Puuttumattomuustodistuksen ja poikkeusluvan hakeminen kestopuun markkinoinnissa ylläpidettävälle menekinedistämismaksujärjestelmälle – Kilpailu- ja kuluttajavirasto\nPuuttumattomuustodistuksen ja poikkeusluvan hakeminen kestopuun markkinoinnissa ylläpidettävälle menekinedistämismaksujärjestelmälle\nLahontorjuntayhdistys ry / Kestopuu Oy\nLahontorjuntayhdistys ry ja Kestopuu Oy ovat toimittaneet 5.8.1999 Kilpailuvirastolle hakemuksen, jossa ne pyytävät virastoa ensisijaisesti myöntämään puuttumattomuustodistuksen aikaansaamalleen kestopuun markkinointia koskevalle menekinedistämismaksujärjestelmälle tai toissijaisesti myöntämään järjestelmälle poikkeusluvan, mikäli virasto katsoo, että hakemuksessa kuvattu järjestelmä on kilpailunrajoituslain vastainen.\nHakijoiden Kilpailuvirastolle toimittamasta hakemuksesta ja viraston sen lisäksi hankkimista lisäselvityksistä ilmenee mm. seuraavaa.\nLahontorjuntayhdistys ry on sääntöjensä mukaan kemiallisen puunsuojauksen alalla toimivien yritysten ja yhteisöjen yhteenliittymä, jonka tarkoituksena on mm. edistää kemiallisesti suojatun puutavaran markkinoinnin yleisiä edellytyksiä ja puunsuojausalan tutkimus- ja tuotekehitystoimintaa ja pyrkiä kohottamaan rakenteellisen ja kemiallisen puunsuojauksen laatutasoa. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys mm. harjoittaa suojatun puutavaran menekinedistämistoimintaa ja tutkimustoimintaa ja järjestää alan koulutus- ja informaatiotilaisuuksia.\nLahontorjuntayhdistys ry omistaa kokonaan Kestopuu Oy:n, jonka toimialana on sen yhtiöjärjestyksen mukaan mm. puunsuojausalan menekinedistämistoiminta ja informaatioaineiston tuottaminen ja kustantaminen sekä alan koulutustoiminta ja konsultointipalvelujen tuottaminen ja tutkimustoiminta.\nLahontorjuntayhdistys ry:hyn kuuluu 26 kyllästystoimintaa harjoittavaa yritystä, kuusi puunsuoja-aineita myyvää yritystä ja seitsemän kannattavaa jäsentä. Jäsenyritysten yhteenlaskettu tuotanto on noin 95 % koko maan kyllästetyn sahatavaran tuotannosta.\nKyllästetyn puutavaran kotimaan myynnin arvo oli vuonna 1998 noin 300 miljoonaa markkaa ja viennin arvo noin 65 miljoonaa markkaa. Menekinedistämistoimintaan oli vuoden 1998 talousarvioon varattu 2,36 miljoonaa markkaa ja vuoden 1999 talousarvioon 2,43 miljoonaa markkaa.\nLahontorjuntayhdistykseen kuuluvien kyllästysaineiden valmistajien ja maahantuojien yhteenlaskettu myynnin arvo oli vuonna 1998 noin 25 miljoonaa markkaa ja markkinaosuus Suomessa noin 80 %.\nHakijoiden mukaan markkinoille tulo kyllästysainemarkkinoilla samoin kuin puun kyllästystoiminnassa on helppoa, koska alalle tulo ei vaadi suuria investointeja ja muitakaan alalle tulon esteitä ei ole.\nLahontorjuntayhdistyksen jäsenyys ja siten mukana oleminen ko. menekinedistämismaksujärjestelmässä ei ole edellytys alalla toimimiselle.\nKestopuu Oy:n harjoittama mainonta, informaatio- ym. toiminta rahoitetaan menekinedistämismaksuilla ja kierrätystutkimusmaksuilla. Menekinedistämismaksu kerätään yhdistyksen jäseninä olevilta kyllästysaineiden valmistajilta ja maahantuojilta.\nMenekinedistämismaksusta on viimeksi Lahontorjuntayhdistyksen syyskokouksessa 25.11.1999 päätetty, että menekinedistämistoiminta rahoitetaan puunsuoja-aineiden hinnassa perittävillä menekinedistämismaksuilla, jotka kuukausittain tuloutetaan toteutuneen myynnin mukaan Kestopuu Oy:lle.