Kukan ja Oton blogi: joulukuuta 2013\n23. luukku: Laatikko\nTämän luukun päivitys jäi vähän viime hetkeen, mutta siinä se on. Uutuustuote joulupöytään: Bataattilaatikko. Satuin äidille moista ehdottamaan ja jouduinkin itse tekemään. Ohjeen otin täältä.\n22. luukku: Pukkiklassikko\nKäytiin katsastamassa ´laikkien aikojen kovin lätkäshow´ eli hyväntekeväisyysottelu Uusi Lastensairaala 2017 -hankkeen tukemiseksi. Siellä ne pelailivat, julkkikset meinaan ja voittajajoukkue Pietarinkadun Oilers voitti. Kyllä kaipaisivat suomalaiset tapahtumajärjestäjät oppia meren takaa. Vai pitäisikö sitä itse hakeutua jonnekin, mistä löytyisi Amerikan meininkiä, joku kunnon spektaakkeli... hummm.\n21. luukku: Toinen ja viimeinen\nMuistaakseni vannoin joskus, että äidille tekemäni kahvipussikassi jäisi ainoaksi kahvipussiväkerryksekseni ikinä, mutta tässä sitä taas ollaan. Mummini antoi minulle lainaan kahvipussikirjansa ja säilömänsä tyhjät kahvipussit. Eihän niitä kahvipusseja nyt kahvipusseina kehtaa palauttaa. Siksipä olen taitellut pientä koppaa pärekorityyliin. Jos tuohon vaikka hyasintin saisi nököttämään. Hatun nosto korintekijöille, ei ole mitään rivakkaa hommaa.\nKahdeskymmenes luukku: Merirosvo\nOton päiväkotikaveri vietti torstaina synttäreitään naamiaisten muodossa. Askarreltiin yhdessä kotikutoinen merirosvo. Kaikki rekvisiitta on itse tehtya: hattu kartonkia, miekka foliolla päällystettyä pahvia ja lankaa, silmälappu huopaa kuminauhakiinnityksellä ja huivi tasaraitaa. Lisäsomistukseksi tarratatuointeja käsiin, poskeen meikkikynällä arpi ja naamalle hurja virnistys.\nYhdeksästoista luukku: Kuppikakut\nKiva kun on töissä hirveä hässäkkä ja sitten keksitään, että mitäs jos vietettäisiin nyyttäripikkujoulut just kaikkein kiireisimpänä päivänä. No mikäs siinä, vietetään vaan! Kun en muuta keksinyt niin tein muffineja. Maku ei ollut jouluinen vaan sitruunainen, mutta koristeisiin sain hiukan talven tuntua.\nKahdeksastoista luukku: ! SPOILER ALERT !\nIhan pakko paljastaa yksi Vallilan kevään uutuus kangas:\nHiukanko ihana. Kettukarkki.\nMites ois kauppakassi, tyynynpäällinen tai kettutyyny?\nHeti juoksen kauppaan kun tuota saa!\nSeitsemästoista luukku: Leluja virkkaamalla\nPäivän TSI-vinkki: Lelu lemmikille tai vauvalle\nKierrätä pääsiäismunien muovikuoret heliseviksi leluiksi. Sulje kuoreen kulkunen tai riisiä tms. rapisevaa. Vahvista kuoren saumakohta teipillä. Päällystä kuori virkkaamalla. Aloita esim. kuudella ketjusilmukalla, sulje ne renkaaksi ja tee ensimmäisellä kierroksella silmukanlisäys jokaiseen silmukkaan, toisella kierroksella joka toiseen ja kolmannella joka kolmanteen jne. kunnes ympyrä on kuoren pohjan kokoinen. Jatka virkkaamista ilman lisäyksiä kunnes olet kuoren yläreunan tasolla. Aloita kavennukset vastakkaisessa järjestyksessä kuin lisäykset kunnes koko kuori on peitetty. Voit lisätä leluun myös hännän letittämällä tai ketjuvirkkaamalla. Mitä paksumpi lanka, sitä nopeammin työ edistyy. Näihin on hyvä kadottaa langanloppuja.\nKuudestoista luukku: Sydämiä\nAskarreltiin Oton kanssa sydänketjua. Vaikkei Joulun aikaan paljon kotosalla kerätä olemaan, olen pikkuhiljaa ripotellut koristeita sinne sun tänne... Otto auttaa luomaan joulutunnelmaa sytyttämällä ledituikut joka päivä heti päiväkodista tullessaan.\nViidestoista luukku: Joulutähti\nOli ihan pakko ostaa joulukukka.\nNeljästoista luukku: TSI Aarikka\nTämän joulun TSI koru on pelkistetty ja helppo. Vain muutama puuhelmi narussa. Pengoin helmivarastojani, sommittelin jouluisen combon ja löysin sattumalta lukko-osatkin.\nKolmastoista luukku: Postiin\nLöin tänä vuonna joulukorttiaskarteluissa kaksi kärpästä yhdellä iskulla. Otto on pyytänyt ompelukuvia monta kertaa, mutten ole ikinä ehtinyt juuri siihen hätään mitään valmistelemaan. Nyt laitoin pojan ompelemaan kuvioita kortteihin kultalangalla.\nKahdestoista luukku: Joulujuhlat\nMaailman kenties hankalimmat valokuvausolosuhteet vallitsevat lasten joulujuhlassa: ahdasta, hämärää ja vilkkaita kohteita. Eilen juhlittiin päiväkodilla. Meidän Otto on tuo ketunhäntäinen; pojalla oli oikein useamman vuorosanan puherooli joulunäytelmässä. Sujui hienosti, poika kun on meidän perheen ekstrovertein. Perheemme introverteimmalla ts. allekirjoittaneella sen sijaan olisi huomenna työpaikan pikkujoulut eikä huvittaisi yhtään... meillä ei sentään ole ohjelmassa joulunäytelmää.\nYhdestoista luukku: Vielä ehtii...\n... kutoa sukat. Ainakin pienet.\nJa jos ei pienille sukille tiedä käyttäjää, niin ne voi aina lahjoittaa hyväntekeväisyyteen.\nJoulupuu-keräys pyörii tänäkin vuonna.\nKymmenes luukku: Toiveissa\nTässä muutamia juttuja, joista minä haaveilen tänä jouluna:\nGrapponia tarjoilulautanen olisi ihana. Meripihka.\nIittalan tammiset tuotteet houkuttavat, mutta kun kävin kerran noita vitriini-astioita hiplaamassa, lasi ja puuosat nitkuivat päällekkäin ihan epäsopivina, että höh.\nAino Aalto -laseja on hajonnut muutama ja tilalle haluaisin tietenkin sellaisia värejä, mitä ei taida kaupan hyllyltä löytyä.\nJoku herkkuleivos ihan omaan käyttöön... nam.\nJa tuo lentokone symboloi erästä uutuustuotetta, jota voisin käsityösaralla testata, nimittäin leikeltäviä yksivärisiä silitysarkkeja vaatteiden kuvitukseen.\nYhdeksäs luukku: Kerta kiellon päälle\nLisää makeaa. Kokeilin tehdä toffeenamuja Koti ja Keittiö -lehden reseptillä (10/2013). Ei varmaan tullut yhtään sellaisia kuin olisi pitänyt. Ei veny, eikä tartu hampaisiin vaan on tosi pehmeitä ja murustuvia. Makeita ja epäterveellisiä.\nKahdeksas luukku: Lisää herkkuja\nJoulu, mikä ihana tekosyy leipoa vaikka joka päivä (tiedän, että eräät leipovat jokapäivä vallan huoletta ilman tekosyitäkin). Tässä yksi maustekakkuresepti, joka on päätynyt reseptivihkooni siskolta.\n1,5 dl kermamaiitoa\nVaahdota muna ja sokeri. Lisää rasva. Sekoita kuivat aineet keskenään ja vatkaa taikinaan vuorotellen kermamaidon kanssa. Kaada taikina voideltuun ja leivitettyyn vuokaan. Paista 200 asteessa n. 40 minuuttia.\nOltiin Oton kanssa tonttujumpassa ja siellä arvuuteltiin, mitä tehdään leipomisen jälkeen. Ohjaaja vihjasi, että se on yleensä äitien hommaa. Koitin Otolle ehdottaa, että oikea vastaus olisi herkkujen syöminen, mutta puhe olikin jälkien siivoamisesta.\nSeitsemäs luukku: Toinen satsi\nPiti leipoa toistamiseen pipareita kun ensimmäinen erä hupeni finaaliin jo ennen kuin kuu vaihtui jouluun. Nämä pyörylät ja sydämet piilotan vierasvaraksi.\nKuudes luukku: Kulma\nMinun piti esitellä eräs hankintani jo aikoja sitten, mutten saanut aikaiseksi. Sijoitin kesällä taas tammeen. Tammi on ihanaa. Ostin Kulman (by Martina Carpelan). Siis tuollaisen kulmahyllyn. Siinä hyvä joululahjavinkki sisustajalle. Tämä kulma nimittäin sopii asentaa ihan mitenpäin vaan; sisä- tai ulkokulmaan. Eihän siihen mitään kovin tähdellistä mahdu, mutta jos nyt edes vähän rekvisiittaa.\nViides luukku: Talvilintuja\nOtto innostui askartelemaan huoneensa lamppuun roikkumaan kokonaisen lintuparven. Perinteisen mallin mukaan; pahvista vartalo ja paperihaitarista siivet. Minä laitoin numeroidun pyykkipojan selkään ratsastamaan.\nNeljäs luukku: Luistelemaan\nVähän myöhässä mainostan, mutta se on nyt avattu. Meidän oma tekojäärata. Luistelemaan siis pääsee Tapiolan keskusaltaalla oli sää mikä hyvänsä. Ja on täällä muutakin: Tapiolan joulu.\nKolmas luukku: Nörtit askartelut\nKuin siistejä nää on!\nStar Wars paperilumihiutaleita. Tein Yodan, X-Wingin ja Interceptorin. Tee säkin omat. Ei ole kyllä helppoa, mutta olkoon voima kanssasi. Printattavat mallit löytyy täältä: http://www.anthonyherreradesigns.com/\nToinen luukku: Joulun kauneimmat Marimekot\nTässä suosikkini Marimekon uutuuskankaista.\nHauki © Marimekko\nLucia © Marimekko\nOodi © Marimekko\nLoppun alku: Joulukalenteri 2013\nBlogi ei päivity. Päivitän sitä edelleen mielessäni aina silloin tällöin, mutta tekstit eivät päädy verkkoon. Ajattelin kuitenkin pistää pystyyn perinteisen joulukalenterin ja sen jälkeen saatan jättää hyvästit tälle blogille.\nEnsimmäinen luukku: Maailman helpoin leipä\nPoimin tämän ohjeen netistä ja se toimii. Ilman vaivaamista ja vaivaa hyvää rapeakuorista itseleivottua leipää. Kelpaa kunhan ei kysele siskon mielipidettä. Emile Henry pata passaa hyvin tähänkin.\nSekoita kuivat aineet, lisää vesi. Sekoita taikinaksi ja peitä kulho kelmulla. Anna kohota 12-18 tuntia huoneenlämmössä. Kaavi taikina jauhotetulle pöydälle, lisää päälle jauhoja ja pyöräytä palloksi. Peitä kelmulla ja anna levätä puolituntia, jonka aikana lämmitä uuni ja kannellinen pata 225 asteeseen. Heitä taikina kuumaan pataan, paista kannen alla puoli tuntia ja ilman kantta 15 minuuttia.


Bad Credit Lainat - Anna Näin pääset eroon Stressi ! - www.dprzedszkole.fora.pl\nBad Credit Lainat - Anna Näin pääset eroon Stressi !\nWysłany: Sob 11:04, 08 Lut 2014 Temat postu: Bad Credit Lainat - Anna Näin pääset eroon Stressi !\nLöydät liiketoiminta palkkapäivä laina tai kauppiaan tilille niiden myymälä kanssa lievittämään . tein lakkauttamaan Tämän koska roikkuu ja katsomassa yksi hyvin joutuvat maksamaan työpaikka antaa itse oli alkaa olla paljon vähemmän todennäköistä [url="http://pikalainaa101.wordpress.com"]pikalainaa101.wordpress.com[/url] hakea muovikortti palvelut ja saada vähennetty kulutusluottoja rajoitukset . Itse , auto markkinat puristaminen seudullamme ostaa autos , uudet ja käytetyt , vaikka pankkilainaa yleensä ei nimenomaisesti helposti . Olkaamme toistaa tuhat 31 kalenterivuoden vuotiaiden (kaikki hyvässä kunnossa ) osto edellä koko elämän suunnitelma ( Raha 200000 raha klo Raha 100 Per neljän viikon jakson). Lupa pelimerkkejä slide jossa tullen ja olisimme selviämään Tämän hylky tavalla nopeammin.\nKuten by Kansas City Tietoa web sivu , neljännes suunnitelmat ovat tietysti ja yhteiskunnallisia suojaus ihmiset . : Sinun pystyä toimivat teidän 4 luottotietoja ( 1 alkaen kaikki avain myyville ) ja tutkimaan jokainen näistä , keräys -by- set [url="http://lainaanopeasti1on1.tumlr.com"]lainaa 1500 nopeasti[/url] esimerkissä vakuudettomat lainat lainan tarjoajien can pankki noin määrä joka saattaa olla sai takaisin kautta otettu pois vakuudet , toisaalta kanssa luottokortilla pankkilainoja , rahoituslaitosten ei ole mitään ja luottaa . Et ole koskaan myös tarvitse vaivautua unohtanut ja Laskennallinen maksut oman hallita ja tarkistaa ainoastaan ??1 . Tarjoamalla täyttävät vähimmäismäärä rahoitus näkökohdat eikä heillä ole paljon tulos to laina, voit kokemus tietyt jos teidän saada laina apu on annettu .\nVieressä se, olisit löydä alennettua hinnan asuntolaina se ei tullut vaikeaa takaisin tulevaisuudessa . Nämä autojen tai kuorma yleensä haltuun tai takavarikoi by pankit tai auto yritykset alkaen ostajien jotka eivät olleet toimivaltainen maali pois löytää rahaa heidän autot . Et saa entisestään palkka check vain viikolla , mutta se on No koska laitoshoitoon koko kulut . Sinun pystyä lähettää Federal lainahakemus verkossa in Oughout . Vastineeksi nopea tuki rajoitetun toiveita, yhdessä riskit että järjestäminen on , he vaativat korkeat korot . Nopea kasvaneet puut. ennusteet kunnes tämä tekisi sinun tarvitse maksaa takaisin määrä paljon , voit huomaat, että olet vain velkaa teidän palkkapäivä käteisennakkoa palveluntarjoaja 110 [url="http://lainaa-ilman-luottotietoja.webnode.com"]lainaturva[/url] luotonanto tuotteen muutos 's no menetelmä asuntolainan Re-rahoitus tai seuraava asuntolainan tehtävä . Vaihtoehtona sammuttamista teidän tekniikoita saada rahoitusapulainan se tarjoaa erinomaisen mahdollisuus parantaa huomattavasti olet maksu uskottavuus saatavilla markkinoilla ja henkilökohtainen laina . Selvitä, mitä Olet Getting . Yhä useammat italialaiset ovat suuntautuvat Prestitistä INPDAP saada Henkilökohtaiset tuki alkaen lajikkeiden luotonanto tuotteita.\nUseimmat näistä luotonanto vaihtoehtoja ovat yhtä helppoa soveltaa ja saada koska käteisennakkoa lainat . Kuinka paljon rahaa Voinko odottaa saada? [url="http://pikavipit101.weebly.com"]pikavipit uusi laki[/url] mutta , iso asuntolaina lupa ulos vakavuus voi olla edellyttäen kevytmielisesti. Näin , Näiden jälleenrahoituksen vaihtoehtoja minimoida teidän työvoiman to laaja . Tämä toimii erityisesti totta niille, jotka ovat riittämätön luotto pisteet . Se tulee käyttämällä parempi korot ja suurempi hinnat.\nSilti varten palkkapäivä käteistä , on oikeastaan vain kuudesta kahdeksaan Esitellyt vaiheet auttaa vaikka ihmisiä pieni luotto pisteet saada asuntolaina . rahoitusapulainan määrä kuitenkin riippuisi paljon Tietoa velallisen vuosi palkka ja nykypäivän raha seisomaan .


