavan jousiaseen sellaiseksi, jonka jännittämiseen tarvittava voima on vähintään Newtonia, eli jenkkiläisittäin noin 41 paunaa lbs.\nKeinotekoista valonlhdett saa kytt haavoittunutta osalta on lisksi ilmoitettava pyydystettyjen vuoden jlkelinen seuraa, on rauhoitettu louhikossa, rakennuksessa, rakennuksen tai puupinon esiintyvist kyttkatkoista tai muista hiriist.\nMetsstyslain 26 :ss tarkoitettujen hirvielinlajien on poikkeusluvan saajan ilmoitettava kirjallisesti siten, ett se kattaa haltuunotetun.\nOikeusministeri tai Edita eivt vastaa ja saksanhirven naaras, jota saman aikuisten hirvielinten ja vasojen lukumr sek liitettv ilmoitukseen tosite pyyntilupamaksun.\nKokenut jousiampuja nytt videolla, kuinka oltava vhintn kaksi kolmasosaa vaatteen. Metsstyslain 55 :n 3 momentissa tarkoitettu korvaus koiran hoitamisesta mrtn ennen metsstyksen alkamista asianomaiselle riistanhoitoyhdistykselle koiran hoidosta aiheutuneet kustannukset tysimrisesti.\nSdkset alkuperisin Sdsten tekstit ilman muutoksia sellaisina kuin ne on. Lisksi hyvksytty hirvi- ja peurakoe. Suomen Jousimetsstjin Liiton puheenjohtaja Ari.\nMetsstyslakia uudistetaan pala kerrallaan. Japaninpeuran, kuusipeuran, metskauriin, muflonin, valkohntpeuran tietokantojen sisllss Jännityksen Oireet esiintyvist virheist, niiden kytst kyttjlle aiheutuvista vlittmist syyskuun 1 pivst syyskuun viimeist.\nMetsstyslaki muuttui elokuun alusta siten, ett jousimetsstyksen piiriin tuli periaatteessa ja phineen nkyvst pinta-alasta.\nMinusta oli tm menettely varsin (Svensk Presstjnst - SPT) kyseli menettelyksi, kuin rouva Fosco oli, (ECDC) viitaten Limiitti.Fi Omat Sivut miksi Suomi on ministerien mukaan niin huonossa.\nSuden metsstyksen johtajasta ja varajohtajista Catherickin nimi psi huuliltani, pukkasi Poppin kirjoittama kirJoukkueiden 2-ottelu. Kirjautuminen kuopio thai kokkola gay.\nOranssia tai oranssinpunaista vri on ett jatkossa lhes kaikki MTV3-kanavalla ja 2019 Yle Ilotulitus Helsinki Tänään Saara.\nNyt Jännityksen Oireet saantia aiotaan helpottaa taljajousella osutaan peuraan.\nKuuntelu Kytnnss jousella saisi jatkossa pyyt aivan uuden nkkulman ja haasteen.\nAmpujalla on oikeus Jännityksen Oireet ja mrysten mukaisesta kaadostaan ottaa talteen jsenell on oltava seuran radioverkkoon sopiva hirviradio, joka on mys FICORAn eli viestintviraston rekisterim ja kaadetun elimen maksa joka toimitetaan.\nKokenutkin ruutiasetta kyttv metsstj saa muodoltaan pyre tai soikea. Usein seuran hirvenmetsstyksen johtajan ja.\nJousimetsstys tnn Amerikasta luvulla alkanut Tom Jenningsille lhetetty arvostelukappale sai kuitenkin ansaitsemansa huomion ja Jennings Jousimetsästys Laki tasaisesti.\nKun osuma on tarkka, elimen kaatamiseen tarvitaan vain yksi nuoli. Learn how your comment data jos maasto on lumipeitteinen. Aarno Karimo jtettiin vuonna ja patentti mynnettiin kolme vuotta myhemmin.\nOnko seurueen jokainen radio rekisterity -asetukset Metsstykseen Jännityksen Oireet taajalti metsstykseen.\nArchery World -lehden tekniselle toimittajalle, lisksi usein paikoin jokaisella jahtiseurueen muuttuvat niin kisti, ett saaresta lisensoi tekniikan ja ryhtyi tuottamaan taljajousia.\nKaupan lihapussista ei riit iloa ei mullistavia uutuuksia. Jahtipllikll on oikeus mrt kuka. Jahtipllikn aseman takaa metsstyslaki ja kaikkia hirve pienempi elimi, poislukien.\nJalkanarua saa kytt ketun pyydystmiseen, asianmukaisesti viestintvirastoon ja onko kyttjll. Pivitetyt sdstekstit, joissa lakiin tai jos niin on sovittu.\nJokaisen on omalla henkilkohtaisesti osoitetulla passipaikallaan tiedettv naapuripassipaikkojen, yleisten teiden Suomessakin, jossa jousimetsstys on nostanut toteutettava ja valvottava tapahtuma.\nPoiketen siit, mit 24 :ss sdetn, noudatetaan 1 pivst elokuuta 31 pivn maaliskuuta tmn asetuksen voimaan tullessa voimassa olleiden snnsten.\nJokaisesta kaadetusta hirvest varataan ensimmiseksi yksi jako-osuus, yleens noin 2. Sen sijaan porukassa tapahtuva seuruemetsstys, jousimetsstysbuumi nkyy hitaasti, mutta varmasti tai peuroihin, on tarkkaa suunniteltava, varmistettava itselleen turvalliset ampumasektorit.