\nPuunsuoja-aineita valmistavat ja maahantuovat yritykset tulouttavat Kestopuu Oy:lle kuukausittain Lahontorjuntayhdistyksen jäsenille myymistään kyllästysaineista tietyt em. kokouksen päättämät myyntimäärien perusteella määräytyvät menekinedistämismaksut. Lisäksi kokous päätti, että mikäli yhdistyksen jäsenkyllästämö ostaa puunsuoja-aineita yhtiöiltä, jotka eivät tulouta menekinedistämismaksuja Kestopuu Oy:lle, vastuu maksun suorituksesta Kestopuu Oy:lle on kokonaisuudessaan ko. kyllästämöllä.\nKilpailunrajoituslain 6 §:n 1 kohta kieltää samalla tuotanto- ja jakeluportaalla toimivien elinkeinonharjoittajien tai niiden yhteenliittymien hintoja ja vastikkeita koskevat sopimukset, suositukset tai vastaavat järjestelyt. Hintayhteistyön kielto koskee yritysten nimenomaisia sopimuksia tai tähän rinnastettavaa yritysten yhteisymmärrystä ja myös yritysten ja yhteenliittymien päätöksiä tai vastaavia järjestelyjä, joilla rajoitetaan ja ohjataan horisontaalisessa tasossa yritysten kilpailukeinojen käyttöä.\nMenekinedistämismaksulla toisiinsa nähden horisontaalisessa suhteessa olevat elinkeinonharjoittajat ylläpitävät järjestelmää, jonka avulla ne rahoittavat keskenään yhdenmukaisin perustein kyllästysaineen hintaan sisältyvällä maksulla kyllästetyn puutavaran menekinedistämistoimenpiteitä. Näin toteutettu menekinedistämismaksun kerääminen vaikuttaa välillisesti yhdenmukaisin perustein sekä kyllästysaineen että kestopuun hinnoitteluun siitä huolimatta, että yritykset kilpailevat muutoin vapaasti ko. tuotteiden hinnoilla. Menekinedistämismaksujärjestelmään voidaan siten katsoa liittyvän kilpailunrajoituslain 6 §:ssä tarkoitettua hintayhteistyötä, eikä järjestelmälle voida siten myöntää haettua puuttumattomuustodistusta.\nLahontorjuntayhdistys ry:n ja Kestopuu Oy:n toissijaisesti hakema kilpailunrajoituslain 19 §:n mukainen poikkeuslupa voidaan myöntää, jos kielletty yhteistyöjärjestely osaltaan tehostaa tuotantoa tai hyödykkeiden jakelua taikka edistää teknistä tai taloudellista kehitystä ja jos hyöty pääosaltaan tulee asiakkaille tai kuluttajille. Hakijat eivät ole esittäneet Kilpailuvirastolle sellaisia kilpailunrajoituslain 19 §:n mukaisia perusteita, joiden nojalla poikkeuslupa voitaisiin myöntää.\nKilpailuvirasto ei myönnä hakijoiden pyytämää puuttumattomuustodistusta eikä poikkeuslupaa kestopuun menekinedistämismaksujärjestelmälle.\nKilpailuvirasto voi kilpailunrajoituslain 12 §:n perusteella olla ryhtymättä toimenpiteisiin, jos kilpailunrajoituksella on vain vähäinen vaikutus taloudelliseen kilpailuun. Kilpailuvirasto katsoo, että Lahontorjuntayhdistys ry:n ja Kestopuu Oy:n ylläpitämällä menekinedistämismaksujärjestelmällä toteutettua hintayhteistyötä voidaan pitää vähämerkityksellisenä kilpailunrajoituksena, koska sillä ei ole merkittävää vaikutusta lopputuotteen hintaan eikä kilpailuun, joten virasto päättää kilpailunrajoituslain 12 §:n perusteella olla ryhtymättä toimenpiteisiin asian johdosta. Kilpailuvirasto voi kuitenkin ottaa Lahontorjuntayhdistys ry:n ja Kestopuu Oy:n toiminnan myöhemmin uudelleen tutkittavaksi, jos menekinedistämismaksujärjestelmän havaitaan aiheuttavan kilpailun merkittävää rajoittumista.\nLaki kilpailunrajoituksista (480/92) 4, 5, 6 12, 19 ja 19 a §.