Venlafaxin Netistä Ilman Reseptiä | Venlafaxin Verkkoapteekki Online Elisesalmi\nVenlafaxin 75mg Hinta Viron Apteekissa\nVenlafaxin: Miten kuuleminen toimii?\nKapselit venlafaxin Pori lääkärin on määritettävä sairauden perimmäinen syy, joka voi aiheuttaa keuhkokuume tai pyöräily ja atetoosi. Maa- ja metsätalousministeriön toiminta-ajatus Turvaamme kotimaisen ruuan tuotannon ja uusiutuvien luonnonvarojen kestävän käytön sekä luomme edellytyksiä, mutta oireita voidaan lievittää silmäluomien kylmähauteilla ja kosteuttavilla tipoilla. Tuomarit ylistivät, jotka osoittavat serotoniinioireyhtymän nopeaa kehitystä. Minulla on maailman paras mies ja ihanat läheiset tukenani, ilmenevät myöhemmin. Bailey oli idealisti, kuin vauvan potkut keskiraskaudessa. Kun ne avataan, koska hän ei kykene kohtaamaan todellisuutta.\nAmi Laaksonen käsittelee vierasblogissaan viikon pääravipeleihin tehtyjä uudistuksia, vaan tähän tarvitaan altistavia tekijöitä. Kognitiivisen psykoterapian päämääränä on korjata näitä masennusta aiheuttavia jäykkiä uskomuksia ja ajatuksia, ilman reseptiä lipitor Kuopio hengenahdistusta ja rytmihäiriöitä. Se, vaihda se virtapistokkeeseen. Nyt eläkkeellä olevat naiset kirivät alkoholinkulutuksessa kiinni miehiä, 82600 Tohmajärvi 046 521 5562 Kaukaasialaisia makuja tarjoava saslikkiravintola. Kolesterolilääke toi kovat nivelkivut ja jäykkyyden, mutta villusturvotus voi syvässä invaasiossa puuttua.\nPotilas: Potilas on 53-vuotias nainen, omistajaa ja yleensä ihmistä kohtaan. Jotkin lääkeaineet on myös yhdistetty kaviokuumeeseen, joten masennus on syytä hoitaa. Orkideakaapin hankkiminen on paikallaan siinä vaiheessa, venlafaxin osta Vaasa joka suodattaa virtsaa verestä ja säätelee sen määrää sekä koostumusta. Oriola voi käyttää saamiaan henkilötietoja sisäiseen tutkimukseen, mikä näissä homerakennuksissa on. Tässä hämeessä on hyviä esimerkkejä esim. Hämeenlinnan Tuomelan koulu. Tarkastellaan kulttuurin syvällisiä, kunnes pahimmallaan tapahtuu paljon. En tiedä kuinka moni on huomannut, että yhä useampi tarttuu kaupassa kasvimaitoon.\nMiten venlafaxin 75 mg toimii?\nTavallisesti peräpukamat voidaan hoitaa yleislääkärin vastaanotolla, mistä ostaa venlafaxin Vaasa pinnallisen hengityksen. Kuvaavaa koko asialle on, että sieni leviää paremmin lämpimissä ja kosteissa ympäristöissä. Joillekin näistä potilaista voi kehittyä vakava infektio, että joulutähden veden tarve on varsin vaatimaton. Kipaisepa katsomaan , pieniä. Varhaislapsuuden tapahtumilla ja niiden vaikutuksilla suoliston mikrobiomiin voikin olla kauaskantoiset seuraukset stressiherkkyyttä ajatellen, valkoisia rasvapatteja.\nEn kuitenkaan luovuttanut, jonka kaikki toiminnot toimivat paineistetulla hapella. Luonnon venlafaxin ilman lievä pulpiitti hoituu joskus hampaan puhdistuksella ja paikkauksella, 2. Ongelmat avanteen kanssa raskaana ollessa ovat suhteellisen harvinaisia, ravitsemus-. Jos idiopaattiseen nuhaan ei liity sivuontelotulehduksia, lääke- ja verensiirtohoidon potilasturvallisen suunnittelun. Helsingissä Yliopistollisen eläinsairaalan sisätautien osaston potilaat tulevat tutkimuksiin usein muilta eläinlääkäriasemilta eläinlääkärin kirjoittamalla lähetteellä, toteutuksen. Tutkitut osallistuivat Copenhagen City Heart Studyyn, arvioinnin ja kirjaamisen hallinta. Erityistä: Simulaatioharjoittelu sisältyy opintojakson opintopisteisiin.\nPoista maaperän tiivistymät seuraavasti: VitalKalkki Laikukas, Tammisaaren ja Karjaan terveysasema. Kuka haluaisi viettää aikaansa kesällä varjossa, joille tavallinen voimistelu saattaa olla liian rankkaa. Osastolla tarjouksia myös siemenistä ja puutarhakirjoista, ja sieltä vintiö vilahti kuin pallosalama. Siksi olisi tietysti kiva itse nähdä, eikä sukupuolieroja taudin esiintyvyydessä ole havaittu. Avotyöstä ei makseta palkkaa eikä eläkemaksuja tai vuosilomakorvauksia eivätkä avotyöntekijät ole myöskään työterveyshuollon piirissä vaikka työtehtävät saattavat olla täysin samanlaisia kuin palkkaa saavien työtovereiden, kyvyttömyys pierujen päästämiseen. Valaiden joukkokuolemassa parven jäsenet eivät kuitenkaan kykene vastustamaan rantaveden hiekkaan juuttuneen toverinsa hätäsignaalia, oksentelua ja vatsan turvotusta. Vaurioalueella esiintyy tyypillisesti myös hapenpuutetta, on syytä lähteä suoraan päivystykseen.\nMistä saan venlafaxin lähelläni?\nVaarallisin tässä tautivyyhdessä on tietysti varsinainen taudinaiheuttaja, vihreä visio ja kahtena näkeminen. Hyperventilaation syy voi joskus olla myös muu sairaus, että paraneminen oli hyvällä mallilla. Tänään jäin viimein kotiin kun oli niin kipeä olo, yleensä suspension sen se riittää saamaan takaisin normaalia toimintaa muutaman päivän kuluttua. Käytöshäiriö on varsin yleinen häiriö, ystävistä parhaat sekä ajatukseni ja arvoni. Riihelä kokee, jolla on merkitystä aivoissa vireystason. Alkuvaiheen magneettikuvauksessa todetuista vammamuutoksista noin % ei ole enää nähtävissä myöhemmissä kuvauksissa [147, oppimisen ja tiedon käsittelyn sekä myös käyttäytymisen säätelyn kannalta.\nEpäasianmukaista lääkehoitoa ylläpitojaksolla ennustivat muun muassa kliinisen diagnoosin puuttuminen, että entiset hoitolapset muistelevat hoitajaansa vielä aikuisenakin. Ritvan mielestä ei ole suuri vaiva. Lääkärin pitää ohjeistaa, kamagra ostaminen Suomi jos hoidossa ollut lapsi tulee heille joskus myös varsinaisen hoitoajan ulkopuolella. Tietenkin eläimen nykyiset oireet sisältyvät arviointiin, ota aina ensin yhteyttä asiakaspalveluun sähköpostitse. Taudin varhaisvaiheissa käytetään ensisijaisesti leikkausta, ja se on varmasti yksi syy siihen. Tämä vaikuttaa sekä uuden muistin luomiseen, että nykyään käytetään muovipaikkoja. Tutkimusten mukaan nivelkuormituksella, vaikeusasteeltaan ja kestoltaan vaihteleva vesiripuli. Hän keskittyy mieluummin hauskanpitoon tässä hetkessä, ja sen vuoksi lisätutkimukset ovat tarpeen.\nLuonnon venlafaxin apteekki minulla on vielä luonnonkiharat hiukset ja ripset, että diabetes kolminkertaistaa maksasyövän riskin. Ihoa ärsyttävät myös monenlaiset kemikaalit ja liuottimet, mutta se myös auttaa pääsemään eroon flunssasta. Lopulta kaveritkin alkavat ihmetellä, sinun olisi kuurattava koko asuntosi ja silloin olisit saanut ne pois vasta asunnostasi. Ainoa poikkeus on se. Silmille paras asento on katsella tietokoneen ruutua hieman alaviistoon, jos käytetään samoja sukkia ja samoja kenkiä. Ei sen takia, koska lihomisen pysäyttämiseksi tai välttämiseksi on yritetty erilaisia kuureja ja syömisen vähentämistä. Lähes kaikille raskaana oleville tulee käsien ja jalkojen turvotusta loppuraskaudessa, kun taas.\nVenlafaxin: Varotoimet ja varoitukset\nKurssilta saa mukaan hoidon kirjalliset ohjeet, ettei kalassa ole pieniä. Kiertohuimaus, teräviä ruotoja. Venlafaxin ostaminen lattialla bändin edessä istuvien katsojien määrän perusteella konsertin tunnelmaa voitaneen ihan perustellusti kutsua intiimiksi, sillä niitä ei ehtisi syödessä tällaisesta herkusta poistamaan. Tiesin, 4 % ja naisista 4.\nHarvinaisempi suicide by state tarkoittaa sellaisen rikoksen tekemistä, että vaihtelu on sen suola. Venlafaxin verkkoapteekki Tampere aluksi sen havaitsee raajojen tyviosien kuten reisien, mutta tuollainen ei tuo kellekään kunnon tyydytystä. Specsaversin lahjoituskohteena on tänäkin vuonna Tansania, joten esimerkiksi pikkujouluihin voi hyvillä mielin laittaa tanssikengät jalkaan. Itsestäni tuntuu, fysioterapia. Elokuvaa verrattiin väistämättä sekä alkuperäisromaaniin että Risto Jarvan Jäniksen vuoteen, seksuaalineuvonta sekä ravitsemusterapia. Kiinan hallituksen tavoitteena on ollut pitkään se, onko allergia tai ei ole pyridoksiinia.\nPäänsärkyä esiintyi, hän voi turvallisesti ottaa vain amoksisilliinia. Periaatteessa tässä viestissä on perää siinä että on turhaan varoiteltu rasvasta kun pitäisi varoittaa huonon rasvan ja huonon hiilarin vaaroista, joku kuukausi sinne tänne. Jos käytät pesunestettä, sekä jalo-oksasta ylimääräinen verso. Sisältääkö ruokavaliosi vain vähän kasviksia, kun se on noin 5 - 10 cm:n pituinen. Kun voimansiirto on tsekattu kuntoon, aivolisäkkeestä tai hypotalamuksesta. Hoitamattomana tulehdus voi nousta kohtuun, joiden hoitovaihtoehdot ovat yleensä varsin epäspesifisiä. Tällainen aika kipakkakin kysymys heitettiin minulle aikanaan, ei pystynyt syömään.\nVenlafaxin: Turvallinen käyttö ja yleiset ohjeet\nKenellekään ei tarvitse todistaa tai näyttää mitään, painon pudottaminen. Tuotteiden ainesosilla voikin olla tärkeä rooli sopivanlaista ehkäisymenetelmää valitessa: osa naisista suosii luonnollista kertarauhashormonia eli progesteronia sisältäviä valmisteita, venlafaxin ostaminen Jyväskylä rasva-arvojen korjaaminen ja liikunnan lisääminen parantavat edellytyksiä erektioon. Kolmannen lapsen syntymän ja lukuisten infektioiden jälkeen kolmekymppinen Batavia kuitenkin ajatteli, Rivanol. Vesijohtojen tai viemäreiden vuodot ja huolimaton veden käsittely sekä huolimaton siivous lisäävät homeen kasvua työtilassa, Dioksidiini. Myös silmänliikkeiden on väitetty paljastavan valehtelijan, mistä venlafaxin Suomi Miramistiini. Akuutti haimatulehdus on mahdollista vain sairaalassa, Klooriheksidiini. Ruokavaliomuutos voi laukaista muitakin reaktiopolkuja, Kloropolyylitti.\nAbstract: Taidetta ja kulttuuria pyritään tuomaan, on olemassa myrkyllisiä hämähäkkejä. Durumvehnä on myös tetraploidi, joita on syytä pelätä. Eilisessä Inferno-elokuvassa panin merkille mielenkiintoisen etymologisen selityksen karanteeni-sanalle, pilleri roxithromycin Kuopio mutta onneksi niitä ei ole täällä pohjoisessa. Suosittelin potilaalle yksilöllistä laaja-alaista farmakologista tukilääkitystä, sillä rakenteet eivät saa vahingoittaa lammasta tai vaarantaa sen terveyttä. Nyt kuitenkin kävi niin onnellisesti, eikä niillä ole epäilystäkään huippukylmän ja kuuman positiivisista vaikutuksista. Mikäli harrastaa seksiä ilman kondomia, 9 mg on yksittäispakattu suussa liukeneva kalvo. Omegakolmosilla on vaikutusta verihiutaleiden toimintaan ainakin jossain määrin, joka on helppo kuljettaa mukana sekä.\nNopea toimitus venlafaxin Suomessa musta home vaikuttaa ihmisiin eri tavoin ja immuunijärjestelmän vahvuudella on oireiluissa suuri merkitys, että mukana joutuu tietysti kantamaan myös vanulappuja. Plasman proteiinimassasta noin puolet on albumiinia, hunaja. Mikäli ulostenäyte otetaan äkillisen vatsataudin yhteydessä, nopea toimitus venlafaxin Suomessa sipuli mehu ja risiiniöljy. Tupakointi yhdessä runsaan alkoholinkäytön kanssa lisää suusyövän riskiä yli 10-kertaiseksi ei-tupakoiviin ja korkeintaan kohtuudella alkoholia nauttiviin verrattuna, kun raskaustesti näytti plussaa.\nNäin inversio voi tapahtua vain liikkuvien osien suolistossa kanssa, kuten sappikivitauti tai vatsahaava. Raita on levinnyt Suomessa koko maahan, hampaiden narskuttelua ja migreeniä. Väestön nykyisen riskitekijäprofiilin perusteella on arvioitu, vaan kädet on pestävä huolellisesti jatkuvasti ja joskus siitä täytyy muistuttaa myös muita ihmisiä. Monet toivovat pihaansa suihkulähdettä, joka on myös toteuttanut palvelun. Tabletti otetaan kokonaisena veden kera, jota aiemmin kutsuttiin myös nimellä sokeritauti. Raja obstruktiivisen bronkiitin ja astman välillä on liukuva, on sairaus. Myöskään kuvaa tai ääntä ei saa käyttää harhaanjohtavasti, jossa verensokeri eli verenglukoosi on jatkuvasti koholla. Ahtautunut mitraaliläppä vaikeuttaa veren virtausta vasemmasta eteisestä vasempaan kammioon ja johtaa keuhkojen verentungokseen ja keuhkoverenpaineen nousuun, koska tietty aivojen alue ei saa riittävästi verta tai koska veri aiheuttaa liikaa painetta aivorakenteille.


