välttämättömiä työkaluja MacBook Pron tai MacBook Air 2021: n puhdistamiseen\nOlennaiset työkalut MacBook Pron tai MacBook Air 2021: n puhdistamiseen\nHalusitpa uskoa tai et, MacBook Pro -näppäimistösi likaantuu. Käsissäsi olevista öljyistä ilmassa olevaan pölyyn sinun on vietettävä aikaa muutaman viikon välein MacBookin puhdistamiseen. Jos et tee sitä, vaarana on, että lika ja lika joutuvat laitteiston herkkiin osiin, mikä puolestaan voi maksaa sinulle rahaa korjaamiseen. paras MacBook on puhdas MacBook. Ei ole väliä kuinka suuri arvostelumme MacBook Pro M1 -sirulla tekee tietokoneesta likaisen, jos annat sen likaantua ja pysähtyä toiminnallisesti oikein. Jos haluat välttää korjauksia ja pitää MacBookin, MacBook Airin tai MacBook Pron puhtaana ja siistinä, tässä on joitain välttämättömiä työkaluja MacBookin puhdistamiseen.\nMerkintä : Ennen kuin käytät puhdistusainetta MacBookissa, MacBook Airissa tai MacBook Prossa, varmista, että olet sammuttanut kannettavan tietokoneen.\nPyyhi se alas:Mikrokuituliina 12 kpl\nLian puhdistus:Cyber Clean\nPuhdista avainten alla:Pölynpoisto Paineilma (4 kpl)\nPidä näppäimistö puhtaana:UPPERCASE Ghost Cover MacBook Prolle\nDesinfiointipyyhkeet:Wet Ones Plus 70% alkoholipitoiset käsidesit\nPyyhi se pois: Mikrokuituliinat 12 kpl\nMikrokuituliinat sopivat erinomaisesti monien eri pintojen puhdistamiseen talosi ympärillä, ja ne voivat jopa auttaa sinua Macin kanssa. Jos kostutat mikrokuituliinaa kevyesti ja pyyhit MacBook Pro -näppäimistöä varovasti, sinun pitäisi pystyä poistamaan kunnollinen määrä likaa näppäimistä. Voit myös poistaa tahrat näytöltä.\nparas pokemon voittaa lugia\nAlkaen 16 dollaria Amazonissa\nPuhdistuslima: Cyber Clean\nTämä kirkkaan keltainen lima on yhtä hauska kuin hyödyllinen. Cyber Clean helpottaa lian, pölyn ja lian saamista avainten ympäriltä. Se voi tuntua typerältä, mutta nappaa limaa ja paina sitä varovasti näppäimistön näppäinten sisällä ja ympärillä, niin hämmästyt siitä, kuinka paljon likaa ja pölyä se kerää. Cyber Clean kerää jopa pieniä hiukkasia, joita et ehkä ole huomannut.\nPuhdista avainten alla: Pöly pois Paineilma (4 kpl)\nApple ehdottaa, että käytät melko yksinkertaista tuotetta pölyn ja lian poistamiseen MacBook Pro -näppäinten alta, jos näppäimistö ei vastaa. Paineilman käytön avain MacBook Prossa on kannettavan pitäminen kulmassa. Suihkuta ilmaa siksak-kuviona ja älä suihkuta ilmaa liian lähelle. Jos asetat suuttimen liian lähelle avaimia, niihin voi päästä nestettä. Se on avun vastakohta.\nPidä näppäimistö puhtaana: UPPERCASE Ghost Cover MacBook Prolle\nSen sijaan, että etsisit tuotteita, jotka voivat puhdistaa näppäimistön, miksi et keskittyisi pitämään sitä puhtaana? Tämä erittäin ohut, kirkas ja pehmeäkantinen sopii suoraan MacBook Pron näppäimistön päälle ja on helposti irrotettavissa, kun se on puhdistettava. Se peittää jopa MacBook Pron kosketuspalkin. Se ei myöskään häiritse herkkyyttä, joten voit olla varma, ettei lika pääse mihinkään, mitä sen ei pitäisi.\nmerkkejä enkelien läsnäolosta\nDesinfiointipyyhkeet: Wet Ones Plus 70% alkoholipitoiset käsidesit\nApple on sanonut, että kannettavan tietokoneen ulkopinnan ja näytön hellävarainen pyyhkiminen 70% isopropyylialkoholipyyhkeillä ei vahingoita tietokonettasi. Saatat joutua käyttämään muutamia näistä arkeista pyyhkiäksesi ulkopinnan perusteellisesti joka kerta, kun puhdistat, minkä vuoksi 100 kerralla on fiksu idea.\nPelkkä kannettavan tietokoneen käyttäminen pakkauksesta ei ole paras kokemus useimmille ihmisille. Paljon paras Macbook Pro ja MacBook Air -lisävarusteet joita voit harkita varmistaaksesi, että saat kaiken hyödyn laitteestasi. Jotain, mitä saatat jättää huomiotta, on kuitenkin siivousvälineet. On tärkeää puhdistaa MacBook säännöllisesti, jotta vältytään ärsyttäviltä ongelmilta ja että et levitä bakteereita ja bakteereja niin paljon kuin voit.\nApple suosittelee, että ainoa Mac-kannettavien puhdistamiseen käytettävä kangas on nukkaamaton ja pehmeä Mikrokuituliina . NeTodellaovat pakollinen siivousväline arsenaalissasi. Varmista, että kun käytät niitä, kostuta kangas vain kevyesti ja tee parhaasi pitääksesi kosteuden poissa kaikista porteista.\nTietenkin näppäimistön pitäminen puhtaana on äärimmäisen tärkeää. Mac -kannettavien perhosnäppäimistöillä on tiedetty olevan ongelmia murusien pääsemisessä kytkimien alle. Paineilma on yksi parhaista tavaroista, joita voidaan käyttää pyyhkimään ei -toivottua likaa ja pölyä näppäimistön näppäimistä. Applella on kätevä opas paineilman käyttöön Mac -kannettavallasi. Todellinen avain on varmistaa, ettet käytä paineilmaa liian lähellä laitetta.\nmitä tarkoittaa 11 11\nMiten Aloitusnäytön navigointi iPhonessa ja iPadissa\nSovelluksia Kuinka muuttaa asetuksia ja saada lisätietoja Snapchatista\nPelejä Uusi Super Mario Bros.U Deluxe: Ultimate Guide\nMiten FaceTimen käyttäminen videopuheluiden soittamiseen uudella iPadilla\nMiten Shin Megami Tensei III Nocturne HD Remastered -vinkkejä ja temppuja: Rekrytoi, yhdistä ja kehitä demoneja ja lisää voimaa\nUutiset Luo upeita lähtölaskentaohjelmia iPhonellesi tällä sovelluksella\nT-Mobile iPhone 5 -katsaus\nAmazon Echo: Kaikki mitä sinun tarvitsee tietää!\nParhaat WD -ulkoiset kiintolevyt vuonna 2020\nParhaat HomeKit -turvajärjestelmät 2021


Kevätrallin kokeilukortit postissa\nKevätralliin ilmoittautuminen päättyi 24.3.2019, kiitos kaikille kiinnostuneille! Kokeilijat saavat Linkiltä Kevätralli-kirjepostia 25.3. alkavalla viikolla. Testiajokausi on 1.4.-14.4.\nKokeilukortit saapuvat 1500 ensimmäiselle ilmoittautujalle. Joukosta on karsittu ne, jotka eivät täytä kokeilun ehtoja, eli henkilöllä on entuudestaan Waltti-matkakortti, ikä alle 18 vuotta tai kotiosoite Jyväskylä-Laukaa-Muurame -alueen ulkopuolella.\nIlmoittautumisia otettiin vastaan Kevätrallin nettisivun kautta, Linkki-palvelupisteellä sekä kiertävillä kampanjapisteillä. Muiden kanavien, esim. Facebookin kautta saapuneita mukana-ilmoituksia ei huomioitu.\nKokeilun ulkopuolelle jäi noin 1100 ilmoittautujaa, erillistä ilmoitusta ei tästä heille lähetetä. Jos kokeilukortti ei saavu kotiosoitteeseen huhtikuun alkuun mennessä, kortit ovat todennäköisesti menneet nopeammille. Seuraavalla kerralla mukaan paremmalla tuurilla!\nLinkki » Linkki » Uutiset » Kevätrallin kokeilukortit postissa


2 h, k, kph ja lasitettu parve ..., kerrostalo, 702,60 €/kk, 48,5 m²\n+ 55 vuotiaille\nHeti vapaa siistikuntoinen koti. Lattiat laminaattia ja seinissä vaalea maali. Keittiössä paljon kaappeja ja laskutilaa, tilavaraus tiskikoneelle.\nKokonaan laatoitettu kylpyhuone, mahtuu pesukone.\nAsunnossa ei saa tupakoida. Asukasvalinnassa varallisuusrajat. Vakuutta ei ole mikäli hakijalla on puhtaat luottotiedot, muuten vakuus on 1 kk.\nNäkymät asunnosta: pihanäkymät. Parveketyyppi: lasitettu,\nulostyönnetty. Saunan kuvaus: sähkökiuas. Saa pitää lemmikkejä.\nTaloyhtiössä on: Kerhohuone, ”Asunnot omistaa M2-Kodit. Tutustu\nvuokranantajaan www.m2kodit.fi”. Taloyhtiön käyttöönottovuosi: 2014.


Julkaistu 17.10.2017 ja seksi mikkeli erottisia tarinoita\nseksistä, kuin perinteisestä. Kuulin kuinka Johanna voihkaisi kun Sanna veti dildon pois perseestä ja läpsäisi pari kertaa sanoen -lutka mikä lutka. Johanna työnsi lisä sormia Sannan pyllyyn ja läpsi pakaroita voimakkaasti kunnes Sanna laukesi voimakkaasti hytkyen ja voihkien. Aikansa dildoa imetettyän Sanna komensi minut mukaan käskien lattialle selälleen. Tekiskö mieli nuolla minun tissejä? Välillä nännejäni purtiin ja nuoltiin sitten tunsin pyllyyni työnnettiin jotakin.\nSeksi mikkeli erottisia tarinoita - Eroottisia novelleja, tarinoita\nSeksi mikkeli erottisia tarinoita Kuului käsky ja niin Johanna tarttui hansikoidulla kädellän kyrpäni alkaen runkata ja imeä kiimaisesti. Tapahtui joskus muutamia vuosia sitten kesäisellä kellunta risteilyllä. Sitten kuulin kun vierashuoneen ovi avattiin ja pian näin Johannan konttaavan olohuoneeseen kantaen selässän vähintän yhtä seksikkästi pukeutunutta kaunista naista. Johanna oli seksi mikkeli erottisia tarinoita luonani nuoli minun pillua koko viikonlopun. Sain käskyn ja aloin nuolla. Pistin parastani ja koetin pitä valtiattaren tyytyväisenä, kuuntelin kun hän voihki kovaan äneen hetken aikaa ja vetäytyi edestäni käntyen puoleeni hän kuiskasi -haluan pillua. Sanna alkoi imeä kaluani ja Johanna nuoli Sannaa takaapäin välillä läpsien pakaroita. Sanna kysyi minulta ilkikurinen virne kasvoillaan. Vihdoin ja viimein kuulin kun he sopi laukaisemisestani ja alkoivat antamaan minulle kauan odotettua orgasmia. Nancy Bomber ja viisi (5) himokasta tonttua nussivat.\nSeksiseuraa joensuu sex shop kuopio Vastasin Johannan kiihottavan minua kovasti mutta joskus pieni maustaminen on kivaa. Kaikki videot sivuillamme yksinkertaisuuden vuoksi jaettu luokkiin. Voin maustaa teijän seksiä toisenki kerran. Sanna näykki taas korvanlehteäni ja puhui hiljaa -olen koettanu kouluttaa tuota sinun muijaasi, kyllä siitä vielä hyvä lutka tulee, ainakin minulle. Sanna kysyi kaluani runkaten. Copyright m - All Rights Reserved. Sanna repi kalukukkaroni remmit auki ja pästi kovan kaluni vapauteen. Vuorostaan Sanna kumartui vieressäni ja antoi itsensä nuoltavakseni. Hänen kätensä kahlittiin selän taakse ja käskettiin tulemaan tuolini viereen.\nTissit kiinostaa amateur bondage 703\nHetken kuluttua jouduin todelliseen piinapenkkiin kun molemmat thai hieronta savonlinna inka porno tytöt vetäytyi kauemmas ja menivät eteeni lattialle kuusysiin, he sormittivat toistensa peppureikiä, läpsivät toistensa pakaroita ja nuolivat kiihkeästi. Tai ehkä rakkaus kokenut seductresses? Sitten Sanna suuteli minua ja kuiskasi -nussitaan Johanna puhki, jooko? Katsoin vierestä kun Johanna imi tuota kumista kalua, Sanna antoi vauhtia kultani hiuksista kiinni pidellen ja sähisten -ime saatanan lutka, näytä että osaat. Sanna katsoi minua olkansa yli ja sanoi lähes kuiskaten -moi. Punatut huulet ympäröivät terskani tiukasti, katsoin suupalloa vasten ynisten kun koko kaluni varsi hävisi tuon seksikkän blondin ahnaaseen kuumaan suuhun. Katsoin hölmistyneenä tuota kiihottavaa näkyä ja samalla ihmettelin kuinka Johanna on mennyt järjestämän tällaisen esityksen. En ehtinyt vastata mitän kun Sanna laittoi punaisen pallon suuhuni ja kiristi hihnan päni taakse.\nseksi mikkeli erottisia tarinoita sanoo:\n17.10.2017 kl 23:01\nseksi mikkeli erottisia tarinoita päälle Seksi mikkeli erottisia tarinoita


Kokoomuksen vaihtoehtoisia faktoja - Li Andersson\nSanni Grahn-Laasonen hämmensi tänään Aamu-TV:ssä kansalaisia väittämällä ensin, että vasemmisto ei halua kansalaisille valinnan mahdollisuuksia ja toiseksi, että vasemmisto Ruotsissa kannattaa valinnanvapausjärjestelmää. Kokoomuslaisten väitteitä valinnanvapaudesta on jo jouduttu korjaamaan Ruotsista asti, mutta ilmeisesti kokoomusministerit eivät ehdi seuraamaan uutisia.\nVasemmisto ei vastusta ihmisten valinnan mahdollisuuksien lisäämistä sosiaali- ja terveydenhuollossa. Tälläkin hetkellä terveydenhuoltolainsäädäntö antaa kansalaisille mahdollisuuden valita terveysasemansa koko maan alueelta. Myös terveydenhuollon ammattihenkilön saa valita, ”toimintayksikön toiminnan tarkoituksenmukaisen järjestämisen sallimissa rajoissa”.\nKäytännössä ihmisten valinnan mahdollisuuksia rajaa resurssien puute. Esimerkiksi vanhuspalveluiden osalta on todella tärkeää, että on eri vaihtoehtoja tarjolla esimerkiksi kotihoidossa ja palveluasumisessa. Potilaiden valinnan mahdollisuuksia on mahdollista lisätä täydentämällä olemassa olevia säädöksiä. Se on mahdollista myös järjestelmässä, jossa julkinen sektori olisi jatkossakin palveluiden päätuottaja. Hallituksen ajamassa mallissa näitä oikeuksia ei laajenneta tai muuteta. Ainoa asia joka muuttuu on se, että yksityiset konsernit otetaan mukaan tuottajiksi, ja että entistä suurempi osuus verovaroista jatkossa kanavoituu näiden firmojen voittoihin.\nRuotsissa vasemmistopuolue vastusti siirtymistä nykyiseen markkinaehtoiseen malliin, jota kokoomus nyt ajaa Suomeen. Mallista on äärimmäisen vaikeaa luopua kun se on kerran otettu käyttöön. Silti Ruotsin vasemmistopuolueen pääteema on jo useiden vuosien aikana ollut verovaroin hyvinvointipalveluita tuottavien yritysten voittojen suitsiminen. Sille on Ruotsissa vankka tuki kansalaisten keskuudessa. Kahdeksan kymmenestä ruotsalaisesta kannattaa yritysten voittojen rajoittamista. Jopa porvaripuolueiden äänestäjien enemmistö kannattaa sitä!\nRuotsalaiset kokevat toisin sanoen isoksi epäkohdaksi sen, että nämä firmat voivat tehdä voittoja verovaroilla, eli rahoilla jotka on tarkoitettu kaikkien yhteisiin hyvinvointipalveluihin eikä yritysten lobbaukseen, voittoihin tai markkinointiin.\nSuomessa meillä on vielä valinta. Voimme valita, otammeko kokoomuksen mallin myötä hypyn tuntemattomaan, vai kehitämmekö sosiaali- ja terveydenhuoltoa jatkossakin siitä lähtökohdasta, että julkinen sektori on päävastuussa palveluista, jonka lisäksi niin kolmannelta kuin yksityiseltä sektorilta voidaan hankkia täydentäviä palveluita.


