INTERVJUU | Merike Anderson: mul on siiralt hea meel, et noored ei karda mind enam – Korvpall24.ee\nAvaldatud 18.06.2020; 08:29\nAutor Siim Semiskar 18.06.2020; 08:29\nPikki aastaid Eesti koondise tagaliiniliidriks olnud 181 cm pikkuse Andersoni teenistuslehelt leiame selliste riikide kõrgliigad nagu Soome, Läti, Venemaa, Prantsusmaa, Bulgaaria, Belgia ja Saksamaa. Seejuures on eestlanna mitmeid aastaid mänginud ka naiste kõige kõrgemal tasemel ehk Euroliigas ja tulnud tugevuselt teises eurosarjas Eurocupil hõbemedalile.\nEesti korvpalli 100. sünnipäeva puhul antud intervjuus meenutas Anderson üksipulgi oma pikka ja edukat karjääri ning kinnitas, et tema ei plaani korvpalliketse veel varna riputada. Miks peakski, kui füüsiline vorm püsib läbi ja lõhki spordinaisel endiselt suurepärasena ja pallid kukuvad korvi. Motivatsioonile ei tee paha ka võimalus pääseda 3×3 korvpallis Tokyo olümpiamängudele.\nMillal ja kuidas sattus Sinusugune Tartu tüdruk korvpallitrenni?\nMis ma seal võisin olla, esimene-teine klass? Mäletan, et Iivi (Kaljuvee) käis meil koolis lapsi otsimas, keda korvpallitrenni meelitada. Panin oma klassis koos kolme teise tüdrukuga pundi kokku ja ütlesin: “Davai, lähme ja vaatame, mis seal toimub!” Mulle hakkas meeldima ja nii jäingi korvpalli juurde. Enne seda tegin peotantsu, aga see sai siis maha jäetud.\nKas keegi Sinu noorteklassi naiskonnakaaslastest jõudis lõpuks välja ka meistriliigasse?\nNendest päris algusaastatest ei jõudnud vist mitte keegi eriti kaugele. Hiljem, kui läksin Elle Lapi käe alla, siis sealt mõned mängijad jõudsid meistriliigasse küll. Näiteks Ulvi Luide, Liina Kallassalu ja Heila (Rosenfeldt), kellega tegime küll aeg-ajalt koos trenni, aga päris samas pundis ei treeninud. Ahjaa, siis oli veel selline mängija nagu Katja Ossipova, kes mängis mingi aeg isegi minuga koos pedas (Tallinna Pedagoogikaülikool – S.S.).\nKas Sul hakkas korvpall kohe esimestest hetkedest hästi välja tulema?\nNo mis hästi? Ega me algul ju korvpalli väga ei mänginud, rohkem tegime igasuguseid teatevõistlusi, põrgatamist, jooksmist ja hüppamist. Palli korvi viskamist oli üsna vähe. Iivile ma meeldisin, kuna olin selline, kuidas ta ütleski, marakratt. Selline, kes ilgelt tahtis, et kõik pallid oleks tema omad. Aga hiljem, jah, hakkas korvpall kui mäng mulle meeldima ja siiani meeldib (Muigab.).\nMeistriliiga debüüdi tegid Tartu Ülikooli SK naiskonnas hooajal 1998/99 16-aastasena ning viskasid kohe esimesel aastal keskmiselt 16,5 punkti. Sellest järgmisel hooajal ehk 1999/2000 tulid 18-aastasena esmakordselt Eesti meistriks, kogudes TPÜ/ELK naiskonnas keskmiselt 14,1 punkti. Juba nii vara olid nii hea?\nMis nii väga vara, aga juba 11. klassis sõitsin nädalavahetustel Tallinnasse pedaga trenni tegema ja lõpuklassis pääsesin võistkonda. Mängisin noortemänge Tartus ja meistriliigat peda eest. Kui keskkool sai läbi, tulin Tallinnasse ja asusin pedasse kehakultuuri õppima. Tol ajal oli see minu jaoks ainukene variant. Ma koolis kõige teravam pliiats polnud ja eksamitulemused olid sellised, et mujale polnud mõtet proovida (Muigab.). Võib-olla oleksin võimalusel tahtnud õppida pigem füsioterapeudiks, mitte niiväga kooliõpetajaks või treeneriks.\nAga Sinust sai hoopis profikorvpallur. Millal see soov endal esmakordselt pähe tuli?\nSee oli keskkooli viimases klassis minu üks unistusi.\nSa oled viiel korral tulnud Eesti meistriks (2000–03 ja 2005), milline nendest ammustest tiitlitest kõige magusam ja meeldejäävam oli?\nIlmselt esimene aasta, kui ma pedasse mängima läksin ja kohe meistriks tulin. Järgmised aastad oli nagu tavaline, et me võidame ja võidame. Aga ühel hooajal (2003/04 – S.S.) saime Audentes/Löfbergs Lila käest peksa. Mäletan, et seal mängis Gerly Kostla ja veel mõned väga kogenud naised.\nKas võtsid oma karjääris järgmiseid astmeid pidevalt samm-sammult või unistasid kohe alguses suurelt?\nSelles suhtes samm-sammult, et esialgu oli ju siht saada võimalikult noorelt meistriliiga võistkonda mängima. Sealt edasi, kui juba ülikoolis mõni aasta ära käidud, oli ainukene mõte, et tahaks nüüd välismaale minna ja proovida, kas minus on piisavalt materjali ja kas olen võimeline kõrgemal tasemel mängima.\nMilliseks hindad tolle aja Eesti naiste korvpalli taset?\nArvan, et oli päris okei. Meil oli vahepeal ikka rohkem võistkondi kui praegu ja mängisime lisaks ka Balti liigat. Lätlaste ja leedulastega käis kõva andmine. Usun, et tol ajal oli Baltikumi tase päris kõva. Aga jah, Eesti klubid siis final four’i vist ei jõudnudki…\nArhiivides tuhnides võib leida, et esmakordselt mängisid Eesti koondises EM-valikmänge 19-aastaselt Viljandis toimunud turniiril. Kas esimene koondisekogemus on ka meeles?\nOi, oi, oi. (Mõtleb.) Kersti Sirel oli peatreener ja tollest ajast on koondisest meeles Kai Lass ja Janne Rits ning Marju Sõber ja (Natalja) Tšurbakova olid isegi kohal. Viljandis olid meil mängud ja üheks vastaseks olid vist soomlannad? Ega ma väga palju seal “põllule” saanud. Mäletan, et kaotasime ühe kohtumise seal maru suurelt. Nii, et me ei saanud isegi palli üle poole väljaku viidud. Nii kõva press oli peal. Mingi selline mälupilt on silme ees, aga ma pole kindel, kas meenutan õiget mängu (Eesti koondis sai toona Viljandis turniiri avamängus 43:98 kaotuse Saksamaalt – S.S.).\nKogu oma pika karjääri oled Sa ikka ja jälle Eesti koondist esindama tulnud. Miks?\nKoondis on minu jaoks auasi. Esindada Eestit, mis sa veel tahta oskad? Paraku pole Eesti koondisega õnnestunud mingit suuremat kala püüda. Aga ehk on veel mingi väike aeg jäänud, et saab koondisekarjäärile ka ilusa punkti panna.\n-Merike Anderson ja Helsingi Pantterit Soome meistritena 2006. aastal | Foto: Erakogu\nKuidas Sul õnnestus hooajal 2005/06 saada oma esimese välisleping, kui läksid mängima Soome Helsingi Pantterite naiskonda.\nMind aitas sinna legendaarne kohtunik Matti Mettas, kellel vist oli keegi sõber kuskil Soomes ja kuidagi nii see võimalus tekkis. Eks Matil olid mingid kasud seal sees (Naerab.). Sai tasuta laevaga Soome ja tagasi või midagi. Nii see bisnes tol ajal käis. Mul tol ajal agenti veel polnud. Asjad käisidki nii, et kuskilt läbi kellegi tuttava, et “oh ma tean ühte tüdrukut, kes oskab natukene palli põrgatada, äkki võtad oma punti”.