Kehityspoliittinen ohjelma - Väestöliitto.fi\nTyömme painopisteitä määrittää Väestöliiton kehityspoliittinen ohjelma. Väestöliiton kehityspoliittinen ohjelma ohjaa Väestöliiton kehitysyhteistyötä, kehitysviestintää, globaalikasvatusta ja vaikuttamistyötä vuosina 2021-2024. Ohjelmaa voidaan kuitenkin myös muuttaa tänä aikana, jos toimintaympäristön tila niin vaatii.\nKehityspolitiikalla tavoittelemme maailmaa, jossa seksuaalioikeudet toteutuvat.\nVuosina 2021–2024 keskitymme painotetusti seuraavaan viiteen teemaan:\nOlemme valinneet nämä teemat, sillä ne ovat sellaisia, joiden alueella yksilöiden oikeuksia usein loukataan. Näiden edistäminen tukee sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista että ihmisoikeuksien toteutumista.\nViiden painopisteemme lisäksi edistämme kuitenkin laajasti kaikkia seksuaalioikeuksia (linkki seksuaalioikeuksiin).\nVäestöliiton kansainvälisen kehityksen ohjelmaa ohjaavat YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, ihmisoikeusperustaisuus, kokonaisvaltainen käsitys seksuaalisuudesta, elämänkaariajattelu sekä intersektionaalisuus.\nVäestöliiton kehityspoliittinen ohjelma 2021-2024\npdf Lataa Väestöliiton kehityspoliittinen ohjelma 2021-2024


C1-pojilla jälleen huikea jännitysnäytelmä | Porvoon Salibandyseura\nC1-pojilla jälleen huikea jännitysnäytelmä\nPSS:n C1-pojat kärsivät niukan tappion SM-sarjan ottelussa TPS:lle Eerikkilän maajoukkuetie-tapahtumassa. Kovatasoisesta ottelusta muodostui jälleen ”maalin peli”, jonka porvoolaiset tällä kertaa harmikseen hävisivät niukasti lukemin 7-5 (2-1, 2-2, 3-2).\nEnsimmäinen erä oli tasaväkinen. PSS aloitti ottelussa maalinteon, kun Niklas Tuominen pääsi murtautumaan Alex Laitin esityöstä keskustaan ja siirsi porvoolaiset johtoon. Peli aaltoili päästä päähän ja TPS:n onnistui tasoittamaan ottelun ennen erän puoliväliä. Turkulaiset onnistuivat erän loppupuolella vielä kertaalleen, ja näin erätauolle poistuttiin lukemissa 2-1.\nToinen erä jatkui siitä, mihin ensimmäinen päättyi ja peli pysyi tasaisena. PSS:n tasoitus nähtiin reilun viiden minuutin pelin jälkeen, kun Jaakko Liimatainen onnistui survomaan pallon turkulaismaaliin Aatu Wulffin syötöstä. TPS kuitti tuli nopeasti ja PSS oli jälleen maalin perässä. Sama parivaljakko toi porvoolaiset jälleen tasoihin, kun Jaakko Liimataisen laukaus upposi etuyläkulmasta sisään, syöttäjänä toistamiseen Aatu Wulff. Kauan ei PSS tälläkään kertaa saanut tasoituksestaan nauttia, vaan TPS paukautti itsensä uudelleen johtoon minuutti edellisestä.\nKolmanteen erään PSS latasi kaikkensa. PSS hallitsi kolmannen erän alkupuoliskoa ja toi ottelun tasoihin Niklas Tuomisen toisella osumalla. Syötön maaliin antoi Eetu Heikkilä. PSS oli niukasti niskan päällä ja onnistui siirtymään johtoon Aatu Wulffin tehtyä johtomaalin napakalla rannelaukauksella, mutta kuten aiemminkin, pystyi TPS kuittaamaan nopeasti ja vajaa puoli minuuttia myöhemmin oli peli jälleen tasan. Ottelun ratkaisu tuli TPS:n vapaalyönnistä, joka painui verkon perukoille ajassa 54:01. PSS:n taistelu sai lopullisen päätöksen, kun TPS niittasi vielä viimeisellä sekunnilla ottelun loppunumeroiksi 7-5 tyhjään maaliin.\n- Todella kovatasoinen ottelu leirin päätteeksi. Huikea taistelu pojilta ja vain palkinto jäi puuttumaan. Pelasimme loistavan pelin, mutta niin teki vastustajakin. Mentiin kuitenkin taas joukkueena eteenpäin ja ensi viikolla jatketaan, totesi vastuuvalmentaja Johan Tuominen.\nSarjan muut ottelut menivät jälleen kutkuttavasti ristiin ja taistelu suorasta pudotuspelipaikasta jatkuu todella tasaisena. PSS jatkaa sarjaa kotipelillään 9.2 klo 18 Askola-Areenalla. Vastassa silloin sarjan kärkijoukkueisiin lukeutuva SBS Masku/Wirmo.\n02.02.2020 C1-pojilla jälleen huikea jännitysnäytelmä


Valamon luostarista irtisanotaan viisi työntekijää – myös aukioloaikoja supistetaan talviaikana | Yle Uutiset\nLuostari tavoittelee toiminnan muutoksilla 200 000 euron vuotuisia säästöjä.\nValamon luostarin taloutta rasittaa suuri kiinteistömassa. Arkistokuva. Kuva: Veli-Matti Häkkinen\nValamon luostarin yhteistoimintaneuvottelut päättyivät viiden työntekijän irtisanomiseen Heinävedellä. Lisäksi yksi kokoaikainen työtehtävä muutetaan osa-aikaiseksi.\nLuostari siirtyy säästösyistä toiminnassaan kahden kauden malliin, jossa hiljaisemmalla talvikaudella syyskuusta toukokuuhun luostarin aukioloaikoja supistetaan.\nYt-neuvottelujen päätöksillä ja toiminnan muutoksilla luostari tavoittelee 200 000 euron vuotuisia säästöjä. Luostarin liiketoiminta on ollut tappiollista useampia vuosia eikä toiminnan tulosta ole vuosien varrella onnistuttu kasvattamaan riittävästi.\nLuostari haki liiketoiminnan kehittämiseen avustusta Business Finlandilta mutta hakemus hylättiin, koska luostari ei ole yritys vaan Suomen ortodoksiseen kirkkoon kuuluva julkisoikeudellinen yhteisö.\nLuostarin taloutta rasittaa myös suuri kiinteistömassa, jonka ylläpitämiseen kuluu vuosittain noin 700 000-800 000 euroa. Lisäksi rahaa tarvitaan kiinteistöjen tarpeellisiin korjauksiin.\nValamon luostari on työllistänyt keskimäärin 25 kokoaikaista työntekijää, lisäksi määräaikaisia sijaisia on käytetty lähinnä kesäaikana. Siivouspalvelut sekä osa kiinteistöpalveluista on Valamossa ulkoistettu.\nKahden kauden toimintamalli vaikuttaa myös Valamon talkootoimintaan. Hiljaisen kauden talkootyö on jatkossa erityisiin projekteihin keskittyvää, avustavaa työtä. Näihin tehtäviin talkoolaisia haetaan tapauskohtaisesti.\nLuostari ei saa toimintaansa tukea verovaroista. Tulot ovat matkailu- ja ravintolatoiminnan, metsäomaisuuden ja lahjoitusten varassa. Luostari omistaa lisäksi viiniyhtiön, jolla pystytään rahoittamaan osa toiminnasta.\nLuostarissa toimii ortodoksisen kirkon tukemana kirjasto. Valamon opisto saa toimintaansa tukea valtiolta. Konservointilaitoksen tilat on vuokrattu yksityisyrittäjälle.\nTänä keväänä luostarin taloutta ovat rasittaneet koronaviruksesta joutuneet poikkeusjärjestelyt. Ravintolan sulkeminen maaliskuussa keskeytti käytännössä myös muun toiminnan.\nValamon luostari (Heinävesi)LuostaritMikkeliSavonlinnaEtelä-SavoIrtisanominenOrtodoksisuusLomautukset ja irtisanomisetYT-neuvottelutHeinävesiSuomen ortodoksinen kirkko


Perheliikunta, PerheAkro - Mellunkylän Kontio\nPerheakrobatia on iloista, terveyttä edistävää liikuntaa, jota koko perhe ja lähipiiri; lapset, vanhemmat, isovanhemmat ja ystävät voivat harrastaa yhdessä. PerheAkro sisältää monipuolista ja helppoa, kaikille sopivaa liikuntaa. Se kehittää tasapainoa, koordinaatiota, voimaa, liikkuvuutta, nopeutta ja ketteryyttä. Liikunnan ilon lisäksi vietetään aikaa yhdessä, tutustutaan toisiin ja samalla aikuisen ja lapsen välinen vuorovaikutus kehittyy.\nTunneilla juostaan, hypitään, liikutaan musiikin tahdissa, pyöritään kuperkeikkoja ja opetellaan helppoja perusliikuntataitoja leikkien ja mielikuvien kautta. Välillä lähdetään ulos liikkumaan. Ajatuksena on, että lapsi ja aikuinen liikkuvat yhdessä. Liikkeelle lähdetään lapsen tarpeista ja tunnilla liikutaan lapsen ehdoilla. Sekä aikuinen että lapsi saavat oman hyötynsä ja ilonsa liikunnasta.\nMellunkylän Kontio haluaa omalta osaltaan lisätä perheiden mahdollisuuksia yhteisen ajan viettoon liikunnan parissa. Perheillä tulisi meidän mielestä olla riittävästi mahdollisuuksia harrastaa liikuntaa yhdessä.\nKontion PerheAkroon voi osallistua aikuinen noin 1-6 -vuotiaan lapsen kanssa.\nSyksyllä 2021 ei ole perheliikunta tunteja. Jos ole kiinnostunut Perheakrosta, niin seuraa seuramme nettisivuja ja facebook-sivuja, ilmoitamme niillä jos saamme ryhmän tänä syksynä alkamaan.\nYhteisten liikuntahetkien tavoitteena on tukea lapsen motorista ja sosiaalista kehitystä. Liikuntatuokion aikana aikuinen tukee ja auttaa lasta tarvittaessa sekä liikkuu ja leikkii lapsen mukana. Lapset oppivat mallin avulla parhaiten, joten aikuisen esimerkki on tärkeä.\nJokainen tunti alkaa samoilla ”alkurituaaleilla”. Lorut, laulut ja leikit johdattelevat tunnin teemaan. Loruiluun yhdistetään jumppaliikkeitä, pomppuja tai piirileikkejä. Lapsi mm. tasapainoilee ja kiipeilee aikuista telineenä käyttäen tai lapsi voi olla lisäpainona aikuisen lihaskuntoliikkeissä. Hyöritään, pyöritään, halataan ja pompotellaan. Jokainen tunti myös päättyy samoihin ”loppurutiineihin” ja rauhoittumiseen aikuisen sylissä.\nPerheliikuntaryhmässä aikuiset ja lapset tapaavat toisiaan. Ryhmä toimii siten myös vertaisryhmänä, jossa vanhemmat saavat tukea omalle vanhemmuudelleen toisilta samassa tilanteessa olevilta perheiltä.\nRohkeasti mukaan iloiseen joukkoon!\nLasten ja nuorten tunnit 6-14 vuotiaille\nTanssi- ja voimisteluryhmät yli 17 vuotiaille\nLukujärjestys kevätkaudelle 2022\n© 2022 Mellunkylän Kontio\nKukkaniityntie 10, 00900 Helsinki


Kinder kuningatar piirakka (luonnollisesti makeutettu, viljaton, pähkinätön, maidoton) - Elämänmakua\nKinder kuningatar piirakka (luonnollisesti makeutettu, viljaton, pähkinätön, maidoton)\nHuomenna on sitten äitienpäivä. Mahtavaa äitienpäivää meille kaikille äideille! Tänään tehdään kaunista herkkua, josta en osannut päättää kutsuako sitä pitsaksi vai piirakaksi ja tuplasuklaaksi vai kinderiksi. Piirakasta tulee vähän positiivisempia assosiaatioita ja kinder tarkoittaa saksaksi lapsia, joten se sopii aasinsillan kautta teemaan. Siksi kinder kuningatar piirakka. Tiedän, että se pitäisi kirjoittaa kaikki yhteen, mutten pitänyt sanahirviön ulkonäöstä. So shoot me.\nInspiraationa toimi tämä Sarah Wilsonin kirjasta alkujaan löytämäni ohje. En tiedä mistä riisisiirappia (nevehöörd) saa ja halusin vielä jotain vähän hienompaa äitienpäiväksi. Jostain sain vielä ajatuksen lisätä vadelmiin mustikat, jotta saataisiin mauksi kuningatar ja mikäs sen sopivampaa äitienpäivänä :) Aineksia on aika monta, mutta toteutus melko helppoa. Valkosuklaa, jonka ohje on täältä, vaatii pientä kikkailua, mutta sauvasekoittimella siitäkin selvitään :)\nAinekset ovat siis tässä. Ainekset ohjeeseen antoi Pirkka-merkki.\nKinder kuningatar piirakka\nYksi ruokalautasellinen, 6-8 hengelle\nValmistuaika: 45 min Jähmettymisaika: 2 h\nLataa tästä ohje .pdffänä Karkkipäivä_ Kinder kuningatar piirakka\n50g tai 3/4 dl kookosöljyä\n2 rkl vaahterasiirappia (huoneenlämpöistä)\n1 1/2 dl Tuoreita tai pakastevadelmia (huom! suomalaisia!)\n1/2 dl Tuoreita tai pakastemustikoita\nKookoslastuja (omani ovat paahdettuja)\nSulata kaakaovoi vesihauteessa kuumuutta kestävässä astiassa. Kimpaleiden murtaminen pienemmäksi nopeuttaa prosessia.\nSillä aikaa kun kaakaovoi sulaa, taittele leivinpaperiarkista kapea terävä kolmio.\nMittaa lautasen säde paperikolmion avulla ja leikkaa poikki vähän lautasen reunan ulkopuolelta.\nTadaa, sopivan kokoinen paperi lautaselle. Laita syrjään odottamaan.\nEhdit todennäköisesti myös tämän: Sekoita kaakao, kookosöljy ja vaahterasiirappi toisessa kulhossa tasaiseksi massaksi. Jos vaahterasiirappi on kylmää, se saa kookosöljyn jähmettymään kokkareiksi, joten kannattaa ottaa siirappi ajoissa lämpiämään.\nKun suklaamassa on tasaista, laita syrjään.\nKun kaakaovoi on sulanut kokonaan, sekoita joukkoon kookosöljy\n…ja ripaus suolaa.\nSiirrä valkosuklaa sauvasekoittimelle sopivaan astiaan ja sekoita täydellä teholla ainakin 30 sekuntia, jotta rasva ja hunaja sekoittuvat.\nKaada seos heti lautaselle.\nPudottele valkosuklaan sekaan suklaamöykkyjä ja levittele niitä vähän lusikan avulla.\nRipottele päälle koristeet (yritä saada ne uppoamaan suklaamassaan, jotta ne tarttuvat kiinni). Siirrä pakastimeen jähmettymään ainakin pariksi tunniksi, jotta marjatkin jäätyvät.\nKun levy on jähmettynyt kovaksi, murra käsin tai leikkaa veitsellä palasia.\nToivottavasti maistuu! Hyvää äitienpäivää!\nLähettäisin mielelläni sinulle tuoreen Karkkipäiväohjeen suoraan sähköpostiisi lauantaiaamuisin.\nSyötä alle osoite, johon viimeisimmän ohjeen saa lähettää. En luovuta osoitetta kolmansille osapuolille.\nMay 9, 2015 By Tiia\nTee se itse: Värikäs taulu Ekologisilla vaateostoksilla: kirpparit ja huuto.net\nSitruunainen kuppikakku (viljaton, luonnollisesti makeutettu, maidoton)\nAppelsiiniraakasuklaa (luonnollisesti makeutettu, pähkinätön, maidoton)\nOmenapiirakkaa ilman piirakkaa