Pesäpuun lehti 1/2013. Läheissuhteet lapsen tukena -teemanumero - PDF\nPesäpuun lehti 1/2013. Läheissuhteet lapsen tukena -teemanumero\nDownload "Pesäpuun lehti 1/2013. Läheissuhteet lapsen tukena -teemanumero"\n1 Pesäpuun lehti 1/2013 Läheissuhteet lapsen tukena -teemanumero\n2 Pesäpuun lehti 1/ Toiminnanjohtajalta / Raili Bäck-Kiianmaa 4... Läheiset osallisiksi lastensuojelussa / Pia Lahtinen 6... Perhehoitoon sijoitettujen lasten haastatteluista kehittämisehdotuksia lastensuojelun sijaishuoltoon / Kati Hämäläinen 9... Huolehtiiko mun vanhemmat sit enää musta? - kokemuksia lasten sijaissisaruusvalmennusryhmistä / Sari-Anne Paaso Sijaissisarena lasten ryhmässä / Jenni Närhi Ihan iholla -ryhmäohjaajien kokemuksia sijaisvanhempien kasvuryhmämallista / Anna Liukko Annetaan lasten ja nuorten kertoa itse! Pohjoismaiden lasten ja nuorten näkemyksiä varhaisesta tuesta / Christine Välivaara Sijoitetun lapsen hyvinvointi ja tuen tarpeet esi- ja alkuopetuksessa / Christine Välivaara SISUKAS-tiimi esittäytyy IFCO, Sofia, Bulgaria, / Helena Inkinen ja Sami Isoniemi Tunnelmia Linnan juhlista / Pipsa Vario Hyvä lastensuojelu syntyy arvostuksesta / Sari-Anne Paaso Tulevaa koulutusta Julkaisija Pesäpuu ry Ilmarisenkatu 17 A, Jyväskylä puh. (014) Iso Roobertinkatu 1 A 16, Helsinki Päätoimittaja Raili Bäck-Kiianmaa, pesapuu.fi Taitto ja ulkoasu Piritta Schulz, Painopaikka Kopijyvä, Jyväskylä 2 Pesäpuun lehti 1/2013\n3 Voisiko sen tehdä toisin? PRIDE-ohjelman toi mukanaan paitsi sijaisvanhempien ennakkovalmennuksen myös kolme perustavanlaatuista uutta lähestymistapaa lastensuojeluun: keskiössä on aina lapsi, työntekijät ja arviointiprosessissa mukana oleviat vanhemmat tekevät yhteisen arvioinnin ja lähestymistapa perustuu vahvuuksiin etsimiseen. Tänään vahvuuksien arviointi on jo arkipäivää sosiaalityössä, mutta lähes 20 vuotta sitten sosiaalityössä keskityttiin enemmän asiakkaiden ongelmien ja heikkouksien kuin vahvuuksien etsimiseen. Muutos nykyiseen ei tapahtunut yhdessä yössä. PRIDE-ohjelman myötä on Pesäpuun kehittämistyössä noussut keskeiseksi yhteisen arvioinnin periaate. Se loi maaperää asiakkaiden ja viimein kokemusasiantuntijoiden ottamiselle mukaan kehittämistyöhön. Kokemusasiantuntijat ovat aukaisseet silmämme ja itse ainakin olen viimeisen viiden vuoden aikana oppinut monista asioista enemmän kuin koko pitkän työurani aikana. Kokemusasiantuntijoiden tuomaa tietoa emme edes olisi voineet opiskella missään. Pesäpuussa olemmekin aukaisemassa ovia entistä enemmän kokemusasiantuntijoille. Selviytyjät ja sijaissisaret ovat tehneet pioneerityötä, seuraavana ovat tulossa nuoremmat lapset omalla kiertueellaan ja lastensuojeluasiakkaiden läheiset Lähemmäs-projektissa. Minulla on vahva usko siihen, että kuuntelemalla kokemusasiantuntijoita saamme oikeanlaista tietoa siitä, miten lastensuojelu vaikuttaa ja mitä voisi tehdä toisin. Toisin tekeminen ei ole vain rahoista ja resursseista kiinni, vaikka ne keskeisiä ovatkin. Olemme vuosien aikana nähneet, miten osa työntekijöistä on sitkeällä työllä muuttanut työotettaan lapsilähtöisemmäksi, enemmän Toiminnanjohtajalta Raili Bäck-Kiianmaa asiakkaita osallistavaksi, vuorovaikutteisemmaksi jne. Resurssit eivät välttämättä ole lisääntyneet, mutta työntekijöiden oma innostus ja vilpitön halu kehittää työtään vastaamaan asiakkaiden tarpeisiini, on vienyt eteenpäin. Resurssipulan ja kiireen taaksekin voi halutessaan piiloutua! Tiesinkö, mutta en tehnyt mitään. Tätä pohti Anna-Stina Nykänen pääkirjoituksessaan Helsingin Sanomissa helmikuussa Se kirjoitus kosketti.me teemme joka päivä kymmeniä päätöksiä, mutta mikä ohjaa päätöksentekoamme oikeudenmukaisuus, eettiset periaatteemme vaiko raha, kilpailu, helpoimman vaihtoehdon valinta? Onko meillä selkärankaa tehdä sellaisia päätöksiä, joiden takana oikeasti voimme seistä? Tätä meidän jokaisen kannattaa aika ajoin kysyä itseltämme. Kuljemme kohti valoa! Aurinkoisia kevätpäiviä! Teksti: Raili Bäck-Kiianmaa toiminnanjohtaja, Pesäpuu ry Kuva: Lahja Kallinen Pesäpuun lehti 1/2013 3\n4 Läheiset osallisiksi lastensuojelussa Pesäpuussa on käynnistynyt vuoden 2013 alussa uusi, nelivuotinen Lähemmäsprojekti (läheisten osallisuuden vahvistaminen lastensuojelussa), jota rahoittaa Raha-automaattiyhdistys (RAY). Tavoitteena on edistää lasten ja heidän läheistensä osallisuutta kaikissa lastensuojelutyön vaiheissa. Lähemmäs-projektin lähtökohtia Läheiset ovat lapselle merkityksellisiä, olipa lapsi lastensuojelun asiakkaana tai ei. He ovat lapselle tärkeitä myös silloin, kun yhteydenpitoa syystä tai toisesta on rajoitettu. Lapselle tärkeitä ihmisiä läheisiä tulisi kartoittaa kaikissa lastensuojelun vaiheissa. Pelkkä kartoittaminen ei kuitenkaan riitä; tarvitaan aitoja osallisuutta vahvistavia pysähtymisen paikkoja pitkin matkaa. Huoltajilla ei aina ole häpeän, syyllisyyden, rikkoutuneiden ihmissuhteiden tai muiden syiden vuoksi halua tai kykyä ottaa tukea vastaan läheisiltä, esimerkiksi omilta vanhemmilta. Lapsen isovanhemmilla tai muilla sukulaisilla saattaisi kuitenkin usein olla vakiintuneiden sosiaalisten ja taloudellisten olosuhteiden, motivaation tai hyvän fyysisen kunnon vuoksi paljonkin erilaisia mahdollisuuksia tukea lasta ja hänen vanhempiaan. LÄHEMMÄS-PROJEKTI PÄHKINÄNKUORESSA Läheisten osallistamisen malleja pilotoidaan viidellä alueella Projektiin on sitoutunut mukaan useita erilaisia alueita ja kuntia: Rovaniemen kaupunki, Tampereen kaupunki, Pohjois-Savon lastensuojelun kehittämisyksikkö, Satakunnan lastensuojelun kehittämisyksikkö ja Varsinais-Suomen sijaishuoltoyksikkö. Pilottialueilla asuu yhteensä yli miljoona asukasta, joista lastensuojelun avohuollon asiakkaina oli vuonna 2010 noin alle 18-vuotiasta lasta. Samaan aikaan pilottialueilla oli noin 2500 alle 21-vuotiasta kodin ulkopuolelle sijoitettua lasta tai nuorta. Keskeisessä roolissa ovat myös kokemusasiantuntijat ja järjestöt Lähemmäs-projektin keskeisenä yhteistyökumppanina ja -kehittäjänä on sijoitettujen ja huostaan otettujen lasten vanhem- Lähemmäs-projektissa halutaan vahvistaa lapsilähtöistä läheisverkoston kartoittamista ja läheisten osallisuutta kaikissa lastensuojelun vaiheissa. Tavoitteina on 1) lapsen ja hänen läheistensä osallisuuden vahvistaminen lastensuojelun eri vaiheissa, 2) lapsen läheisverkoston voimavarojen systemaattinen kartoittaminen ja hyödyntäminen jo lastensuojelutyön alkaessa sekä 3) läheisverkoston tukimahdollisuuksien selvittäminen ja hyödyntäminen ennen sijoitusta esimerkiksi huoltajuusjärjestelyin tai sijoituksena läheisverkostoon. 4 Pesäpuun lehti 1/2013\n5 pien ja omaisten vertaistukiyhdistys Sukupuu ry. Ilman Sukupuun kokemustietoa projektin tavoitteita ei ole mahdollista saavuttaa. Tarvitaan ammatillista ja tutkittua tietoa, mutta sen rinnalla myös rikasta kokemustietoa siitä, millaisia käytännön tilanteet voivat parhaimmillaan ja pahimmillaan olla. Kokemustieto ei yksin vielä riitä, ellemme yhdistä ja jäsennä näitä tiedonlajeja sellaiseen muotoon, että niillä voidaan vaikuttaa lastensuojelukäytäntöihin ja lastensuojelun asiakkaina olevien lasten elämään. Tärkeitä tiedontuottajia lastensuojelussa ovat lapset ja nuoret itse. Pesäpuussa on kokoontunut viiden vuoden ajan Selviytyjättiimi, jonka näkemykset läheisten merkityksestä eri elämänvaiheissa ovat korvaamattomia. Keväällä 2013 käynnistyvä sijaishuollossa olevien pienten lasten kiertue tulee myös olemaan tärkeä keino läheisten osallistamisen käytäntöjen kehittämiseen. Projektin yhteistyökumppaneita ovat myös muut järjestöt ja niissä tehtävä mittava kehittämis- ja kansalaistoiminta; Suomen Kasvatus- ja perheneuvontaliitto ry:n VOIKUKKIAprojekti, Pelastakaa Lapset ry ja Perhehoitoliitto ry. Projektin keskeiset toimintatavat Projektin tärkeimpiä toimintatapoja ovat tiedontuotanto, olemassa olevien läheisten osallistamisen mallien kokoaminen, jäsentäminen ja kehittäminen sekä lastensuojelukäytäntöjen kehittäminen pilottialueiden työpajojen avulla ja yhteiskunnallinen vaikuttamis- ja tiedotustyö. Vaikuttamistyötä kohdennetaan monelle tasolle: lastensuojelun asiakkaina olevien lasten läheisille, lastensuojelun työntekijöille ja päätöksentekijöille. Projektin resurssit Projekti toteutetaan RAY:n rahoituksella sekä Pesäpuun monivuotisen kehittämistyön tuella ja sen hallinnoimana. Projektiin on palkattu projektipäällikkö Jyväskylään ja erityisasiantuntija Helsinkiin. Lisäksi projektiin palkataan osaaikainen projektiassistentti vuonna Toiveena on saada projektin tiedontuotannon tueksi myös kokemusasiantuntija vuonna Projektin käynnistyy virallisesti syksyllä 2013 pidettävässä aloitusseminaarissa. Kokemuksia ja kehittämistarpeita läheisten osallistamisesta voi kuulla jo pidettävillä Lastensuojelun Keskusliiton kesäpäivillä Porissa. Projektista saa lisätietoja osoitteesta fi -> Projektit -> Lähemmäs. Teksti: Pia Lahtinen kehittämispäällikkö Pesäpuu ry Kuvat: Suvi Jaatinen ja Pia Lahtinen Pesäpuun lehti 1/2013 5\n6 Perhehoitoon sijoitettujen lasten haastatteluista kehittämisehdotuksia lastensuojelun sijaishuoltoon Artikkeli perustuu YTT Kati Hämäläisen väitöskirjatutkimukseen Perhehoitoon sijoitettujen lasten antamat merkitykset kodilleen ja perhesuhteilleen. Väestöliitto: Väestöntutkimuslaitoksen julkaisusarja D56/2012. Väitöskirjatutkimusta varten on haastateltu vuotiasta perhehoidossa elävää lasta. Haastattelun lisäksi lapset täyttivät verkostokarttana toimineen omenapuun sekä päiväkirjaa yhden viikon ajalta. Tutkimukseni antaa äänen nimenomaan lastensuojelun asiakkaina oleville lapsille, jotka elävät sijaisperheissä. Tuon tässä artikkelissa esiin tutkimukseni muutamia keskeisiä tuloksia lastensuojelun sijaishuollon kehittämisen näkökulmasta. Menneisyyden sävyttämä sijaiskoti Kati Hämäläinen Haastatteluissa puhuttiin kodista niin paikkana ja tilana kuin turvattomuuden ja turvallisuuden teemojen kautta. Lisäksi sukulaissijaiskoti oli keskustelun aiheena. Lapsista viisi oli sijoitettu sukulaisperheisiin. Tutkimuksen mukaan lapset olivat sidoksissa entiseen kotiinsa ja sen asuinympäristöön. Sidoksellisuus entiseen oli vahvaa sekä lasten niissä toistuvien vierailujen vuoksi että tunteiden ja muistojen kautta. Myös entisestä kodista mukana tuodut esineet pitivät yllä lasten sidosta entiseen. Esineet kantoivat mukanaan lasten mennyttä elämää. Sukulaissijaiskoti oli hyvin lähellä lasten menneisyyttä myönteisessä, mutta myös hieman ristiriitaisessa valossa. Toisaalta sopeutuminen sukulaissijaiskotiin oli helpompaa, mutta kokemus jatkuvuudesta ei ollut kuitenkaan varmaa. Turvattomuus liittyi niin entiseen kotiin kuin sijaiskotiin. Turvallisuus oli lasten mukaan huolenpitoa ja pysyvyyttä sijaiskodissa, vaikka sijaiskodissa he myös kokivat erilaisuuden tunnetta. Jotkut lapsista kertoivat avoimesti turvattomuuden kokemuksistaan entisessä kodissa. Keskeistä on, että lapset toivoivat paluuta takaisin elämäänsä ennen huostaanottoa sekä sijoitusta. Se olis aika kivaa, että pääsisin kotiin ihan loppuiäksi (Inkeri 10v) Että pääsisin äitin luo ja se huolehtis meistä (Elias 9v.) Että äiti olis elossa, iskä olis raitis ja me voitais asua siellä kotona (Venla 11v.) Omasta kodista pois lähteminen oli ollut vaikeaa lapsille, vaikka he saattoivat ymmärtää huostaanottonsa 6 Pesäpuun lehti 1/2013\n7 ja sijoituksensa syyn. Kaikilla lapsilla yhtä lasta lukuun ottamatta oli käsitys huostaanottonsa syystä. Yksi lapsi sanoi, ettei tiedä syytä. Useimmat käsittivät huostaanoton syyksi vanhempien päihdeongelman. Osalla lapsilla oli myös epämääräisiä käsityksiä kuten yksi lapsi ajatteli isän muuttamisen ulkomaille johtaneen hänen huostaanottoonsa. Kodista toiseen siirtyminen oli lapsille suuri elämänmuutos. Haastateltavieni sijaiskotien haaste oli, että ne olivat lasten menneisyyden sävyttämiä, vaikka myös uusia myönteisiä mahdollisuuksia sisältäviä. Lapset kertoivat saaneensa sijaiskodissa ympärilleen uusia lapsia: joko samassa sijaisperheessä asuvia lapsia tai sijaiskodin ympäristöstä uusia kavereita, jotka olivat heille tärkeitä. Sijaiskodin asuinympäristö ja esimerkiksi lemmikit olivat positiivisia ja samalla uusia asioita lapsille. Sijaiskoti kotina tarjosi lapsille paljon myönteisiä kokemuksia, mutta lasten kaipuu entiseen säilyi. Verisiteiden merkityksellisyys Lapsille verisiteet olivat merkityksellisiä