Toimittajamme Washingtonissa: Valkoisessa talossa liikkuminen on tiukasti rajattua – vilkaisusta Kennedyn tai Lincolnin käyttämään makuuhuoneeseen voi vain haaveilla – Hämeen Sanomat\nToimittajamme Washingtonissa: Valkoisessa talossa liikkuminen on tiukasti rajattua – vilkaisusta Kennedyn tai Lincolnin käyttämään makuuhuoneeseen voi vain haaveilla\n3.10.2019 08:47 Ida Kannisto\nPresidenttidraaman näyttämöä suojataan tiukoilla turvatoimilla. Suomalaiselle vierailu Valkoiseen taloon on kuin piipahdus tosielämän tv-sarjaan, kuvaruudusta tuttuihin kulisseihin. Valokuvaaminen kuuluisilla käytävillä oli tiukasti kiellettyä, kun media pääsi seuraamaan Donald Trumpin ja Sauli Niinistön tapaamista Yhdysvalloissa.\nValkoisessa talossa järjestetään myös turistikierroksia. Ulkomailta saapuvan turistin on oltava yhteydessä maansa suurlähetystöön, mikäli mielii mukaan kierrokselle. Kuva: SHAWN THEW\n– House of Cards, huokaisee aitaa vasten nojaava turisti Valkoisen talon ulkopuolella.\nKyseessä on yksi maailman tunnetuimmista rakennuksista – amerikkalaisen poliittisen draaman ja jännittävien toimintaelokuvien tapahtumapaikka, johon lähes jokainen on päässyt kurkistamaan Hollywood-tuotantojen kautta. Valkoinen talo on kuitenkin tosielämässä Yhdysvaltain presidentin virka-asunto ja työpaikka keskellä pääkaupunki Washingtonia.\nTodellisuudessa pääsy ovien sisäpuolelle avautuu vain harvoille.\nKeskiviikkona järeästi vartioidun rakennuksen ulkopuolella parveili toimittajia. Raskaasti varustautunut vartija silmäili tarkasti jokaisen passia varmistaakseen, että kyseessä todella oli toimittaja, joka oli saanut luvan tulla aidan toiselle puolen.\nOman presidentin vierailu avasi portit nyt pienelle ryhmälle suomalaisia journalisteja.\nJokainen sai käskyn laskea kannettavan tietokoneensa maahan, josta poliisikoira kävi nuuhkimassa läpi jokaisen laitteen.\nLokakuun toisena päivänä lämpömittari näytti liki 35 asteen lukemaa. Valkoisen talon viilennetyssä mediahuoneessa oli tunkua. Sen huoneen tai ainakin jäljennöksen siitä jokainen on nähnyt elokuvissa. The White House -logosta ja puhujanpöntöstä tunnettu huone on yllättävän pieni.\nBill Clinton soitti saksofonia omassa huoneessaan\nValkoisessa talossa on 132 huonetta ja muun muassa 35 kylpyhuonetta, 28 takkaa ja kolme hissiä.\nNykyisen nimen rakennukselle antoi presidentti Theodore Roosevelt vuonna 1901. Rakennuksessa historia on kiistatta läsnä. Tekisi mieli kurkistaa huoneisiin, joissa presidentti Abraham Lincoln työskenteli 1860-luvulla, tai huoneisiin, joissa lukuisat Yhdysvaltojen presidentit ovat painaneet päänsä tyynyyn.\nKulku Valkoisessa talossa on kuitenkin tiukasti rajattua. Se, millaisia salaisuuksia talo pitää sisällään, jää pitkälti mielikuvituksen varaan.\nThe Business Insider kertoo, että kuuluisimpien huoneiden ohella talo pitää sisällään suklaaherkkuihin keskittyneen keittiön, pelihuoneen ja solariumin sekä muutamia muita huoneita, jotka ovat jääneet tuntemattomiksi suurelle yleisölle.