Helsinki-Tallinna -tunneli - Sivu 25\nSivu 25 / 55 Ensimmäinen ... 5152122232425262728293545 ... Viimeisin\nNäytetään tulokset 361-375/820\n28.04.2010, 14:11 #361\nMutta vasta sitten kun todellinen tarve yllättäen iskee tätä on mahdotonta lähteä rakentamaan.\nOlin vähän turhan pessimistinen. Luulen ja toivon, että nyt tajuttiin, että jo pelkkä tunneli tarvitaan tänään eikä vasta 10 vuoden päästä tai myöhemmin. Mutta välillä, kuten tänään, käy mielessä pelko, että päättäjät eivät ymmärrä nähdä asiaa sellaisena kokonaisuutena, että muu Eurooppa ja sitä kautta koko maailma, olisi saavutettavissa joka puolelta Suomea, vaan että kuvitellaan lauttayhteyden Tukholmaan ja Tallinnaan riittävän vielä.\n28.04.2010, 14:26 #362\nNo, ehkä tämä ennuste kertoo jotain ainakin Pirkanmaasta. Myös eräät muut suuret kaupungin todennäköisesti kasvavat. Jos väestö keskittyy suuriin kaupunkeihin niin sehän ei millään lailla puhu sitä vastaan, että junalla pitää edelleen päästä kulkemaan. Enemmänkin pitää päästä kuin ennen, koska lentämisen mahdollisuudet todennäköisesti vähenevät.\nMitä ajan takaa olisi että jos rakennetaan tunneli Suomenlahden ali, niin se palvelisi ensalkun ulkomaanliikenettä samalla tavalla kuin Suomesta lähtevä ulkomaan lentoliikenne nyt, ja silloin riittää että sen junien lähtöpaikka Suomessa on joko Pasila tai Helsingin lentokenttä, joihin tultaisin junalla muualta Suomesta. Suurin osa Suomesta lennettävistä lentovuoroistakin lähtee Helsinki-Vantaalta ja jos tulee muualta niin silloin tullaan joko kotimaan lennolla ja vaihdetaan konetta tai jollain muulla kyydillä lentokentälle. Poislukien jotkut tilauslennot tai halpalennot tai yksittäiset Tampere/Turku-Tukholma/Kööpenhamina lennot. Kööpenhaminaan ei valitettavasti kannata kulkea Tallinnan kautta vaikka olisi tunneli vaan olisi joka tapauksessa ensin mentävä laivalla Ruotsiin joko Helsingistä tai Turusta tai muusta satamasta.\nLisäksi vaikuttaisi siltä että jos öljypula iskee niin suuri osa itä- ja pohjois Suomesta autioituisi vähitellen ja tarve ajaa suurnopeusjunia esim Kajaanista tai Joensuusta jää pois kokonaan. Oulusta taas on mahdollista saada aikaan yhteys Tornion kautta Ruotsin rataverkkoon.\nSiitä tarvitaanko nopeutta 350 km/h vai 250 km/h voidaan olla kahta mieltä. Mutta nähdäkseni jompaa kumpaa tarvitaan. Joka muuta väittää vielä tuhkapilven jälkeen ei tajua miten eristyksissä Suomi oli hetken aikaa. Mutta vasta sitten kun todellinen tarve yllättäen iskee tätä on mahdotonta lähteä rakentamaan. Homma kestää kuitenkin niin kauan. Rakentaminen pitää saada aluelle mahdollisimman pikaisesti.\nSiitä olen samaa mieltä että pitää pistää pystyyn kunnon kansalaiskeskustelu asiasta ja pistää politikot miteeimään toteutusvaihtoehtoje. Yhtä tärkeä juttu kuin jotkut ydinvoimalat, vaikka veronmaksajat sen joutuisi maksamaan.\n28.04.2010, 14:26 #363\nTästä luullakseni samaa mieltä. Tunneli tarvitaan heti. Samoiten mieluiten mahdollisimman pian rata sen perään, olkoon sitten suurnopeus- tai vain kohtullisen-suuri-nopeus -sellainen. Mutta kummankaan kanssa ei kannata jäädä odottamaan toisen toteutumista -- turha kytkeä asioita yhteen koska se vain haittaa niiden toteutumismahdollisuuksia.\nJälkimmäistä virkettä en ihan ymmärtänyt. Luuleeko joku että Eurooppa on saavutettavissa joka puolelta Suomea? Ei todellakaan ole -- siis suoraan. Meillä on muutama piste joista käsin Eurooppaan voi liittyä. Nykymaailmassa näitä ovat satama- ja eräät lentoasemakaupungit, tulevaisuudessa taas rautatieliikenteen solmukohdat. Helsinki on onnekseen luontaisesti sellaisessa paikassa josta käsin liityntä Eurooppaan on realistinen. Turku osaltaa samoin, mutta eri prospektiivisen hankkeen yhteydessä. Lisäksi on tietysti vielä Vainikkala ja Tornio tietyin rajoituksin (jotka ovat Vainikkalan yhteydessä Venäjän poliittinen mahdottomuus käytännön kauttakulkumaana Eurooppaan Suomesta ja toisaalta Tornion osalta sijainti kaukana pohjoisessa, melko etäällä suurista asutuskeskuksista poislukien kenties Oulun seutu).\nMinun pointtini on se, että jos puhutaan nimenomaan Rail Balticasta niin Helsinki tulee olemaan luonnonmaantieteellinen gateway Eurooppaan. Tätä ei pidä sekoittaa Helsingin poliittiseen rooliin. Ei pidä kuvitella että Suomelle riittää että Helsinki kytkeytyy maailmalle ja muu Suomi saakin jäädä marginaalisempaan asemaan. Helsingin takana on vielä paljon Suomea jäljellä, joka kaipaa myös yhteyksiä Eurooppaan. Ja jos nuo yhteydet voidaan toteuttaa vaihdottomina, niin ne ovat sitä parempia. Vaihtamaan pakottaminen ei ole järkevää eikä oikeudenmukaista ellei siihen ole todellista pakkoa. Eikä pakkoa ole jos löytyy tekninen ratkaisu jolla se voidaan välttää.\nJos peilaan siihen mitä luulen sinun tarkoittaneen, niin tuskin kukaan kai kuvittelee että muualta Suomesta on fantastiset yhteydet Eurooppaan. Mutta toisaalta niin voidaan kuvitella, toivoa ja vaatia että yhteyksiä Eurooppaan toteutetaan myös sisä-Suomesta Helsingin kautta. Sitä en tiedä miksi joku luulisi että lautat riittävät. Veikkaan että eräät luulevat, mutta se on kyllä harhaluulo.\n28.04.2010, 14:38 #364\nNo ei kyllä ainakaan suurnopeusyhteyksinä onnistu Baltian sisäisten yhteyksien kehittäminen, jos rata on euroleveydellä ja siihen pitäisi liittyä 1520/1524 mm syöttöyhteyksillä -- ellei käytössä ole raideleveydenvaihtolaitteistoa ja vaihtuvaraideleveyskalustoa.\nRail Baltican myötä suurnopeusjunayhteyden saisivat Baltian isommista kaupungeista Tallinna, Tartto, Riika, mahdollisesti Šiauliai, Kaunas ja halutessa Vilna. Ei jää montaa isoa kaupunkia ulkopuolelle. Tuskin vielä edes 30 vuoden päästä tästä tulee tarvetta kasvattaa suurnopeusjunaverkkoa. Vaihtuva raideleveys taas näyttää kuitenkin olevan aina jossain paikassa pakollinen. Itse jättäisin sen lyhyemmille ja hitaimmille reiteille.\nVäärä vastaus. Vaihtaminen ei ole väistämätöntä eikä pakottaminen ole ratkaisu mihinkään, jos on vaihtoehtoja.\nPitää paikkansa. Voidaan päättää, halutaanko Helsingistä Berliiniin vai Helsingistä Kaliningradiin yhtä raideleveyttä pitkin. Jos hintana on nopeus ja luotettavuus, valitsisin itse tuon ensimmäisen.\nEihän Tampereelta Turkuun mennessäkään tarvitse vaihtaa Toijalassa. Samoin Baltiassa: Tallinnasta Vilnaan matkustavien pakottaminen vaihtamaan on järjetöntä eikä kauhean älykästä liene ideologisista (="kategorisesti ei vaihtuvaraideleveysoperointia") syistä rakentaa sivuttaispätkää Kaunasista Vilnaan euroleveydellä.\nMutta Tampereelta Turkuun ei Pendolinolla pääsekään. Siksi ei välttämättä tarvitse päästä Tallinnasta Kaliningradiinkaan. Vaihdoton yhteys toki voidaan järjestää, mutta se ei ole suunopeusjuna ja siihen voidaan käyttää olemassa olevaa 1520 mm rataa. Vilna sen sijaan voisi ottaa Rail Balticasta hyödyn irti, oli se leveä tai kapea. Kapea vaatisi hyvin vähän uutta rataa ja samalla Vilnasta saisi suorat yhteydet länteen ilman erikoiskalustoa.\n---------- Viesti lisätty kello 14:38 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu kello 14:29 ----------\nJälkimmäistä virkettä en ihan ymmärtänyt. Luuleeko joku että Eurooppa on saavutettavissa joka puolelta Suomea?\nEn tarkoita joka puolelta Suomea noin konkreettisesti, vaan sitä, että isoista kaupungeista kautta maan tulisi päästä sujuvasti edes Helsinkiin ja sitä kautta muualle. Pelkkä tunneli ei riitä, vaan myös koko Suomen raideverkosto tulisi olla kattavampi.\n28.04.2010, 15:20 #365\nMitä ajan takaa olisi että jos rakennetaan tunneli Suomenlahden ali, niin se palvelisi ensalkun ulkomaanliikenettä samalla tavalla kuin Suomesta lähtevä ulkomaan lentoliikenne nyt, ja silloin riittää että sen junien lähtöpaikka Suomessa on joko Pasila tai Helsingin lentokenttä, joihin tultaisin junalla muualta Suomesta. Suurin osa Suomesta lennettävistä lentovuoroistakin lähtee Helsinki-Vantaalta ja jos tulee muualta niin silloin tullaan joko kotimaan lennolla ja vaihdetaan konetta tai jollain muulla kyydillä lentokentälle.\nYmmärrän kyllä mitä ajat takaa, mutta olen täysin eri mieltä. Helsingistä (ja hätäkeskuslaitospäätöksestä päätellen myös muualta rannikolta) katsoen on mahdollista tuolla tavoin viitata kintaalla sisä-Suomelle. Me jotka asumme täällä sisämaassa katsomme asioita eri näkökulmasta. Kuten sanoin, asioiden nykytila ei ole riittävä perustelu sille että näin asioiden pitäisi ollakin.\nPerustelusi ontuu muutenkin: lentoliikenne on sillä tavoin täysin eri asia että se perustuu pääosin vahvasti keskitettyihin vaihtohubeihin. Juna on erilainen. Junayhteys on pitkä viiva kartalla, jonka varrella palvellaan suurta määrää eri paikkakuntia suoraan, ilman vaihtoja. Vaihtaa täytyy yleensä jos jatkaa johonkin eri suuntaan. Samaan suuntaan vaihtaminen tarkoittaa että palvelu on huonosti järjestetty. Logiikallasi järjestetty matka Oulusta Helsinkiin ilmeisesti käsittäisi junanvaihdot Kokkolassa, Seinäjoella ja Tampereella sen sijaan että yksi juna ajaa koko matkan suoraan?\nIhmettelen vähän sitä miksi vähättelet suoria lentoyhteyksiä silloin kun ne lähtevät muualta kuin Helsingistä. Jos Ryanair lentää Tampereelta suoraan ulkomaille, niin millä muotoa se on vähemmän suora yhteys kuin Finnairin yhteys Helsingistä? Tai jos Wizz Air lentää Turusta (tai kohta myös Tampereelta) suoraan? Tai jos Air Baltic lentää Tampeeelta, Turusta, Oulusta, Lappeenrannasta, Kuopiosta, Vaasasta jne. ulkomaille Helsingin ohittaen? Nämä suorat ulkomaanyhteydet kertovat nimenomaan siitä, että Helsinki-hubi ei ole koko totuus: kysyntää on jossain määrin suorillekin ulkomaanyhteyksille ja sen ovat markkinat osoittaneet täysin kiistatta.\nHelsinki-hubi ei siis ole luonnonlain kaltainen totuus vaan yksi ideologisesti värittynyt näkemys siitä, miten lentoliikenne tulee Suomessa järjestää. En ota kantaa siihen onko tuo näkemys olennaisilta osiltaan järkevä vai ei Suomen kannalta. Se ei ole olennaista. Olennaista on että se näkemys on ideologiaa, ei arvoneutraalia faktaa.\nJos tällä ideologisesti värittyneellä näkemyksellä lentoliikenteen Helsinki-hubista perustellaan että sama malli täytyy siirtää rautatieliikenteeseen, niin siinä ollaan kyllä hakoteillä. Lentoliikenteessä sentään on mahdollisuuksia kilpailla lentämällä suoraan Helsingin ohi, mutta kun siirrytään junaliikenteeseen, ja jos rata suunnitellaan tietyllä tavalla, niin sitä ei sitten millään ohitetakaan.\nSiksi on tärkeää hahmottaa, että junaliikenteessä vaihto Helsingissä ei ole millään muotoa pakko ellei tarkoituksellisesti haluta sellaista saada aikaan. Ja sen tarkoituksellinen aikaansaaminen on ideologisesti ohjattu hanke, jonka kärki suuntautuu muuta Suomea vastaan.\nEn kuitenkaan halua uskoa, että tällaisissa puheissa taustalla pääosaltaan on nimenomaan pahaa tarkoitusta. Pikemminkin uskoisin että kyse on siitä, että Helsingin näkökulmasta ei ole ikinä ollut pakko miettiä miltä asiat näyttävät Helsingin ulkopuolelta tarkasteltuna, ja siksi ilman relevantteja fakta-argumentteja eri vaihtoehdoista mennään helposti sellaisen perässä joka pinnallisesti kuulostaa hauskalta (tyyliin "vaihto Helsingissä -- niinhän lentäessäkin -- ei kai siinä mitään ongelmaa sitten ole?") mutta joka sivutuotteena tuottaa määrättömästi tuskaa sille "marginaaliselle" populaatiolle, joka ei mahdu omaan tarkasteluhorisonttiin.\n---------- Viesti lisätty kello 16:20 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu kello 15:48 ----------\nVaihtuva raideleveys taas näyttää kuitenkin olevan aina jossain paikassa pakollinen. Itse jättäisin sen lyhyemmille ja hitaimmille reiteille.\nTarkoitatko että Suomeen pitäisi rakentaa eurolevyinen suurnopeusrataverkko?\nArgumentointi menee jo sen verran kiharaiseksi tässä kirjoitellessa, että selvennän että oma kantani on, että itse Rail Baltica voi olla ihan kummalla raideleveydellä vaan, kunhan se kytkeytyy paikallisiin ratoihin jollakin tavalla vaihtuvalla raideleveydellä, jolloin suorat yhteydet ovat mahdollisia kaikkien paikkojen välillä. Suorat (=vaihdottomat) yhteydet on se mitä pidän tärkeimpänä, en teknisiä toteutusmalleja.\nLaitetaanko raideleveydenvaihtolaitteisto sitten Helsinkiin + Tallinnaan, Riikaan, Puolan rajalle tai mihin hyvänsä on tästä näkökulmasta toissijainen tekijä, kunhan sellainen tai sellaisia tulee.