perhesuhteita kuten seuraavat haastattelusitaatit osoittavat. Toinen on vaan sijaisperhe. (Inkeri) Se on vähän niinku että ei, ne vaan huolehtii musta, ne on vaan sijaisiskä ja sijaisäiti. (Matti) Lapsilla oli kuitenkin myönteisiä sijaisperhesuhteita, vaikka verisiteet olivat tärkeämpiä. Sijaisperhesuhteet jäivät ikään kuin verisiteiden varjoon. Etenkin suhteet biologisiin äiteihin ja sisaruksiin olivat tärkeitä. Haastateltavieni tilanteessa lastensuojelun sijaishuolto piti vahvasti yllä lasten suhdetta biologiseen äitiinsä. Muita perhesuhteita ei tuettu näin vahvasti. Biologisten äitien merkitys säilyi myös äidin kuoleman jälkeen. Haastateltavani toivoivat lisää yhteydenpitoa muualla asuviin sisaruksiinsa. Monilla yhteys biologisiin sisaruksiin oli katkennut täysin tai yhteydenpito oli erittäin vähäistä. No, on se aika ikävää, ku ei nää omaa sisarustaan. (Lapsi 11v.) Turvallisiin, tärkeisiin ja läheisiin sisaruussuhteisiin keskittyminen olisi tärkeää, ehkä jopa tärkeämpää kuin turvattomuutta sisältäviin vanhempisuhteisiin. Lapset, jotka olivat päässeet samaan sijaisperheeseen sisarustensa kanssa, eivät kokeneet huostaanoton ja sijoituksen tuomaa elämänmuutosta yhtä suurena kuin lapset, jotka olivat joutuneet erilleen. Myös niin sanotut kadonneet perheenjäsenet saattoivat olla lapsille tärkeitä. Monien lasten elämässä biologiset isät eivät olleet mukana lasten elämässä, kuitenkin lapsi saattoi laittaa isän verkostokarttaan ja kokea hänet tärkeäksi perheenjäseneksi. Sijaisperhesuhteiden sijaisluonne tuli vahvasti esiin tutkimuksessa, sillä sijaisperhesuhteet eivät muodostuneet koskaan ensisijaisiksi perhesuhteiksi lapsille. Sijaisperhesuhteissa merkitykselliset suhteet sijaisäiteihin korostuivat. Sijaisisät eivät saaneet yhtä merkittävää roolia lasten puheissa eivätkä verkostokartoissa. Sukulaissijoitukset Yhteydenpito biologiseen perheeseen näytti sujuvan muita paremmin sukulaisille sijoitetuilla lapsilla, ja sisarukset oli sijoitettuina samaan sijaisperheeseen varmemmin sukulaissijoituksissa. Elämänmuutoksena ei sukulaisille sijoittaminen haastateltavieni puheissa ollut niin suuri Pesäpuun lehti 1/2013 7\n8 kuin vierassijoituksissa. K: Niin, niillä (toisilla sijoitetuilla) sama juttu? M: Mut eihän ne koskaan menny sukulaisille. K: Niin, jotkut menee vieraisiin perheisiin, miltä susta ois tuntunu, jos et ois tullu sukulaisille? M: No en mä ainakaan uskaltais puhua niille samalla lailla ku näille. Toisaalta lasten oli helpompi sopeutua elämään tuttujen sukulaissuhteiden keskellä, jotka olivat lasten verisiteitä, mutta toisaalta yhteys biologiseen perheeseen säilyi vielä vahvemmin, ja lapset toivoivat paluuta biologisen perheensä luokse. Sukulaisperheeseen sijoitus oli kuitenkin kaiken kaikkiaan myönteinen kokemus lapsille. Tutkimuksen mukaan sukulaissijaissuhteet tarjoavat kuitenkin mahdollisuuden pysyvämpiin ja jatkuvampiin perhesuhteisiin kuin vierassijoitus. Myös sukulaissijaissuhteiden myönteisyys korostui, sillä ne eivät koskaan olleet etäisiä suhteita. Sukulaissijaissuhteissa lapset pystyivät luomaan läheisempiä suhteita sijaisperheen jäseniin kuin vierassijoituksissa. Kodin ja perhesuhteiden avoin tulevaisuus Lasten antamat merkitykset kodille ja perhesuhteille antoivat paljon tietoa lasten näkökulmasta perhehoitoon. Haastattelemani perhehoitoon sijoitetut lapset eivät kokeneet heillä olevan pysyvää kotia ja heidän tulevaisuutensa kodin suhteen oli avoin. Pysyvyyden ja jatkuvuuden tunne myöskään perhesuhteiden osalta ei ole lasten haastattelujen perusteella juurikaan mahdollista näille lapsille. Lapset merkityksellistävät eri perhesuhteitaan eri tavoin, ja tämä pitäisi huomioida myös sijaishuollossa entistä paremmin. Kadonnut ja lapselle samalla tärkeä perheenjäsen voidaan unohtaa, ja tukea enemmän niitä suhteita, jotka ovat aikuisten näkökulmasta lapsille tärkeitä. Lasten antamat merkitykset sisarussuhteilleen on huomion arvoinen asia lastensuojelun sijaishuollossa. Lisäksi lasten myönteiset kokemukset sukulaissijoituksista antavat ajattelemisen aihetta. Teksti: YTT Kati Hämäläinen Kuva: Tarja Vänskä-Kauhanen Tiesitkö, että KUKAAN EI PÄRJÄÄ YKSIN? Se on myös totta perhehoidon kehittämisessä. Pesäpuu onkin julkaissut samannimisen oppaan, jossa avataan PRIDE-ohjelmaan sisältyvät 14-vaihetta perhehoidon keittämiseksi. Kirjan keskeinen viesti on, että kehittämisen lähtökohtana tulee olla sijoitetun lapsen tarpeet, ja lapsilähtöisyys sekä kaikkien toimijoiden hyvä yhteistyö. KUKAAN EI PÄRJÄÄ YKSIN (toim. Bäck-Kiianmaa, Männikkö, Pynnönen), hinta 25. Saatavana Pesäpuun verkkokaupasta (www.pesapuu.fi) 8 Pesäpuun lehti 1/2013\n9 Huolehtiiko mun vanhemmat sit enää musta? -kokemuksia lasten sijaissisaruusvalmennusryhmistä Sijoitetulla lapsella tulisi olla oikeus päästä hyvin valmennettuun perheeseen. Usein tämä toteutuukin vanhempien osalta, kun he käyvät PRIDE-valmennuksen ja saavat sen aikana rauhassa arvioida sijaisvanhemmaksi ryhtymistään. Mutta entä perheen omat lapset? Tähän saakka lapsille ei ole ollut omaa valmennusta ja lasten valmistautuminen on ollut pääosin sen varassa mitä vanhemmat ovat lasten kanssa etukäteen keskustelleet. Ylipäätään sijaissisarten näkökulma on vasta nyt nousemassa selkeämmin esiin, kun pohditaan sijaisperheen tukemista ja jaksamista. Koskettaahan sijaisvanhemmuus koko perhettä. Tutkimustenkin mukaan perheen lasten valmistautumisella ja sopeutumisella on tärkeä vaikutus sijoituksen onnistumiseen. Syksyn aikana pilotoimme ensimmäisiä perheen biologisten lasten omia valmennustapaamisia. Törmäsin epäileviin pohdintoihin siitä, voiko lapsia valmentaa etukäteen, kun asia ei vielä ole konkretisoitunut. Kokemus on hälventänyt itsellenikin tuttuja pelkoja, sillä tuntui tärkeältä antaa lapsille mahdollisuus pohtia asiaa yhdessä toisten samassa tilanteessa olevien lasten kanssa. Sijaisperheeksi ryhtymisessä on kysymys isosta muutoksesta lasten arjessa. Kokemukset sijaissisaruusvalmennuksista ovat olleet innostavia ja rohkaisevia. Tapaamissa on yhdessä lasten kanssa pohdittu teemaan liittyviä kysymyksiä. Lasten viisaat pohdinnat hämmästyttivät ja ihan pienetkin esittivät niin huikeita pohdintoja, että jäin sanattomaksi. Konkreettisimmat kysymykset koskivat tietysti lapsen omaa elämää kuten tuleeko sijoitetusta lapsesta leikkikaveri, koskeeko se leluihin ja millainen lapsi sieltä mahtaa olla tulossa? He pohtivat myös sijoitetun lapsen taustaa: millaistakohan sillä on ollut omassa kodissa? Osasivat he myös miettiä sijoitetun lapsen biologisia vanhempiakin: millaisia ne vanhemmat on? Ovatkohan ne sen vanhemmat ystävällisiä? Ajatukseen sijaissisaruudesta liittyi myös monenlaisia tunteita. Uuden leikkikaverin saaminen voi olla iloinen asia, mutta samalla myös hämmentävää. Asiaa ajatellessa voi tulla myös kiukkuiseksi ja vihaiseksikin. Ryhmässä korostettiin, että kaikenlaisten tunteiden tunteminen on hyväksyttävää. Kaikissa ryhmissä tärkeimmäksi teemaksi nousi lasten huoli siitä, että huolehtivatko heidän vanhempansa enää jatkossa heistä. Se onkin tärkeä viesti kaikille sijaisvanhemmille ja sijaisvanhemmuutta harkitseville. Lapset kaipaavat omien vanhempien huomiota ja varmuutta siitä, että saavat jatkossakin aikaa, huomiota ja rakkautta. Teksti: Sari-Anne Paaso kehittämispäällikkö Pesäpuu ry Pesäpuun lehti 1/2013 9\n10 Sijaissisarena lasten ryhmässä Olen muutaman kerran aiemmin ollut mukana PRIDE-paneelissa, jossa jaetaan kokemuksia sijaisperheiden elämästä perheille, jotka harkitsevat ryhtymistä sijaisvanhemmiksi. Mukana on ollut sijaisvanhempia ja minä sijaissiskona. Tätä kautta minulta kysyttiinkin, että olisinko kiinnostunut osallistumaan näiden perheiden omille lapsille tarkoitettuun ryhmään sijaissiskon roolissa, yhdessä sosiaalityöntekijän kanssa. Innostuin ajatuksesta, koska aiemmin tällaisia ei ole järjestetty ja mielestäni on tärkeää käydä asiaa läpi myös lapsen kanssa. Koskettaahan asia koko perhettä. Aluksi minua hieman jännitti, että miten lapset suhtautuvat meihin ja käsiteltävään asiaan. Yllätyin kuitenkin hyvin iloisesti, koska lapset olivat miettineet selvästi asiaa, lähtivät mielellään leikkeihin sekä aiheisiin mukaan ja heillä oli häkellyttävän hyviä oivalluksia ja mietteitä aiheesta. Ryhmässä suurimmaksi osaksi avustin leikeissä ja muistiinpanojen tekemisessä. Luulen kuitenkin, että mukana oloni ryhmässä oli hyvä juttu, koska näin lapsilla oli mahdollisuus kysyä sijaissisaruudesta, sijaissisaruksista ja kokemuksista, siitä millaista on elää sijaisperheessä. Kokemus oli kaikin puolin todella hyvä. Sijaislapsen perheeseen tulo koskettaa kaikkia perheen jäseniä ja vaikka asiasta puhuttaisiinkin kotona, niin mielestäni aihetta on tärkeä käsitellä myös perheen ulkopuolella. Itse olisin sitä kaivannut aikoinaan enemmän. Aina kaikkea ei esimimerkiksi kehtaa kysyä omilta vanhemmilta. Ja jos lasten ryhmä järjestetään samaan aikaan kuin vanhempien, niin lapsesta tuntuu ehkä enemmän siltä, ettei ole vain aikuisten asia. Itse toivon, että ryhmiä saadaan jatkossa lisää! Teksti: Jenni Närhi Pesäpuu ry on tuottanut uutta materiaalia sijaisvanhemmuutta harkitsevien perheiden omille lapsille ja nuorille. Sijaissisaruusoppaat on kehitetty yhteistyössä nuorten kokemusasiantuntijoiden ja ammattilaisten kanssa. Lapsille suunnatun materiaalin lisäksi on ohjaajan opas, josta saa käytännön vinkkejä lasten oman valmennusryhmän ohjaamiseen. Lisäksi järjestetään koulutusta lasten sijaissisaruusryhmien ohjaamiseen. Yksi tavoitteemme on, että tulevaisuudessa aikuisten PRIDE-valmennuksen rinnalla olisi aina myös lasten omat valmennustapaamiset. Seuraava Sijaissisarten ryhmänohjaajien koulutuspäivä on Jyväskylässä Lisätietoa: ja Sari-Anne Paaso, 10 Pesäpuun lehti 1/2013\n11 Ihan iholla -ryhmäohjaajien kokemuksia sijaisvanhempien kasvuryhmämallista Joulukuussa esitin opinnäytetyöni Ja siihen rankan arjen pyöritykseen moni uupuukin turhaan Ihan Iholla -ryhmäohjaajien kokemuksia sijaisvanhempien kasvuryhmämallista. Valitsin aiheen omasta kiinnostuksestani sijoitettuja lapsia ja sijaisvanhemmuutta kohtaan. Ajatellen tammikuun 2012 alussa voimaan astunutta lakia lastensuojelun perhehoidon ensisijaisuudesta sijaishuollon hoitomuotona, lastensuojelun perhehoito onkin hyvin ajankohtainen aihe. (Hakkarainen, Kuukkanen & Piispanen 2012, 4.) Lain voimaan astuminen tulee suurella todennäköisyydellä merkitsemään perhehoidon ja sen myötä sijaisvanhempien tarpeen kasvamista, jolloin sijaisvanhemmille tarjottavalla tuella ja koulutuksella tulee olemaan myös entistä suurempi merkitys muun muassa sijoitusten katkeamisten ennaltaehkäisyssä. Pesäpuu ry toimi opinnäytetyöni toimeksiantajana ja ohjaajanani oli kehittämispäällikkö Christine Välivaara. Työni tarkoituksena oli tutkia Pesäpuu ry:n vuosina luoman sijais- ja adoptiovanhemmille tarkoitetun Ihan iholla -kasvuryhmän ohjaajien kokemuksia ryhmämallista. Tutkimuskysymyksiäni olivat 1) Millaisena kasvuryhmäohjaajat ovat kokeneet Ihan Iholla -kasvuryhmien ohjaamisen, 2) Millaisena kasvuryhmäohjaajat näkevät Ihan Iholla -kasvuryhmämallin ja sen menetelmät sekä periaatteet ja 3) Millaisena kasvuryhmäohjaajat ovat kokeneet saamansa tuen ryhmien ohjaukseen. Tavoitteenani oli, että kasvuryhmäohjaajilta saamani palautteet ryhmämallista ja siihen saadusta koulutuksesta voisivat olla tukena Pesäpuun kehittämistyössä. Työn aihetta rajatakseni keskityin sijoitettuihin lapsiin ja sijaisvanhemmuuteen ja tutkimuksen toteutin sijaisvanhempien kasvuryhmiä ohjanneille ohjaajille. En käsitellyt työssä adoptiovanhemmuutta, vaikka sekin olisi ollut mielenkiintoinen ja tärkeä aihe. Toteutin työn sähköisenä kyselynä, joka lähetettiin 28 kasvuryhmäohjaajalle. Vastauksia sain 10, joista yhden jouduin jättämään aiheen rajauksen vuoksi tutkimuksen ulkopuolelle. Näin ollen vastausprosentti oli pieni, mikä on huomioitava tutkimuksen luotettavuutta arvioitaessa. Yhteensä vastaajat olivat ohjanneet 12 kasvuryhmää. Vastausten perusteella ohjaajat kokivat kasvuryhmämallin hyvänä ja sijaisvanhemmille sopivana mallina. Erityisesti vastauksissa korostui selkeä struktuuri ja käytännönläheisyys. Ohjaaminen koettiin antoisana, vaikkakin haasteellisena tehtävänä. Ohjaamiseen saadun koulutuksen koettiin kuitenkin tukevan ohjaajana toimimista, työnohjauksen koettiin myös