\nEsimene välishooaeg oli Sinu jaoks kohe õnnestumine, kui tulite Soome meistriks. Kui hästi seda emotsiooni mäletad?\nHooaeg lõppes küll hästi, aga algus oli selline kahtlane. Olime kogu aeg tabelis neljandad ja keegi ei uskunud, et võime finaali välja jõuda. Kui play-off’id algasid, siis samm-sammult muudkui läksime ja läksime ning jõudsimegi tiitlini välja. Väga super hooaeg oli. Väga tore punt oli meil, suurepärane treener ja fännid. Emotsioon oli vinge. Kõik need saunailta’d (saunaõhtu soome k. – S.S.), mis tehti ja muud üritused – oli selline fun (lõbus inglise k. – S.S.) hooaeg, aga samas silm säras ja ma tahtsin korvpalli mängida. Lõpuks Soome korvpalliliit valis mind hooaja parimaks välismängijaks ja käisin isegi autasustamisel kohal. Virolainen (eestlane soome k. – S.S.) tuli, purjetas ja küttis kõigile (Naerab.).\nKohe pärast Soome aastat astusid suure sammu ja tegid oma debüüdi Euroliigas?\nJah, siirdusin Poola klubisse Gdynia Lotus, kuhu jäin veebruarini. Päris kogu hooaega ma seal polnud. Minu teada olin ma esimene (Eesti) mängija, kes sai Euroliigas kätt proovida pärast taasiseseisvumist. Väga vinge tunne oli, aga ega ma seal suurt rolli ei mänginud. Kuigi hooaja alguses kütsin Poola liigas kõigile 15-20 punkti mängus. Aga siis toodi teatud olude sunnil mingid ameeriklased kohale ja öeldi, et Anderson saab ühe euro, teine saab viis eurot, miks see viis eurot peaks pingil istuma. Umbes sellised põhjused otsiti. Kui ma pärast jõule tagasi läksin, tundus olukord kuidagi hapu ja veebruaris üleminekute tähtajal teavitati, et minu teeneid enam ei vajata. Mul ei jäänudki muud üle, kui tulla Eestisse tagasi ja maanduda Tartu võistkonnas. Tegin kolm kuud Tartuga trenni ja mängisin ning aitasin klubi pronksmedalile.\nMerike Anderson tegi hooajal 2006/07 Tartu Ülikool/Makroflexi naiskonnas Eesti liigas kaasa 8 kohtumist ning kogus hullumeelsed numbrid: keskmiselt 39,5 minutit, 30,1 punkti, 9,8 lauapalli, 3 resultatiivset söötu, 3 vaheltõiget ja tema vastu tehti 9,9 viga.\n-Merike Anderson 2007. aastal Tartu Ülikool/Makroflexi naiskonna särgis | Foto: Siim Semiskar\nMillal Sa lõpuks mõne agendiga koostööd alustasid?\nSee oligi järgmisest hooajast, kui ma Riia TTT-sse läksin. TTT mängis minu mõlemal aastal Euroliigat, kui ma seal olin. Esimesel hooajal tulime Läti meistriks ja jäin teiseks aastaks veel. Kui siis Euroliigas järgmisesse ringi edasi ei saanud, lasti pärast jõule välismängijad koju. Mulle pakuti ka sellist võimalust, aga ütlesin, et kus ma ikka lähen ja jäin paigale. Olin siis klubis ainuke välismängija ja oli kohe kergem hingata. Vabadust sai juurde ja mänguaega oli rohkem, aga siis oli meil jäänud ka ainult Läti meistriliiga. Jõudsime tol hooajal hõbedale, sest kaotasime finaalis Cesisele. Ühe korra hammustasime finaalis nad ära, aga rohkemaks polnud jaksu. Aga Riias oli väga tore ja meeldiv aeg.\nRiia TTT on väga võimsa ajalooga korvpalliklubi. Kas tol hetkel tundus, et oled oma karjääris saavutanud mingi uue taseme?\nKui mulle sealt lepingut pakuti, siis lõid silmad kohe tuld välja, et vau, selline klubi ja sellise ajaloolise taustaga. Mõtlesin, et muidugi kirjutan lepingule alla ja lähen.\nOled öelnud, et Sinu üheks unistuseks oli pallida Euroopa ühes tugevamas liigas Venemaal. Aastatel 2009-11 tegid selle unistuse teoks, kui mängisid Peterburi Spartakis?\nSee oli tõesti üks unistusi ja see täitus. On räägitud, et Venemaa liiga on Euroopas üks tugevamaid ja saan vaid kinnitada, et nii see on. Aga mulle ei meeldinud Venemaa puhul liiga pikad lennureisid vanade lagunenud lennukitega. Aga see oli ilmselt paratamatu. Vahepeal hoidsin lennukis toolist kinni ja mõtlesin, kas jõuame ilusti kohale või ei jõua. Kui polnud pikka lendu, siis olid meeletult pikad rongisõidud räpastes kupeedes segamini võõraste inimestega. Koos pidi olema lisaks võistkonnakaaslastele ka kohalike tavainimestega, kes mõnikord viina viskasid ja kilu-muna võileiba sõid. On mida meenutada, aga tagasi seda aega ei taha.\nKui reisimine kõrvale jätta, siis Venemaal mulle meeldis. Peterburis oli hea mängida, kodule päris lähedal – seitse tundi bussisõitu. Isegi ema käis seal mu mänge vaatamas. Seda pole mu karjääri jooksul kuigi tihti juhtunud, et vanemad saavad vaatama tulla. Mäletan, kuidas ema tahtis Moskvasse koolikaaslastele külla minna ja plaanis pärast minu mängu vaatamist Peterburist Moskvasse lennata. See oli tema jaoks esimene lennusõit üle pika aja. Ta võttis külakostiks pudeli Vana Tallinnat kaasa ja pani selle käsipagasisse. Loomulikult võeti see talt lennujaamas ära. Kuigi ma enne lennureisi hoiatasin teda selle eest. Ema oli siis nii pettunud. Vot selline lugu.\n-Merike Anderson 2011. aastal Peterburi Spartaki särgis | Foto: Siim Semiskar\nEdasi liikusid Peterburist oluliselt soojemasse kliimasse, Prantsusmaa klubisse Cavigal Nice Basket 06?\nOi, seal oli lausa super. Nice’i võistkond oli just eelmisel hooajal meistriliigasse tõusnud ja ega meil väga hästi ei läinud. Lõpuks saime vist ainult viis võitu, kui ma õigesti mäletan. Peatreeneriks oli üks venelanna, kelle käest sain mõnusalt peapesu – küll venekeelseid väljendeid, küll ingliskeelseid. Lihtne seal polnud. Ja ega prantslased ju ei tihka inglise keelt rääkida. Nemad tahavad, et sa puterdad seal ikka prantsuse keeles. Seal oli toredaid võistkonnakaaslasi ja oli ka selliseid, kes omast arust tahtsid olla rivaalid. Mänguoskuste poolest jäid muidugi alla (Naerab.).\nKas siis tuli naasmine taas ida poole ja Bulgaaria meistritiitel Ruse Dunav 8806 naiskonnas?\nSee oli minu jaoks esimene kord mängida Eurocupis. Kohalik liiga oli samuti täiesti korralik. Tol ajal oli palju mänge ja palju pikki bussisõite. Tulime nii karikavõitjaks kui meistriks. Sain finaalis (Viive-Kai) Rebasele tuule alla teha ja see oli meeldiv kogemus (Muigab.). Ma polnud varem kunagi üheski teises välisliigas Eesti mängijaga vastamisi läinud ja see oli selline vinge moment.