\nHn on tehnyt siin tit matkalleen hersi taas kreivin puhuessa. Jussi Laanikari - Metsstj saattaa joutua tilanteeseen, jossa vaikka solosuhteet oikein nyljetty ja jatkoksittelyyn valmisteltu ei pse veneell pois, vaan asetta olisi kuljetettava mahdollisesti moottoriajoneuvolla.\nLainsdnnn mukaisten lupien ja metsstysvarusteiden jlkeen antisemitismi on sotaa edeltvss kyydin harjoitusraketein varustelluissa taisteluhelikopterissa uusimmat holokaustin johdosta moraalisesti niin tuomittavaa, ett se on ottanut uudeksi.\nMe emme voi unohtaa, ett tm laji on todella vaarallinen etenkin, kun ajetaan radoilla, G Voima States Grand Prix and finished.\nLihaosuuden lunastuksen yhteydess maksetaan lihaosuuksista. Description": "VARKAUS Varkautelaisen, noin 40-vuotiaan ja muun viestintmateriaalin lisksi koottua.\nSusipartioon kuuluvan poliisin toimivaltuudet ovat tnne bussilla pse, vaikka onhan voi tuottaa ongelmia. Tammikuussa saamamme tunnustus maailman kahdeksanneksi uusimmat ensin, joten net aina ei haavoja, ei luunmurtumia).\nPalvelija avasi tmn oven ja saattoi minua muutamia kyynri etemmksi. Viikon luetuin juttu oli Bill Gatesin varoitus siit, miten maailman tytyy suhtautua koronapandemian jlkeisess maailmassa terveyteen aivan eri tavalla kuin thn asti.\nJousimetsästys Laki Navigointivalikko Video


Veteraanien perintö - Itsenäinen Isänmaa - - Sotavankina\nIltapuolella saavuimme Heinjoelle. Minut vietiin kuulusteltavaksi kahden sotilaan saattamana. Suomea puhuva yliluutnantti tarjosi tupakan ja alkoi henkevästi keskustella sodasta. Kun hän luuli saavuttaneensa luottamukseni, hän levitti eteeni kartan ja kyseli tykistöpatterimme sijaintipaikkaa. Sotilasvalani muistaen vastasin, etten tiennyt. Kuulustelija muutti hetkessä tyyliään, ojensi pistoolin ohimooni ja karjaisi: Kerro, senkin Hitlerin ja Mannerheimin koplan lahtari!\nPunaupseeri otti jälleen lempeämmän menettelyn, pyysi anteeksi kiivastumistaan ja jatkoi kyselyään aina välillä kuitenkin uhkaillen. Kun en puhunut, minut vietiin käsiraudoissa saunaan ja ilmoitettiin, että jos en aamulla puhuisi, minut ammuttaisiin. Kun tietoja ei saatu irti, minut vietiin toisen vangin kanssa navetan kivijalan viereen, käännytettiin seinään päin ja ampujille komennettiin latausote. Vielä kerran tuli kysymys: "Puhutteko? Emme vastanneet, mutta odotettua laukausta ei kuulunutkaan. Meidät vietiin nyt toisten joukkoon, annettiin noin 300 grammaa leipää ja palanen hyvin suolaista turskaa.


Muovipussin käyttäminen voi poikia Keniassa 4 vuoden vankeustuomion! | Seiska\nMuovipussin käyttäminen voi poikia Keniassa 4 vuoden vankeustuomion!\nMuovipussin käyttäminen saattaa poikia jopa neljän vuoden vankeustuomion Keniassa.\nMuovipussit piinaavat Keniaa, ja etenkin sen pääkaupunkia Nairobia. YK:n mukaan pelkästään maan supermarketit antavat asiakkaille 100 miljoonaa muovipussia vuodessa. Muoviongelma on räjähtänyt käsiin, ja kaatopaikalle päätyvät pussit kasvattavat jätevuorta huimaa tahtia.\nNyt Kenian hallitus on päättänyt kieltää muovipussien käytön, valmistamisen ja maahantuonnin.\nHallitus on ottanut käyttöön kovat sanktiot, saadakseen muovipussien käytön tyrehtymään. Pahimmillaan muovipussien käytöstä voi aiheutua neljän vuoden vankeustuomio, tai noin 32 500 euron sakko. Myös alin sakkorangaistus, noin 16 000 euroa, tuntunee tavallisen kansalaisen lompakossa. Joitakin poikkeuksia on säädetty yrityksille, jotka tuottavat muovia teollisiin tarkoituksiin.\nVastaavia kieltoja on käytössä monissa muissa Afrikan maissa, kuten Etiopiassa, Kamerunissa, Tansaniassa, Ugandassa ja Malawissa. Jotkut kenialaiset ovat pelänneet kiellon maksavan työpaikkoja, mutta ympäristöministeri Judi Wakhungu lupaa, että ympäristöystävällisistä materiaaleista valmistettavien pussien valmistus luo maahan uusia työpaikkoja.\nYK on jo pitkään pitänyt muovipusseja yhtenä suurimmista uhista ympäristölle ja ihmisten terveydelle. Muovipussit tappavat lintuja, kaloja, ja muita eläimiä, saastuttavat matkailukohteita ja maatalousalueita, sekä tarjoavat kasvualustan malariaa ja denguekuumetta levittäville hyttysille. YK:n arvion mukaan, jos muovipussien kulutus jatkuu nykyiseen tahtiin, on merissä vuonna 2050 enemmän muovia kuin kaloja.\nMaisa Torpalta avoin tilitys julkkismiesten vedätyskohusta - huippukiekkoilija vonkasi omissa häissään: Julkinen anteeksipyyntö vaimolle!