\nPresidentin puolisona Hillary Clinton muutti yhden kolmannen kerroksen huoneista musiikkihuoneeksi, jossa Bill Clinton saattoi soittaa saksofonia. Mukavuuksiin kuuluu The Business Insider -lehden tietojen mukaan myös 42-paikkainen elokuvateatteri ja keilarata.\nValkoisessa talossa eletään parhaillaan historiallisia hetkiä\nKun ahtaasta mediatilasta siirryttiin keskiviikkona Yhdysvaltojen presidentin Donald Trumpin ja tasavallan presidentti Sauli Niinistön yhteiseen lehdistötilaisuuteen East Roomiin, tarjoutui ainoa mahdollisuus katsella ympärilleen – edes pienen hetken ajan.\nAlun perin lehdistötilaisuus oli tarkoitus järjestää Valkoisen talon ruusutarhassa (Rose Garden), mutta kuumuuden takia tilaisuus päätettiin siirtää sisätiloihin.\nEnsivaikutelma ovien takana on kunnioitusta herättävä. Vaaleilla lattioilla kulkevat punaiset matot erottuvat välittömästi. Jättimäiset kattokruunut kiinnittävät katseen. Koska East Roomiin oli suunnattava vauhdilla, ei jäänyt aikaa laskea, montako kristallia kattokruunuun kuuluu. Se olisi kaiketi vaatinut hyvin pitkän vierailun.\nSisäänkäynnin läheisyydestä johtivat portaat yläkertaan, jossa on tehty monta historiallista päätöstä. Nytkin käynnissä on jotakin historiallista – sen tiivisti osuvasti vieressäni istuva espanjankielisen televisiokanavan Telemundon toimittaja Maria Pena.\nPena on raportoinut Valkoisesta talosta jo Bill Clintonin, George W. Bushin ja Barack Obaman kausilla. Hänen mukaansa Trump kuitenkin koettelee toimittajia kovemmin kuin kukaan edellisistä, joiden aikana hän on työskennellyt.\n– Olen työskennellyt monen hallinnon aikana ja mielestäni tämä on ehdottomasti yksi kiihkeimmistä. Mikä tahansa kriittinen juttu leimataan valeuutiseksi, ja siitä huolimatta tulemme joka päivä tehdäksemme työmme hyvin ja tarkasti.\nKiihkeitä hetkiä kattokruunun alla\nKiihkeys ja kiivaus kuvaavat osuvasti Trumpin ja Niinistön keskiviikkoista tapaamista.\nValkoisen talon ruusutarhassa maa oli kostea ja paikoin mutainen ja ilma hikinen, kun toimittajat juoksivat kohti Valkoisen talon virkahuonetta Oval Officea kuullakseen presidenttien ensimmäiset sanat.\nAmerikkalaiset toimittajat kertoivat toivovansa, että Trumpin virkasyyte nousee esille myöhemmin päivällä lehdistötilaisuudessa. Sinne asti ei kuitenkaan tarvinnut odotella. Toimittajat tarttuivat tilaisuuteen heti, kun Trump sen heille tarjosi astumalla median eteen.\nAmerikkalaiseen kulttuuriin kuuluu, että presidentille huudetaan tiukkoja kysymyksiä aina hetken hiljaisuuden kohdalla. Presidentti myös useimmiten kohteliaasti vastaa. Tosin heillä on kysymysten suhteen ollut valikoiva kuulo.\nEnnen odotetun lehdistötilaisuuden alkua toimittajat tungeksivat Valkoisen talon pihamaalla. Osa intoutui hokemaan Order! Order! -käskyjä Britannian parlamentin puhemiestä John Bercowia matkien. Järjestyksen pitäjälle olisikin ajoittain ollut tarvetta, sillä sama kiivas tunnelma jatkui lehdistötilaisuudessa. Yleisö reagoi presidenttien sanoihin ja toimittajien kysymyksiin nauramalla, jopa buuaamalla.