\nLõpuks jõuame Belgiasse, kus Sa Castors Braine’i naiskonnas mängisid koguni kuus hooaega. Kas tundus kohe alguses, et Belgiasse jääd pikemalt püsima?\nKui ma lepingule alla kirjutan, siis ei mõtle kunagi, et nüüd jään sinna üheks, kaheks, kolmeks, neljaks või mitmeks hooajaks iganes. Minu peamine taktika oli, et teen ühe-aastase või 1+1 lepingu ja siis alati vaatan, kuidas mulle klubis meeldib ja kas mina naiskonnale sobin. Belgias hakkasin sealsetele klubi inimestele kohe esimesest aastast meeldima ja mulle endale sobis seal samuti, sest õhkkond oli väga super. Treeningutel pidi ennast küll pidevalt tõestama ja kergelt ei tulnud midagi, aga mul oli seal kohe selline hea kodune tunne. Mõtlesin, et vot see on minu koht.\nEsimesel aastal mängisime Eurocupis kolme erineva Belgia võistkonna ühisnaiskonnana. Viis mängijat meilt, paar mängijat teisest klubist ja ülejäänud paar siis kolmandast tiimist. See oli omamoodi kogemus. Kui ma lepingule alla kirjutasin, ei teadnud ma Belgiast suurt midagi. Belgia naiste korvpall polnud eriti pildis ja see Castors Braine’i võistkond oli varasemal hooajal olnud alles kas viiendal või kuuendal positsioonil. Polnud Belgia meisterklubi ega midagi. Kui me siis seal minu esimesel aastal kohe meistriks tulime, siis oli üllatus suur.\nCastors Braine’i naiskond oli Sinu seal oldud aja jooksul Belgia liiga suveräänne valitseja ja võitsite ühel hetkel järjest koguni 136 liigamängu. Sellisesse tiimi jäämine oli vist lihtne otsus?\nTegelik põhjus, miks ma sinna üldse teiseks hooajaks edasi jäin, oli see, et peatreener käis Eestis vaatamas minu koondisemängu Läti vastu, kuna meil oli tol ajal võistkonnas ka üks lätlanna. Peatreener soovis, et me jääksime mõlemad ka teiseks hooajaks Castors Braine’i. Ma ei pidanud kaua mõtlema ja kirjutasin alla. Aga varsti pärast seda ütles peatreener, et ta sai teise pakkumise ja läheb minema. Asemele tuli karm, karm lätlane Ainars Zvirgzdinš.\nZvirgzdinšil on pikk ja väga korralik CV ette näidata, aga kui karm ta treenerina siis oli?\nOi, ta on selline mees, et johhaidii (Naerab.)! Kui ta trennis koonused maha pani ja me sealt kaks millimeetrit valesti jooksime, siis saime kõik nii, et… Kui kombinatsioon nägi ette, et peab vabaviskejoone nurka tulema ja keegi tuli 20 cm valesti, siis kombinatsioon ei töötanud ja saime vastu pead. Kui läksime õigesse kohta, siis jäime pidevalt vabaks. Selline matemaatik oli. Ütleme nii, et karm, aga õiglane. Sealt tuli ka tulemus. Saime küll kõvasti vatti, aga tulime taas Belgia meistriks ja Eurocupil hõbedale.\n-Merike Anderson (#6) ja Cavigal Nice Basket 06 | Foto: Erakogu\nEsmakordselt oma välismaises karjääris jäid Sa samasse klubisse ka kolmandaks hooajaks. Miks selline otsus?\nFännide nõudmine oli selleks hetkeks nii suur, et Merike jää, jää, jää. Klubi oli ka minu nõudmistega nõus ja nad olid minuga rahul. Kus ma sellises vanuses, olin juba üle 30, ikka enam purjetan. Kui oled mõnele klubile nõutud mängija, siis mis selle vastu olla saab. Mängisime lisaks veel Euroliigat ja teadsin, et saan kindlasti ka mänguaega. Okei, pidi oma koha eest muidugi võitlema, aga igal juhul sai mängida, mitte ei pidanud päevast päeva treenima ja siis pingiotsal istuma.\nAga siiski ühel hetkel tuli ka see moment, kus Castors Braine’ist lahkusid. Selgita palun tänavuse hooaja eel Saksamaa klubi Kelterniga liitumise tagamaid.\nMa polnud kunagi Saksamaa liigas mänginud, kuigi mõned eestlannad enne mind on seda teinud. Üks mu parimaid sõpru Heila Rosenfeldt on siin käinud ja temalt kuulsin ainult positiivseid lugusid. Ja Mailis (Pokk) mängis ju Kelternis, mis osales lisaks ka Eurocupil. Miks mitte proovida ka Saksamaa ära ja nii sai otsus vastu võetud. Klubi poolt oli aga leping kuni jõuludeni ehk Eurocupi mängude lõpuni. Võimalik, et nad arvasid, et nad ei saa edasi ja sellepärast pakuti sellist poole hooaja pikkust lepingut.\nKas Sa ei kartnud sellise pakkumisega nõustudes, et võid hooaja teises pooles järsku tööta olla?\nEi kartnud ja mis mul ikka karta on? Vanust on juba nii palju, et hea, et selle pool aastatki sain. Võib-olla oleks pidanud üldse ära lõpetama? Teisi variante oli tegelikult ka, aga need mind ei tõmmanud. Võin siin 40-aastaselt ka veel mõnes madalamas liigas mängida ja ennast hästi tunda. Tahan veel ikka natukene kõrgemal mängida ja tean, et olen selleks võimeline.\nAga Kelternist liikusid sujuvalt teise Saksamaa naiskonda Saarlouisi ja said enne koroonakriisi peaaegu hooaja lõpuni mängida.\nTegelikult oli asi nii, et mulle pakuti lõpuks Kelternist lepingupikendust hooaja lõpuni ja ma kirjutasin sellele juba ka alla. Aga kui novembris saime teada, et toimub Tokyo olümpia 3×3 kvalifikatsiooniturniir Indias, siis rääkisin klubile, et lähen kümneks päevaks ära ja tulen siis tagasi, et play-off’i mängida. Klubi oli nõus ja president läks isegi nii kaugele, et korvpalliliidul paluti Saksamaa karika finaalmängud nädal varasemaks tuua. Kõigi poolt oli roheline tuli. Kui jaanuaris jõudis kätte aeg, kus oli vaja 3×3 turniiri jaoks dokumente esitada, siis ütles klubi president mulle, et ta ei lase mind ära.\nSiis pidin hakkama mõtlema, mis edasi saab. Variante oli igasuguseid ja kõige hullem võimalus oli see, et mängin 14. märtsil viimase mängu ja lähen lihtsalt midagi ütlemata minema. Minu jaoks on Eesti koondise esindamine tähtis ja säilis õhkõrn võimalus jõuda olümpiamängudele. Saksamaal mul ei lubatud minna teistesse klubidesse, kui ainult viimastesse, kes eeldatavasti liigast välja kukuvad. See oli klubi presidendi nõudmine. 14. märts pidi Saarlouisil olema viimane mäng just Kelterni vastu ja 15. oli plaan lennata Indiasse. Kirjutasin lepingule alla ja vahetasin olude sunnil klubi.\nKui Sa Kelternis said enda kohta väga vähe platsile, siis Saarlouisis läks selles plaanis kohe rõõmsamaks?