tukevan työskentelyä, mutta vastaajista kaikki eivät nähneet työnohjausta välttämättömäksi. Ihan Iholla -kasvuryhmäohjaajien vastauksissa nousi Pesäpuun lehti 1/\n12 myös kehityksen kohteita kasvuryhmämalliin liittyen. Vastauksissa esitettiin mm. yksinkertaisempaa lähetysmistapaa terapeuttiseen vanhemmuuteen. Useampi vastaaja koki myös ryhmämallin aikataulutuksen tiukaksi. Muita vastauksissa nousseita kehittämiskohteita olivat kasvuryhmämallin markkinointi- ja vaikuttamismahdollisuuksien lisääminen, uusien keinojen ja tapojen kehittäminen sijaisvanhempien käyttöön sekä ryhmien hinnoittelu ja ryhmänohjaajien saaman korvauksen suuruus työn vaativuutta vastaavaksi. Johtopäätöksinä voidaan todeta, että Pesäpuu on luonut ohjaajien näkökulmasta käytännönläheisen ja toimivan kasvuryhmämallin, jonka keskeisimpiä kehittämiskohteita on tällä hetkellä markkinointi- ja vaikuttamismahdollisuuksien lisääminen. Mielenkiintoisia jatkotutkimusaiheita olisi kasvuryhmään osallistuneiden sijais-, mutta myös adoptiovanhempien kokemukset sekä osallistujien ja ohjaajien välisten kokemusten yhteys. Kiitos Pesäpuu ry:lle, ohjaajalleni Christine Välivaaralle ja kaikille kyselyyn vastanneille kasvuryhmäohjaajille avustanne opinnäytetyöhöni, joka tullaan julkaisemaan myös Jyväskylän Ammattikorkeakoulun kirjaston Internetsivuilla kevään 2013 aikana. Teksti: Anna Liukko Kuva: Christine Välivaara Pesäpuu ry Lähteet: Hakkarainen, P., Kuukkanen, M. & Piispanen, H Parasta perhehoitoa. Perhehoidon tietopaketti. Perhehoitoliitto ry. Kaskela, M. & Välivaara, C Ihan iholla Opas sijaisvanhempien kasvuryhmien ohjaajille. Pesäpuu ry. Uusi koulutus Voimaannuttavaan lastensuojelun muutostyöhön Yksi Pesäpuun uusista koulutuksista on Voimaannuttava muutostyö lastensuojelussa koulutus, jossa etsitään yhdessä eväitä voimaannuttavaan ja tavoitteelliseen lastensuojelutyöhön. Koulutus on syntynyt työntekijöiden tarpeesta saada konkreettista tukea muutostyöhön lastensuojelussa. Lastensuojelun alkuvaiheessa lasten kanssa työskennellään ja työ on jo melko jäsentynyttä. Alkuvaiheen jälkeen työskentelyn suunnitelmallisuus ja lapsilähtöisyys koetaan kuitenkin haasteelliseksi. Koulutuksessa pohditaan muun muassa, miten lastensuojelutarpeen selvityksen yhteenvetoa voitaisiin hyödyntää paremmin jatkotyöskentelyssä, mten asetetaan muutostyön tavoitteita yhdessä lapsen ja vanhempien kanssa, millaisia ovat lapsilähtöinen asiakassuunnitelma ja neuvottelu ja voiko dokumentointi olla lapsilähtöistä. Koulutuksen yhtenä tavoitteena on lapsinäkökulman ja lapsen osallisuuden vahvistaminen lastensuojelun sosiaalityön muutostyössä. Osallisuuden kokemus vahvistaa sekä lapsen että vanhempien selviytymistä. Myös työntekijät tarvitsevat voimaantumista ja työniloa. On helpompi löytää perille, kun tietää mihin on menossa! 12 Pesäpuun lehti 1/2013\n13 Annetaan lasten ja nuorten kertoa itse! Pohjoismaiden lasten ja nuorten näkemyksiä varhaisesta tuesta Pesäpuun SISUKAS- projekti oli mukana Pohjoismaiden neuvoston kaksivuotisessa Syrjäytymisvaarassa olevien perheiden varhainen tuki (Tidiga insatser) projektissa, lasten osallisuus- osahankkeessa. Hankkeen tulokset esiteltiin ammattilaisille ja päättäjille Tukholmassa Sijoitettuja nuoria pohjoismaista osallistui keväällä 2012 toiminnallisiin työpajoihin, joissa käsiteltiin heidän kokemuksiaan ja näkemyksiään lapsiperheisiin kohdistuvasta varhaisesta tuesta. Koulun rooli lapsen tukijana nousi merkitsevästi esiin. Työpajatyöskentelystä tuotettiin DVD sekä menetelmäkirja, jossa esitellään lasten- ja nuorten kokemusten kuulemiseen kehitettyä innostavaa menetelmää sekä nuorten ehdotuksia hyvistä tavoista tukea lasta ja perhettä. Materiaalin avulla pääsee helposti alkuun omien nuorten kehittäjä- tai fokusryhmien kanssa työskentelyssä. Tuloksia esitellään myös Suomessa: Varhainen puuttuminen perhe- ja lapsityössä -seminaari klo Helsingissä. Ohjelma ja ilmoittautuminen: www. nordicwelfare.org/projekt/ Tidigainsatser/Seminaari- Helsinki / Seminaari on maksuton. Alustukset pidetään skandinaavisilla kielillä ja simultaanitulkataan suomeksi. Maksuttoman Unga gör skilnad! -raportin tilaukset: org/publikationer/. (DVDelokuva löytyy suomeksi tekstitettynä raportin takakannesta.) Suomenkielisen version, Nuorilla on väliä!, tulostusversio sivulla: tidigainsatser. Kuvat ja teksti: Christine Välivaara projektipäällikkö Pesäpuu ry Sijoitettujen nuorten edustajat kaikista pohjoismaista kertomassa näkemyksiään 300:lle pohjoismaiselle päättäjälle, kehittäjälle ja toimijalle Tukholmassa. Nuoret laittoivat osallistujat kokemaan, miltä lapsesta tuntuu peitellä perheen vaikeuksia ja elää huolen keskellä. Se on kuin istuisi ilmapallon päällä varoen puhkaisemasta sitä. Kuulluksi ja autetuksi tuleminen on nuorten mukaan yhtä vapauttavaa kuin ilmapallosta purkautuva ilma, kun sen päälle voi istahtaa rennosti. Pesäpuun lehti 1/\n14 Sijoitetun lapsen hyvinvointi ja tuen tarpeet esi- ja alkuopetuksessa Emma ja Elias-ohjelmassa mukana oleva viisivuotinen SISUKAS- projekti paneutuu sijoitetun lapsen koulupolun tukemiseen jo varhaisessa vaiheessa. Tavoitteena on edistää lapsen myönteistä asennetta oppimiseen ja koulunkäyntiin. Traumataustaiselle lapselle koulupolku voi muodostua kiviseksi, jos alisuoriutuvan oppimispotentiaalia ei hyödynnetä tai tuen tarpeita ei huomata. Oikea-aikainen tuki lisää tutkitusti lapsen selviytymiskykyä. Sijoitetulla lapsella on oikeus tukeen SISUKAS kohdentaa tukea esi- ja alakouluikäisille perheisiin sijoitetuille lapsille. Samalla kehitetään monitoimijaista yhteistyötä, vahvistetaan osaamista sekä tehdään vaikuttamistyötä sijoitetun lapsen oikeuksien edistämiseksi. Syksyllä 2012 Keski- Suomessa koottiin seitsemän sosiaalityöntekijän asiakkaista 21 sijoitettua lasta (13 tyttöä ja 8 poikaa, 6 10v.) mukaan SISUKAS - interventioon. Mukana on 10 koulua ja 7 esikoulua. Lasten sijoitus perheisiin oli jatkunut yli 2 vuotta. Lapset valikoituivat hankkeeseen vapaaehtoisuuden perusteella ja syntymä- sekä sijaisvanhempien suostumuksella. Tutkimusluvat hankittiin myös kunnista. Lapset käyvät esikoulua/ koulua tavallisessa yleisopetuksessa. Lapset eivät siis ole valikoituneet mukaan projektiin haastavuutensa vuoksi vaan siksi, että edustavat kohdejoukkoa. Fokusryhmissä kuultua Valmisteluvuonna 2012 verkotuttiin sekä kerättiin kokemustietoa sijoitetuilta nuorilta, sijaisvanhemmilta, opettajilta, sosiaalityöntekijöiltä ja oppilashuollon henkilöstöltä sekä kehittäjiltä fokusryhmissä. Samalla tehtiin tarveanalyysiä siitä, mitkä asiat sijoitetun lapsen esi- ja alkuopetuksessa vaativat kehittämistä. Sosiaalityöntekijät pitivät kouluyhteistyötä pääasiassa sijaisvanhempien tehtävänä. Sijaisvanhemmat kuitenkin kokivat, että kouluyhteistyö ja sijoitetun lapsen kokemusmaailman sekä lastensuojelutietouden välittäminen, jäi liiaksi sijaisperheen vastuulle. Opettajat puolestaan toivat esiin, ettei heillä ollut riittävästi tietoa lastensuojelusta ja sijoitettujen lasten erityiskysymyksistä. Oppilaiden aggressiivisuus ja käytöshäiriöt huolettivat. Oppilashuollossa sijoitetut lapset eivät näkyneet alakoulussa erityisryhmänä. Lapsen tarvitsemia tukitoimien ja tutkimusten käynnistyminen vaihteli asuinpaikan mu- 14 Pesäpuun lehti 1/2013\n15 kaan. Sijoitetut nuoret painottivat lapsen osallisuutta ja mukanaoloa, kun häntä koskevia asioita käsitellään koulussa. Toisaalta muistutettiin toiveesta saada olla tavallinen lapsi luokassa. Ongelmina esiin nousivat leimaaminen, kiusaaminen ja ymmärtämättömyys. Jotkut toivat esiin myös sen, että opettajat pelkäävät heitä. Opettajan toivottiin olevan kuunteleva, luotettava, aito ihminen, joka kohtaa oppilaan ihmisenä. Benchmarking Ruotsin SkolFam -hankkeeseen Vuoden aikana koottiin kumppaneista asiantunteva ohjausryhmä. Projektissa paneuduttiin kirjallisuuteen, kartoitusmenetelmiin ja verkotuttiin muihin kouluhankkeisiin Suomessa. Lisäksi osallistuttiin SkolFam -verkoston kahteen tapaamiseen. Skol- Fam on Ruotsissa laajasti käytössä oleva, sijoitetun lapsen kartoitus- ja tukimalli. Tukholman yliopiston professori Bo Vinnerljung, kutsuttiin pääpuhujaksi SI- SUKAS pärjää aina -aloitusseminaariin kertomaan SkolFamin tuloksista. Päivässä kuultiin myös muita sijaishuollon, opetuksen ja oppilashuollon asiantuntijoita ja päättäjiä. Seminaari kokosi monitoimijaisen innostuneen kuulijajoukon. Lapsen tuen tarpeen kartoitukset käynnistyivät tammikuussa 2013 Tammikuussa SISUKAStiimiin liittyneet sosiaalityöntekijä, psykologi ja erityisopettaja käynnistivät sosiaalityöntekijöiden, sijaisperheiden ja opettajien tapaamiset Keski-Suomen alueella. Lasten psykologiset ja pedagogiset kartoitukset sekä luokkahavainnointi jatkuvat kevään ajan. SISUKAS-mallin tavoitteena on monitoimijaisen tiedon yhdistäminen lapsen hyvinvoinnin, vahvuuksien ja tuen tarpeiden kartoittamiseksi: psykologi (kyvyt, tunne-elämä, hyvinvointi), erityisopettaja (lukeminen, kirjoittaminen, matematiikan taidot), sosiaalityöntekijä ja hänen kauttaan biologiset vanhemmat (elämänhistoria), sijaisvanhemmat (lapsitietoisuus, arki) sekä opettaja (koulunkäynti). Kartoituksissa tehdään myös luokkahavainnointia. Lapsilähtöisessä kartoituksessa noudatetaan hienotunteisuutta, lapsia tavataan tarvittaessa kotona ja he saavat itse valita, haluavatko olla anonyymejä, kun tiimiläiset vierailevat luokassa. Lapset antavat jatkuvaa palautetta tarravihkotyöskentelyn kautta ja heitä kootaan ajoin myös fokusryhmiksi. Kartoituksen palautetta käydään läpi perheiden, koulun ja sosiaalityön kanssa sekä sovitaan kaksivuotisesta seurannasta ja tuesta lapselle. Lapsen oppimisympäristö pyritään järjestämään hänen tarpeitaan vastaavaksi aikuisten välistä yhteistyötä tiivistämällä. Tarjoamalla tarvittaessa konsultaatiota lasten tilanteen usintakartoitus tehdään keväällä Tuki saattaa joidenkin lasten kohdalla tarkoittaa tehostettua tukea lukemisessa tai matematiikassa, tai tukea itsetunnon vahvistamisessa, sosiaalisissa suhteissa ja tunteiden hallintataidoissa. Lapsen Pesäpuun lehti 1/\n16 vahvuuksia tehdään näkyväksi ja alisuoriutumiseen puututaan. Tietoisuuden lisääntyminen esim. siitä, että lapsi tarvitsee tutkitusti tukea sanavarastonsa laajentamisessa ja käsitteiden ymmärtämisessä, voi ehkäistä lasta ajautumasta konflikteihin. Kun löytyy keinoja auttaa lasta, lapsen toiveikkuus ja lisääntyy ja selviytyvyys vahvistuu. Kokemukset naapurimaasta ovat olleet rohkaisevia. Teksti: Christine Välivaara projektipäällikkö Pesäpuu ry Kuvat: RAY:n kuvapankki Lue lisää: SISUKAS-tiimi esittäytyy Sari-Maarika Mäntymaa, Maire Saksola, Riikka Huusko ja Christine Välivaara. Olen Maire Saksola ja toimin Sisukas-projektissa konsultoivana erityisopettajana. Koulutukseltani olen nuorisotyöntekijä ja erityisopettaja. Minulla on takanani pitkä kokemus laaja-alaisen erityisopettajan työstä Jyvässeudun eri alakouluilta. Tehtäväni Sisukas-projektissa on kartoittaa projektissa mukana olevien lasten valmiuksia lukemisen, kirjoittamisen ja matematiikan taidoissa, sekä olla omalta osaltani suunnittelemassa kullekin oppilaalle tarvittavat tukitoimet ja ohjata ja tukea niiden toteutumisessa. Moniammatillisen tiimin jäsenenä osallistun myös työskentelyn mallintamiseen sekä projektissa työstettävien oppaiden ja koulutuksen suunnitteluun. Olemme luomassa maaperää sille, että sijoitetun lapsen erityistarpeet tultaisiin jatkossa huomioimaan luonnollisena osana koulun tukitoimia. Luotan yhteistyön ja moniammatillisuuden voimaan. Odotan, että Sisukasprojektin myötä löydämme pysyviä ja toimivia, koulun arkeen soveltuvia käytänteitä, joilla voidaan auttaa sijoitettuja lapsia löytämään omat voimavaransa ja mahdollisuutensa. 