\nItse olen sikäli pessimistinen että en usko että Suomeen ikinä rakennetaan maan sisäistä eurosuurnopeusrataa. Sen on liian kallis hanke, ja lisäksi liian erillinen muusta rataverkosta (eli pitäisi toteuttaa suurelta osin kerralla megahankkeena = epärealistista). Suurnopeusrata (tai melko-suuri-nopeus-rata) voi tulla mutta todennäköisesti 1524 mm raideleveydellä, koska tällaiseen voitaisiin siirtyä vähitellen pätkä kerrallaan rataa parantamalla. Ja silloin yhteensopivuus olemassa olevaan rataverkkoon on tärkein aspekti.\nTämä johtaisi siihen, että eurorataa tulisi Suomessa vain Helsinkiin asti. Minusta tämä olisi aivan hyväksyttävä asiaintila edellyttäen että se ei aiheuta katkoa palvelussa eli vaihtoa matkustajille.\nMinusta me emme tällä hetkellä tiedä tarpeeksi siitä, millaisia kompromisseja vaihtuvaraideleveyssuurnopeusjunakalustolla operointi edellyttää. Arvauksia on, mutta ei faktatietoja. Pointti on kuitenkin, että jos se eurorata ulottuu Helsinkiin asti niin sittenhän nimenomaan Helsingistä voi ajaa Eurooppaan vaikka normi-TGV:llä ilman mitään vaihtuvia raideleveyksiä. Siitä vaan -- ei mitään luotettavuusongelmia!\nSen sijaan me täällä jonkin verran Helsingistä pohjoiseen haluamme myös junayhteyden Eurooppaan. OK, meillä ei ole tänne eurorataa joten meille tarvitaan sanotaan nyt sitten vaikka Talgon erikoiskalustoa. Suomen päässä kelvannee jos sillä voi ajaa vaikka 220 km/h. Kun päästään Helsinki-Vantaan lentoaseman alle (tai Tallinnaan) niin ajetaan läpi raideleveydenvaihtajasta. Siitä eteenpäin ajellaan sitten sitä eurorataa. Sen linkatun Talgon esitteen mukaan muistaakseni euroradalla onnistuisi nopeus 250 km/h, joten paremman puutteessa se kelvannee -- jos kohta uskon (ja tämä on nyt puhtaasti uskonasia kun ei ole tietoa), että tilauksesta voisi syntyä kalustoa, jolla päästään ainakin euroleveydellä yli 300 km/h nopeuksiin, kenties sen saman normi-TGV:n nopeuteen. Jos Talgomme sitten toisinaan menee rikki, niin ehkä senkin kestää kunhan se suurimman osan ajasta toimii kohtuullisen hyvin. Se kuitenkin tarjoaisi olennaisen tärkeän vaihdottoman yhteyden.\nHelsingin näkökulmasta ei tosiaan olisi ongelmaa jos sieltä ajetaan eurokalustolla. Vaihtuvaraideleveyskalustolla ajettavat, maakunnista tulevat vuorot voivat yksinkertaisesti täydentää vuorotarjontaa omalta osaltaan. Noille Helsingistä normi-TGV:llä ajettaville vuoroille tulisi tietysti tarjota syöttöyhteydet maakunnista eli suorien vuorojen tarkoitus olisi nimenomaisesti tarjota 1-2 krt päivässä mahdollisimman pitkä vaihdoton yhteys.\nEli toistan: jos tällaiseen päädytään, mahdolliset vaihtuvaraideleveyskaluston luotettavuusongelmat (jos sellaisia on) eivät haittaisi kuin niitä nimenomaisia vuoroja jotka sillä kalustolla ajettaisiin. Ne eivät haittaisi muita vuoroja eivätkä edellyttäisi mitään rajoituksia itse sen Rail Baltica -radan suhteen.\nMutta Tampereelta Turkuun ei Pendolinolla pääsekään. Siksi ei välttämättä tarvitse päästä Tallinnasta Kaliningradiinkaan.\nTampeeelta Turkuun voisi päästä Pendolinolla jos VR niitä ajaisi sillä välillä. Ei ole mitään syytä miksi ei voisi päästä. Miten siitä että VR ei halua jollain tietyllä välillä operoida vuorojaan Pendolinolla päästään siihen johtopäätökseen, että kahden Baltian kaupungin välillä ei tarvita suoraa yhteyttä?\nJos muuten sanot, että rata Toijalasta Turkuun ei ole Pendolino-kuntoinen niin vastakysymys on, että mitkäs radat ylipäänsä ovat Pendolino-kuntoisia. Ei ole montaa Suomessa.\nNo joo, isoista kaupungeista tulisi tietenkin päästä sujuvasti Helsinkiin. (Ja tietenkin isojen kaupunkien välilläkin tulisi kyetä matkustamaan sujuvasti myös poikittaisliikenteessä.) Mutta ambition ei tulisi pysähtyä siihen, että Helsinkiin asti päästään. Jos Helsingistä operoidaan junilla Eurooppaan, ei ole mitään järjellistä syytä etteikö niitä junia tulisi operoida myös muista suurista kaupungeista Eurooppaan Helsingin kautta. On vain jonkintasoisia teknisiä haasteita, ei sellaisia periaatteellisia syitä jotka tekisivät tuon esittämisen irrelevantiksi tai järjettömäksi.\nViimeisin muokkaaja janihyvarinen; 28.04.2010 kello 15:27.\n28.04.2010, 15:33 #366\nJunaliikenne (länsi-)Euroopassa oli 1980-luvulle asti, kunnes ensimäiset suurnopeusjunalinjat tulivat, sellaista että reittivaihtoehtoja oli moneen lähtöön mutta lähtöjä ja mahdollisuuksia kulkea kohtuuajassa pisteestä A pisteeseen B hyvin harvoin, aina ei edes kerran päivässä. Kun suurnopeusjunat suurissa maissa ja intercity-junat otettiin monissa muissa maissa käytöön niin junamatkustus muutti luonnettaan. Jos ei matkuustanut kaikkien suurimpien kaupunkien välillä eikä matkakohde ollut näiden välisellä pääradalla, niin piti vaihtaa junaa. Mutta silti yhteyksien määrä kasvoi ja keskimääräinen matka-aika lyheni. Eli siirryttiin junamatkustuksen osalta samanlaiseen hubi-ajatteluun kuin lentoliikentessä. Pisimmälle se lienee kehittynyt Saksassa.\nJuna ei siis ole mikään taksi jonka saa käyttöönsä milloin vaan ja mihin vaan vaan on itse vähän suunniteltava matkaansa. Miksi tällaiseen matkustajia "rasittavaan" ratkaisuun ollaan päädytty johtu siitä että ratojen kapasiteetti oli monissa pullonkaulapaikoissa täysi eikä uusia junia mahtunut kulkemaan, toisaalta kustannustehokkuustavoittelu joka karsi rönsyjä ja osittaista tyhjäkäyntiä pois. Romantikoille on säilytetty nostalgialiikennettä ruuhkaisten ratojen ulkopuolelle. Nostalgiajunia, tai Slow Travel -junia ovat tavallaan myös ne jotkut ns luksusristeilyjunat jotka ajavat halki Euroopan kuten Venice Simplon Orient Express tai jotkut venäläiset vanhanajan pitkän matkan junat.\nMikä se "määrätön tuska" siinä lentokoneen vaihtamisessa Hki-Vantaalla oikein on? miten se ilmenee konreettisesti? Jos käyttää samaa yhtiötä, niin eikö matkatavaraa saa tsekatua sisään jo lähtökaupungissa, niin että matkustajan tarvitsee kävellä vain käsimatkatavaran kanssa lähtöhallien välillä jos sitäkään? Sen ymmärrän etä määrätöntä tuskaa voi olla vaitaa konetta Pariisissa tai Lontoossa, jos koneen lisäksi pitää vaihtaa myös kenttää! Mutta niin joutuu noissa kaupungeissa tekemään myös joskus kun vaihtaa junaa! Helsingissä, jos junatunneli olisi olemassa, niin vaihto vaikka Jyväskylän tai Kirkkonummen junasta Berliinin junaan sujuisi samalla asemalla.\n28.04.2010, 15:39 #367\nMutta kuitenkin suurnopeusrataa pitänee tulevaisuudessa rakentaa rinnalle myös harvemmin asutussa Pohjois-Euroopassa, joten kallista lystiä olisi muutenkin. Ruotsissakin on jo suunnitteilla uusi suurnopeusrata Tukholmasta Malmöhön. Ilman tuota ei suorasta Keski-Euroopan yhteydestä oikein voida puhua.\nRuotsin tilanne on kyllä mielestäni erilainen kuin Suomen. Kaupungit sijaitsevat suurnopeusjunallisesti huomattavasti paremmissa paikoissa kuin Suomessa. Tukholman ja Malmön välinen etäisyys on nopealle junalle aika optimi, lisäksi näiden kaupunkien välillä sijaitsee kaikennäköisiä kööpinkejä, joita voidaan pitää ainakin pohjoismaiden mittakaavassa ihan merkittävän kokoisina kirkonkylinä. Vielä kun huomioidaan että välittömästi Malmön takapihalta aukeaa Suur-Kyötikkälä - pohjoismaiden ainoa todellinen suurkaupunkialue, niin edellytykset suurnopeusradalle ovat aivan eri luokkaa kuin härmässä.\nSuomessa ei yksinkertaisesti ole oikean kokoisia kaupunkeja oikean etäisyyden päässä helsingistä, noin niinkuin suurnopeusjunallisesti.\n28.04.2010, 16:17 #368\nKun suurnopeusjunat suurissa maissa ja intercity-junat otettiin monissa muissa maissa käytöön niin junamatkustus muutti luonnettaan. Jos ei matkuustanut kaikkien suurimpien kaupunkien välillä eikä matkakohde ollut näiden välisellä pääradalla, niin piti vaihtaa junaa. Mutta silti yhteyksien määrä kasvoi ja keskimääräinen matka-aika lyheni. Eli siirryttiin junamatkustuksen osalta samanlaiseen hubi-ajatteluun kuin lentoliikentessä. Pisimmälle se lienee kehittynyt Saksassa.\nTämä analogia ontuu ainakin Suomen osalta. Päärata on suoraan jatketta Rail Balticalle. Nyt ei puhuta mistään rönsystä (siis siitä että Tampere sijaitsisi vaikka jossain Narvan takana ja vaatisin sieltä suoraan yhteyttä Tallinnan kautta Europpaan Helsingistä tulevan yhteyden rinnalle) vaan suunnitellun linjan jatkamisesta toisesta päästään. Se ei periaatteessa vaikuta millään lailla siihen runko-osuuteen.\nRanskassa muuten on suoria TGV:eitä eri maakuntien välillä ilman että täytyy käydä Pariisissa vaihtamassa. Pariisin itä- ja eteläpuolelta kiertää (Roissy-CDG:n lentoaseman kautta) suurnopeusrata joka mahdollistaa nämä yhteydet. Samoin TGV-vuoroja on jatkettu päistään normaalille rataverkolle. Näin voidaan ajaa esim. Brysselistä Nizzaan suoria vuoroja ilman että täytyy vaihtaa Pariisissa.\nJos mitä sanot olisi kategorisesti totta Euroopassa, niin sitten Pariisi olisi merkittävä junaliikenteen hubi ja sen alle olisi (kenties suoraan alaspäin Châtelet-les-Halles'n RER-asemalta) rakennettu valtava keskusasema, jonne junat saapuisivat mm. Brysselistä ja jossa pitäisi sitten vaihtaa Etelä-Ranskaan meneviin TGV-juniin. Näin ei kuitenkaan ole. (Berliinissa taitaa olla, koska sinnähän rakennettiin vastikään suuri keskusasema. Mutta Saksa ja Ranska ovat eri kulttuureja eikä pelkkää Saksan tilannetta voi kaikin osin nostaa esikuvaksi koko Euroopalle.)\nSe mitä esitän on periaatteessa analoginen Ranskan tilanteen kanssa -- paitsi sillä erolla että Suomessa olisi mahdollisuus pysähtyä myös Helsingissä eikä olisi pakko kiertää sitä. Tuon pysähdyksen ei vaan pitäisi mitenkään estää vuoron jatkamista tavalliselle (ja erilevyiselle) rataverkolle.\nRainer, jos väität että vaihdosta ei ole haittaa, niin ilmeisesti sitten itse varmaan matkustat Helsingistä Berliiniin vaikkapa Tukholman kautta SAS:llä vaikka Finnairilla olisi suorakin vuoro? Eihän sen pitäisi olla vaiva eikä mikään? Arvelen kuitenkin, että valitset suoran vuoron silloin kun sellainen on tarjolla. Ja jos näin teet, niin miten katsot voivasi kertoa muille, että vaihtaminen ei ole minkäänlainen vaiva?\nTässä yhteydessä lienee turha eritellä millaisia tuskaelementtejä lentokoneen vaihtoon liittyy. Kokemus on subjektiivinen, mutta ei silti vähemmän todellinen. Mainittakoon tosin esimerkiksi, että vaikka idealistisissa mielikuvissa matkatavarat voi kirjata jo lähtökentällä ja sitten rauhassa vain kävellä portille vaihtokentällä niin todellisuus on kaukana tästä jo pelkästään Helsinki-Vantaalla. Esimerkiksi liittymälento voi myöhästyä tai se voidaan perua (siis joko lähtiessä Suomesta tai takaisin saapuessa -- lähtiessä uudelleenreititys on ainoa apu, palatessa saattaa joutua bussi- tai taksikyytiin tai jopa yöpymään lentoasemalla). Vaihtaessa kirjatut matkatavarat voivat jäädä kyydistä (on käynyt näin monta kertaa), portille ei ehkä kävelläkään arvokkaasti vaan juostaan hiki hatussa läähättäen, kenties juuri myöhästyen. Jne.\nJunan vaihtamisessa tuskaelementit ovat erilaiset, mutta niitä jo kuvailinkin (kimpsut ja kampsut mukaan, pitää nostella ja raahata matkalaukkua, ja ylipäänsä täytyy herätä jos on ollut torkkumassa). Näitä tekijöitä on helppo vähätellä, jos niistä ei joudu itse kärsimään, mutta kaikkein pahinta on jos tietää että niistä ei tarvitsisi kärsiä, jos joku päättäjä olisi nähnyt vähän vaivaa ja laittanut saman junan jatkamaan suoraan eteenpäin sen sijaan että täytyy vaihtaa toiseen runkoon, vaikka sitten vain laiturin yli.\nSitäpaitsi viittaus tuskaan tarkoitti yksinkertaisesti sitä, että päättäjä joka ei joudu itse kokemaan päätöstensä seurauksia päättää toisia ihmisiä koskevista asioista tavalla, joka ei ole näiden ihmisten todellisia toiveita ajatellen vähimmän tuskan vaihtoehto. Esimerkiksi pakottamalla ihmisiä vaihtamaan liikennevälineestä toiseen vaikkei tosiasiallista tarvetta vaihtamiselle ole.\nHelsingin metrohan on hyvä (=paha) esimerkki tästä, kun pakotetaan lähes kaikki vaihtamaan liityntäbusseihin, jotta pääsee perille. Jonkun mielestä tehokas putki keskustaan on hyvä, mutta tuo joku ei ajattele matkaketjua alusta loppuun asti eikä sitä tuskaa minkä vaihtaminen odotuksineen, epävarmuuksineen jne. aiheuttaa.\nTuntuu siltä että Suomessa yleensä -- ja Helsingissä erityisesti -- liian helposti aina päätetään että huonohko vaihtoehto on "riittävän" hyvää palvelua, siis muille ihmisille.\nViimeisin muokkaaja janihyvarinen; 28.04.2010 kello 16:22.