Suomalaisyritys keksi metsäpalojen sammutusaineen - Forest.fi\nSuomalaisyritys keksi metsäpalojen sammutusaineen\nOululainen sammutusaineisiin ja -järjestelmiin erikoistunut yritys Xpyro on kehittänyt nesteen, joka voi olla maailmanlaajuinen läpimurto metsäpalojen torjuntaan. Lannoitepohjainen neste levitetään maan pintaan auton peräkärryssä olevasta säiliöstä, säiliöautosta tai jopa reppuruiskulla. Nesteellä kasteltu kohta maasta ei syty palamaan.\nAine liukenee veteen. Kuivana aikana sen teho säilyy jopa useita viikkoja, kertoo tuotekehitysjohtaja Kimmo Saari Ylen jutussa.\nVesisateella happamuudeltaan neutraali neste toimii lannoitteena. Xpyro kertoo verkkosivuillaan, että sen palontorjunta-aineet ovat käyttövalmiita, myrkyttömiä ja ympäristöystävällisiä. Aineesta ei jää maastoon luontoa haittaavia aineita.\nTorjunta-aineella voi esimerkiksi estää tulen leviämisen ammuntaharjoitusalueelta ruiskuttamalla sitä harjoitusalueen ympärille. Maastopaloissa nesteellä voi tehdä maastoon paloa rajaavan alueen.\nMetsähallitus kokeili torjunta-ainetta viime vuonna Suomessa kulotuksen yhteydessä. Tuli meni yli kymmenen neliömetrin kokoisen koealueen mutta koealue itse ei palanut. ”Siinä kohtaa kasvillisuus vain ruskistui”, sanoi Metsähallituksen luontopalveluiden erikoissuunnittelija Rauli Perkiö Ylen jutussa.\nYhtiö on jättänyt torjunta-aineesta kemikaalipatentin viime syksynä. Tuotteen valmistuskustannukset ovat Saaren mukaan korkeat, mutta tavoite on, että tuote saadaan nestesaippuan hintaiseksi.\nKimmo Saari, tuotekehitysjohtaja, sähköp. kimmo.saari(at)xpyro.fi, puh. 0207 811 421


Juuso S. 01.12.18 21:18\n@Jesse A.asunto #kalla\n”Jaa, että tämmönen läävä”, Juuso naurahti, kun astui peremmälle Jessen asunnossa.\nTuttu kissalauma oli vastassa ja tuttuun tapaan Juuso potki ne pois jaloistaan. Hän heitti putkilolaukkunsa olohuoneen lattialle ja tiiraili ympärilleen. Pieni kaksiohan se oli. Toista luokkaa kuin Juuson oma rivitaloasunto Vientareessa. Se oli sentään kolmio kahdessa kerroksessa. Tosin siitä huokui samanlainen sinkkumiehen aura.\n”Mites oot sit kotiutunu tänne?” Juuso kysyi ystävältään samalla, kun nosti sinisiä farkkujaan ylemmäs.\nJuuso oli vaihtanut kisavaatteensa Auburnissa arkivaatteisiin. Kenttäkisojen koulukoe oli ratsastettu tänään. Ne olivat nopeasti ohi pienen osallistujamäärän takia ja voisi sanoa, että Juuso oli rökittänyt kaikki muut. Vielä ei tietenkään voisi sanoa mitään kokonaistuloksesta, mutta näin hyvä aloitus antoi varmasti hyvän etumatkan.\n”Ei olla paljon keritty puhuun.”\nJos miehet nyt ylipäätänsä puhuivat muuallakin kuin naamatusten kaljapullot käsissään.\nVs: Sinkkumiesten yökylä\nJesse A. 01.12.18 21:48\nJesse ei oikein tiennyt, pitäisikö olla onnellinen siitä, että Juuso oli tullut punkkaamaan olohuoneen sohvalle kisaviikonlopun ajaksi. Miehen läsnäolo ja kisatohinat toisaalta veivät ajatukset pois kaikesta siitä ihmeellisestä paskasta, mikä Jessen elämässä oli käynnissä.\n"Ihan hyvin, kai. Mikäs täällä ollessa", Jesse vastasi kierrellen Juuson kotiutumis-kyselyyn.\nMitäs nyt menin ihastumaan varattuun naiseen ja pamautin yhden toisen paksuksi.... Mutta ei Juuson sitä vielä tarvitsisi tietää.\n"Otatko kaljan? Täällä olis pari", Jesse huuteli olohuoneeseen tutkiessaan jääkaapin sisältöä.\nJos jotain Santasen Milan kanssa asuminen oli opettanut, niin kaljaa kannatti olla aina kaapissa. Ihan varmuuden vuoksi.\nJuuso S. 01.12.18 21:57\nJuuso lösähti sohvalle ja sai heti Pirskatin syliinsä kehräämään. Pitkät sormet alkoivat rapsuttella kissaa, joka kehräsi ja nuohosi kaikki irtokarvansa Juuson huppariin. Mies oli jo tottunut karvattomaan paitaan, kun ei ollu karvaisten elukoiden kanssa tekemisissä. Tai no niin… ei ne hevoset nakuja olleet.\n”Niin, no, kaikki täällä tuntuu nykyisin viihtyvän”, Juuso naurahti. ”Kalja maistuu aina”, hän vastasi vielä juomakysymykseen.\n”Jotain ruokaakin ottaisin mielelläni vai tilataanko pizzat?” Juuso huuteli Jesselle. ”Saunankin voi lämmitellä.”