\nJah, see muutus oli minu jaoks väga positiivne, sest periood Kelternis oli vaimselt ja emotsionaalselt väga keeruline. Üks kõige raskemaid minu karjääri jooksul. Võin ausalt öelda, et elus esimest korda vihkasin korvpalli. Aga läksin ja tegin trennid alati ära ning käisin kõikidel üritustel, kus pidi. Jäin professionaalseks. Oli väga raske ja pean ütlema aitäh headele sõpradele, kellega sain suhelda ja see tõi mul väikese päikesekiire igasse päeva.\nAga huvitav fakt veel, et kogu selle Saksamaa hooaja jooksul mängisin oma positsiooni peal ehk viskava tagamängijana küll kõik kontrollturniirid, aga sealt edasi, kui hooaeg juba pihta hakkas, pidin olude sunnil mängima hoopis suure ääre positsioonil. See oli minu karjääris esimene kord, kus mängisin “nelja” peal.\nKuidas uute nõudmistega hakkama said ja kas kohanesid “number nelja” positsiooniga kiirelt?\nKelternis tundus mulle, et tulen üles, panen katte, liigun alla, olen vaba, aga palli ei saa. Siis jälle uuesti, tulen üles, panen katte… Käisin nagu tola seal ainult katteid panemas. Saarlouisis oli asi parem. Seal oli mängujoonis tehtud selliselt, et sain vastasvõistkondade pikkade vastu oma tugevamad küljed ära kasutada. Uus ja huvitav kogemus ja tegelikult pole vahet, mis positsioonil sa mängid, kui treener oskab sind ära kasutada ja sina kui mängija tead oma tugevaid külgi.\nEesti korvpall 100 artiklisarja jaoks Viive-Kai Rebasega lugu tehes rääkis tema, kuidas tema profikarjääri lõppemises oli paljuski süüdi klubide hulgas leviv ebaausus. Et allkirjastatud lepinguid ei austatud ning palgad jäeti maksmata. Kui palju Sinul on palgaraha karjääri jooksul saamata jäänud?\nPoolas tegelikult jäi, kui mind poole aasta pealt ära saadeti. Siis mul polnud ka päris agenti. Läks kuus kuud, kuni ma lõpuks kõik raha kätte sain. Aga tänu agendile, müts maha tema ees, pole ma rahaasjade pärast pidanud väga muretsema. Ta on minu eest kõik ära teinud. Nädal-kaks on maksmisega siin-seal hiljaks jäädud, aga kõik on väga hästi sujunud. Saksamaa ja Prantsusmaa liigades on süsteem ka nii hästi välja töötatud, et sind koheldakse nagu töötajat. Palk laekub õigeaegselt, nagu töötaksid kontoris.\n-Merike Anderson 3×3 korvpalliturniiril Helsingis | Foto: Siim Semiskar\nOled viimasel ajal Eesti koondise tasemel kaasa löönud ka 3×3 korvpallis. Millal Sul huvi n-ö tänavakorvpalli vastu tekkis?\nTänavakorvpallipisiku sain tegelikult juba noorteklassides. Igal nädalavahetusel toimusid etapid Tartus, Pärnus, Viljandis ja ma ei tea, kus kõik veel. Kui ma Soome läksin, siis ütlesin, et mina asfaldi peal enam ei mängi, kuna mulle on korvpallurikarjäär tähtsam. Nüüd paar aastat tagasi oli see vist Siim (Raudla), kes helistas ja uuris, kas ma ei tahaks uuesti proovida. Minu esimeseks võistluseks oli EM-kvalifikatsiooniturniir Andorras, kust sain sellise emotsionaalse laksu, et see on kirjeldamatu. 3×3 mäng on kiire ja füüsiline ning kohati isegi robustne. Aga jah, hakkas meeldima see 3×3 ja kui kutsutakse, siis mis mul selle vastu olla saab? Palli pead nii või naa korvi viskama. Seda ma oskan teha ja vahet pole, on see viis viie vastu või kolm kolme vastu (Muigab.).\nTulite Eesti naiskonnaga 2019. aastal Euroopa mängudel 3×3 korvpallis teiseks. Kas see hõbemedal on Sinu karjääri üks säravam saavutus?\nPärast Eurocupi hõbedat (Castors Braine’iga aastal 2015 – S.S.) on see tõepoolest teine väga väärtuslik medal. Veel ägedam ja võimsam, et see pole mitte klubikorvpallis teenitud autasu, vaid Eesti koondisega saadud medal.\nEesti naiste 3×3 koondisel on veel mingi võimalus pääseda Tokyo olümpiale, kuid koroonaviiruse tõttu lükati olümpiamängud aasta võrra edasi. Kas punnitad tippkorvpallis veel vähemalt ühe aasta, et ikkagi olümpiavõimalust püüda?\nMa ei punnita üldse (Naerab.). Mul on endiselt motivatsiooni ja teen kindlasti ühe hooaja veel. Kui hooaeg algas ja novembris sain olümpiavariandist teada, siis mõtlesin, et nii vinge. Hakkan karjääri lõpetama ja mul on veel selline võimalus midagi saavutada. See oli emotsionaalselt väga tugev laks. Aga ma ei jätka mitte olümpiaturniiri pärast, vaid olen endiselt motiveeritud ja tahan korvpalli mängida. Ptüi-ptüi-ptüi, hetkel on keha ka väga tibens-tobens. Olen oma karjääri üle õnnelik, sest mul pole olnud suuri vigastusi, mille tõttu oleks pidanud hooaja vahele jätma või midagi sellist.\nKui veel koondistest rääkida, siis millal jõuab Eesti naiste korvpallikoondis EM-finaalturniirile? Kas me näeme varsti seda aega või pigem mitte?\nRaske öelda. Me oleme väike riik ja pusime oma asja nii hästi teha, kui suudame. Olen endiselt positiivne ja mõtlen, et ühel heal päeval Eesti naiste koondis jõuab finaalturniirile. Aga see jääbki võib-olla ühekordseks sähvatuseks, sest olgem ausad, reaalselt Eesti koondisega kogu aeg finaalturniiridel mängida… arvan, et minu silmad seda ei näe. Ma siiralt loodan, et need noored, kes nüüd peale on tulnud, on nelja-viie aasta pärast valmis võitlema ja tegema paremat tulemust, kui meie koondisega suutsime.\nOled alati oma emotsionaalsuse ka koondisesse toonud ja ise kõrgel tasemel mängides oled kaaslastelt alati maksimumi nõudnud. Kas Sinu sirgjooneline ja äkiline natuur on tekitanud koondises ka konflikte?\nMa ei ütleks, et päris konflikte, aga eks olen seal teravalt öelnud nii mõnigi kord. Aga kõik need mängijad teavad ju, milline ma olen ja ei võta seda väga südamesse. Viimased aastad olen koondises olnud kui vaga linnuke (Naerab.). Olen pigem õpetaja rollis ja mul on siiralt hea meel, et noored ei karda mind enam. Kui neil on mingi küsimus, siis seletan väga rahulikult. Mitte nagu varem, et lendasin peale umbes selliselt, et kurat, kuidas sa ei tea, seda tehakse hoopis niimoodi. Nüüd olen rahulikum ja tunnen, et minu vastu on teatav austus tekkinud. Võib-olla sellepärast, mismoodi ma olen nüüd ise nendega käitunud.\n-Merike Anderson 2015. aastal Eesti koondise särgis Horvaatia vastu | Foto: Siim Semiskar\nEesti korvpall tähistab tänavu 100. sünnipäeva. Kas saame saja aasta pärast tähistada ka 200. aasta juubelit ehk kas siis mängitakse Eestis korvpalli? Ja milline see mäng olla võiks?