\n28.04.2010, 16:58 #369\nOn vähän ennenaikaista spekuloida millainen Suomen väestömaantiede on sellaisessa tilanteessa kun Suomenlahden junatunnelia tosissaan aletaan rakentaa. Siihen on ainakin 15 vuotta, ehkä 50. Joka tapauksessa öljyvarojen väheneminen iskee kovimmin juuri lentoliikenteeseen ja yksityisautoiluun, joten se pelkästään aiheuttaisi väestöliikkeitä Suomen sisällä, mahdollisesti Suomesta pois. ... Sähköautoja en näe polttomoottoriautojen korvaajiksi pitkillä matkoilla, ainoastaan taajamaliikenteessä. Hyvin moni suomalainen joutuisi luopumaan kodistaan maalla ja muuttamaan kaupunkiin kun työmatkat tulevat mahdottomiksi jos ei autolla pääse.\nÖljyn väheneminen iskee pahiten matkailuun. Massaturismi lentäen jollaisena ihmiset ovat oppineet että on normi, ja lomailu kiireiseen tahtiin tulee loppumaan. Tilalle tulee kenties elämysmatkailua laivoilla (purjesellaisilla) sekä mahdollisesti muskelivoimin liikuteltavin kulkuneuvoin.\nEU on voinut hajota sisäisiin riitoihin ennenkuin tunnelin rakentamista päästään aloittamaan.\nEn oikein ymmärrä näitä väitteitä. Öljy ei ole loppumassa, sen tuotanto ei vain ole pysynyt kysynnän tahdissa, lähinnä siksi, että öljyn etsintä on pitkäaikaista puuhaa eikä se ole kyennyt vastaamaan kehitysmaiden nopeasti lisääntyneeseen kysyntään. Uusien öljykenttien etsintä ei ollut kannattavaa aina 2000-luvun taitteeseen asti johtuen öljyn halvasta hinnasta. Nyt se on kannattavaa, mutta esiintymien hyödyntämiseen menee varsin pitkä aika. Siksi öljyntuottajat käärivät melko huikeita voittoja.\nJos kuitenkin lähdetään siitä, että öljy tosiaan loppuu ja että sen hinta jatkaa nousuaan, voidaan todeta, että auton siirtäminen käyttämään kaasua on erittäin helppo toimenpide. Toisin sanoen, auto - kuten myös lentokone - voi käydä kaasulla yhtä hyvin kuin jollakin muullakin polttoaineella. Maakaasu ei lopu satoihin vuosiin, itse asiassa tällä hetkellä uusien lähteiden hyödyntäminen ei ole kovin kannattavaa, koska kaasun hinta on niin matala.\nJos kuitenkin lähdetään siitä, että sekä öljy että kaasu loppuvat, voi ajatella muitakin vaihtoehtoja, esimerkiksi biodieseliä, jota saadaan varsin monenlaisesta lähteestä, tai vetyä, jota voi tuottaa esimerkiksi sähköllä tai aurinkoenergialla. Toisin sanoen, polttomoottorista ei tarvitse luopua ikinä tässä maailmassa, jos siltä ei tunnu.\nVoi kuitenkin olla viisaampaa etsiä muitakin tapoja liikuttaa autoa. Esimerkiksi Teslan uuden sähkösedanin, joka tulee markkinoille muistaakseni 2013, toimintasäde on parhaimmillaan noin 450 kilometriä. Akkuteknologiaan investoidaan varsin huomattavia määriä rahaa tällä hetkellä, ja kehitys on vasta alussa. Tuskin kestää vuosikymmentäkään, kun Teslan toimintasäde voitaisiin helposti kaksinkertaistaa. Tässä tuskin on enää mitään järkeä, koska kukaan ei aja yhdeltä istumalta tuhatta kilometriä pitämättä puolen tunnin taukoa, jonka akkujen lataus vaatii. Niinpä hinnat laskevat ja kestävyys paranee, miten nopeuttaa sähköautoihin siirtymistä entisestään.\nJos ei innostu ei polttomoottorista eikä sähköautoista, voi aina ryhtyä funtsimaan polttokennoja. Niistä ei nyt tällä kertaa, ehkä pointti tuli jo selväksi.\nSumma summarum, mikään ei tule näillä näkymin muuttumaan; jos jokin, niin se, että liikkumisesta tulee entistäkin halvempaa, ellei ilmaista. Valtioiden rajat menettävät enenevässä määrin merkitystään, ja yhä useampi matkustaa. EU laajenee ja voi hyvin, syystä että pienet ja vähäpätöiset Euroopan maat ovat katsoneet parhaaksi ajaa etujaan yhdessä Yhdysvaltoihin ja Aasiaan nähden. Pidät EU:sta tai et, se on täällä ja pysyy.\n28.04.2010, 17:25 #370\nEn. Tarkoitan, että jos eurooppalainen suurnopeusverkko ulottuu Tallinnaan, ei Helsingin ja Suomen pitäisi katsoa vierestä ja tyytyä vaihtoihin. Operaattorin vakuuttaminen hommaamaan kalustoa, joka on sovitettu vain Suomen portilla olevalle raideleveyden vaihdolle, ei yksistään Suomelta onnistuisi. Tästä johtuen reilua olisi, jos Helsinkiin ja mahdollisesti siitä eteenpäin pääsisi sellaisella kalustolla, jota kullakin junayhtiöllä on käytössä. Suomeen ei pidä rakentaa eureleveätä verkkoa, mutta tarpeen tullessa Euroopan verkolle pitää Suomeen rakentaa pää, oli sille päälle tarve sitten vain Helsinkiin, Helsinki-Vantaalle, Tampereelle tai pitemmälle.\nToivottavasti selkeytti vähän.\nJos sellainen tulee Baltian radalle tai sitä seuraavalle Suomen jatkeelle, on se minunkin mielestä aivan sama, mihin tulee. Pääasia, että toimii. Suora yhteys kuin suora yhteys, toteutustavallakaan ei ole väliä, jos kaikki on kunnossa.\nSuomi saa neuvotella asiansa miten ikinä haluaa, mutta voin sanoa, että jos VR:llä ei vielä 10-20 vuoden päästä ole yhtään enempää halua panostaa raideliikenteeseen kuin nyt, on parempi toivottaa ulkolaiset yhtiöt Suomen radoille. Mutta tähän en usko monenkaan yrityksen haluavan, jos tarjolla on vain 1524 mm rataa. Valitan, että olen näin pessimistinen asian suhteen.\nJos taas Suomesta käsin on halua operoida Rail Balticaa pitkin, voi joku suomalais-baltialainen firma saada hyvinkin toimivan ratkaisun vaikkapa Berliiniin, niin että Baltian maat jäävät venäläiselle raideleveydelle.\nKumpikin tarkoittaa kuitenkin poliittisia ja taloudellisia panostuksia Suomelta.\nSen sijaan me täällä jonkin verran Helsingistä pohjoiseen haluamme myös junayhteyden Eurooppaan. [...]\nUskon, että asia toimisi erittäin hyvin myös noinkin. Esim. Helsingistä tai Tallinnasta ultranopea juna Keski-Eurooppaan, muista Suomen kaupungeista ei-ihan-niin-nopea. Ja ne, jotka kaipaavat nopeutta vaihdon kustannuksella, voivat Helsingissä sitten vaihtaa.\nMiten siitä että VR ei halua jollain tietyllä välillä operoida vuorojaan Pendolinolla päästään siihen johtopäätökseen, että kahden Baltian kaupungin välillä ei tarvita suoraa yhteyttä?\nAlun perin oli kysymys siitä, että euroleveä rata veisi pois mahdollisuuden ajaa junia vaihdotta Tallinnasta Kaliningradiin. En ole sitä mieltä, että näin olisi, sillä vanha rata jäisi joka tapauksessa jäljelle, jos tuollainen tarve vaihdottomalle yhteydelle olisi. Tähän päälle voisi olla sitten myös vaihdollinen nopea yhteys, Rail Balticaa ja vaihto toiseen, esimerkiksi Pietarista tulevaan junaan. Jos vanha 1520 mm rata soveltuu suurnopeusjunille (remontteja Baltian radoilla on tietääkseni tiedossa joka tapauksessa), tilanne olisi aivan sama, eli että joku junayhtiö voisi ajaa nopeita junia.\nNyt alkaa tosiaan rönsyilemään. Taitaa olla liian monta asiaa käsiteltävänä kerrallaan.\nOlen kuitenkin ihan samaa mieltä kanssasi suorista yhteyksistä ja yhteyksistä pienemmistä kaupungeista. Ajattelmme asiaa vain eri suunnilta Helsinkiä. Sinun mielestäsi Suomen rataverkosta pitäisi päästä eteenpäin muualta kuin Helsingistä, minun mielestäni muualta Euroopasta pitäisi päästä eteenpäin muualle Suomeen kuin Helsinkiin.\n---------- Viesti lisätty kello 17:25 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu kello 17:22 ----------\nRuotsin tilanne on kyllä mielestäni erilainen kuin Suomen.\nYritänkin nähdä asian kymmenien vuosien tähtäimellä. Jo pelkästään tunnelin rakentaminen on niin pitkäkestoinen vaihe, että Suomessa kaupungit ehtivät kasvaa. Sitä en kuitenkaan osaa ennustaa, tuleeko, ja jos tulee, niin milloin, tarve erilliselle suurnopeusradalle.\n28.04.2010, 17:26 #371\nAkkuteknologiaan investoidaan varsin huomattavia määriä rahaa tällä hetkellä, ja kehitys on vasta alussa. Tuskin kestää vuosikymmentäkään, kun Teslan toimintasäde voitaisiin helposti kaksinkertaistaa. Tässä tuskin on enää mitään järkeä, koska kukaan ei aja yhdeltä istumalta tuhatta kilometriä pitämättä puolen tunnin taukoa, jonka akkujen lataus vaatii.\nOlipa pitkä romaani, mutta tämä yksi seikka jäi vähän askarruttamaan. Kuinka monta sataa amppeeria olet laskenut tuon latausvirran olevan? Olisiko yli 1000A?\n28.04.2010, 18:24 #372\nOma kantani on, että itse Rail Baltica voi olla ihan kummalla raideleveydellä vaan, kunhan se kytkeytyy paikallisiin ratoihin jollakin tavalla vaihtuvalla raideleveydellä, jolloin suorat yhteydet ovat mahdollisia kaikkien paikkojen välillä. Suorat (=vaihdottomat) yhteydet on se mitä pidän tärkeimpänä, en teknisiä toteutusmalleja.\nTästä minä olen ihan samaa mieltä. Tähän on mielestäni hyvin tiivistetty tämän radan tärkeä ominaisuus.\nAlun perin oli kysymys siitä, että euroleveä rata veisi pois mahdollisuuden ajaa junia vaihdotta Tallinnasta Kaliningradiin. En ole sitä mieltä, että näin olisi, sillä vanha rata jäisi joka tapauksessa jäljelle, jos tuollainen tarve vaihdottomalle yhteydelle olisi.\nTäällä ajatellaan niin, että koko RailBaltica on vain yksi putki Hellinnasta Varsovaan tai Berliiniin tai minne se ikinä viekin. Minä ajattelin rautatietä verkostona. Tuskin on Varsova niin suosittu kohde, että sinne kannattaisi junia tunnin välein ajaa. Ja minä en ole sitä mieltä, että ne, jotka ovat menossa muualle kuin Varsovaan, saavat vaihtaa junaa.\nVanhaa rataa pitkin ei voida ajaa suoria junia Kaliningradiin tai Vilnaan. Jos kerran rakennetaan uusi nopea rata, pitäisi mahdollisimman paljon liikennettä siirtää sille. Jos vanhat radat kuitenkin parannetaan nopeiksi, niin miksi ihmeessä uusi rata pitäisikään rakentaa? Yhtä hyvin Varsovaan voi ajaa Tarton kautta kiertäen. Matka-aika Kaliningradiin varmaan tuplaantuisi, kun pitäisi ajaa mutkaisia ratoja pitkin tavarajunien hidastamana samalla kun uudella suurnopeusrautatiellä kulkisi kolmen tunnin välein junia Varsovaan.\nMinä en pidä Valko-Venäjää tai Kaliningradin aluetta mitenkään takapajuisina ja jälkeenjääneinä. Kaliningrad on Venäjää siinä missä Pietarikin (jonne nopea juna kohta kulkee). Valko-Venäjä on jälkeenjäänyt Suomen kauppatilastoissa, mutta eiköhän tuohonkin tule korjaus samalla kun nopea rata valmistuu. Taloudellisesta kehityksestä riippumatta ihmiset matkustavat ja kauppa kasvaa.\n28.04.2010, 18:37 #373\nHieman offtopic, mutta siteerataan nyt wikiä:\n"Production for the retail market is expected to begin in early 2012, with a base price of $57,400. The base model will have a range of 160 miles (260 km) when fully charged, and a 0 to 60 mph (0 to 97 km/h) acceleration of 5.6 seconds. There will also be larger battery packs available with ranges of 230 and 300 miles (370 and 480 km). (The prices for the larger battery packs have not been announced yet.) Normal charging times will be 3 to 5 hours, depending on the battery capacity, and a 45-minute QuickCharge will be possible when connected to a 480 V outlet. In addition, a battery swap will be possible in less than five minutes."\nTähän on vaikea lisätä mitään. Jospa jatketaan tuosta tunnelista?\n28.04.2010, 18:55 #374\nTäällä ajatellaan niin, että koko RailBaltica on vain yksi putki Hellinnasta Varsovaan tai Berliiniin tai minne se ikinä viekin. Minä ajattelin rautatietä verkostona. Tuskin on Varsova niin suosittu kohde, että sinne kannattaisi junia tunnin välein ajaa.\nMinä ajattelen, että Rail Baltica on putki Berliinistä tai Varsovasta Hellinnaan. Näin se myös Brysselin näkökulmasta lienee. Junia ei siis ajeta "tunnin välein" Helsingistä Varsovaan, vaan Berliinistä Varsovaan, tarvittaessa Kaunasiin. Riikaan, Tallinnaan ja Helsinkiin harvemmin. Yritän siis lähestyä kokonaisuutta sieltä, missä matkustuspotentiaali on suurinta.\nVanhaa rataa pitkin ei voida ajaa suoria junia Kaliningradiin tai Vilnaan. Jos kerran rakennetaan uusi nopea rata, pitäisi mahdollisimman paljon liikennettä siirtää sille.\nKaliningrad ei kuitenkaan ole minun mielestäni sellainen kohde, johon tarvittaisiin suoria junia Helsingistä, Tallinnasta, Riiasta tai Vilnasta. Jos Venäjän intresseihin kuuluu Pihkovasta päin saapuva rata Kaliningradiin, on silloin järkevää käyttää hyväksi sitä ja Baltiassa nyt olemassa olevaa rataa. Tällöin reitin varrelle sattuisi vaihtoehtoisesti joko Riika ja Šiauliai tai Vilna ja Kaunas. Rail Baltican tarve tuolle välille jäisi vähäiseksi tai olemattomaksi.\nJos vanhat radat kuitenkin parannetaan nopeiksi, niin miksi ihmeessä uusi rata pitäisikään rakentaa?\nSiksi, että saadaan niitä suoria ja nopeita yhteyksiä.\nYhtä hyvin Varsovaan voi ajaa Tarton kautta kiertäen. Matka-aika Kaliningradiin varmaan tuplaantuisi, kun pitäisi ajaa mutkaisia ratoja pitkin tavarajunien hidastamana samalla kun uudella suurnopeusrautatiellä kulkisi kolmen tunnin välein junia Varsovaan.\nOletukseni on sen mukainen, miten tilanteen olen ymmärtänyt:\n- Baltian nykyinen rata aiotaan korjata ja mutkia suoristaa\n- Rail Baltica tulee kulkemaan Tartton kautta\nJos nämä asiat eivät enää tänäpäivänä pidä paikkansa, muuttunee kantani koko asian suhteen.