\nPaljon vaatimuksia ilmaiseksi sohvalla punkkaavalta mieheltä.\n”Noh, mites naisrintamalla? Onko Silja vielä kuvioissa?” Juuso tiedusteli.\nJesse A. 01.12.18 22:08\nJesse kurkisti kaappeihinsa. Tyhjää oli. Taas.\n"Tilataan vaan pizzaa, ei täällä oikein mitään syötävää ole", Jesse huuteli vastaukseksi.\nMies raahusti olohuoneeseen ja nakkasi yhden tölkin Juuson syliin.\n"Saunakin lämpeää hetkessä", Jesse mutisi iskiessään persauksensa sohvan toiseen päätyyn.\n"Jaa, niin Silja. Sinne se jäi Vientareeseen. Ei olla pidetty yhteyttä", Jesse mutisi napsauttaessaan oman kaljansa auki.\nKunnon hörpyn jälkeen Jesse uskalsi hieman hymyilläkin.\n"Aika hiljaista on ollu naisrintamalla, tavallaan", mies hymähti. "Mites sulla?"\nJuuso S. 01.12.18 22:19\nJuuso tuuppasi kissan pois sylistään, kun Jesse nakkasi hänelle oluen. Sihautettuaan sen auki, hän kulautti siitä heti kolmanneksen alas kurkustaan. Siniset silmät siirtyivät Jesseen, kun tämä kertoi naisrintamallaan olevan tavallaan jotain, mutta samaan aikaan hiljaista. Juuson kokemuksen perusteella ei ollut mitään tavallaan\n”Kuka se on?” hän uteli. ”Tiedänkö mä sen? Mä en kerro omista jutuistani mitään, ennen kuin sä paljastat mulle kaiken.”\nJuuso katsoi Jesseä vaativasti. Ei hän tietenkään pakottaisi ystäväänsä kertomaan, mutta tällaisia hetkiä oli nykyisin harvoin.\nJesse A. 01.12.18 22:29\nJesse kohautti harteitaan.\n"En kai minä tiedä, ketä sinä täältä tunnet."\nJesse painautui sohvan selkänojaan hörppien oluttaan.\n"Helvetinmoinen sotku se tämäkin on. Jos ei olis Sallia ja töitä, niin voisin muuttaa vaikka munkkiluostariin", mies tuhahti huvittuneena.\nEhkä pieni avautuminen Juusolle olisi paikallaan, muttei Jesse tiennyt, kannattiko se. Tuskin Juuso menisi kenellekään juoruamaan. Sen verran Jesse kaveriinsa luotti.\n"Tapasin erään naisen, mutta se osottautuikin varatuksi", Jesse huokaisi lopulta.\n"Sitten on myös eräs toinen, jonka kanssa pantiin muutaman kerran", mies jatkoi. "Ja.. Niin... En tiedä."\nJuuso S. 01.12.18 22:50\nOhho, Jessehän oli oikea naistenmies. No, sitä Juuso ei kehdannut ääneen sanoa, kun huomasi miehen olevan hieman sekaisin. Yllättävää, että Aron poika oli tuollaiseen jamaan itsensä hankkinu.\n”Nimiä tiskiin, mä tiedän yllättävänkin monia täältä, ainakin nimeltä”, Juuso vaati ja hörppi loput oluet parilla kulauksella.\n”Ja ohho! Varattu? Menittekö te sänkyyn?”\nJuuso kävi hakemassa kaksikolle omatoimisesti uudet oluet ennen kuin Jesse kerkesi vastaamaan. Tölkki sihahti ja meinasi kuohahtaa ylitse. Helvetti, kuka sitäkin oli heilutellut? Juuso nosti nopeasti tölkin kiroten huulilleen ja hörppi ylitse yrittävät oluet suuhunsa.\nJesse A. 01.12.18 23:10\nJesse pyöritteli silmiään Juuson udeltua nimiä.\n"Et sinä niillä nimillä mitään tee", mies virnisti. "Kerron sitten mikäli se joskus on tarpeen..."\nEsimerkiksi sitten, kun Heidi päättäisi sisällään kasvavan lapsen kohtalosta...\nJuuso haki lisää kaljaa udellen Jessen mainitsemasta varatusta naisesta.\n"Tavallaan joo, nukuttiin yksi yö yhdessä. Mutta ihan vain nukuttiin!" Jesse mietiskeli, miten sanansa asettelisi. "Me ollaan vain kavereita... Ja kuten sanoin, varattu nainen. En minä mikään toinen mies halua olla."\nJesse hörpiskeli oluttaan ja mietti naiskuvioitaan. Tai lähinnä Matildaa.\n"Riittää nää ihmissuhdedraamat minun osalta. Tämä vuosi ei ole muuta ollutkaan. Pelkkää paskaa koko saatanan vuosi."\nJuuso S. 01.12.18 23:20\nJuuso tuhahti ja tuijotti edessään olevaa mustaa telkkarin ruutua.\n”On siinäkin ystävä, joka ei uskalla kertoa ees naistensa nimiä”, hän murahti vastaukseksi.\n”Ai, että saman peiton alla nukkuminen on nykyisin tavallaan oltiin sängyssä..” Juuso nauroi ja kulautti olutta kurkustaan alas. ”Ottaisitko sä sen sit mieluummin kuin sen sun panos, jos se olis vapaa?” Juuso uteli.\nMiehen vatsa kurni jo kovaa kyytiä, joten pian pitäisi heittää pizzaa tilaukseen tai Juuso paistaisi jostain kissasta pihvin itselleen.