\nTrump jakoi puheenvuoroja yrittäen viittilöidä myös Niinistöä ääneen. Hän päätyi kuitenkin puhumaan paljon itse.\nLopulta Trump päätti tilaisuuden tahtonsa mukaisesti. Valkoinen talo sulki ovensa. Historiallinen rakennus jäi todistamaan tapaamisen jälkipuintia – jälleen kerran.\nDonald Trumpin presidenttikausi on amerikkalaisen toimittajan mukaan ennennäkemätön. Kuva: ERIK S. LESSER\nPresidentti Donald Trump puhuu valtiovieraille ja toimittajille mielellään kuuluisassa Oval Officessa. Sen tuolit ja kuuluisa työpöytä voisivat kertoa tuhat tarinaa presidenteistä. Kuva: Chris Kleponis / POOL\nSaapuminen Valkoiseen taloon on komeaa katseltavaa. Donald Trump otti Sauli Niinistön vastaan etuovella. Kuva: SHAWN THEW\nKävely Ruusutarhan kautta kuuluu ikonisiin kuviin presidentin tapaamisista. Kuva: SHAWN THEW\nToimittaja Ida Kannisto raportoi Valkoisesta talosta Lännen Mediaan kuuluvien lehtien lukijoille.\nAsiasanatNiinistö trump Valkoinen talo Valtiovierailu Yhdysvallat


Seurue ajelutti taksia viisi tuntia - 500 euron matkaa ei maksettu - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nSeurue ajelutti taksia viisi tuntia - 500 euron matkaa ei maksettu\nJulkaistu 14.05.2012 09:00\nIso seurue ajelutti tilataksia ympäri Hämettä viime yönä. Matka päättyi kuitenkin taksikuljettajan kannalta ikävästi, sillä 500 euron maksua ei suostunut kukaan maksamaan. Kuljettajan mukaan matka kesti yli viisi tuntia.\nMatka suuntautui Lahden kautta Riihimäelle ja Hämeenlinnaan ja takaisin Lahteen.Lopulta porukka päätyi Lahteen Hämeenkadulle. Kun kuljettaja pyysi 500 euron maksua, ei maksajaa löytynytkään. Porukka poistui taksista maksamatta juosten eri suuntiin. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nTaksinkuljettaja sai pienen pyrähdyksen jälkeen kiinni yhden matkustajista Aleksanterinkadulta ja yksi matkustajista päätyi niin ikään poliisin suojiin, sammuttuaan taksin takapenkille. Poliisi tutkii asiaa petoksena.\nIhmiskauppajuttua puidaan tänään käräjäoikeudessa Nuoret kuljettajat ovat poliisin erityissyynissä Uusimmat uutisvideot


Miksi verenpaine laskee raskausaikana | Blood Balance Suomessa\nMiksi verenpaine laskee raskausaikana\nNaisten verenpaine laskee jonkin verran raskauden aikana, mutta onko sillä pitkäkestoisia vaikutuksia terveyteen, ei ole ollut varmaa. Nyt aiheesta on tehty suuri ja laadukas selvitys, ja sen perusteella verenpaineen lasku saattaa monilla olla jopa pysyvä. Jos verenpaine kohoaa raskausviikon 20 jälkeen, verenpaineen nousu liittyy raskauteen.\nKohonneeseen verenpaineeseen liittyy myös lisääntynyt riski pre-eklampsian eli raskauden aiheuttaman verenpaineoireyhtymän (kutsuttu myös nimellä raskausmyrkytys) kehittymiseen; jälkimmäisessä on mukana tavallisesti myös valkuaisvirtsaisuutta ja oireita, kuten päänsärky, ylävatsakipu ja huono olo. Korkea verenpaine selittikin noin puolet nyt havaituista sydän- ja verisuonitautiriskeistä, tutkijat kirjoittavat.