\nVäga vinge küsimus (Naerab.). Arvan, et mängitakse, ega korvpall kao kuhugi. Mismoodi seda mängitakse? Võib-olla pole kehad enam nii atleetlikud ja ollakse rohkem sellised lödipüksid ja korvpalli mängimine toimub pigem läbi internetiavaruste.\nSa maalid kohe nii musta pildi? Kas Sa ise pole e-spordi peale mõelnud? Saaksid oluliselt sportlaskarjääri veel pikendada.\nNeed internetimängud ja mängukonsoolid pole päris minu teema. Kunagi kooli ajal, kui olin 12-13-aastane, sai esimest korda Super Mariot mängitud. See oli isegi äge, aga mängude puldid ei toimi kunagi nii, nagu mina tahan ja seetõttu mind ei tõmba (Muigab.). Nüüd ma pole üldse mänginud ja mul pole isegi telefonis mingeid mänge. Siiski, üks vist on, mis telefoniga kaasa tuli – Solitare’i kaardimäng. Seda vahepeal klõpsin.\nLõpetuseks ma palun Sul paika panna oma sümboolne viisik Eesti naiste korvpallist läbi aegade.\nEsimene valik oleks kindlasti Lea Vene. Temaga mängisin peda ajal koos ja ta tegi kõik suure töö ees ära. Mul jäi ainult sisseviskamise vaev. Suur tänu Lea Venele, temaga oli hea mängida. Ta oskas mängu lugeda ja söötis palli õigel ajal õigesse kohta. Kui ma saan, siis paneks teiseks pikaks korvi alla Eva Möldre. Las olla kaks pikka. Eva liigitub Venega samasse masti ja oi, kuidas talle meeldis platsi peal jutustada. Temaga oli kohe selline hea kodune tunne. Teadsid, et platsi peal on keegi, kes hoiab Eesti lippu kõrgel. “Kolme” peale paneksin Katrin Esko (hiljem Katrin Olmari – S.S.). Tema peale sai alati loota ja ta oli vasakukäeline. Ta võis silmad kinni kõik visked sisse panna. Tagaliini paneksin iseenda, selline nahaal nagu ma olen. Ma ei tahtnud ennast päris esimesena panna, aga nüüd võib (Naerab.). Mängujuhiks läheb Irja Zilmer, kes kõik need viis aastat, mis ma Eestis mängisin, mulle väga sümpatiseeris.\nVõtsin oma viisikusse ikka vanema kooli naised, nemad olid mulle nagu ema eest. Tegelikult tahaksin Kai Lassi ka panna. Äkki enda asemele? Mainime igatahes Kai Lassi ka ära. Katrin Eskoga panid nad kõik visked igast asendist sisse. Mäletan, kui ma pedasse tulin ja tegin esimese treeningu kaasa, siis Kai Lass kattis mind. Tal olid nii pikad käed. Tegin kaks sammu kõrvale ja ikka polnud vaba. Mõtlesin, et see on päris müstika, mis toimub. Kusjuures nad siiani mängivad oma neid vanakeste turniire ja endiselt silmad kinni panevad kõik visked sisse.\nPrevious Post Kaspar Treier: olen Pozzeccoga rääkinud, aga Sassariga midagi kindlat hetkel veel pole\nNext PostUSA ülikoolid on alustanud konkureerimist Markus Ilveri allkirja nimel


Sobib reisides, kus te keelt ei oska\nSobib reisides, kus te keelt ei oska\nKas olete kunagi mõelnud, mis tunne oleks kogeda kauneid linnu? Kas unistate reisimisest? Paljud inimesed seda teevad, kuid nad ei lõpeta nende unistuste täitmist. Miks? Sageli ei takista neid kaugus; see on hirm, et neid ei mõisteta, kui nad sinna jõuavad.\nKuid keelebarjäär ei pea olema tohutu tõke. Allpool uurime mõningaid ideid, mis pakuvad hindamatut abi.\nKõigepealt hinnake oma vajadust\nKui olete uudishimulik, valmis uusi asju õppima ja olete avatud seiklustele, on teil juba olemas enamik suurepärase reisi jaoks vajalikke tööriistu. Kuid on tõenäoline, et teil pole uue keele õppimiseks kuid. See on tore. Keelelõhe kõrvaldamiseks on olemas otseteed. Kuid kõigepealt oluline küsimus: kas keel on tõesti probleem?\nVõibolla mitte. Hiina mandariini keelt räägib üle 1,2 miljardi inimese; seda tsiteeritakse sageli kui maailma kõige levinumat keelt. Ja jah, see võib olla maailma kõige tavalisem emakeel, kuid hiina lapsed õpivad ka inglise keelt. Tegelikult on inglise keel üle maailma peaaegu kõigi inimeste teine keel.\nSeetõttu on tõenäoline, et kui külastate maailma suuremaid linnu, leiate inimesi, kes räägivad inglise keelt. See kehtib eriti hotellides - ja paljudel juhtudel on hotell teie esimene kontaktpunkt. Vähemasti on tore teada, et enne päevale asumist on keegi, kellega saate oma küsimused tuua.\nRelvastage ennast naeratuse ja mõne olulise fraasiga\nAga kuidas on „vähem läbitud teega” - väiksemate linnade ja küladega, mida võiksite külastada? Või mis siis, kui soovite külastada mõnda riiki, kus lääne reisijad pole nii levinud?\nKõige olulisem asi, mida peate kaasas kandma, on naeratus. Alustage kulmu kortsutamisega ja inimesed mõtlevad, milles probleem on. Alustage naeratusest ja see muudab inimesed rahulikuks. Järgige seda naeratust emakeelse fraasiga ja olete üllatunud saadavast tervitusest.\nMe ei soovita teil proovida saada eksperdiks; isegi paar sõna võib muuta maailma. Selliste sõnade ja fraaside valdamine nagu 'Tere', 'Tere hommikust', 'Vabandage mind', 'Palun', 'Tänan teid' ja 'Vabandust', saate tohutult igapäevast vestlusabi ja saate need meelde jätta fraasid mõne tunni jooksul.\nOh, ja ärge unustage võib-olla kõige väärtuslikumat fraasi: 'Kas te räägite inglise keelt?' Isegi kui nad seda ei tee, olete olnud viisakas, et esitada küsimus nende keeles. Seetõttu teevad inimesed endast oleneva, et teid aidata.\nMõnes riigis võite palgata ka kohaliku giidi, kes aitab teil suhteliselt madala hinnaga navigeerida välismaa territooriumil.\nKonsulteerige taskus asjatundjaga\nNutitelefoniga või tablett , teil on võimalus tõlkida ka liikvel olles. See on uskumatult kasulik tööriist ja peaksite seda kindlasti ära kasutama. Interneti kaudu saate vaadata mõnda ülesandepõhist fraasi, mis sobivad teie päevaplaanidega. Tasuta veebiteenus, nagu Google Translate, annab teile lemmikute loendi, millele saate kiiresti juurde pääseda.\nPidage siiski meeles, et enne teele asumist peate võib-olla oma mobiilsidevõrku laiendama teine riik . Paljud teenused ei sisalda rahvusvahelist rändlust, seega on oluline seda kontrollida. Samuti on võimalik, et te ei saa signaali üldse. Õnneks annavad mõned tõlkimisrakendused teile ka võrguühenduseta juurdepääsu - see on kaalumist väärt eelis.\nKui külastate riiki, kus mobiiltelefoniteenuseid on vähe, peate võib-olla minema 'vanakooli' ja ostma endale taskusuuruse pehmekaanelise vestmiku.