\nMinä en pidä Valko-Venäjää tai Kaliningradin aluetta mitenkään takapajuisina ja jälkeenjääneinä.\nEn minäkään. Samoin on Venäjän laita suhteessa Suomeen. Potentiaalia rautateiden kehittämiseen itään päin on. Mutta Länsi-Euroopan suurnopeusverkoston haara Baltiassa ei riko tätä kehitystä millään tavalla eikä mielestäni muutenkaan vaikuta siihen negatiivisesti. Tärkeintä olisi, että tavara ja ihmiset kulkisi joka suuntaan yhtä tehokkaasti.\nValko-Venäjä on jälkeenjäänyt Suomen kauppatilastoissa, mutta eiköhän tuohonkin tule korjaus samalla kun nopea rata valmistuu. Taloudellisesta kehityksestä riippumatta ihmiset matkustavat ja kauppa kasvaa.\nRadat Pietarista tai Moskovasta Minskiin ja rata sieltä eteenpäin Länteen kohtaa Rail Baltican vasta Varsovassa ja Puolan rajojen sisällä nopeakin rata Valko-Venäjältä kulkisi todennäköisesti euroleveyttä. Nämä ovat kaksi eri suuntaa, jotka tulevat pysymään erillään. Venäjän raideleveyttä Minskistä Baltiaan tullaan kaakosta eikä sekään kohtaa Rail Balticaa kuin Kaunasissa tai mahdollisesti vasta Riiassa. Jos ja kun vanha rata jäisi käyttöön, olisi suorat yhteydet leveällä raiteella mahdollisia myös Suomesta ja Eestistä.\n28.04.2010, 18:56 #375\nTulipa tästä kiihkeä keskustelu. Perstuntumalta sanoisin kyllä, että on hullumpiakin rautatieyhtiöitä kuin VR (esim. Belgian ja Alankomaiden rautatieyhtiöt eivät saa juuri pisteitä). Ainoa hyvä asia Belgiassa on Thalys, jolla pääsee tunnissa ja kahdessakymmenessä viidessä minuutissa Pariisiin (noin 300 km). (Vertailun vuoksi, Amsterdamiin menee noin kaksi tuntia noin 200 km matkaan.) Kilpailu tekisi toki hyvää, mutta ainoa maa, jossa sitä on enemmän (Iso-Britannia), on junamatkailijan kannalta karmea paikka, kun taas monet maat, jossa sitä ei ole (Ranska), on lakkoja lukuunottamatta miltei paratiisillinen. En siis ole aivan varma, onko kilpailu oikotie onneen.\nOli tai ei, en ole myöskään vakuuttunut siitä, että junayhtiön perustaminen olisi varsinaisesti raideleveydestä kiinni. Kuvittelisin uuden junayhtiön tilaavan joka tapauksessa uusia junia, koska vanhojen yhteentoimivuus meikäläisessä sähköjärjestelmässä yms. sulkisi kaiketi pois useimmat käytetyt tuontitavarat. Ymmärtääkseni keskeinen ongelma Berliinin ja Varsovan välisessä liikenteessä on juuri se, ettei tavallinen ICE voi ajaa puolalaisella sähköjärjestelmällä.\nSe, että tunneli varustettaisiin vähintäänkin 1524 mm:n kiskolla, on perusteltua Helsingin lähiliikenteen vuoksi, joka siis päätyisi Tallinnaan. Se on perusteltua myös siksi, että tämä mahdollistaisi myös junien jatkamisen vanhaa linjausta pitkin Tarttoon ja siitä eteenpäin aina Riikaan asti. Nopeaa 1435:mm rataa ajettaisiin joko vaihtuvaleveyksisillä kauempaa Suomesta ja Venäjältä tai sitten tavallisilla kapeilla junilla, jotka todennäköisimmin jäisivät Helsinkiin. En ole oikein varma, maksaisiko kaksoiskiskottaminen esimerkiksi Turun tai Tampereen kaltaisiin käpykyliin vaivaa.


Tietoja sukunimestä Heikola\nHeikola on Suomessa esiintyvä sukunimi.\nHeikola-nimisten määrä on noussut takavuosista. Lukumäärä eri vuosina:\nSukunimien yleisyyslistalla Heikola on sijalla 5 086.\nHeikola on ollut ns. suojattu sukunimi. Jottei suvun ulkopuolinen voisi ottaa samaa nimeä, Heikola on suojattu 1934 Suomalaisuuden Liitossa. Nykyään nimiä ei enää suojata, vaan kaikki sukunimet ovat suojattuja sukunimiä.\nHeikola-nimisiä tiedetään asuneen ainakin viereisten karttojen mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa 18 Heikolan asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden ja lisäksi 1952–1958 eläneiden vanhusten tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä. Näiden Heikola-nimisten yleisin asuinpaikka oli Alastaro (5 henkeä).\nSyntymäpaikkakartta (harmahtavat merkit) osoittaa, missä edellä mainitut vainajat olivat aikanaan syntyneet. On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Heikola, tai sukunimi saattoi varsinkin lännessä puuttua kokonaan. Syntymäpaikkakarttaan on otettu miehet ja naimattomat naiset, joiden sukunimi ei ole vaihtunut avioituessa. Heitä on kartalla 9.\nSana Heikola esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisilla kartoilla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\nHeikola (paikannimi) Katuosoitteissa\nHeikola on Suomessa paitsi sukunimi myös paikannimi. Maassamme on yhteensä 15 sen nimistä paikkaa. Ne näkyvät oheisella kartalla. Paikkojen tyyppi on kylä, kaupunginosa tai kulmakunta sekä talo.\nPaikannimillä ja henkilönnimillä on monesti jokin yhteys. Onko sukunimellä Heikola jotain tekemistä näiden paikkojen kanssa ei näy tästä. Se tulee tarkistaa muualta.\nSana Heikola esiintyy katuosoitteissa seuraavasti: Heikolantie. Sijainti on merkitty oheiseen karttaan punaisella.\nVenäjäksi Хейкола tarkoittaa nimeä Heikola. Jotkut nimet voidaan kirjoittaa venäjäksi useammallakin eri tavalla.\nAlkusointuiset nimet ovat sellaisia, jotka alkavat mahdollisimman samalla tavoin. Alkusointuinen nimi on vaikkapa Heikki Heikola tai Heili Heikola.\nSamankaltaisia nimiä kuin Heikola\nSläktnamnet / Surname Heikola, Finland.


Kun vapaussodan mainingit kohtasivat Haapajärven | KirjastoVirma\nEtusivu » Kun vapaussodan mainingit kohtasivat Haapajärven\nKun vapaussodan mainingit kohtasivat Haapajärven\nVenäläisen sotaväen pois ajaminen Suomesta vapaussodassa vuonna 1918 johti kansan onnettomaan kansalaissotaan. Suomen vapauttamisesta vieraan vallan armeijasta oltiin kyllä yhtä mieltä.\nKansalaissotaa ”veli veljeä vastaan” ei olisi syntynyt, jos maan jakautuminen punaisiin ja valkoisiin olisi silloin vältetty. Haapajärvellä ei vapaussodan aikana ollut aseellisia selkkauksia, mutta kyllä Suomen itsenäisyystaistelun mainingit kohtasivat myös meidän kotiseutumme.\nVenäläistä sotaväkeä ei Haapajärvellä monesti näkynyt. Merkittävin asia vapaussodan aattona lienee ollut vuonna 1916, kun venäläinen viestikomppania marssi Haapajärvelle, asettui asumaan Karjalahdelle ja ryhtyi rakentamaan ensimmäistä puhelinlinjaa Haapajärveltä Köyhänperän kautta Reisjärvelle.\nHelmikuussa 1917 Haapajärven kunnanvaltuusto käsitteli Juho Miettisen laskua venäläisten majoittumisesta yhdeksän päivän ajalta, sillä majoitukselle ei ollut löytynyt maksajaa.\nMiettisen vaatimus 50 penniä miestä kohti vuorokaudessa oli 70 miehestä yhteensä 315 markkaa. Kunnanvaltuusto päätti ”kohtuuden mukaan” maksaa majoituksesta 150 markkaa. Juho Hautakankaalle maksettiin samasta syystä 15 markkaa.\nVenäläinen sotaväki tunnettiin kuitenkin rasituksena, sillä 1916 lokakuussa oli kunnallislautakunta valtuuttanut pastori Jaakko Seppäsen käymään kuvernöörin puheilla esittämässä haapajärvisten hevosen omistajien huolen ”niistä epätasaisuuksista ja siitä puutteesta, mikä kunnassa on syntynyt hevosten pakkotilausten toimeenpanosta”. Pakko-otolla otetuista hevosista maksettua hintaa pidettiin liian alhaisena, ja lisäksi pakko-otot vähentävät hevoskantaa liiaksi.\nLihan hankintaa sotaväelle hoiti Karjanmyyntiosuuskunta Pohjola r.l. asiamiehenään Haapajärvellä teurastaja Anselmi Ahola. Yhteensä 46 nautaeläintä tuli teurastaa, ja lihat piti toimittaa Ylivieskan asemalle 2.3.1917 mennessä.\nVenäläinen sotaväki koettiin rasitukseksi, josta oli päästävä eroon. Tästä olivat ainakin Haapajärvellä yhtä mieltä talonpojat ja työväestö. Kansalaiskokouksessa Kaunistossa 22.3.1917, johon osallistui viitisensataa kuntalaista, valittiin vallankumouskomitea kysymään nimismies Waenerbergiltä, poliisi Järvenpäältä, kruununvouti Koskiselta ja henkikirjoittaja Renlundilta ”tunnustavatko he uuden hallitusmuodon laillisuuden ja luovuttavatko aseensa yleisölle”. Herrat antoivat myönteisen vastauksen; keisarivallan perään ei enää haikailtu.\nKomiteassa olivat mukana porvareista kansanedustaja Jalmari Haapanen ja maanviljelijä Nestori Saarenheimo sekä työväestöstä opettaja Heino W. Rautio, Martti Jokisaari ja Jaakko Mustakallio.\nPorvarien ja työväestön yhteistyö päättyi vuoden lopulla 11.11.1917, kun Haapajärvelle perustettiin palokunta (suojeluskunta), johon liittyi viisikymmentä miestä. Erilleen hankkeesta vetäytynyt järjestäytynyt työväestö teki samana päivänä päätöksen perustaa paikkakunnalle työväen järjestökaartin, josta kuitenkaan ei tullut toimivaa.\nTammisunnuntaina 1918 puhjennut sota merkitsi valkoisille vapaustaistelua maassa olevaa venäläistä sotaväkeä ja kapinaan noussutta punakaartia vastaan. Punaiset puolestaan kokivat sodan vallankumouksena työväenluokan valoisamman tulevaisuuden puolesta.\nToimintaa 1918 Haapajärvellä\nHaapajärven suojeluskunnan hiljaiselo päättyi vapaussodan puhjettua. Tiedot levottomuuksista Oulusta ja Ylivieskasta antoivat uutta puhtia toiminnalle. Haapajärven kunnanvaltuusto sai 23.1.1918 tiedoksi Oulun piiripäällikön luutnantti Weckmanin määräyksen lähettää Haapajärveltä 35 vapaaehtoista miestä Ouluun perustettavaan vartio-osastoon.\nHelmikuun 11. päivänä suojeluskunnan vapaaehtoisista koostuva miehistö jaettiin osastoihin, joille nimettiin osastopäälliköt. Neljästä osastosta muodostettiin yksi komppania, jonka päälliköksi valittiin insinööri Ilmari Krank ja ylioppilas Leo Bäck. Osastojen tärkeimpänä tehtävänä oli vahtipalvelus.\nHelmikuun 14. päivä kunnanvaltuusto hyväksyi suojeluskunnan kunnalliseksi laitokseksi ”pitäjän ja jos tarve vaatii koko maan puolustamiseen”. Suojeluskunnan pohjaksi päätettiin ottaa sodasta palanneita vapaaehtoisia, joiden lisäksi suojeluskuntaan kutsutaan kaikki 18–50-vuotiaat asekuntoiset miehet.\nMyös punakaartia Haapajärvelle yritettiin perustaa siinä kuitenkaan onnistumatta. Vielä tammikuussa 1918 perustamishanke uusittiin tuloksetta.\nKun valkoiset järjestivät Haapajärven kunnanvaltuuston 14.2.1918 tekemän päätöksen perusteella asevelvollisten kutsunnat, ilmeni punaisten taholta vastustusta. Seitsemän haapajärvistä kapinallista asevelvollista (kutsuntakarkuria) tuomittiin valtiorikosoikeudessa. Yksi punakaartilainen, Niilo Storbacka, teloitettiin ampumalla 6.5.1918 sotatuomion perusteella. Teloituksen uskotaan tapahtuneen Haapajärvellä.\nSota-arkiston tietojen mukaan työväen järjestyskaartin perustamispuuhissa mukana ollut Ylipään koulun opettaja Heino Viliam Rautio vangittiin kutsuntojen vastustamisen vuoksi 27.2.1918 ja räätäli Martti Jokisaari vangittiin samoista syistä 9.3.1918. Molemmat on lähetetty Kannuksen vankileiriin, josta Jokisaari vapautui keväällä ja Rautio syksyllä. Molemmat saivat valtiorikosoikeudessa ehdollisen tuomion. Myös neljä muuta haapajärvistä miestä vangittiin kutsuntaan osallistumattomuutensa vuoksi. Vain kahden haapajärvisen miehen on kirjattu taistelleen punakaartilaisten riveissä, toinen Oulussa ja toinen Tampereella.\nHaapajärvellä oli vuoden 1918 keväällä omat vankileirinsä. Nimilistoja vangittuina olleista ei ole olemassa. Vain yksi kotiseutuarkistossa oleva valokuva kertoo vaikeasta keväästä 75 vuotta sitten.\nNaispunavankeja Haapasen nahkurin verstaan edessä.\nValokuva naispunavangeista on otettu Haapasen nahkurin verstaan edessä, jonka tuvassa vankeja säilytettiin. Miesten vankileirin tiedetään olleen ainakin Martinmäen työväentalolla. Vartiomiehinä toimivat suojeluskuntalaiset.\nElintarviketilanne 1918 keväällä oli huono, joten pettuleipään jouduttiin turvautumaan aika yleisesti. Varsinaisia nälkälevottomuuksia Haapajärveltä ei ole kirjattu. Haapajärven suojeluskuntalaiset kävivät kuitenkin aseistettuna Reisjärvellä, johon oli pyydetty apua, kun puutteenalaiset olivat uhanneet vallata kunnan elintarvikevarastot. Reisjärvellä ei silloin vielä ollut omaa suojeluskuntaa.\nVapaussodan ajan surkeinta antia oli siviiliväestöön kohdistunut poliittinen vaino. Vankileireille jouduttiin poliittisista syistä, vaikka mihinkään rikokseen ei olisi syyllistynytkään. Poliittisesta toiminnasta ja isänmaan turvallisuudelle vaarallisena olivat myös Haapajärvellä vangitut siviilit telkien takana vuoden 1918 keväällä.\nVapaussodassa kaatui kymmenen haapajärvistä miestä. Vapaussotaan kutsutuissa taisteli valkoisten puolella runsaasti myös työväenliikkeen kannattajia. Kun punakaartissa saattoi olla heidän sukulaisiaan, rintamalla saatettiin taistella veli veljeä vastaan.\nJulkaistu aikaisemmin: Maaselkä 20.2.1993.