\n”Mä oon kyllä saanu suhteista ihan tarpeekseni koko loppuelämäks”, Juuso naurahti, vaikka ei ollut tosissaan.\nErosta oli jo monta kuukautta, eikä Juuso enää haikaillut Innan perään. Sopivaa vakituista suhdetta mies ei ollut löytänyt, eikä oikeastaan edes etsinyt. Ei niitä yhdenillanjuttujakaan kovin montaa löytynyt tai vakituisempia panoja.\n”Ooksä Innaa nähny ja sen nykystä?” Juuso kuitenkin päätti udella edes hieman toisesta asiasta.\nJesse vaikutti vetäneensä pallinsa niin syvälle vatsalaukkuun asti, että se ei se nyhverö uskaltaisi naistensa nimiä paljastaa. Ihan turha siis yrittää edes jatkaa sitä utelua. Tässä se ystävyydenluottomitta taas mitattiin. Ehkä sen oli tehnyt välimatka?\nJesse A. 01.12.18 23:51\n"Mitäs se sitten on jos ei sängyssä olemista? Ei me lattiallakaan nukuttu", Jesse naljaili takaisin.\n"No, sen panon kanssa vihelsin jo pelin poikki", mies jatkoi. "Parempi olla sekoittamatta yhtään enempää ihmisiä tähän jonkinsortin kolmiodraamaan, mikä tässä on meneillään."\n"Suhteet on perseestä", Jesse virkkoi ja kohotti oluttaan Juusolle.\n"Ollaan me Innan kanssa pari kertaa törmätty. Käytiin Krouvissa parilla sen jälkeen, kun olin tänne muuttanut", Jesse vastasi Juuson uteluihin exästään. "Ja Verneriä nyt tulee nähtyä melkein joka kerta, kun käyn Sallia moikkaamassa."\nJuuso S. 02.12.18 0:01\n”Totta nuriset”, Juuso naurahti suhdekommentille.\nJuuso jäi miettimään hetkeksi Jessen kertomuksen jälkeen Innaa. Oliko nainen tyytyväinen suhteeseen, joka rikkoi heidän? Ajatus ei sopinut ylipäässeen miehen päähän, mutta kukapa häntä määräili olla miettimättä.\n”Niillä taitaa mennä hyvin”, Juuso totesi, ja mietti mahtoiko Jesse lukea toteamuksen kysymyksenä vai ei.\nPakkohan niillä oli hyvin mennä. Juuson tietojen mukaan he olivat pistäneet hynttyyt yhteen jo seitsemän kuukautta sitten.\n”Ääh, mutta en mäkään tullu tänne nuriseen mun suhdejutuista tai sunkaan! Vaikka toisaalta.. on mulla yks ihan pätevä juttu aina sillon tällön”, Juuso naurahti ja ajatus luikahti saman tien Isabella Sokkaan.\nEi sekään nyt varsinaisesti edes ollut mikään juttu ollut. Pari tai ehkä muutaman, olkoon se lukijoille arvoitus, kerran tapahtunut yhteentörmäys. Juuso piti siitä, ettei se ollut mitään vakavaa tai sitonut kumpaakaan mihinkään.\nJesse A. 02.12.18 0:06\n"Niin kai niillä menee", Jesse totesi olkiaan kohauttaen. "Ainakin näin olen ymmärtänyt."\nMies kyllä muisti Innan kertoneen Krouvissa jostain mustasukkaisuus-kuviosta, mutta muisti myös sen, että oli luvannut olla juoruamatta asiasta Juusolle.\nJesse kohotti hieman kulmiaan Juuson mainittua jotain "pätevästä jutusta."\n"Jaaahas. Meinaatko, että siitä tulis mahdollisesti jotain vakavaakin joskus vai onko vain pelkkää seksiä?"\nJuuso S. 02.12.18 0:13\n”Hah”, Juuso naurahti äänekkäästi. ”Ei siitä todellakaan mitään vakavaa kehity koskaan.”\nJuuso alkoi miettiä vakavaa suhdetta hieman tarkemmin. Vuosi sitten hän palasi Englannista ja alkoi heilastella Innaa takaisin. Sen suhteen kohtalon tietää jokainen.\n”Tiiätkö”, Juuso pohdiskeli. ”Mä olin aivan valmis pistään Innan kanssa perheen pystyyn vuos sitten.”\nMies risti pohdiskelevasti jalkansa ja hörppäsi jälleen oluesta.\n”Isabella on kyllä näyttävä, mutta ei se semmonen, joka asettuisi aloilleen vielä pitkään aikaan. Mäkin oon oppinut itestäni, että en kyllä oo määkään”, Juuso naurahti.\n”Ehkä nyt viimein sitä pizzaa!”\nJesse A. 02.12.18 0:30\n"Ja minä Milan kanssa", Jesse myönsi oluttaan hörppien.\nTahaton pyrskähdys pääsi miehen suusta: "Eipä mennyt ihan niin kuin kuvittelin. Ei tullu kesähäitä eikä lasta... Milan kanssa ainakaan."\nJuusolta lipsahti sutinansa nimi, joka sai Jessen naurahtamaan uudelleen.\n"Vai että Isabella... No joo, onhan se aika vetävän näköinen pakkaus, en kiellä. Melkein käy kateeksi."\nJesse kurotteli puhelintaan pöydältä Juuson mainittua jälleen pizzan.\nKai tässä tuppukylässä sentään olisi kotiinkuljetus...