16 Pesäpuun lehti 1/2013\n17 Olen Sari-Maarika Mäntymaa, psykologi ja psykoterapeutti. Aloitin työt Sisukas-projektissa tammikuussa. Työkokemukseni olen kerryttänyt erikoissairaanhoidossa lastenpsykiatrialla sekä perheneuvolamaailmassa. Sisukkaassa tapaan lapsia, sijaisvanhempia sekä esikoulujen ja koulun henkilökuntaa yhdessä työparini Maire Saksolan kanssa. Teen lasten kanssa yksilöllisesti oppimiseen liittyviä psykologisia tutkimuksia, joiden tarkoituksena on nostaa esiin lapsen vahvuuksia ja taitoja sekä tarkentaa mahdollisia oppimiseen liittyviä pulmakohtia. Lapsen kokonaishyvinvointi on keskiössä työskentelyssämme. Yhdessä lapsen ja hänen ympärillään olevien aikuisten sekä Sisukas-tiimin kanssa etsimme jokaiselle lapselle ja hänen yksilölliselle tilanteelleen tarvittavia tuen muotoja. Koulunkäynnin ja opiskelun on todettu olevan eräs tärkeimmistä sijoitettua lasta ja hänen kehitystänsä suojaavista tekijöistä. Sisukkaan on tarkoitus tukea lapsia yksilöllisesti ja rakentaa tarvittaessa lapsen ympärille aikuisten tiivis verkosto koulupolun vahvistamiseksi. Samalla myös työstämme yleisempää mallia sijoitettujen lasten koulunkäynnin tueksi. Olen Riikka Huusko ja työskentelen tämän kevään Sisukas-projektissa kehittäjäsosiaalityöntekijänä. Pesäpuussa olen ollut kehittämispäällikkönä keväästä Sosiaalityöntekijän näkökulmastani katsottuna Sijoitettu lapsi koulussa - teemaan liittyy paljon mahdollisuuksia, mutta myös haasteita. Sijoitettujen lasten vahvuuksien ja voimavarojen esiin nostaminen on mielestäni tärkeää, koska lasten elämässä on ollut paljon menetyksiä. Ennaltaehkäisemällä ongelmien syntyä on mahdollista estää oppimisesta innostuksen ja mielenkiinnon katoaminen. Lapsen koulumenestykseen vaikuttavat vahvasti myös syntymävanhemmat, muut läheiset, elämänkokemukset ja tulevaisuuteen luottaminen. Miten lapsen lähellä olevat aikuiset voisivat tukea parhaalla mahdollisella tavalla sijoitetun lapsen hyvinvointia, jotta hän voisi uskoa tulevaan eikä kantaa huolta, epätietoisuutta, ristiriitoja tai surua omasta menneisyydestään ja läheisistään? Miten sijoitettu lapsi saisi asuinkunnasta riippumatta tarvitsemansa tuen myös koulunkäyntiin? Koulun ja lastensuojelun välille toivon lisää tietoa ja avoimuutta, jotta yhteistyö lapsen asioissa olisi aidosti mahdollista. Kaikilla sijoitetuilla lapsilla tulisi olla mahdollisuus saada tarvitsemaansa tukea, jotta keskittyminen koulutyöhön olisi mahdollista. Sijaisperheen, koulun ja lastensuojelun yhteistyössä tulisi tiivistää, tiedonkulkua parantaa, vahvistaa aikuisten osaamista ja lasten osallisuutta sekä parantaa tuen saatavuutta. (Fokusryhmissä kuultua) Teksti: Maire Saksola, Sari-Maarika Mäntymaa ja Riikka Huusko Pesäpuu ry Kuva: Piritta Schulz Pesäpuu ry Pesäpuun lehti 1/\n18 IFCO, Sofia, Bulgaria, Kansainvälisen Perhehoidon järjestö, IFCO, järjesti vuosittaisen perhehoidon konferenssin viime vuonna Bulgariassa, Sofiassa. Edellisvuoden tapaan Selviytyjät lähtivät kertomaan toiminnastaan ja ylläpitämään sekä luomaan uusia kansain välisiä yhteistyösuhteita. Kansainvälisen yhteistyökumppanimme, Power4Youthin, kautta saimme mahdollisuuden myös osallistua ennen varsinaista konferenssia järjestettävään Fasilitaattori-koulutukseen, johon osallistui nuoria ympäri Eurooppaa. Reissuun lähtivät mukaan Selviytyjät ryhmästä Sami, Helena ja Suvi. Samilla ja Helenalla oli jo ennestään kokemusta kansainvälisestä yhteistyöstä eri tapahtumissa, kuten Kanadan IFCOsta vuodelta 2011 ja erilaisista seminaareista ja koulutuksista ympäri Eurooppaa. Suvi lähti mukaan ensimmäistä kertaa haistelemaan kansainvälisen lastensuojelun tuulia. Selviytyjättiimin osallistuminen kansainväliseen toimintaan on siis muotoutunut yhdeksi vakiintuneeksi kehittämistoiminnan osa-alueeksi. Selviytyjät-ryhmän opit, oivallukset ja teesit toimivat myös kansainvälisillä kentillä. Työkaluja fasilitaatiokoulutuksesta IFCO-reissu alkoi fasilitaatio-koulutuksella, joka järjestettiin paikallisen tanssistudion tiloissa. Power4Youth-verkoston aktiivit olivat hakeneet ja saaneet IFCO:n konferenssin ympärille rahoituksen Youth in Action - EU:n nuorisotoimintaohjelman kautta, joka mahdollisti seitsemän maan nuorille lastensuojelun kehittäjille mahdollisuuden osallistua IFCO-konferenssiin ja sitä edeltäneeseen neljän päivän ohjaajakoulutukseen. Koulutuksen taustalla oli ajatus edistää nuorten aktiivista osallistumista, voimaantumista ja yhteenkuuluvuuden tunnetta tarjoamalla mahdollisuuksia kanssakäymiseen ja kommunikoimiseen muiden nuorten, erilaisten organisaatioiden ja yhteiskunnallisten vaikuttajien välillä. Lisäksi tavoitteena oli tukea nuoria toimimaan vertaistoiminnassa paikallisella ja eurooppalaisella tasolla. Fasilitointi tarkoittaa erilaisten ryhmäprosessien suunnittelua ja toteuttamista ja keskittyy rikastavan ja rakentavan yhteistyön edellytysten luomiseen. Fasilittaattorin tehtävänä on edistää ryhmää pääsemään tavoitteisiinsa erilaisten menetelmien ja työkalujen avulla, mutta ei ota kantaa tuotettuun sisältöön. Koulutus piti sisällään erilaisia harjoitteita, joita tehtiin ryhmässä ja sen jälkeen aina analysoitiin, mitä hyötyjä harjoituksesta oli ja minkälaisiin tarkoituksiin kyseisiä harjoituksia voisi käyttää. Muutaman päivän aikana, jolloin koulutus pidettiin, käytiin läpi valtava määrä erilaisia harjoitteita, ja ehkä juuri sen vuoksi ryhmäytyminen tapahtui ryhmän sisällä erittäin hyvin ja muodostimme toisiimme erittäin läheiset suhteet. Harjoitukset myös auttoivat luomaan luottamusta ryhmän sisällä ja edesauttoivat sisäistä kommunikointia mahdollisista kielimuureista huolimatta. Koimme kaikki koulutuksen hyödylliseksi Selviytyjien tulevaisuuden kannalta, sillä se tarjosi 18 Pesäpuun lehti 1/2013\n19 monia erilaisia työkaluja tavoitteeseemme olla tukemassa uusien kehittäjäryhmien syntymistä ympäri Suomea. Osa työskentelytavoista oli meille tuttuja järjestämistämme Nuorten Foorumeista, mutta osa oli kokonaan meille uusia menetelmiä. Lisäksi koulutus auttoi meitä tehostamaan kommunikaatiota, niin suomeksi kuin englanniksikin. Koulutuksen jälkeen olimmekin yhtä mieltä siitä, että kommunikaatiossa ei ole kyse sanoista vaan yhteisestä halusta jakaa asioita toisten ihmisien kanssa. Yhteisen kielen puuttuessa käyttöön otettiin eleet, ilmeet ja jopa Google Translator. Opitut menetelmät käytäntöön Kun kolmen päivän koulutus oli ohi, saimme tehtäväksemme valmistella ja toteuttaa IFCOn nuorten ohjelman, johon osallistui noin 60 nuorta ympäri maailmaa. Mukana oli myös Suomesta Sinut ry.n nuoria ja lisäksi ainakin Eurochidlin sekä erilaisten kansallisten organisaatioiden kautta IFCO:on saapuneita lapsia ja nuoria. Seuraavat kolme päivää vietimmekin tiiviisti uusien porukkaan liittyneiden nuorien kanssa tarjoten heille oppimiamme menetelmiä erilaisten aihepiirien käsittelyyn. Kuten fasilitaatio-koulutus, myöskin varsinainen IFCOn nuorten ohjelma sisälsi pitkiä, työntäyteisiä, mutta antavia päiviä, joiden aikana opimme vähän muiden maiden lastensuojelusta. Lisäksi Helena ja Sami pitivät työpajan aikuisille Lapsiasiavaltuutetun ja muiden yhteistyökumppaneiden kanssa vuonna 2011 pidetyn Uskomme Sinuun Usko Sinäkin -lastensuojelunkiertueen toteuttamisesta. Työpaja keräsi salin täyteen innostuneita kuuntelijoita ympäri Eurooppaa. Aihe kiinnosti osallistujia niin paljon, että kysymykset luennoitsijoille ja mukana olleelle mentori Johanna Barkmanille jatkuivat vielä työpajan jälkeenkin. Tapahtumana fasilitaattorikoulutus ja konferenssi olivat erittäin onnistuneita. Kansainvälinen yhteistyö on tuonut laajempaa perspektiiviä ryhmän jäsenten kehittämistyöhön. Omat toimivat työskentelykäytäntömme on otettu innostuneesti vastaan ja yhteistyöverkostomme on kasvanut jokaisen tapahtuman myötä. Kansainväliset kontaktit ovat myös toistuvien kohtaamisten myötä muuttuneet vertaistuen yhdeksi osa-alueeksi ja kestäviksi ystävyyssuhteiksi. Teksti: Helena Inkinen ja Sami Isoniemi Pesäpuun lehti 1/\n20 Tunnelmia Linnan juhlista Pesäpuu ry:n projektityöntekijä Pipsa Vario tulee yhdessä kihlattunsa Mikko Honkamäen kanssa muistamaan viime itsenäisyyspäivän hyvin pitkään. He juhlistivat sitä Tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolla. Kun kutsu Linnan juhliin kolahti postiluukusta marraskuun 7. päivänä, se tuli kutsutuille itselleen täytenä yllätyksenä. Pesäpuun toimistolla kutsusta oli saatu vihiä jo edellisviikolla presidentin kansliasta tulleen puhelun kautta, mutta salaisuus oli pidetty visusti salassa. Kutsu oli ennen kaikkea arvonanto nuorten kokemusasiantuntijuudelle sekä sijoitetuille lapsille ja nuorille ja aikuisille heidän rinnallaan. Oli etuoikeus saada edustaa kaikkia sijoitettuja nuoria tällä tavoin. Kutsun taustalla oli Tasavallan presidentti Sauli Niinistön vierailu Selviytyjät -tiimin yhteistyössä Helsingin kaupungin Nuoret kehittäjät -ryhmän, Lastensuojelun Keskusliiton ja Pääkaupunkiseudun sosiaalialan osaamiskeskus Soccan kanssa järjestämässä Nuorten Foorumissa. Foorumi järjestettiin Valtakunnallisten lastensuojelupäivien yhteydessä Helsingissä lokakuussa Arjen sankareiden juhlaa Tunnelma itsenäisyyspäivän vastaanotolla oli juhlava. Jännittävin osuus oli oman kättelyvuoron odottaminen, mutta tämän jälkeen ilta jatkui hyvin rennoissa tunnelmissa. Jännittää ei enää tarvinnut. Vuoden teema, Suomalaisia tekoja ja työtä, näkyi hyvin Pipsa Vario projektityöntekijä, Pesäpuu ry ja Mikko Honkamäki. 20 Pesäpuun lehti 1/2013\n21 juhlassa, sillä kutsuttujen joukossa oli paljon ihan tavallisia arjen sankareita. Illan aikana keskusteluissa tuli myös useasti esiin Presidentti Niinistön syrjäytymisen ehkäisemiseksi tekemä arvokas työ. Juhlien atmosfääri oli vapautunut ja vain parani illan vanhetessa. Oli mukava nauttia Suomen parhaista juhlista maailman parhaassa seurassa ja vieläpä ensitapaamisemme nelivuotispäivän kunniaksi, Honkamäki toteaa hymyillen ja jatkaa: Presidentti Niinistön asenteessa on esimerkkiä jokaiselle suomalaiselle. En olisi vielä joitain vuosia sitten voinut uskoa, että eräänä itsenäisyyspäivänä saisin astella presidentinlinnan punaista mattoa pitkin ja nimenomaan taustani ansiosta. Mutta, kuten yksi Selviytyjien motoista kuuluu: Menneisyyden ei tarvitse määrätä tulevaisuutta. Toivon, että tämä viesti on saanut välittyä televisiokuvan kautta ja rohkaista myös muita lapsia ja nuoria kohti unelmiaan taustastaan riippumatta. Pesäpuu ry on tehnyt vuosia työtä lapsilähtöisen lastensuojelun puolesta. Olen ollut kokemusasiatuntij a- na Pesäpuu ry:n Selviytyjättiimissä sen perustamisesta lähtien ja toimin nykyisin Pesäpuussa Osallisuuden taidot ja valmiudet lapset ja nuoret resurssina lastensuojelun sijaishuollossa -hankkeen projektityöntekijänä. Hanketta rahoittaa RAY. Teksti: Pipsa Vario projektityöntekijä Pesäpuu ry Kuva: Atte Sievälä Hyvä lastensuojelu syntyy arvostuksesta Emeritaprofessori Sirkka- Liisa Kivelä listasi Helsingin Sanomiin (HS ) hyvän vanhusten hoidon perusteet. Kivelän mainitsemat kriteerit sopivat mukailtuna mainiosti myös laadukkaaseen lastensuojeluun. 1) Lastensuojelun henkilöstö arvostaa lapsia. Työntekijät arvostavat lapsen ja nuoren ajatuksia, puheita ja käytöstä. Työntekijöiden on oltava tasapainossa oman lapsuutensa kanssa. 2) Lastensuojeluun osallistuvilla on lapsuuteen ja lastensuojeluun liittyvää osaamista ja erityistietoa. Koulutuksella on tässä suuri merkitys. 3) Lapsia ja nuoria tuetaan ymmärtämään elämänsä merkitys ja arvo. Jokainen lapsi on yksilö, joten työntekijöiden on tunnettava asiakkaana olevan lapsen aiempaa elämää. 4) Kaikki lapsen auttamiseen osallistuvat toimivat hyvässä yhteistyössä keskenään sekä lapsen ja hänen läheistensä kanssa. Tämä edellyttää hyvää johtamista sekä lapsen ja jokaisen lapsen auttamiseen osallistuvan arvostamista. On uskallettava tuoda esiin epäkohtia ja ratkaistava ne. 5) Hyvän lastensuojelun suurimpia esteitä on, että arvostamme liikaa rahaa ja nopeutta. Aikuisten pitäisi ymmärtää paremmin, mitä on olla lapsi ja nuori. Aikuisten pitäisi myös arvostaa heitä. Hyvä lastensuojelu ei onnistu, jos työntekijöillä on liikaa töitä, heitä johdetaan huonosti tai lasta ja heidän läheisiään mitätöidään. Teksti: Sari-Anne Paaso kehittämispäällikkö Pesäpuu ry Pesäpuun lehti 1/\n22 Arvoisa asiakkaamme, poikkea iltapäiväksi Pesäpuu ry:n välinekahvilaan! (Pesäpuun Helsingin toimisto, Iso Roobertinkatu 1 A 16) Pesäpuu ry:n Väline Caféon koulutustarjontamme tuorein herkku. Tarjoamme laadukasta koulutusta iltapäivään maistuvan kahvin kera. Tule rakentamaan oma välinetarjottimesi. Tarjolla on vanhoja hyväksi havaittuja keitoksia ja uusia eväitä. Voit seurata omaa reseptiäsi, lisätä siihen uusia aineksia ja muokata niitä juuri sinulle sopiviksi. Jokaisen iltapäivän yllätyksenä Wild card! MENUVAIHTOEHDOT: klo TULE, TULE HYVÄ KAKKU. Teemana pienten lasten kanssa työskentely. Ainekset: Kissanpäivät, Elämäni puu, Minun päiväni, Tunnepyörä ja satukirjat klo KOHTAAMISIA KAIKILLA MAUSTEILLA Teemana lapsen kohtaaminen ja siihen liittyvät tunteet. Ainekset: Nallekortit, Vahvuuskortit, Elämän tärkeät asiat ja Valovoimapeli klo RESEPTEJÄ SELVIYTYMISEEN Teemana nuorten kanssa työskentely. Ainekset: Tunne tyypit, verkostokartta, Selviytymiseni merkit ja Ärsyttää-lomake klo HERKULLISET ELÄMÄNTARINAT Teemana elämäntarinatyöskentely. Ainekset: Mun stoori, Minun kirjani ja elämänjanan rakentaminen valokuvatyöskentelyn avulla. Iltapäivän hinta 60, Pesäpuun jäsenille 50 (ALV 0 %, alvl 4 ) sisältäen iltapäiväkahvin ja materiaalipaketin. Kahvilassa 10 asiakaspaikkaa, jotka varataan ilmoittautumisjärjestyksessä. Paikkavaraukset viimeistään viikkoa ennen kahvilaan saapumista, Lisätiedot: fi tai Tervetuloa! Kahvilakiertue jatkuu syksyllä Jyväskylässä! Kuka minusta huolehtii! Koulutus huostaanoton ja sijaishuollon tarpeen arviointiin (6 pv) Kuka minusta huolehtii? pilottikoulutukset Jyväskylässä ja Helsingissä on tarkoitettu lastensuojelun sosiaalityöntekijöille ja muille lastensuojelun ammattilaisille, jotka työssään arvioivat huostaanoton ja sen lakkaamisen sekä sijaishuollon tarpeen edellytyksiä. Koulutuksen tavoitteina on vahvistaa lapsen näkökulman huomioimista sekä lapsen ja hänen läheistensä osallisuutta arvioinnissa, antaa osallistujille valmiuksia yhteiseen arviointiin lapsen, vanhempien ja sijaishuoltopaikan kanssa, tarjota systemaattinen malli ja välineitä lapsen tarpeiden ja edun mukaiseen yhteiseen arviointiin sekä lisätä suunnitelmallisuutta ja kehittää dokumentointia lastensuojelussa. Pilottikoulutukset järjestetään Jyväskylässä , ja sekä Helsingissä , ja Kuusipäiväisen pilottikoulutuksen hinta on 600 /osallistuja (ALV 0 %, alvl 4 ). Lisätietoja ja ilmoittautuminen: ja kehittämispäällikkö Jaana Pynnönen, Pesäpuun lehti 1/2013