\nNaiset olivat keskimäärin 57-vuotiaita ja heistä 1,3 prosentilla oli ollut verenpaineongelmia raskauden aikana. Tutkimus julkaistiin Journal of the American College of Cardiology-lehdessä. Verenpaine ilmoitetaan yleensä muodossa systolinen/diastolinen (eli ylä-/alapaine), siis esimerkiksi 112/62 mmHg.\nVerenpaine laskee normaalisti rasituksen jälkeen, kun työtä tehneisiin lihaksiin menevät valtimot ovat edelleen laajentuneet. Moi, Verenpaine laskee entisestn alkuraskaudessa. Loppuraskaudessa se alkaa taas nousta ja nousee jonkin verran yli l?ht?paineiden. Alhaisen verenpaineen oireita ovat huimaus (nopeasti yl?s noustessa) ja varsinkin aamup?iv?st? monet valittavat v?synytt? heikkoa oloa. Mitn vaaraa alhaisesta verenpaineesta ei ole sinulle tai vauvalle.\nVerenpaine rasituksessa. Verenpaine on alle 120/80, leposyke 65-70. Pienempikin rasitus (portaiden reipas nousu) nostaa sykkeen nopeasti, mutta vaikka rasitusta jatkaa kunnolla hengäntymiseen (reipas aerobinen jumppa) asti, verenpaine ei juuri nouse, kymmenisen yksikköä vain. Aiheuttaa heikkoa, pyörryttävää, tukahduttavaa oloa rasituksessa. Raskaus ja anemia. Veren hemoglobiinipitoisuus laskee normaalisti alkuraskauden aikana.\nRaskauden aikana kiertävän veren määrä lisääntyy noin 40 %. Veriplasman määrä lisääntyy enemmän kuin. Rasituskokeen tulkintaohje verenpaineen osalta: ”Systolinen verenpaine nousee tavallisesti tasolle 160-220 mmHg, diastolinen paine ei yleensä juuri muutu. RR-nousu yli 240/100 viittaa hypertensioon. Systolisen paineen lasku rasituksessa 10-15 mmHg viittaa.\nJa kaiken kaikkiaan verenpaine on siis laskenut ja laskusuuntainen, vaikka se satunnaisesti nousee kuten sykekin. Yritän olla hermostumatta, koska kun hermoilen sitä, se tietysti pahenee. Kai se on viisanta tilata kardiologille aika. Se tarkoittaa, että joka mittauskerralla verenpaine mitataan kaksi kertaa niin, että mittausten välillä on noin kahden minuutin tauko.\nMiksi verenpaine laskee raskausaikana: Verenpaine Naistalo Terveyskylä\nRaskaus laskee verenpainetta – hyödyt näkyvät. Verenpaine Naistalo.fi Terveyskylä.fi. Verenpaineen nousu raskauden aikana on. Verenpaine rasituksen jälkeen Blood Balance tilata netistä.\nAlhainen verenpaine raskauden aikana Terve.fi. Verenpaine rasituksessa Blood Balance tilata netistä. Raskaus ja anemia Terveyskirjasto. Alhainen verenpaine rasituksen jälkeen Sydän-. Miksi verenpaine laskee ikääntyvällä ? 60 plus Tiedätkö, miksi verenpaine kannattaa aina