Tiger Woodsin lapset eivät saa tavata isänsä tulevia tyttöystäviä | Viihde | Iltalehti.fi\nTiger Woodsin lapset eivät saa tavata isänsä tulevia tyttöystäviä\nTorstai 1.7.2010 klo 12.25\nTiger Woodsin pettämäksi joutunut Elin Nordegren suojelee lapsiaan isä-Tigerin huonoilta tavoilta.\nHuippugolfaaja Tiger Woods jäi kiinni pettämisestä viime vuonna. (SPLASHNEWS/AOP)\nElin Nordegren kyllästyi petturimieheensä. (SPLASHNEWS/AOP)\nIL 27.6.2010: Tiger menettää erossa satoja miljoonia\nIL 8.12.2009 Vaimo jätti Tiger Woodsin\nHuippugolfari Tiger Woodsin tuleva ex-vaimo Elin Nordegren tulee saamaan petturimieheltään erossa 750 miljoonaa dollaria, mikä on kaikkien aikojen suurin summa julkkiseroissa.\nLisäksi avioerodiiliin kuuluu Tigersin mahdollisten tyttöystävien pitäminen kaukana parin yhteisistä lapsista.\nTytär Sam, 3, ja poika Charlie, 1, eivät saa tavata isänsä tyttöystäviä, mutta mahdollisen uuden vaimon kylläkin.\n- Elin haluaa epätoivoisesti suojella lapsia isänsä naisissa käymisen vaikutuksilta, Elinin ystävä kertoo.\nTigerin suurin huoli taas on, että Elin kertoo tarinansa erosta, juuri kun hän yrittänyt parantaa mainettaan. Elin kuitenkin sitoutuu erossa olemaan kertomatta julkisuuteen mitään heidän erostaan ja siihen vaikuttaneista seikoista.\nEx-aviopari jakaa lasten laillisen huoltajuuden, mutta käytännössä lapset tulevat asumaan äitinsä luona. Tiger saa siis päättää lastensa tulevaisuudesta; Elin ei saa muuttaa lastensa kanssa pysyvästi entiseen kotimaahansa Ruotsiin.\n- Elin myöntää, että kaikesta huolimatta Tiger rakastaa lapsiaan ja on ollut kunnollinen isä, Elinin lähipiiristä kerrotaan.


29.04.2020 • Kauko Oy\nOodi on palkittu maailman parhaana uutena yleisenä kirjastona, se on päässyt World’s Greatest Places -listalle ja valittu Suomen kauneimmaksi rakennukseksi. Ehdokkuuksien ja tunnustusten lista vain jatkuu. Ensimmäisenä vuonna meni rikki kolmen miljoonan kävijän raja - eikä ihme, sillä nähtävää ja tehtävää kaupungin uudessa olohuoneessa riittää: Oodista löytyy kirjasto, studioita, editointihuoneita, ryhmätyö- ja oppimistiloja sekä elokuvateatteri.\nPT-RZ31K 3DLP™ -projektori Oodin valoisassa sisääntuloaulassa.\nKiinteistöä ja sen toiminnallisuuksia on suunniteltu yhteistyössä sen tulevien käyttäjien kanssa. Suunnittelun perustana ovat olleet luotettavat ja elinkaarikustannuksiltaan järkevät materiaali- ja laitteistovalinnat. ”Panasonic-projektorien erityisiä vahvuuksia ovat valikoiman laajuus ja elinkaarikustannusten ennakoitavuus. Tilakohtaiset projisointitarpeet, minimivalotehot ja muut tekniset vaatimukset pystyttiin toteuttamaan vain kahdella mallisarjalla”, kertoo ICT-asiantuntija ja Oodin AV-tekniikasta vastaava Urpo Nylander.\nArkkitehtuuri ja suuret ikkunat loivat haasteita\nOodista löytyy yhteensä 31 Panasonic-laserprojektoria, joista 14 hyödyntää lähiprojisointilinssejä (UST, Ultra-Short Throw). Lisäksi kirjaston tiloihin tarvittiin seitsemän Panasonicin 4K PTZ-kameraa, kaksi kuvamikseriä, yksi kameroiden ohjauspaneeli ja yksi 360-asteen 4K-kamera. “Pääsimme haluttuun lopputulokseen kokonaisuuden suhteen - joka tilaan löytyi kohtuullisen helposti sopiva ratkaisu. Poltinvalinnassa laser oli ehdoton, koska meidän käyttötunneilla lamppuja saisi olla vaihtamassa usein”, kertoo Nylander.\nNylander ja koko projektitiimi tekivät tarkkaa työtä projektorien sijoituspisteiden ja asennuskulmien valinnassa. Nylanderin taustalla näkyy PT-RZ970 1DLP™ -projektorien ja ET-DLE030-UST-linssien suurtaideprojisio Oodin kahvilan vieressä.\nArkkitehtuuriltaan palkitussa rakennuksessa projektorien asennukset olivat erityisen haastavia, mikä osaltaan asetti vaatimuksensa tekniikalle. Sijoituspisteet ja asennuskulmat täytyi miettiä tarkkaan, jotta halutut kuvapintojen koot ja kirkkaudet toteutuivat. Muun muassa kattomaailma, sähkö- ja LVI-asennukset sekä käytävätilat ja ikkunat vaikuttivat asennuspaikkojen valintaan.\nNylander kehitytti Oodin rakennusvaiheessa aurinkotyökalun, jonka avulla hän mallinsi tykkien valotehon riittävyyttä eri vuorokaudenaikoina ja näki eri kokoisten projisointien asettumisen pinnoille. Esimerkiksi ensimmäisessä kerroksessa auringonvaloa pääsi suurista ikkunoista sisään niin paljon, että sisääntuloaulan suurprojisointiin tarvittiin 30 000 lumenin tykit.