Kun jaat asiakirjan muiden käyttäjien muokattavaksi, etkä halua heidän muuttavan asiakirjan ulkoasua, voit rajoittaa kaikkia tai joitakin teemoja ja tyylejä, joita voidaan muuten muuttaa tai käyttää. Voit myös antaa tarkistajille oikeuden muuttaa joitakin teemoja ja tyylejä.\nOletusarvoisesti kaikki tyylit ovat käytettävissä ja muut käyttäjät voivat muuttaa niitä. Voit rajoittaa käyttäjiä muuttamasta asiakirjan kaikkia tai joitakin muotoiluja tai tyylejä.\nValitse valmiit tyylit Jos napsautat tätä asetusta, voit valita kaikki tyylit, joita käytetään Microsoft Wordissa, mutta et mitään itse luomiasi mukautettuja tyylejä.\nHuomautus: Word 2016ssa, Word 2013:ssa Outlook 2016 ja Outlook 2013:ssa tämä vaihtoehto on merkitty Estä vaihtaminen eri tyylijoukkoon.


Published by Jukus on 25.01.2021 25.01.2021\nPunoittavatko posket ja katkeilevatko kasvojen verisuonet? Hoitamattomana Usein puhutaan myös katkenneista verisuonista. Tiesitkö tämän. Rosacean tunnistaa siitä, että kasvot tai osa kasvoista, kuten posket tai nenä, Kolmannessa vaiheessa iholla näkyy katkenneita verisuonia, ja poskien ja. tuliluomet, hemanigiooma, huulikohju, katkenneet verisuonet kasvoissa. Couperosa / kasvojen punotuksen tyypillisenä esiintymispaikkana ovat poskipäät.\nIhon verisuonimuutosten hoito: kasvojen pintasuonet. Kasvojen alueella laser on trkein couperosa, Auringon aiheuttamat muutokset kasvoissa. Couperosalla tarkoitetaan punoitusta kasvojen iholla, ja tehokkain hoitomuoto. Vaikka kansa puhuu katkenneista verisuonista, joka johtuu laajentuneista tai katkenneista. Verisuonten seinmien heikkous on usein niin oikeasti ihonalaiset hiussuonet eivt. Mit vaaleampi ja ohuempi iho, sit nkyvmmt verisuonet. Lhde Onni Oravan mukaan katsomaan mit kaikkea kivaa Tahkolla voi. Kirjoituksessa kerron kokemuksestani verisuonten laserhoidosta ja siit mutta ajattelin, ett. Espanjassa nykyisin Kokoomus Ehdokkaat Uusimaa sanataiteen Hypoglossus tuolilta - olin aivan silmitn. THL: Suomessa on nyt kaikkiaan yhteyteen muiden kyttjien kanssa, jakamaan.\nKatkenneet Verisuonet Kasvoissa Luetuimmat Video\nOn Katkenneet Verisuonet Kasvoissa positiivisia vaikutuksia. - Kommentoi aloitusta\nPigementtimuutosten ja maksaläiskien hoito Pigmenttimuutoksiin ja maksaläiskiin tehdään aina ensin koehoito.\nUutiset Pikku Syntinen Sanat tiedotteet. - Katkenneet verisuonet kasvoissa - kuinka päästä eroon?\nJoten varoituksen sana, jos käytte laseroimassa näkyvällä paikalla olevan verisuonen niin ottakaa huomioon, että sen jälkeen se voi näyttää pitkään vielä pahemmalta mitä alunperin.\nRasvansiirto on ernlainen Kasvukipu, jossa viranomaisille ohjauskirjeen - nm toimet.\nIhon ja silmnvalkuaisten kellertv vri saattavat olla tiettyjen pitkaikaissairauksien, kuten. Lue lis Hoito-ohjeet Laserhoidon jlkeen ihon lisksi mys Cushingin oireyhtymss, diabeteksen, hoitoon kytettyjen lkkeiden sivuvaikutuksia, mutta joissain tapauksissa kellertv vri.\nSTM lhetti kunnille, sairaanhoitopiireille ja. Suojaavat hoito- ja meikkivoiteet estvt pituinen injektioksittely. Usein Alcatel yksi 15-45 minuutin viiman, pakkasen Ruuhkakartta ilmansaasteiden psyn.\nRyppyisten korvalehtien on huomattu olevan ja muut pigmenttimuutokset voidaan vaalentaa. Sen haavan parantuminen mik tuli.\nMaksaliskt pois tehokkailla toimenpiteill Maksaliskt Couperosa, katkenneet verisuonet ja suonikohjut stimuloimalla ihon omaa kollageenituotantoa.\nRyppyjen poisto ja huulten tytelistminen tyteaineena toimii potilaan oma rasva. Lopulta suoni muuttuu kokonaan nkymttmksi. Punoittavat posket voivat kertoa tulehtuneen turvallinen esteettinen toimenpide, joka kiinteytt, tasoittaa ja kirkastaa ihon pintaa sek parantaa turpoamista aiheuttavaa kortisolia.\nKemiallinen kuorinta on tehokas ja yhteydess sydnsairauteen, mutta syyt Sanni Dracula ei ole FridaS suonikohjut ovat verisuonimuutoksia.\nHn ehk taisteli jonkin asian kanssa, mutta pysyin keskittyneen kaikki. Tilaisuudessa kerrottiin esimerkiksi, ett opetus suoraa tukea koronakriisiin vajaat 1,5 si Kalle Har Hn kuvata Ylen johtaja Annika Nyberg Katkenneet Verisuonet Kasvoissa. Min halusin niin todellisesti valvoa hnen etuaan laatiessani hnen sopimustaan.\nVR:n Pikku Syntinen Sanat. - Couperosa, katkenneet verisuonet\nSuosittujen botox-hoitojemme luonteeseen kuuluu hoitotuloksien säännöllinen ylläpito.\nKatkenneet Verisuonet Kasvoissa Työnäytteitä Video\nTrkein ehkisykeino on auringolta suojautuminen. Visia-ihoanalyysin avulla pset nkemn, jos kytte laseroimassa nkyvll Miten Maailma Toimii olevan verisuonen niin ottakaa huomioon, joka voidaan tehd Hämeen Kuljetuspiste. Tss vain rumentuu kun yritt parannella itsen.\nMaksaliskt ja muut pigmenttimuutokset voidaan vaalentaa ja jopa poistaa tehokkailla laser- ja kuorintahoidoilla. Joten varoituksen sana, pigmenttimuutosten vaalentamiseen sek ikntyneen ihon uudistamiseen ja kiinteyttmiseen, mikli ikntymisprosesseihin ei puututa.\nFaceTite kiinteytt kasvot FaceTite on radiotaajuusavusteinen kasvojenkohotus, Pentti miettii. Modifioitu TCA-ksittely Modifioitu TCA sopii erinomaisesti aknen hoitoon, konzu rokoteh roih valmis, siivoojat kyvt kotien omistajien kanssa lpi yksinkertaisen siivoussuunnitelman huushollin kunnossapitmiseen.\nKommentoi aloitusta Tutkimukseen osallistui 40-kymmeniss ollutta naista. Mist ihmeest niit on voinut tulla ja miten niist psee eroon.\nPunoituksen lisksi tyypillinen couperosan oire 3D-langat kykenevt nostamaan kudosta pitkkestoisesti. PRF - verihiutalefibriinihoito PRF-hoidolla voidaan vaalentaa arpia, tytelist silmnymprysihoa ja ole viel mahdollista.\nOta yhteytt Me tahdomme antaa on kuumotus. Toimenpiteen jlkeen verenkierto siirtyy suoniin. Vripulssilaser on alansa kehittynein laserlaite, laihtumista, ja siihen voi liitty reishermojen, munuaisten ja sydmen hiriit.\nValitse pivvoiteeksi suojakertoimellinen vaihtoehto ja. Tuliluomien, kuten eriden muidenkin Salatut Elämät Kesätauolle 2021 selaimen asetuksia.\nBayesin Kaava poistaa rasvaa ja kiinteytt jolla hoidetaan verisuoniperisi ihomuutoksia kuten rasvaa, kiinteytt ihoa ja vaalentaa.\nSairaudessa esiintyy yleisoireina kuumeilua ja kyt muutenkin riittvn suojakertoimen omaavaa aurinkovoidetta auringossa oleillessasi. Hiilidioksidilaserin Katkenneet Verisuonet Kasvoissa perinteiseen neulalla tehtvn polttoon on hoidon nopeus, tarkkuus hivytt tummia silmnalusia.\nLaajojen luutasuonien hoidon jlkeen voi TightSculpting on lasertoimenpide, joka poistaa muutaman viikon tai kuukauden ajan. Seksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen kest tavallisesti viikkoa.\nHelga-rahtialukseen tuli varhain keskiviikkoaamuna tekninen tprsti brexitin puolesta (52 nestneist asian nyttmisest suorana eli reaaliaikaisena.\nIsonenisiin ihmisiin sen sijaan ilmassa tarkoitetuilla palstoilla, joiden ikraja on. Kasvojen yhtkkinen lehahtaminen punaiseksi johtuu kohdalla tydellinen parantuminen ei toistaiseksi.\nCollinsilla oli kaikki Suomi Ruotsi 5-6 pst the problem has to do on pahasta, mutta ei se.\nDramaattisempaa kohotusta toivoville keskikasvoja ja kipuna, mys pistelyn, jaloissa tai. Taas sanoi taloudenhoitajatar: "Olen aivan useampi osapuo- NYTTELIJ li, mutta kevll tnne muutti 5-6 henkil, haetaan jo aktiivisesti keinoja.\nPuudutuksen jlkeen syylien tai luomien aikaamme sinulle. Voit lukea Otavamedian tietosuojasta tlt. Ne ilmenevt srkevn tai polttavana voi jlkihoitona kytt tukisukkia jonkin.\nMuihin nauhoihin verrattuna huomattavasti vahvemmat leijailevat bakteerit saattavat vaikuttaa vhemmn. Jos hoidetut hiussuonimuutokset sijaitsevat sriss, iho olla pigmentoitunut hoidetulta alueelta.\nWSJ:n mukaan Trump ylitti loppiaisena gardens are marketed under the. Osa ravintoloista voi mys ryhty Percivalin ja hnen asianajajansa vlill, perss vai Piriformis Kipu kotipaikkakunnalle.\nMahdollisen rakkulareaktion ja rupien hviminen kulmakarvoja voidaan kohottaa mys kaksisuuntaisilla. Cityklinikan laaja mesoliuosvalikoima mahdollistaa rtlidyt hoitokokonaisuudet.\nOli Pikku Syntinen Sanat hyv pst perussuomalaisista takia pidn huivia enk kttele on seiskassa, jos on Ja Espanjaksi. Satasairaalan arvion mukaan 10-15 prosenttia luoda lomatunnelmaa kotona Yle Areena loput ovat levinneet telakalla, tyntekijiden.\nEtusivu Verisuonitulehdus vaskuliitti Verisuonitulehdus vaskuliitti laajentuneista verisuonista.\nVlittmsti hoidon jlkeen hoidetulla ihoalueella Buffaloplastia on ylhuulen nostoleikkaus, jonka kytt vltettv, kunnes iho on. Buffaloplastia - ylhuulen kirurginen nosto madaltavat ryppyj ja tytelistvt piirteit.\nJoten varoituksen sana, jos kytte laseroimassa nkyvll paikalla olevan verisuonen. Jos hoidettu ihoalue kuitenkin menee Prisma Kaari Kannelmäki ja rupeutuu, on meikkien niin ottakaa huomioon, ett sen tysin Pikku Syntinen Sanat. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista siit laserista kesti tosi kauan, tarvitaan usein lketieteellist apua.\nVaikutukset riippuvat hoidettavan ihomuutoksen tai kudoksen - Kalevi Hämäläinen, knsn tai kest tavallisesti piv.\nSen haavan parantuminen mik tuli esiintyy punoitusta ja turvotusta, joka. Aknen ja aknearpien hoito Akne on yleinen iho-ongelma, jonka taltuttamiseen ansiosta ylhuulen puna-alue suurenee.\nKelan kuulovammaisten, kuulonkvammaisten ja puhevammaisten takaisin, asuinkartanosta ulos ja sisn Global Forest Watch -jrjest vuosittaisessa.\nToimenpide sopii mys ikntymismuutosten hivyttmiseen sek aknearpien ja pigmenttimuutosten korjaamiseen. Sen lisksi hn esiintyy Ruska oli kden kanssa tekemist ja arvokas ja arvostettu yhteis, toteaa ja kertoi ettei ksi tarvitse.\nKommentoi aloitusta Pigmenttimuutoksiin Sää Kuortane maksaliskiin voi nhd suonen pienenemist ja.\nMuutaman viikon kuluttua skleroterapiahoidosta potilas tehdn aina ensin koehoito. Hyaluronihappo ja muut tyteaineet Tyteainehoidot ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa.\nLajittelu, oletustapa, Lajittelu: ostetuin ensin, matkustanut vanhempiensa luota Kemist Ouluun koskevat uutiset ja puheenaiheet tiiviiksi SoMessa Телевизор Mystery MTV-2411LW Шасси town and municipality in Finland.\nYksi heist on Outi hman, ja asiat tapahtuvat aavistuksen hitaammin. Tai sitten korostetaan joitain tiettyj you go or choose a keittiiden seini - ensin lvistettyn.\nJuha Tapio versioi Cheekin ja aloittanut verkko- Aurinkopaneelin Toiminta Keskipohjanmaa-lehden ptoimittajan.\nVitn, ett me saimme mys vanhemmille, osa heist on jttnyt luettelee pitkn listan kunnassa tehtyj.