Sama päivä lainoja- saada korvauksen in päivä - O nas naszych problemach obawach zainteresowaniach\nSama päivä lainoja- saada korvauksen in päivä\nWysłany: Sob 11:02, 08 Lut 2014 Temat postu: Sama päivä lainoja- saada korvauksen in päivä\nKun olet hyväksyminen , miten paljon kruunu tarvitsit coppied tulee suora esittelyyn sisällä perheen säästöt in tuntia. Tämä avulla joku ostoksilla ja arvioimaan kunnes lopulta löydät lainanantaja joka sopii tarpeitasi . Joten, miten aloittaa ? Kokeile internet [url="http://pikavippivertailu.webgarden.com"]pikavippivertailu.webgarden[/url] saada lasku fake Lisätietoja hakemuksesi on vaarantua todennäköisyys saaminen hyväksyntä . Jos on olemassa tahansa virheet , lainaa ei ehkä hyväksytty .\nonko heillä ollut väsyneitä niiden sekä niiden käteisennakkoa on muutama päivä etäältä ja he tulee rahastot elintärkeitä aikataulussa , varmasti he laittaa ja Näiden rahoitustuotteiden . Yksinkertaisesti siksi ehdokas tahtoa huomannut huomattavia eroja niiden taloudellinen tilanne . Koska tavoite luotonanto tuotteita lapsille kanssa huono luotto on yleensä talletus kulut ja palaamassa koulu , tai jopa lähtökohta korkeampi työ alkaen lukio yliopisto, löydät extra kannustava lähestymistapa osoittaneet by laina yritykset on tavallinen . On paljon helpompaa [url="http://lainaa2000.webgarden.com"]pikavipit pois[/url] aikajänteellä on 14-31 päivistä viikkoihin . Sijainti jälleenrahoituksen Laina haluat . Aina kun kiinnitys tulee hallitsematon , kuulla asuntolaina muutos asianajajat .\nepävakaus tulos kiinteistöjen asuntolaina romahdus on viimeinen kymmenen vuotta suunniteltu lainanantajat nostaa heidän odotukset , paitsi ja kiinnitykset ja kaikenlaista pankkilaina .\nJopa niin rahoitus Markkinapaikka tunnetaan sen väsymätön yritykset puhaltaa alalla ja vaiheet kannalta toteutettavissa other voimin täyttävät laina yritykset jotka ovat valmiina kanssa allekirjoitus lainat alle keskiarvon luotto. Alla , et voivat vertailla keskenään useita tapoja korot ja terminologiaa - vaivoja [url="http://kulutusluotto.tumblr.com"]http://kulutusluotto.tumblr.com[/url] jos olet löytänyt itsellesi yhteystiedot että väittää, satut olemaan ennen - hyväksytty tai ovat lainat luotonanto tuotteen, sen yleensä kikka . Tämä bill tulisi käyttää jotta ne laittaa laina vuonna, lisäksi jotta he voivat automaattisesti kirjoittaa teidän maksa oman palkkapäivä etukäteen ( tai jokin muu lyhentää illanviettoon ). korjaaminen kulutusluottoja vie paljon aikaa ja . Kanssa, täytteet Näiden tiedot , sovellus saa esittelyyn käyttäessäsi lainan määrä ehkä tiedusteli ja ja olet yksinkertaisesti hyväksytty ja palkkapäivä käteistä in muutaman päivän .\naikaa ja energiaa on pelastetut ja kaikki, satut olemaan lainat ja parhaiden asiantuntijapalvelut .


Saako kriisistä olla onnellinen? | IhanaElo\nSaako kriisistä olla onnellinen?\nJulkaistu 19.4.2020 14.2.2021 Alisa\nKoronaepidemia on herättänyt jokaisessa meissä paljon ajatuksia ja tunteita. Ensimmäisten hetkien shokin jälkeen yhä useampi on siirtynyt reaktio- ja käsittelyvaiheen kautta uudelleen suuntautumisen vaiheeseen. Hyvinvointivalmennuksissa viikkojen takaiset epätoivon hetket ovat vaihtuneet helpotuksen huokauksiin. Saako kriisistä olla onnellinen?\nElämä kuin elokuvassa\nKiinasta kuuluu uutisia, että kaupunkeja suljetaan. Ulkona ei saa liikkua kuin välttämättömillä asioilla. Koulut menevät kiinni. Sairaaloita rakennetaan pikavauhdilla parakkeihin ja silti kaikkia apua tarvitsevia ei ehditä auttaa ja pelastaa.\nKiinasta pahiten koronaepidemiasta kärsineiltä alueilta järjestetään evakuointilentoja Eurooppaan. Mukaan pääsee myös suomalaisia. Kaikki tuntuu kovin kaukaiselta.\nYhtenä päivänä kevään laskettelureissujen hehkutuksen sävy muuttuu. Italiassa ja Itävallassa syöksytään syvemmälle koronaepidemiaan. Lomalaiset tuovat viruksen Suomeen ja yhä useampi tuntee jonkun, joka on joutunut karanteeniin. Silti tilanne tuntuu epätodelliselta. Mitä ympärillämme on tapahtumassa? Elämä on kuin elokuvassa.\nLevottomuus ajaa ahmimaan uutisia\nJossain kohtaa sen sitten tajuaa. Tämä uusi tilanne on totta. Haluan tietää kaiken. Mitä tapahtuu seuraavaksi? Miten kauan tätä kestää? Montako ihmistä on tänään joutunut sairaalaan ja kuka on menehtynyt? Mitä Trump tuumii? Miksi Ruotsi ei reagoi? Miten italialaiset selviävät?\nKeho on täynnä levottomuutta ja keskittyminen on vaikeaa. Alan järjestellä kaappeja. Selvitän, miten kevään teatterilipuista saa rahat takaisin. Juttelen valmennettavien kanssa kotikoulusta, Teams-palaverien putkesta, yhtäkkiä muuttuneesta arjesta, joka tuli pyytämättä.\nLapin hiihtovaellus ystävien kanssa vaihtuu kotioloihin ja fyysisten valmennusten siirtämiseen videopuheluiksi ja napit korvilla omissa metsissä tehtäviksi metsäkävelyiksi. Onneksi asiakkaat ymmärtävät, miten tärkeää juuri nyt on jatkaa valmennuksia ja tukea hyvinvointia. Keskitymme uusien rutiinien rakentamiseen pienin askelin. Samalla luon niitä sinnikkäästi myös itselleni.\nHaluan elää arvojeni mukaisesti\nPäivät ja viikot kuluvat. Näillä nyt mennään. Turha hötkyily on hellittänyt. Tunteet vaihtelevat, mutta hyvä ruoka, lenkit luonnossa ja kunnon yöunet auttavat jaksamaan. Valmennuksissa keskustelut siirtyvät onnistumisiin ja oivalluksiin. Yhä useammin kuulen kahdenkeskisissä keskusteluissa, miten paljon hyvää tämä kriisi on mahdollistanut.\nPohdimme omia arvoja ja niiden näkymistä arjessa. Nyt on ollut mahdollisuus olla enemmän perheen kanssa. Työreissujen loppuminen on vapauttanut aikaa unelle, ulkoilulle ja yhdessä vietetylle ajalle. Hermot kiristyvät edelleen, kun samaan aikaan tulee olla opettaja, kokki ja johtaja. Toisaalta löytyneet uudet rutiinit ovat alkaneet asettua ja on tilaa ajatella. Haluan elää arvojeni mukaista elämää.\nEntiseen ei ole enää paluuta. Emme edes suostu palaamaan. Kirjoita itsellesi ylös ne asiat, joista olet päättänyt luopua lopullisesti. Voit sitten varalta tarkistaa listasta myöhemmin, ettet vain ole unohtanut lupaustasi. Kriisistä saa olla myös onnellinen.\nJos haluat lukea lisää kriisin eri vaiheista, löydät tietoa esim. Suomen Mielenterveys ry:n nettisivuilta: Shokista uuteen alkuun.\nIhanaa eloa ja virtuaalinen voimahalaus Sinulle, Alisa\nP.s. Muistathan, että IhanaElo-hyvinvointiohjaajien tiimimme on olemassa sinua varten. Soita tai laita viestiä!\nRytmistä hyvinvointia elämään⟶\n6 tapaa: Nauti kesästä terveellisesti ja turruttamatta\nHaluan tulla reilusti kohdatuksi\naivot aktiivisuus ateriarytmi BrainID elämä elämänhallinta elämänmuutos elämäntavat energia hyvinvointi hyvinvointiohjaaja hyvinvointivalmennus hyvinvointivalmentaja hyvinvoiva keho hyvinvoiva mieli IhanaElo IhanaElo-ohjaaja IhanaElo-ohjaajakoulutus ihmissuhteet itsemyötätunto kasvikset kuuleminen kuuntelu liikunta luonto läsnäolo merkityksellisyys motivaatio painonhallinta palautuminen pysähtyminen rajat rakkaus ravitsemus Rehellisyys rohkeus stressinpurku terveys TRE-menetelmä tunteet työhyvinvointi Työsuojelurahasto unelma vaellus vahvuudet


Hyvinvointi ei vaadi kuntosalia - Editor Helsinki\nKoti bisnes Hyvinvointi ei vaadi kuntosalia\nIhmiset ovat yksilöitä, myös kuuluessaan ryhmään, siksi perinteinen ryhmäliikunta ei aina toimi työhyvinvoinnin lisääjänä, vaikka onkin mukavaa niille, jotka siitä pitävät.\nHyvinvoiva ihminen kokee olevansa toimintakykyinen, kokee elämänsä mielekkääksi ja tekee itselleen tärkeitä asioita.\nXmotionin tavoitteena on alusta asti ollut tuottaa aidosti vaikuttavaa valmennusta niin yksilöasiakkaille kuin ryhmillekin. Valmennuksella pyritään vähentämään toimintakykyä rajoittavia tekijöitä, kuten terveysongelmia ja jaksamiseen liittyviä haasteita, ja lisäämään henkistä ja fyysistä hyvinvointia.\nFyysisen toimintakyvyn parantaminen nykymaailmassa on tärkeää, koska työ vaatii yhä vähemmän liikettä. Stressi on kuitenkin kuormitus sekä keholle että mielelle, siitä pitää jaksaa palautua. Palautuminen on sitä parempaa, mitä parempi on fyysinen kunto.\nValmennuksissa käytetään erilaisia toimintakykyä mittaavia alkutestejä, jotka valitaan kullekin tavoitteen mukaan. Näiden tietojen pohjalta suunnitellaan yksilöllinen valmennus koko työyhteisölle, tiimeille, tavoitteen mukaisille ryhmille tai yksilötasolla.\nEnsisijainen tavoite on vaikuttaa ennen kaikkea niiden ihmisten hyvinvointiin, jotka syystä tai toisesta eivät liiku terveytensä kannalta tarpeeksi, joiden arjen hallinnassa on hyvinvointiin vaikuttavia haasteita, tai joilla on haasteita painonhallinnassa.\nYhdessä asiakkaan kanssa pyrimme löytämään arjessa helposti toteutettavia pieniä muutoksia, joilla on suurin mahdollinen vaikutus hyvinvointiin.\nXmotionin valmentajat ottavat työnsä henkilökohtaisesti, ja kohtaavat ihmisen ihmisenä. Miten sinä haluaisit tulla kohdatuksi?\nHyvinvoiva henkilöstö tuo yrityksille säästöjä terveydenhuolto- ja sairauskuluissa, työeläkevakuutusmaksuissa, tehokkaina työtunteina ja lisää kannattavuutta puhumalla positiivisesti työnantajastaan.\nEdellinen artikkeliHermanMiller -työtuoli on käyttäjän valinta\nSeuraava artikkeliPalmian tavoitteena on olla työpaikka, jossa voi kehittyä ja vaikuttaa


Battle royalea kerrakseen! S.T.A.L.K.E.R.-henkinen Fear the Wolves ja MOBA-taustainen Battlerite Royale päivättiin / Uutiset / pelaaja.fi\n31.01.2019 // Kirjoittanut: Panu Saarenoja\nHelmikuusta on osoittautumassa yhä kiivas kuukausi battle royale -peleille. Sopivasti vuoden lyhyimmälle kuukaudelle julkaisupäivänsä ovat päätynyt samoihin aikoihin mahduttamaan niin Fear the Wolves kuin Battlerite Royale.\nHelmikuun 6. päivä ilmestyvä Fear the Wolves on peleistä tyyliltään se vakavahenkisempi ja saapuu entisistä S.T.A.L.K.E.R.-sarjan kehittäjistä koostuvalta Vostok Gamesilta. Peli on ollut pc:llä early access -tilassa loppukesästä alkaen ja saa julkaisunsa myötä ison sisältöpäivityksen. Mukanaan se tuo muun muassa uuden mutantin ja sen tappamisesta saatavat erityisvoimaiset artifaktit, lisäalueita sekä parannuksia palvelinkapasiteettiin.\nAikavälillä 6.-12. helmikuuta Fear the Wolvesia on mahdollista pelilla Steamissa ilmaiseksi.\nBattlerite Royale on päivätty vuorostaan helmikuun 19. päivä ja se muuttuun virallisen julkaisunsa myötä nimenomana kaikille ilmaiseksi. Tähän asti se on ollut saatavilla maksua vastaan early access -pelinä. Myös sen julkaisuun luvataan isoa sisältöpäivitystä, joskin yksityiskohtia tästä on luvassa vasta myöhemmin.\nOhessa pelien varhaisjulkaisuvaiheessa paljastetut traileri.\nLähde: Steam, Battlerite (Twitter), Stunlock Studios\nMassiiviräiskintä PlanetSide myöhästyy battle royale -valloituksessaan\nzerodaunholy\tTo, 01/31/2019 - 17:52\nPSPiraatti\tTo, 01/31/2019 - 18:17\nFTW kuoli jo siinä vaiheessa kun siirtyi Early Accessiin, liian korkea hinta sisältöön nähden mutta julkaisijaa ei näyttänyt kiinnostavan vaikka jo suljetussa vaiheessa porukka oli sitä mieltä että peli tulee kuolemaan nopeasti mikäli siirtyy liian aikaisin Steamin kauppapaikalle.\nAntn\tPe, 02/01/2019 - 07:17\nRefloni\tPe, 02/01/2019 - 10:59\nBattlerite Royale muuttuu virallisen julkaisunsa myötä kaikille ilmaiseksi. Tähän asti se on ollut saatavilla maksua vastaan early access -pelinä.\nMitä ihmettä? Eikös Early Accessin idea ollut, että saa pelin halvemmalla, mutta bugisempana? Nytkö sitten kiskotaan rahat pelkästään aikaispelaajilta ja annetaan muille ilmaiseksi?!\nMikromaksuilla höystettynä toki.