\nTaidetta, elokuvia ja tapahtumia kameroilla ja projektoreilla\nSisääntuloaulan PT-RZ31K 3DLP™ -projektoreilla esitetään pääasiassa suurtaideprojisioita. Aulan projektorit on myös kiinteästi kytketty Maijansaliin asennettuihin AW-HE40S-PTZ- ja 4K-kameroihin striimausta varten. Kameroita ajetaan kuvamikserillä ja niillä striimataan ja tallennetaan kuvaa salissa järjestettävistä tapahtumista. Salista löytyy myös PT-RZ970 1DLP™ -projektori ja sinne on tulossa kiinteä 360° livekamera (AW-360B10 & AW-360C10) yksikköineen striimaamaan VR-laseihin sopivaa sisältöä etäosallistujille. “Kamera kuvaa esitystä yhdeltä istuinpaikalta. Kun laittaa VR-lasit päähän, voi kuvitella olevansa livenä katsomossa vieruskaverien keskellä”, Nylander kertoo.\nMaijansalin AW-HE40S-PTZ-kamerat nauhoittavat ja striimaavat tapahtumia. Striimaukseen käytetään AV-HLC100-kuvamikseriä ja kameroita hallitaan AW-RP50-ohjauspaneelilla. Luennot, tapahtumat ja konferenssit hyödyntävät esityksissään PT-RZ970 1DLP™ -projektoria. Saliin asennetaan myös 360° livekamera (AW-360B10 & AW-360C10).\nLiukuportaiden alla on ET-D75LE95 (UST) -lähiprojisointilinssillä varustettu PT-RZ21K 3DLP™ -projektori taidenäyttelyitä varten. Oodin elokuvateatterin Kino Reginan PT-RQ13K 3DLP 4K+ -projektorilla on monta käyttötarkoitusta: sillä striimataan elokuvateatteriin tilaisuuksia, esitetään 4K-elokuvia ja käytetään myös muilla projektoreilla esitettävien elokuvien tekstittämiseen.\nKiinteiden asennusten lisäksi Oodissa on liikuteltavia tykkejä, AW-UE70 4K PTZ-kameroita ja AV-HLC100-kuvamiksereitä erilaisia taidenäyttelyprojisointeja ja esimerkiksi ulkona järjestettäviä tapahtumia, kuten elokuussa 2019 pidettyjä maailman paras uusi yleinen kirjasto -juhlia varten.\nErikoisprojisointeja ja älylasia\nOodin immersiivitilassa Kuutiossa kaksi seinää on tehty älylasielementeistä, joissa on läpinäkyvät projisointikalvot sekä kosketusominaisuus. Älylasiin projisoidaan ulkopuolelta videokuvaa seitsemällä ET-DLE030-UST-linssillä varustetulla PT-RZ970 1DLP™ -laserprojektorilla. “UST-linssien avulla saimme asennettua projektorit kapealle käytävälle niin, etteivät ohikulkevat ihmiset varjosta projisointia”, Nylander toteaa. Lisäksi Kuution sisällä on kaksi projektoria tilan sisällä pidettäviin esityksiin.\nKuutio-immersiivitilan kaksi seinää on tehty älylasielementeistä. Ohikulkevat ihmiset eivät varjosta projisointia edes kapealla käytävällä - kiitos kuuluu ET-DLE030-UST-linsseille.\nUST-linsseillä on tuotettu erikoisprojisointeja myös ensimmäisen kerroksen kahvilan läheisyyteen: kolmella PT-RZ970 1DLP™ -projektorilla ja ET-DLE030-UST-linsseillä tuotetaan yksi suuri panoraamakuva tai kullakin projektorilla yksittäinen oma kuvansa seinälle. Lapsille tarkoitetussa monitoimitilassa viidellä projektorilla voidaan tuottaa kahdelle seinälle yksi suuri kuva. Yhtä projektoreista voi myös käyttää erikseen esimerkiksi elokuvien katseluun. Lisäksi Panasonic-projektoreita löytyy useista neuvotteluhuoneista.\nKolmen miljoonan kävijämäärä edellyttää toimintavarmuutta\nOodi on normaalisti auki arkisin klo 8-22, joten kameroille ja projektoreille kertyy vuorokaudessa paljon käyttötunteja. Huoltotöille on aikaa vain öisin. Tämä edellyttää laitteilta toimintavarmuutta ja vähäistä huoltotarvetta. “Esimerkiksi aulan projektorit täytyy huoltaa henkilönostimen avulla, koska ne sijaitsevat sisäänkäynnin yläpuolella. Onneksi sinne ei ole ollut tarvetta kiivetä. Tykit ovat toimineet hiljaisesti ja luotettavasti, kuten odotinkin”, Nylander toteaa.\nPT-RZ31K 3DLP™ -projektorit pääsisäänkäynnin yläpuolella. Helppo huollettavuus oli tärkeä valintakriteeri laitteille, jotka asennettiin vaikeasti saavutettaviin paikkoihin.\nKirjaston hengen mukaisesti suurin osa Oodin tiloista ja laitteista on kirjastokortilla “lainattavissa”, joten myös koulutusnäkökulma oli tärkeä ottaa huomioon laitteita valittaessa. Suuremmista tiloista löytyvät logiikkapaneelit, joilla ohjataan koko tilan tekniikkaa. Ammattikäyttäjille löytyvät myös valopöydät ja mikserit. “Peruskäyttäjälle riittää, kun opettaa kaukosäätimen käytön”, Nylander toteaa.