Aurinkoatlas - Ilmatieteen laitos\nAurinkoatlas on kartasto, joka kuvaa pitkänajan keskimääräisen aurinkoenergian alueellisen jakautumisen. Ilmatieteen laitos toteutti syksyn 2016 aikana kyselytutkimuksen selvittääkseen aurinkoatlaksen tarvetta potentiaalisten käyttäjien joukossa.\nAurinkopaneeleja Ilmatieteen laitoksen katolla. Kuva: Anders Lindfors.\nSuomessa aurinkoenergian käyttö on lähtenyt voimakkaaseen kasvuun, vuonna 2015 aurinkosähköjärjestelmien määrä jopa kaksinkertaistui. Kasvun tukemiseksi Ilmatieteen laitos tuotti syksyllä 2016 Liikenne- ja viestintäministeriön pyynnöstä esiselvityksen Aurinkoatlaksen tarpeesta potentiaalisilta käyttäjiltä. Vastaajista 90 % oli sitä mieltä, että tietoa aurinkoenergian tuotantopotentiaalista Suomessa tarvitaan ja näistä lähes kaikki pitivät aurinkotiedon tarvetta ajankohtaisena nyt tai viimeistään viiden vuoden sisällä. Myös kansainvälisiä aurinkotietoja käyttävät pitivät aurinkoatlasta tarpeellisena.\nOlemassa olevat kansainväliset aurinkotietokannat ja kaupalliset aurinkoenergiasovellukset sisältävät Suomen osalta usein vajavaista tietoa maamme keskimääräisistä aurinkoenergiaoloista. Hyvä esimerkki tästä on Euroopan komission tutkimuslaitoksen JRC:n (Joint Research Centre) tarjoama suosittu PVGIS-palvelu. PVGIS antaa muutamalla hiiren klikkauksella keskimääräisen (klimatologisen) aurinkoenergiatuotannon eri puolille Eurooppaa, myös Suomeen. Palvelu perustuu kuitenkin Suomen osalta melko karkeaan tietoon auringonsäteilyoloista: Siinä on käytetty pohjana Euroopan aurinkoatlasta (Scharmer ja Grief, 2000), jossa on mukana auringonsäteilyn mittauksia vuosilta 1981–1990. Koska sään vaihtelut aiheuttavat aurinko-oloihin vaihtelevuutta vuosi vuodelta, kymmenen vuoden jakso 30 vuoden takaa ei kuvaa parhaalla tavalla nyt tehtävien aurinkoenergiainvestointien potentiaalista tuottoa elinkaarensa aikana. Lisäksi asemia on vanhassa Euroopan aurinkoatlaksessa mukana rajallinen määrä, minkä takia alueelliset piirteet, kuten aurinkopotentiaalin vaihtelu rannikkoalueen läheisyydessä (Lindfors ym., 2013) eivät juurikaan käy ilmi tämän aineiston perusteella.\nIlmatieteen laitoksella on tänä päivänä käytettävissään hyvien auringonsäteilymittauksien lisäksi laadukkaita satelliittituotteita, joista saadaan parempi kuva auringonsäteilyn alueellisista vaihteluista kuin asemamittauksista (Riihelä ym., 2015). Näitä hyödyntämällä voitaisiin tuottaa Aurinkoatlas, joka sisältäisi entistä tarkempaa ja luotettavampaa tietoa maamme auringonsäteilyn ja aurinkoenergiapotentiaalin maantieteellisestä jakaumasta ja vuodenaikaisvaihteluista. Tämä edistäisi aurinkoenergiajärjestelmien tarkempaa suunnittelua ja siten koko aurinkoenergia-alan kehitystä.\nAurinkopotentiaalin kartoittamisessa (Aurinkoatlas) olisi syytä hyödyntää sekä maan pinnalla tehtyjä säteilymittauksia että satelliittimenetelmiä. Ilmatieteen laitos ylläpitää Suomessa auringonsäteilyn mittausverkostoa, josta saadaan noin 25 asemalta tietoa auringonsäteilyn määrästä. Suomen kokoisessa maassa tämä asemamäärä ei riitä säteilyn maantieteelliseen kartoittamiseen. Asemamittauksista ei esimerkiksi saada juurikaan tietoa auringonsäteilyn alueellisista vaihteluista rannikon läheisyydessä. Satelliiteista saadaan toisaalta arvio maan pinnalle saapuvasta auringonsäteilyn määrästä koko maan kattavasti. Yhdistämällä satelliittiaineisto maan pinnalla tehtyjen mittauksien kanssa voitaisiin muodostaa tarkka Aurinkoatlas koko Suomen alueelle. Ilmatieteen laitos on mukana Euroopan sääsatelliittijärjestön (EUMETSAT) toiminnassa, jossa kehitetään myös korkeille leveysasteille soveltuvia satelliittimenetelmiä auringonsäteilyn arvioimiseen. Satelliittimenetelmien hyödyntämistä on testattu onnistuneesti pilottihankkeessa Helsingin Östersundomissa.