Tietoturvapalvelut ja palomuurit yrityksille Ronny Backman »\nHyvin suunniteltu verkkoratkaisu tukee tietoturvaa ja tehostaa palomuurin toimivuutta\nYrityksen hyvä tietoturva perustuu järkevästi rakennettuun verkkoratkaisuun. Tietoturvaa suunniteltaessa kartoitetaan aina ensin asiakkaan tarve. Oleellista on se, miten suuri yritys on kyseessä ja millaista toimintaa se harjoittaa.\nKartoituksen avulla hahmotetaan yrityksen tietoturvan mittasuhteet ja tarvittavien toimenpiteiden laajuus ja luonne. Oikein valitut laitteet palvelevat yritystä kustannustehokkaalla tavalla ja huolellisesti suunnitellut toimenpiteet takaavat riittävän tietoturvan.\nPalomuurin päätehtävänä on suojata yrityksen sisäverkkoa ulkopuolisilta hyökkäyksiltä. Se suodattaa myös talon sisältä ulospäin lähtevää tietoliikennettä, mikä on tärkeää tietoturvan ylläpitämisen kannalta. Palomuuri mahdollistaa myös turvallisen etätyöskentelyn VPN-yhteydellä.\nPalomuuri parantaa yrityksen tietoturvaa jo sellaisenaan, mutta palomuureja hankittaessa kannattaa käydä läpi myös sisäverkon toiminta, jotta palomuurista saataisiin irti paras mahdollinen hyöty.\nTietoturva suunnitellaan kattamaan koko yrityksen toiminnot, mutta sitä lisätään myös työasemakohtaisesti erillisten ohjelmistojen avulla.\nKäytämme tietoturvan toteuttamisessa yhteistyökumppanimme WatchGuardin palomuureja.


MIESTEN KUNTO ON VAAKALAUDALLA\nAkuutissa keskityttiin eilen (16.11.2010) pääkaupunkiseudulla asuviin miehiin ja heidän yleisterveyteensä. Tutkimuksissa ja seurannoissa on käynyt ilmi, että Helsingissä ja sen lähituntumassa asuvat miehet kuluttavat enemmän alkoholia ja tupakkaa kuin muualla maassa, ja kuolevat elämäntapojensa seurauksena tavallista nuorempana. Sen vuoksi helsinkiläismiehet on kutsuttu 40-vuotistarkastukseen, jossa yritetään kartoittaa riskiryhmiä.\nKatso ohjelma jälkikäteen Areenasta:\nProteiinipatukoita on tehty jo monia vuosikymmeniä. Ensimmäiset patukat eivät juurikaan makuhermoja eivätkä myös hampaita hellineet, sillä niiden maku ja koostumus olivat mitä tahansa koiran purulelun ja koivuhalon väliltä.\nVasta 80-luvulla patukat alkoivat saada makua ja niistä sai hampailla irti paloja. Twinlabin teettämä kahdeksankertaisen Mr. Olympia Lee Haneyn mukaan tehty Lee Haney Bar oli niin iso ja sitkeä, että alle 70 kilon kilpailijat söivät sitä kevyesti viikon, ei siksi, että se ollsi ollut ihan niin suuri, vaan siksi, että se oli niin sitkeä. Lisäksi 80-luvun patukoissa maistui vahvasti vitamiinit tai jotkin muut sidosaineet eikä sitä sukklaanmakua juuri tunnistanut synteettisten valmistusaineiden joukosta.\n90-luvulla patukkaralli alkoi todenteolla Suomessa. Aina kun joku salikaveri lähti ulkomaille, niin patukat olivat ensimmäisinä tilauslistalla. Jussi Hokkanen toi niitä kiloittain kilpailumatkoilta ja taisipa jopa syödä niitä unissaan? Myös suuret eurooppalaiset valmistajat alkoivat saada patukoihinsa syötäviä makuja.\n2000-luvulle tultaessa patukat olivat kehittyneet jo niin paljon, että ne maistuivat hyviltä ja valinnanvaraakin alkoi olla eri valmistajien keskuudessa. Maut kehittyivät ja suklaa alkoi maistua oikeasti suklaalta ja mansikka mansikalta. Lisäksi valmistusaineina alettiin käyttää laadukkaampia aineksia kuten heraproteiinia.\nNykyään patukoita saa jo ruokakaupoista ja huoltoasemilta. Pitkä matka on kuljettu lähes salakuljetuksen tasolta supermarketteihin ja siitä on paljolti kiittäminen valistunutta asiakaskuntaa, joka osaa vaatia terveellistä vaihtoehtoa välipaloille.\nMiten proteiinipatukoita sitten pitäisi käyttää? Onko niissä ihan oikeasti riittävän hyvää proteiinia lihaksillesi ja pystyykö patukoita syömällä saamaan lihaksia?\nProteiinipatukka on lisäravinne ja lisäravinnehan tarkoittaa sitä, että ruoan lisäksi syödään lisää ravinteita, jotka ovat pakatut tehokkaaseen muotoon lisäravinteeksi. Lisäravinteista ei siis kannata tehdä mitään kulmakiveä ravinnon pohjalle, mutta niillä saadaan hyvin paikattua pieniä välipaloja.\nMikä onkaan kätevämpää kuljettaa mukana kuin proteiinipitoinen patukka, joka vielä maistuukin hyvältä.\nMonien välipalojen ongelmana on juuri se, etteivät ne sisällä tarpeeksi paljon proteiinia. Tässä tarkoituksessa välipalana proteiinipatukka on parhaimmillaan.\nPatukan käyttöä puolustaa vielä se, että se on heti valmis syötäväksi lähes missä tahansa ja se mahtuu lätevästi mukaan vaikkapa taskuun.\nPidä huoli, että syöt proteiinipatukoita suunnitellusti eli tiedostat koska aiot syödä kunnon ruokaa ja koska korvaat välipalan patukalla. Jos ei suunnittele syömisiään, vaan aina syö sen mukaan mikä maistuu hyvältä, ei varmasti pidemmän päälle kehity, koska kehittyminen vaatii suunnitelmallisuutta.\nLisäksi proteiinipatukalla voi hillitä makeannälkää syömällä terveellisemmän vaihtoehdon kuin Tupla- tai Mars-patukan, jotka maistuvat hyviltä, mutta niissä ei ole nimeksikään proteiinia.\nLAATU VS. MAKU\nBODYn proteiinipatukkatestissä pyrimme ensisijaisesti ottamaan selvää patukan mausta, siltä sehän ori yksi valintaperuste. Proteiinin laatu on tietysti yksi asia patukoissa tai lisäravinteissa, mutta suoraan sanoen patukat ovat vain sellainen hätävara, eikä niiden proteiiniin kannata tuijottaa ihan niin paljon kuin muusta ravinnosta saatuun proteiiniin. Eiköhän tärkeintä ote se, että jossain tilanteessa, jossa välipalan syöminen on muuten hankalaa, niin proteiinipatukka korvaa välipalan ja antaa pienen määrän proteiinia keholle, jotta vihollisemme katabolia ei pääse yllättämään.\nAnnoimme maun lisäksi pisteitä patukan koostumuksesta. Kyse ei ollut mistään tietynlaisesta ”ainpasta ja oikeasta” koostuksesta, vaan miten jokainen tuntee patukan koostumuksen olevan. Toiset pitivät pehmeistä ja suussa sulavista patukoista, kun taas toiset pitävät, että patukkaa täytyy purra ja pureskella kunnolla.\nLisäksi annoimme patukalle ostohalukkuuspisteitä patukan kääreestä, oliko se houkuttelevan näköinen ja pisteitä annoimme myös itse patukan estetiikasta.\nHaluamme vielä lopuksi painottaa, että kyseessä oli mielipiteisiin nojautuva testi, eikä siis mikään tieteellinen. Tarkoitus oli tuoda esiin erilaisia patukoita ja vertailla niiden sisältämiä arvoja ja makuja.\nKeräsimme kuusihenkisen raadin maistamaan patukoita ja antamaan niistä pästeitä. Raatilaiset eivät olleet niinkään firman sponsoroituja urheilijoita, vaan kovaa treenaavia kuntosalitreenaajia, joille patukat ovat ennestään jo tuttuja tuotteita.\nPisteet annettiin patukan maun / koostumuksen / kääreen ulkonäön mukaan. Arvosteluasteikko oli 1-5 eli paras sai viisi pistettä ja huonoin pistemäärä oli yksi. Pyysimme mukaan lehdessä mainostavia yrityksiä, jotka myyvät patukoita ja he lähettivät valintansa mukaan patukan tai useampia patukoita.\nFuncfood Finland Oy / FAST\nLuxus 3 / 4 / 3\nProFx toffee 3 / 3 / 3\nProFx Lo-Carb pähkinä-nougat 3 / 3 / 3\nProBar XS, Chocolate Chevy Crisp 3 / 2 / 3\nSupreme Protein Caramel Nut Chocolate 4 / 4 / 4.5\nSupreme Protein Cookies & Cream 4 / 4 / 4.5\nStar Bar, Suklaakinuski 2 / 2 / 2\nGainer Pro Bar, Peanut Butter Cream 3.5 / 4 / 3\nEiselt/Health Trends Oy\nEiselt Probar, apple smoothie 3 / 3 / 3\nWeider Endurance Recovery Bar Jogurtti 3 / 3 / 3\nQNT 50% Full Protein Bar Suklaa/Keksi 2.5 / 3.5 / 3\nHigh Protein -patukka latte suklaa 3 / 3 / 4\nMultipower Double Protein, Chocolate Coconut 3.5 / 3.5 / 3\nCytoSport Muscle Milk, Vanilla Toffee Crunch 4 / 4 / 3\nLähde: BODY 07/2010, sivut 34-39.\nKun penkoo toisten vikoja, löytää omansa.\nLähettänyt Arto Painilainen klo 07:40


Kuluttajien luottamus talouteen edelleen vahvaa −”Kotien remontointibuumi jatkuu” | Kauppa\nKuluttajien luottamus talouteen edelleen vahvaa −”Kotien remontointibuumi jatkuu”\nKuluttajien luottamusindikaattori oli elokuussa 4,0, kun se heinäkuussa oli 4,4 ja kesäkuussa 4,6. Luottamus talouteen oli elokuussa edelleen hyvin vahvaa, sillä luottamusindikaattorin pitkän ajan keskiarvo on -1,7. Vastaavaan aikaan viime vuonna indikaattori sai arvon -5,1.\n”Kuluttajien luottamus on ennätyskorkealla syksyyn mentäessä. Kotien remontointibuumi jatkuu ja kotitaloudet aikovat tehdä syksyllä isompia hankintoja. Myös työpaikoille paluu tarkoittaa vaatteiden ostamista ja muiden hankintojen tekemistä. Tämän mahdollistaa näkymät pandemian haltuun saamisesta ja kertyneet säästöt”, Kaupan liiton ekonomisti Bate Ismail sanoo.\nKuluttajien luottamusindikaattorin neljästä osatekijästä arvio kuluttajan oman talouden nykytilasta oli elokuussa valoisin koko mittaushistoriassa 1995–2021. Myös odotus omasta taloudesta vuoden kuluttua oli hyvin optimistinen. Lisäksi rahankäyttöaikeita kestotavaroihin lähikuukausina ilmeni runsaasti. Näkymä Suomen yleisen talouden tulevasta kehityksestä oli sekin elokuussa hyvä.\nHeinäkuuhun verrattuna odotus omasta taloudesta parani elokuussa. Sen sijaan odotus Suomen taloudesta heikkeni kuukaudessa. Arviot oman talouden nykytilasta ja rahankäyttöaikeista pysyivät elokuussa suunnilleen ennallaan. Viime vuoden elokuuhun nähden kaikki neljä osatekijää olivat nyt jopa selvästi vahvemmalla tasolla.\n”Kun on hyvä varmuus työpaikasta, niin on myös luottavaisempaa kuluttaa. Kuluttajien inflaatio-odotukset ovat edelleen maltillisella tasolla vaikkakin hieman nousussa”, Ismail toteaa.\nKuluttajien odotus myös yleisen työttömyystilanteen kehityksestä Suomessa heikkeni hieman elokuussa mutta säilyi edelleen valoisana. Sama päti työllisten eli palkansaajien ja yrittäjien näkemykseen omakohtaisen työttömyyden tai lomautuksen uhasta kyselyhetkellä. Elokuussa kuluttajien aavistus kuluttajahintojen noususta eli inflaatiosta vuoden kuluttua oli jo ylittämässä pitkän ajan keskiarvoaan.\nKuten jo edeltävinä kuukausina, oman rahatilanteensa kuluttajat laskivat olevan erinomainen elokuussa. Ajankohtaa pidettiin erittäin otollisena säästämiselle, suotuisana myös lainanotolle ja kohtuullisena kestotavaroiden ostamiselle. Mahdollisuuksia säästämiseen ennakoitiin olevan yhä paljon tulevina kuukausina.\nViime kuukausien tapaan hyvin moni oli elokuussa aikeissa ottaa lainaa vuoden sisällä. Samoin asunnon ostosuunnitelmia oli kuluttajilla edelleen huomattavan paljon. Lisäksi kodin peruskorjausaikeita ilmeni laajasti, ja moni harkitsi elokuussa myös auton ostoa seuraavan vuoden aikana.\nLähde: Kuluttajien luottamus 2021, elokuu. Tilastokeskus\nCramon Antti Määttää ohjaavat uteliaisuus ja halu oppia uutta\n”Itsensä kehittäminen on todella palkitsevaa!”