\nKasutage tahtlikku kehakeelt\nNatuke elementaarset kehakeelt võib ka imet teha. Paljudes riikides on füüsilised žestid palju rohkem väljendunud, kui kodus näete. Sageli öeldakse, et lõuna-eurooplased näeksid vaeva vestluse pidamisega, kui te nende käed kokku siduksite.\nViipamine, näpuga näitamine, õlgade kehitamine või pea noogutamine on kõik osa rahvusvahelisest keelest - nii teie kui ka nemad - miks mitte seda proovida? See aitab teie sõnumit edastada ja see on lõbus!\nKas teil on varuplaan\nVõõral maal on tavaliselt palju lihtsam suhelda, kui te ette kujutate. Ülalolevaid ideid saate kasutada külastatava riigi põliselanikega suhtlemiseks, kuid hea on ka varuplaan.\nHotelli saabudes küsige visiitkaarti. Kanna seda kaasas. Kui mitte midagi muud, võite kaarti näidata taksojuhile või politseinikule. See viib teid 'koju'. Paljudel hotellidel on ka kohalikud tänavakaardid. Kui hotelli asukoht pole kaardil märgitud, paluge seda teha hotelli töötajal ja toppige kaart tasku või rahakott .\nLõpuks ja mis kõige tähtsam, märkige enne kodust lahkumist üles lähim saatkond või konsulaat. Kirjutage tänav aadress paberile, juhul kui te ei saa rakusignaali, kuhu lähete. Nii on teil kontaktpunkt ebatõenäolisel juhul, kui satute hätta.\nVõõrale maale reisimine on suur seiklus ja kahju oleks lasta väikesel takistusel nagu keel takistada. Nii et tehke natuke kodutöid, harjutage mõnda käepärast fraasi ja minge sealt välja. Veidi enesekindlust ja paar naeratust tutvustavad teile inimesi ja kohti, mida te kunagi ei unusta.\nBob Beacham on BestReviewsi kirjutaja. BestReviews on tooteülevaateettevõte, millel on ainulaadne missioon: aidata oma ostuotsuseid lihtsustada ning säästa aega ja raha. BestReviews ei aktsepteeri kunagi tootjate tasuta tooteid ja ostab iga toote, mida see üle vaatab, oma vahenditega.\n10 lihtsat viisi pühadeks vormis püsimiseks\nKas tunnete end kehas halvasti? Uus uuring ütleb, et selles on süüdi sotsiaalmeedia\nAmeerika maalilisemad teed\nSuurimad vead, mida mehed teevad 30ndates eluaastates\nEnneaegset vananemist põhjustavad harjumused (va suitsetamine)\n16 toitu, mis aitavad teil kõige paremini magada


Sülearvuti juhtum katkestas ekraani kinnituskohta. Kuidas seda parandada? - Kingitused May\nKas ma saan oma sülearvuti remontida?\nLaps langes oma sülearvuti. Juhuslikult konksuga toitekaabel. Sülearvuti juhtum katkestas ekraani kinnituskohta. Kas seda on võimalik parandada või on lihtsam osta uus? Sülearvuti 10 aastat, tootja - TOSHIBA.\nMa arvan, et see on võimalik, kuid kulusid hindavad tahke fotod. On kasulik lihtsalt vahetada sülearvuti uuema mudeli ja seda müüa varuosade jaoks. Stseeni fikseerida, mida kümme aastat ma ei näe. Pöörduge teenustega ühendust, seal on kiire hind ja tööaeg.\nVõite küsida meistrid. Nõudlus ei taba nina. Mul oli olukord selline ja ka räpane rongiga. Ma pöördusin inimese poole, kes hoiab arvuti kirbu turul ja remondib. Ta kogus kogu selle äri, liimiti kokku, kinnitas selle isekeermestavate kruvidega, see osutus üsna korralikult. Ja see maksis umbes 8-10 $. Samamoodi, kui teil on õnne, võivad sellised kirbu turundajad sellisel mudelil kogu keha olla, nad on seotud ka kasutatud seadmete ja osade murtud seadmete kokkuostmisega.\nSülearvuti juhtum katkestas\nSülearvuti katkemise juhtumisi: mida teha?\nLoomulikult on uue sülearvuti ostmisega igaüks meist moraalselt seotud asjaoluga, et isegi kui teil on vaja pöörduda sülearvuti remondi poole, ei ole ilmselgelt see, et ta tegi vea. Paraku on statistika ebarahuldav: enamik seadmetega seotud probleemidest tuleneb just nende omanike poolt, ning selles nimekirjas on märkimisväärne osa mehaanilistest kahjustustest. "Esimene löök" võtab tavaliselt korpuse üle ja kui see ei püsti, tekib küsimus, mida selles olukorras teha.\nSülearvuti keha püüab teha kõige vastupidavamad, kuid see ei ole mõeldud lauale "lendudeks". Ühistranspordi ajakirjandus võib ka sülearvuti kahjustada, kui see ei ole kaitstud juhtumi või sülearvuti kottiga. Katte järsu hõõrdumise korral võivad hinged murda või lennata, kahjustades paralleelselt kere plastmaterjali. Kõigil neil juhtudel on vaja remonti.\nMõnikord kahetsusväärne omanik sülearvuti pragunenud kere ei kiirusta ette: esteetiline tegur ei huvita teda, ja töötab sülearvuti töö. See, kergelt öeldes, ei ole pragmaatiliselt väga mõistlik. Esiteks, kui seade sai sellise löögi, et korpus on pragunenud, siis võib ka sisemine "täidis" olla kõik korras. Näiteks mõne aja pärast võib kõvaketas keelduda - koos sellega salvestatud väärtusliku teabega - või arvuti lihtsalt ei lülitu sisse, kui see on hädavajalik. Teiseks, keha kahju võib tuua kaasa tõsisemaid kahjustusi - näiteks pragu maatriksi raami võib põhjustada asjaolu, et maatriksi ise on kahjustatud mõne päeva ja seetõttu sülearvuti remont on palju keerulisem ja kulukam.\nSõltuvalt kahjustustest võib olla vajalik korpuse erinevate osade asendamine: maatriksraam, maatriksi kate, keha salve või ülemine kate. Enamikul juhtudel liimimis- või maskeerimisfunktsioonide valikud on ebapraktilised: see võib parandada sülearvuti välimust, kuid ei taasta juhtumi kaitsvat funktsiooni. Igal juhul vajab teie seade terviklikku diagnoosi, mille teostavad meie spetsialistid. Ja loomulikult tehakse sülearvuti remont kõrgeimal tasemel. A-teenusel on laiaulatuslik ladu, mis tähendab, et laevakere osa ei ole vaja tellida ja remonti saab läbi viia vaid mõne päeva jooksul. Pärast asendi vahetamist saate oma sülearvuti täielikult uuesti kasutada.\nMida peaksin tegema, kui HP sülearvuti kate on purunenud?\nMis tahes seadme teisaldatavad osad on suurema kulumiskindlusega. See kehtib ka pöörlevate kõvaketaste ja kuvariüksuste komponentide kohta. Kõige sagedasemad probleemid on tagumise kate ja hingedega. Koormus langeb ja kõik selles piirkonnas asuvad kinnitusdetailid.\nMe ei räägi disainerite looduslikest protsessidest ega insenerilahendustest, vaid kaalume probleemi mitmeid lahendusi. Esimene neist on odavam, kuid inetu, teine on veidi kallim, kuid seadme välimus on täielikult säilinud.\nMeetod nr 1: kiire ja odav, kuid tegelikult ei paranda\nRikutud elamuelemente saab taastada. Paljudes (ametlikes ja mitte) teenustes selliseid protseduure isegi ei arvestata. Teiselt poolt on mõnes tehnoloogias kestade taastamine välja töötatud.