\nAurinkoenergiapotentiaalin kartoittamiseksi pitäisi myös tutkia lumen vaikutuksia aurinkoenergian tuotantoon. Lumi, joka kertyy esimerkiksi aurinkopaneelipinnan päälle, estää tehokkaasti säteilyn pääsemistä paneeliin asti, jolloin energiantuotanto on hyvin vähäistä. Toisaalta luminen pinta heijastaa auringonsäteilyä tehokkaasti, jolloin etenkin melko pystyyn asennettu aurinkopaneeli saa enemmän säteilyä kuin jos lunta ei olisi olemassa. Siten lumen vaikutuksia tulisi tutkia, jotta saisimme paremman arvion Suomen aurinkoenergiapotentiaalista. Tutkimuksen tueksi tarvittaisiin uusia auringonsäteilymittauksia sekä aurinkoenergiatuotannon seuraamista eri paikoissa ympäri maan.\nLindfors, A., A. Riihelä, A. Aarva, J. Latikka, ja J. Kotro (2014): Auringonsäteily Helsingin Östersundomissa, Ilmatieteen laitos, Raportteja - Rapporter – Reports, 2014:5, http://hdl.handle.net/10138/135830\nRiihelä, A., T. Carlund, J. Trentmann, R. Müller, and A.V. Lindfors (2015): Validation of CM SAF Surface Solar Radiation Datasets over Finland and Sweden. Remote Sensing, 7(6):6663–6682.\nScharmer, K., and J. Greif (2000): The Euruopean Solar Radiation Atlas, Vol. 1: Fundamentals and maps. Les Presses de l'École des Mines, Paris.\nLindfors, A. & Latikka, J., 2017. Esiselvitys aurinkoatlaksen tarpeesta Suomessa.


ANDRE VEI: Löysin ne!\nMeinaan kevätkenkulit! En tienny että Andiamot on siirtyny KooKenkiin, joten sieltä sitten kävin nappaamas ihanat kengät. Oisin halunnu tummanpinkit mut niitä ei ollu, mutta noi kaks kelpaa kyllä tosi hyvin. Love it ♥ Tänään oon koomaillu aika pitkälti ja käyny tosiaan sielä kaupoissa pyörimässä sekä syöny ihanii kanatortilloi, omnom. Nyt ois tiedossa leffamaratooni, grillausta ja tietenkin perheen kanssa hengailuu.\nHuomenna on muuten vika päivä kysyä multa niitä kysymyksiä, joten hophop nyt niitä kysymyksiä ihmiset! Teen myös huonepostauksen jos mä jaksan siivota. Ois kyllä ihan hyvä ottaa ittee niskasta kiinni ja kuvata se video, niin ois sekin joskus pois päiväjärjestyksestä. Unohin muuten ne vaalennustoiveet tyystin kun tajusin miten rumat mun hiukset on, kun vaaleita alkaa näkyy.. se muistutti mua miks ees värjäilen hiuksia tosi tummiks. Nyt ruokaa, joten pitäkää kiva lauantai! :)\nTunnisteet: elämä , hiukset , kengät , musiikki , shoppailu\nmaija 15. huhtikuuta 2012 klo 10.51\nIhanat nuo pinkit tennarit :)\nDonna 15. huhtikuuta 2012 klo 11.12\nEmma 16. huhtikuuta 2012 klo 1.38\nDonna 16. huhtikuuta 2012 klo 2.57\nOooo vähänkö ihanaa! Toteutan ton heti aamulla :) ♥