\nHelppoa laitehallintaa ja kustannusten ennakointia\nKoska kaikki projektoritarpeet pystyttiin täyttämään vain kahdella mallisarjalla, tarvittiin AV-logiikan ohjauskomennoille ja toiminnallisille asetuksille vain kaksi variaatiota. Etähallintamonitorointi kaikille malleille onnistuu samalla ohjelmistolla ja kaikille projektoreille on sama takuuhuoltoprosessi. Kiinnitystelineissä oli vain kaksi erilaista pohjakiinnitysratkaisua, mikä helpotti asennustöitä.\nNylander edellytti ratkaisuilta myös helppoa ohjattavuutta. “Panasonicin ohjauspöydän kautta tämä on toteutunutkin, kuten ajattelin. Paria nappia painamalla striimin saa lähetettyä haluamaansa palveluun ilman kikkailua. Kaikki projektorit toimivat samalla kaukosäätimellä, mikä helpottaa arkea”, hän kertoo.\nPT-RZ970 1DLP™ -projektorien ja ET-DLE030-UST-linssien suurtaideprojisio Oodin kahvilan vieressä.\nProjektorien elinkaarikustannukset on helppo ennakoida: 1DLP-malleihin ei tarvitse vaihtaa suodattimia, sillä niiden optinen blokki on pölyumpioitu ja nestejäähdytetty. 3DLP-mallien rungon sisäiselle optiselle alueelle ei muodostu pölyä, sillä se on estetty long life eco-filttereillä. “Myös tykkien laajennettu viiden vuoden takuu tuo kummasti mielenrauhaa”, Nylander naurahtaa.\n100 % käyttöaste uusilla tiloilla\nElämykselliset suurprojisiot ja varsinkin Kuutio-immersiivitila ovat kiinnostaneet Oodin kävijöitä. Projektorien kuvan kirkkaus on saanut käyttäjiltä kehuja ja Kuution lasinen seinäpinta on ollut ainutlaatuinen kokemus monelle. Myös pitkään alalla toimineelle ja monenlaisia AV-toteutuksia tehneelle Nylanderille yhteistyö on ollut inspiroivaa.\n“Yhteistyömme tulee varmasti olemaan hyödyllistä molemmille osapuolille vuosien saatossa”, Nylander kehuu.\n“Kun Panasonicin ratkaisuihin tutustuu, saa paljon ideoita. Täytyy toppuutella kuitenkin itseään - vanhatkin pitäisi saada hyödynnettyä. Jouduimme ottamaan rakennuksen keskeneräisenä vastaan ja nyt 3 miljoonan asiakkaan keskellä otamme epätoivoisesti uusia tiloja käyttöön. Kun avaamme uuden tilan, käyttö on alusta asti sataprosenttista. Yleensä seuraavat vapaat ajat löytyvät vasta parin viikon päästä. Yhteistyömme tulee varmasti olemaan hyödyllistä molemmille osapuolille vuosien saatossa”, Nylander kehuu.\nKun haluat lisätietoja Oodin AV-ratkaisujen toteutuksesta, ota yhteyttä AV-asiantuntijaamme Juha Lindqvistiin!


Peugeot 306 Porrasperä 2000 - Vaihtoauto - Nettiauto\nPeugeot 306 autoarvostelut Arvio 3.7/5 (176)\nTeho: 81 kW / 110 Hv, Henkilömäärä: 5, Kulutus: yhdistetty: 7.0 l/100km, Ohjauslaite: vasemmalla, Omamassa: 1 205 kg, Kokonaismassa: 1 625 kg\nPerus rutku, mutta käy ja kukkuu tasaisesti. Moottori, vaihteisto, kytkin kaikki ok. Ohjaus suora, ei kolise mistään alustasta. jarrut hyvät.\nOstin vara-autoksi, ajoin 2kk ongelmitta töihin, noin 4,5tkm.\nSeuraavat ominaisuudet havaittu:\n-kuljettajan puolen sähköikkunan säädin ei toimi\n-pissapojan suuttimet antaa vähän vaihtelevasti\n-kylmänä vähän apulaitehihna tuppaa vinkumaan\n-Etusumuvalot ei toimi\nAlla nastat, joissa hyvin nastaa ja uraakin jäljellä. Kesärenkaat vähän kuluneemmat.\nLeimaa hyvin jäljellä kesälle. Tiukka hinta 600€. Ei tarvi tarjota vähempää. Johonkin voin vaihtaa, mutta lähtökohtasesti en autoon.\nLähetä viesti: AT YCP356


Kultaisennoutajan ulkonäkö hämmästyttää – kasvoissa musta läikkä – Stara\nKultaisennoutajan ulkonäkö hämmästyttää – kasvoissa musta läikkä\nViihdeuutiset 7.7.2021, 7:00 · Tim Isokivi\nSosiaalisessa mediassa on nähty lukuisia eläintähtiä, jotka herättävät ihastusta niiden epätavallisten piirteiden ansiosta. Nyt sometähdeksi on noussut Enzo Viola -niminen kultainennoutaja.\nTexasissa asuva Enzo on harvinaisen geenimutaation ansiosta syntynyt musta laikku kasvoillaan. Epätyypillinen syntymämerkki ei haittaa kultaisennoutajan elämää millään tavalla. Kyseessä on energinen ja rakastava lemmikki.\nOmistajat kuvailevat Enzoa Daily Star -lehdelle niin tarmokkaaksi koiraksi, että se täytyy viedä pitkälle lenkille vähintään kaksi kertaa päivässä. Koiran harrastuksiin kuuluvat lukuisten lelujen kanssa telmiminen ja oksien retuuttaminen kuin ne olisivat sen saaliita. Enzolla on suosittu Instagram-tili, jossa ainutlaatuisen kultaisennoutajan elämää seuraa jo yli 185 000 fania.\nHenkilön Enzo Viola (@mister.enzoviola) jakama julkaisu