\nMenetluse sisuks on mitmete materjalide kasutamine kehaosade kuju ja funktsioonide taastamiseks. Eri tehnoloogia erineb esinejate vahel. Nendel eesmärkidel kohaldatakse:\nEespool nimetatud materjalide kombinatsioon.\nSelle tulemusena on remont mitu tundi, kaanel on usaldusväärne (mitte alati) liigend ja kasutaja salvestab teatud summa raha. Kuid nende sülearvutite välimus halveneb. Või pole kinnitus kinnituse usaldusväärsust.\n2. meetod: asetage kehaosad välja\nKereosade purunemise korral pakuvad "bürood" oma täielikku asendust. See on täielikult põhjendatud lähenemisviis ja paljud usuvad, et ainult seda võib nimetada täieõiguslikuks paranduseks. Kuid asendamine on kallim ja tõenäoliselt ka pikem seoses vajalike komponentide tarneajaga.\nKui teil on õnne, siis on ametliku poe laos saadaval hinged või kapuuts, siis lüheneb ooteaeg, kuid hind on endiselt kõrgem kui eelmine. Teisest küljest ei erine väljapoole ja funktsionaalselt parandatud sülearvuti uuega.\nMõnel juhul on mõistlik teostada vajalik töö ise. Spetsiaalsetes müügikohtades saate osta korpuse ja hingede asenduskatted ning enesetäitmine on nelikümmend minutit (kui teil on seadme mudeli lahti võtmise oskus).\nKaane ise parandamiseks on rohkem nüansse. Ilma kogemuseta võib tulemus olla enam kui ebarahuldav. Lisaks loobub igasugune kasutaja sekkumine disaini automaatselt garantiitalongi.\nSülearvuti juhtum katkestas. Mida ma peaksin tegema? 23.07.2017\nMis on sülearvuti eelis lauaarvuti ees? See on õige, selle teisaldatavus. Kuid seal, kus on plusi, on puudusi. Kuna sülearvuti on sageli kohale asetatud, õppetööks, reisimiseks jne võõrandatud, on see seade pidevalt erinevate mehaaniliste mõjude all ja sülearvuti juhtum mõjutab seda enamasti.\nAga nagu Technomasteri teeninduskeskuse insenerid ütlesid meile http://tech-remont.kharkov.ua/remont-noteboks/remont-korpusa-noutbuka, ei põhjusta mitte ainult inimtegur juhtumi purunemist.\nSülearvuti ülemine ja alumine kate on ühendatud silmuste abil. Pärast teatud aja möödumist toodetakse või kuivatatakse silmuste rasva. Esimene märge vajadusest määrida - katte avamisel / sulgemisel peate kasutama jõupingutusi. Kui jätkate sülearvuti kasutamist sellises olukorras, võib varem või hiljem murda mitte ainult hinged, vaid ka ise juhtumit. Ja olenemata sellest, millises ettevõttes on teil Acer sülearvuti või Lenovo, kallis või eelarve, on peaaegu kõik sülearvutid aja jooksul selliste haiguste suhtes altid.\nEt kaitsta oma elektroonilist abistajat jaotusest, peate viivitamatult võtma ühendust teeninduskeskusega esimeste kulumisnäitude kohta. Kogenud meistrid teenindavad sülearvuti ja teie vidin töötab uuega.\nKorpuse kahjustuste vältimiseks kandke sülearvutit ainult spetsiaalsesse kotti. Ärge unustage, enne kaane sulgemist, et kontrollida sülearvuti hoolikalt kõigi klaviatuuri väliste esemete eest. Isegi unustatud pensüstel võib põhjustada maatriksi või ümbrise täiendavat parandamist.\nMis juhtub, kui juhtum on juba katkenud?\nKui mingil põhjusel on sülearvuti juhtum katkenud, pole oluline, kas pragu on pragunenud või purunenud, soovitatakse tungivalt seda ise mitte parandada. Ilma kogemusteta ja teadmisi remondi tegemiseks on problemaatiline, kuna igal sülearvuti mudelil on oma disainifunktsioonid, saate seadme veelgi kahjustada ja meistridele tööle lisada.\nTechnomasteri teeninduskeskuses on võimalik asendada nii kogu sülearvuti keha (mis tahes brändi) kui ka selle üksikuid osi. Pidage meeles, et mida varem hakkate spetsialistidelt abi saama, seda vähem probleeme saab tulevikus vältida. Lõppude lõpuks, mehaanilise mõju tõttu võivad kannatada mitte ainult kere, vaid ka muud sisemised komponendid.\nKommentaar selle artikli kohta:\nPalun registreeruge kommentaaride saamiseks.\nI lagunes sulgemisel sülearvuti paigaldada alumise kehaosa lihtsalt lagunes (sülearvuti Lenovo g570 mudel 20079) on nüüd juures katte sulgemine laiali keha valdkonnas jahuti ja võre nuppe saab kust osta eluaseme või teha remondil kahju Kaliningradis?\nOn keelatud kirjutada vastuseid, mis ei anna küsitajale seeriast mingit kasu: "teenindada", "kontakti ASC-ga", "kahjumit" jne Sarnaseid vastuseid loetakse reitinguks, vastused kustutatakse ja konto blokeeritakse.\nKui te inimestele aitate, vastage täielikult. Selgitage, miks, kui soovite näiteks telefoni ümberlukkuda, siis kirjutage, kuidas seda teha. Kui kirjutate, et remont on kahjumlik, siis selgitage, miks.\nVastuste lisamine, tegelikult korrates selles küsimuses juba antud vastuseid, loetakse ka kokkuvõtteks.\nKuidas parandada sülearvuti korpust\nSiin on kõige levinumad kirjad meie klientidega seoses sülearvuti korpuse väljavahetamisega. Korpuse kahjustus on alati üksikisik, saatke juhtumi fotod kahjustuspaikadesse.\nKüsimus. Sergei. Acer Aspire sülearvuti monitori kate on selle mõlema külje kinnituskohas ja ekraani mõlemal küljel katmata. Kui palju kulub sülearvuti korpuse parandamiseks ja kui palju see on õigel ajal?\nVastus. Vaja on vaadata, mis on purunenud: kas hinged on puutumatud, kas kaader on puutumata. Kui silmus on katkenud, siis tuleb neid tellida. Tarneaeg on 2-3 nädalat. Remont ise võtab 1-2 päeva. Kui te ei saa seda tellida maailmaturul müüdavate varuosade puudumise tõttu, proovime seda teha. Maksumus 1500 kuni 3500 rubla eest. Kui tootmisel, siis 4000 rubla eest.\nLeidab sülearvuti kate 5-10 mm kaugusel\nTere, esmakordselt sellel foorumil oli selline probleem: tagumine kate.\nMida peaksin tegema, kui sülearvuti juhtumi sarnane osa on katki?\nAcer sülearvuti ümbris\nTere kõigile, ma tahtsin küsida, kust saate sülearvutite jaoks korpuse tellida.\nMängulaudu lenovo kaardunud keha - kas on mingit väljapääsu?\nTere kõigile! Ebameeldivate avastuste õhtu on selles suhtes ebamäärane. Täna.\nSülearvuti video draiver - sülearvuti või videokaardi tootja? Millist valida?\nHiljutult küsisin ma ise järgmist küsimust: kus on parem veebisaidil oleva sülearvuti videodraiveri võtmine.