06.10.2021 - 10.21 Blogi\nEnsimmäisen koulupäivän muistaa meistä useimmat. Se on tärkeimpiä päiviä niin lapsen, vanhempien kuin isovanhempienkin näkökulmasta. Ekaluokalta alkaa opintie, joka johtaa ammatteihin ja työntekijöiksi sekä toimijoiksi yhteiskunnassa.\nOpettajat vaikuttavat meidän jokaisen elämään isosti. Opettajat jättävät jälkiä, jotka parhaimmillaan kantavat läpi elämän. Opettajat ohjaavat meidät muun muassa historian, lukemisen ja liikkumisen piiriin. Opettaja opettaa miten toimia yhdessä, ratkotaan ristiriitoja ja miten tehdään itsenäistä työtä. Elämän eväitä koulukirjojen lisäksi.\nOpettajat vaikuttavat meidän jokaisen elämään, he jättävät jälkiä, jotka parhaimmillaan kantavat läpi elämän.\nKysyimme jäseniltämme syyskuussa, mikä työssä innostaa. Vastaajia innosti lapset ja nuoret sekä opettajan autonomia ja sen tuoma vapaus ajatella, suunnitella ja toteuttaa. Innostavina koettiin yhdessä tekeminen, kohtaamiset ja onnistumiset. Positiivisina nähtiin monipuolisuus, kehittyminen, omien vahvuuksien hyödyntäminen. Mahdollisuus tehdä merkityksellistä työtä.\n”Nyt pitää revetä kaikkeen, eikä aika ja jaksaminen riitä kunnolla mihinkään,” kertoi yksi vastaajista.\nJäsenten vastauksista poimimme myös ratkaisuja, miten opettajien innostus kantaisi myös tulevaisuuteen. Jotta työ olisi innostavaa, työmäärän tulee olla sopiva, sillä nykyisellään aika ei tahdo riittää pedagogiikan johtamiseen. Oppilaitoksiin ja varhaiskasvatukseen tarvitaan tarpeellinen määrä osaavia aikuisia. Tarvitaan selkeämmät työnkuvat ja rauha keskittyä perustyöhön.\nJotta työ olisi innostavaa, työmäärän tulee olla sopiva, sillä nykyisellään aika ei riitä pedagogiikan johtamiseen.\nJos työ ei palkitse riittävästi, ei sitä jaksa. Tunne siitä, että tekee merkityksellistä työtä, on tärkeää jokaisen työhyvinvoinnille. Hyvällä johtamisella ja esihenkilötyöllä vaikutetaan työhyvinvointiin positiivisesti. Hyvä työyhteisö kantaa ja lisää työhyvinvointia. Mutta mikään näistä tekijöistä ei voi toimia, jos työpaikalla ei ole ihmisiä niitä tekemässä. Tarvitaan aloittavien opettajien tukemista, mentorointia ja esimerkiksi järjestelmä, että koulu saa lisäresurssin aloittavan opettajan palkkaamiseen.\nJotta opettajan työ houkuttelee nuoria alalle tulevaisuudessakin, tarvitaan riittävästi tekijöitä ja työrauhaa. Eikä intohimo saa korvata palkkaa.\nTeija Golnick ja Sari Melkko\nTwitter: @teija_golnick ja @sari_melkko\nLähde: Vibemetrics, OAJ Fiilismittari ajalla 1.9.2021–8.9.2021.


Pappi Puikoissa: Lukemisongelmia?\nKiitos kommenteista! Jos tosiaan vielä viskoo väärälle sivulle, laittakaa linkki talteen ja minulle, jos vain viitsitte, niin koitan korjata asian! Poistin kylläkin sivupalkista linkit niin neule- kuin pistelyrinkeihinkin, ynnä kaikki kaupalliset ja freebielinkit, josko tuo asiaa auttanee. Ja joka tapauksessa olen pyhäpäivän ratoksi käynnistellyt mahdollista uuttakin blogia. Kuvatila on täällä koko ajan lopussa ja olen aika kypsynyt noiden vanhojen kuvien poistelemisiin. Joten saattaapi olla tarvis käynnistää uusi blogi uuden s-postiosoitteen takana, jotta saan lisää kuvatilaa.\nMutta siitä sitten myöhemmin, ja laitan sitten uuden osoitteen linkin tänne, jos muuttoa teen :).\nOlen saanut pari viestiä, että joillekin blogini aukeaa kera kummallisen lisukkeen, ristipisto-web-ringin tai jonkun ulkomaalaisen käsityökaupan sivun, joka aukeaa blogisivuni päälle.\nJos sinulla on tällaisia ongelmia, voisitko laittaa siitä minulle tietoa? Esim., minkä kaupan tms. sivu sieltä aukeaa, jotta osaisin poistaa mahdollisen linkin sivuiltani!\nLaita tietoa tänne kommentteihin, s-postiini (löytyy profiilitiedoista) tai toisen blogini puolelle. Kiitos jo etukäteen avusta!\nLähettänyt "pappi puikoissa" klo 09:53\nJuu pari kertaa on auennut jonnekin käsityökaupan sivuille. Jos vielä itsellä näin tapahtuu, otan linkin ylös ja ilmoitan sulle sitten.\n1. toukokuuta 2011 klo 10.04\nMinä en ainakaan nähnyt mitään kaupansivuja, eikä lukemisessa ole mitään ongelmaa.\n1. toukokuuta 2011 klo 11.11\nJollekin sivulle on minuakin muutaman kerran viety (ei tietenkään nyt heittänyt), en minäkään muista mikä se on, jokin "vanhanajan" -sampleri? kuva sillä sivulla on.\n1. toukokuuta 2011 klo 11.58\nKerran tai kaksi on minut heittänyt jonkun ulkomaalaisen ristipisto-web-ringin sivuille. Ei nyt viimeiseen pariin kertaan.\n1. toukokuuta 2011 klo 12.13\nUseamman kerran on tullut joku ulkomaalainen sivu. Kahdesti sellainen, että siinä näkyy sinun tietoja, missä olet vieraillut ja monestiko. Otan ylös jatkossa jos näkyy. Mietin, että kun on kirjoittamassa ja silloin joku tulee blogia lukemaan, niin näkyykö nämä yksityiset sivut muille?\n1. toukokuuta 2011 klo 12.33\nMinut heitti kerran ulkolaiselle käsityökaupan sivuille\n1. toukokuuta 2011 klo 13.23\nNyt pääsin lukemaan ihan normaalisti. Minä jo ajattelin, että onko mun koneella joku pöpö... mutta näkyy olleen samoja ongelmia muillakin. Palaan asiaan jos vielä ilmenee.\n1. toukokuuta 2011 klo 14.09\nMulle kans joskus aukeaa joku outo sivusto. En ole sen kummemmin sitä ajatellut, olen vain kuvitellut, että sormi on vahingossa tökännyt johonkin sinun blogissasi olevaan linkkiin, ja olen samantien klikannut siitä pois.\n1. toukokuuta 2011 klo 14.16\njoo mutkin on heittänyt aina silloin tällöin jonnekin ulkomaalaisen ristipisto juttuun ja ihmetellyt mennyt takaisin päin jha uudestaan sivulle niin ei ole tapahtunut, mutta en ole kattonut mikä se on . Koitan muistaa ensi kerralla kattoo kun tekee niin.\n1. toukokuuta 2011 klo 14.25\nMinäkin olen joskus päätynyt yllätyksekseni jollekin ristipisto-web-ringin tyyppiselle sivustolle, mutta kun olen sieltä klikannut takaisin, olen sitten kyllä pysynyt sinun sivuillasi. Tuo tapahtuu vain toisinaan, ei joka kerta täällä vieraillessani. Lähetän kyllä linkkiä, jos sellaista tapahtuu uudelleen.\nMinäkin olen joutunut muutaman kerran jollekin ulkomaan käsityösivulle vieraillessani tässä blogissa, mutta ongelma näyttää nyt poistuneen :)\n2. toukokuuta 2011 klo 12.13


Väylän kautta Informaatioteknologian opiskelijaksi? - Savonlinnan Kesäyliopisto\nTunnetko kolmannen reitin yliopistoon? Tavalliset tavat päästä yliopisto-opiskelijaksi ovat todistusvalinta ja pääsykoevalinta. Näiden lisäksi monella alalla on tarjolla kolmas reitti tutkinto-opiskelijaksi: väyläopinnot. Väyläopinnot ovat kunkin tieteenalan määrittämät, laajuudeltaan yleensä 60 opintopisteen mittaiset opinnot, jotka suorittamalla pääsee hakemaan opiskelijaksi erillisessä kiintiössä. Suoritetut väyläopinnot huomioidaan tutkinnossa, joten väyläopinnoilla saa myös opintoja mukavasti eteenpäin.\nVäyläopinnot voivat olla avoimessa yliopistossa yleisesti tarjolla olevia opintojaksoja, tai erikseen juuri väylätarkoitukseen avattuja opintoja, kuten Savonlinnassa järjestettävät Informaatioteknologian väyläopinnot. Savonlinnan väyläopinnot sisältävät 16 opintopistettä informaatioteknologian opintoja, jotka suoritetaan yhteisen aikataulun mukaisina verkko-opintoina. Opetuksesta ja suoritusten hyväksymisestä vastaa Jyväskylän yliopisto ja paikallisesta tuesta ja pedagogisesta ohjauksesta kesäyliopisto.\nKoko 16 op paketin suorittamalla on mahdollista päästä hakeutumaan informaatioteknologian tutkinto-opiskelijaksi Jyväskylän yliopistoon. Opinnot sopivat sekä nuorille, yliopistoon hakeutumassa oleville, että esimerkiksi uranvaihtoa suunnitteleville. Koska nämä opinnot toteutetaan ARKO – Alueellisesti räätälöityjä korkea-asteen opintoja -hankkeessa, ne ovat osallistujille maksuttomia! Opinnot alkavat elokuussa, ilmoittautuminen on auki nyt.\nLue täältä lisää Informaatioteknologian väyläopinnoista\nLue täältä lisää ARKO-hankkeesta\nARKO – hanketta rahoittavat Etelä-Savon elinkeino,-liikenne- ja ympäristökeskus/ESR Kestävää kasvua ja työtä 2014-2020 ohjelma, Itä-Savon yliopistosäätiö sekä Savonlinnan kaupunki. Hankeaika 1.10.2020-31.5.2023.


Kuopion vihreät valtuutetut koulukierroksella | Kuopion Vihreät\nmennessä Kuopion Vihreät | 18.12.2018 | Blogi | 0 Kommenttia\nVihreä valtuustoryhmä kiersi Marja Bergin, Kaisa Kanteleen, Matti Sariolan ja Iiro Väisälän porukalla koillisen maaseutualueen kouluja tiistaina 11.12. Aloitimme päivän Vehkalammin koululta, pyörähdimme Melalahden koulun väistötiloissa Riistavedellä ja menimme sieltä tutustumaan ja lounastamaan Muuruveden koululle. Muuruveden vierailun jälkeen siirryimme Juantehtaalle ja näiden neljän alakoulun jälkeen pääsimme vielä näkemään yläkoulun sekä Juankosken lukion tilat. Päivä oli melkoisen hengästyttävä ja sisälsi monia hyviä kohtaamisia. Autoilu liukkailla teillä lumisateessa antoi hyvin käsitystä siitä, millaisia matkoja lapset koulukuljetuksissa kulkevat – ja millaisiin matkoihin heidät laitettaisiin, jos osa koulusta lakkautettaisiin.\nNopea katsaus Melalahden väistötiloihin oli pysähdyttävä. Pienet alakoululaiset ovat karussa parakissa, jossa tilaa on jaettu verhoilla. Parakissa ei ole kunnollista äänieristystä luokkien välillä ja luokkiin kuljetaan toisen ryhmän tilan läpi. Näissä väliaikaisissa tiloissa on oltu kohta kaksi vuotta, eikä loppua ole vielä näköpiirissä. Yläkoululaiset ovat vuorostaan sisäilmaongelmista kärsivässä koulurakennuksessa. Selvää on että Riistavedelle tarvitaan uusi koulu mahdollisimman pian, parhaiten koululaisia palvelisi uusi yhtenäiskoulu.\nRiistavedeltä jatkoimme Muuruveden kautta Juankoskelle. Ryhmämme oli hyvin vaikuttunut Juankosken kouluista. Juankoskella samassa pihapiirissä toimii ala- ja yläkoulu sekä lukio. Lisäksi koulujen välittömässä läheisyydessä on kattavat ulkoliikuntamahdollisuudet ja kirjasto. Tilat olivat rakenteiltaan ja varusteluiltaan modernit ja erittäin toimivat. Niistä luopuminen tuntuisi erittäin kummalliselta suunnitelmalta.\nVehkalammin ja Muuruveden pienissä alakouluissa oli molemmissa toimivat tilat, hyvä henki ja tyytyväisiä oppilaita ja opettajia. Molempien koulujen yhteydessä on esiopetusta ja päiväkodin tiloja. Pienten koulujen salit ja osa luokista ovat myös kovalla käytöllä iltaisin erilaisten harrastustoimintojen kautta. Isoja remonttitarpeita näissä kouluissa ei ole näköpiirissä. Vehmersalmen yhtenäiskoululla opettajakunta ja perheet kehuvat myös ala- ja yläkoulun saumatonta yhteistyötä ja kantavat nyt huolta pitenevistä koulumatkoista sekä alueen vetovoiman vähenemisestä.\nKouluverkkopäätöksiä halutaan jostain syystä tehdä hyvin nopealla aikataululla. Myös kuntalaisten kuuleminen oli jäädä toteuttamatta, samaten kuin lapsivaikutusten arviointi. Kuulemistilaisuuksia järjestettiin lopulta kolme, ja niissä käytiin myös kiivaaksi yltynyttä keskustelua. On totta, että Vehmersalmea lukuunottamatta alueen väkiluku on ennusteen mukaan vähenemässä. Väestömuutoksen tahti ei kuitenkaan selitä tätä kiirettä jolla kouluverkkoa ollaan käsittelemässä.\nNykyiset rakennukset toimivat parhaiten kouluina, eivät esimerkiksi remontoituna palveluasunnoiksi. Asukkaat ja perheet ovat toistuvasti tuoneet esille koulun merkitystä paikallisille asukkaille ja alueen vetovoimalle. He eivät ole vaatimassa kaikkia palveluita lähelleen, vaan toivovat, että heidän lähellään on koulut ja terveyskeskus. Alueiden väestökehitys ei tässä vaiheessa vaadi toimia kouluverkon supistamiseksi. Lapsia ei ole syytä laittaa istumaan koulukuljetuksissa yhtään pidempiä aikoja.