Elontril ja krambihood | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nElontril ja krambihood 08.07.19 / Psühhiaatria\nPõen terve oma elu OKH-d ja olen proovinud erinevaid ravimeid. Nüüd aga jõudsin Elontril’ini. Ravim on hea, depressiivse poole jaoks, aga ärevust teeb ainult hullemaks ja sundmõtted muutuvad tugevamaks.\nHakkasin hiljuti Elontril’i pealt maha minema (150mg) ja kui ma lugesin ärajätunähte jja avastasin, et on oht ka krambihoo tekkeks, siis hakkas alarm peas tööle. Ütlesin “Tere tulemast!” oma uuele sundmõttele – krambihood. Peres seda ei liigu ja peakahjustust, traumat pole ka justkui olnud, aga ikka hirm. Täiesti õudne, magada ka ei saa hirmust.\nKui tõenäoline on Elontril’ilt mahaminemisel põdeda krambihooge?\nLugupidamisega ja tänud vastuse eest\nRavi ja ravimiga peab seisund paranema ja sümptomid ei tohi ägeneda.\nPõhireegel - harjutused on vajalikud, ainult arstirohuga piirdudes jääb ravi poolikuks.\nvt varasemaid, leia endale sobilik harjutus ja praktiseeri.


Binaarsed valikud Majanduskalender. Binaarsed valikud ctraderi\nBinaarsed valikud Majanduskalender, Teenida raha krüptovaluuta ostmisel ja müümisel\nKrüptoraha, kes soovivad investeerida bitcoini kasumipettused Lihtne, kuidas lugeda krüptovaluuta investeerimistrende Siin on nimekiri Kõige paljulubavam krüptovaluuta, kuhu investeerida päeval krüptovaluuta lugusid Mida tähendab ettevõttesisene kauplemisplatvorm - cTrader? Töö valuutaturul algab Vaikse ookeani piirkonna istungjärguga, kui Uus-Meremaa, Singapuri ja Austraalia kauplejatele pakutakse kauplemisplatvorme. Iga otsus parim krüptovaluuta maakler meile olema võimalikult tasakaalustatud. However, if the market moves in your favour, then it may be a very big loss.\nSee on võimalik mitmete tegurite tõttu:. Kas teie Binaarsed valikud Majanduskalender on õppida, kuidas kaubelda pöördeliste moodustistega, mis Ameerika sessioon Kell Sel viisil trendiga kauplemisel peate arvestama mitte ainult hinna tagasipöördumisega tugi- või vastupanutasemele, vaid ka stohhastiliste signaalidega.\nBitcoini mikroinvesteerimine on veel üks oluline automatiseeritud bitcoini kaupleja, teil on vaja kaubelda ainult arusaadavates olukordades, kui midagi pole meile selge või kui sisenemise moodustumist pole, siis on parem istuda kõrvale ja paar käiku vahele jätta, kui mõttetult proovida Binaarsed valikud Majanduskalender avada.\nKrüptoinvesteeringute jagamine! Binaarsed valikud ctraderi - mstudio.ee\nKuid Teha krüptovaluuta kauplemisboti Cryptos on midagi, Binaarsed valikud Majanduskalender paljudel kasutajatel puudu on - binaarsed valikud. Binaarsete optsioonide kauplemise juht.


Metsis @ Mantel&Korsten | Eesti Maitsed\nMantel&Korsten on restoran, mis paistab silma väga asjatundliku toorainevaliku poolest. See kehtib nii tahkete kui vedelate toorainete kohta. Metsise tammevaadilaagerdusega džinn võeti restorani joogikaardile hästi tasakaalus huvitava maitse tõttu, kus “vaadimaitse” ei domineeri, jätab džinni džinniks, kuid lisab omalt poolt huvitava maitsenüansi. Selle maitsega haakub hästi kõik, mis on troopiline. Mantel&Korsten pakub Metsise džinniga, grenadilli püreega ning vähese munavalgega Passion Fruit Sour’it, kus koostisained on kõigepealt kuivalt ning seejärel jääga šeigitud. Tulemuseks on suurepärane ja talvisel ajal tummiselt eksootiline “köögikokteil” (segujook, kuhu lisatakse oma köögis ise valmistatud koostisaineid).\nKokteiliga harmoneerub laimimahlane, sibula ja tomati ning grenadillikastmega serveeritud tuunikalatartar. See söögi- ja joogipaar esindab hästi Mantli&Korstna olemust. Hästi valitud ning parimate oskustega toorainele lisatakse siin väikesed unikaalsed maitsenüansid, mille tulemusena road tunduvad tuttavad, kuid huvitavad ühteaegu.\nLoomulikult loosime oma klubiliikmete vahel välja selle koosluse degustatsiooni kahele inimesele. Et degusteerijad ei jääks pärast ühte head jooki ja sööki näljaseks ega januseks, lisab restoran omalt poolt veel 30 eurot degustatsioonikrediiti mõne muu söögi ja/või joogi maitsmiseks.\nLoosimise võitjat teavitame võidust e-kirja teel kolmapäeval, 23. jaanuaril. Head loosiõnne!


Kriit Christina Minasiani intervjuu - Kriididisainer Christina Minasian - Mood\nSõnastiku järgi on „kriidil” (tegusõnal) mitu tähendust: (1) kriidiga joonistamine või kirjutamine või (2) millegi kriitimine (nt millegi tähelepanuväärse saavutamine).\nDisainer Christina Minasian on teinud mõlemad oma uue reaga nimega… oota seda…Kriit. Minasiani kollektsioon, mis sai nimeks kaltsiumsulfaadipulgad, mida me kõik juba algklassides armastasime, käivitatakse tuleval kevadel, kui ta saab teise moodsa moodi. Tema esimene,Pencey, on lemmik kuulsuste seas nagu Katy Perry, Victoria Beckham, Blake Lively, Kim Kardashian, Rihanna ja Beyoncé.\n'Pencey on mängulisem, noorem ja trendikam, samas kui Chalk pakub poleeritumat ja klassikalisemat välimust,' ütles Minasian, kes alustas oma tööd Ralph Laureni visuaalse müüjana ning tegi enne disaini jätkamist stilistina ja ostjana. 'Ta on keerukam tüdruk, kellel on šikk tundlikkus ja ta tahab end alati erilisena tunda.'\nChristina Minasiani viisakalt\nFoto: Christina Minasian\nEriline on täpselt see, kuidas ta end tunneb Kriidi seljataga LBD-des, kahevärvilistes tõmblukuga smoking-jakides, julgelt trükitud retuusides, võrgupaneelist pulloverites ja õrnades valgetes pitspluusides.\n'Ideaalne Kriidi klient soovib kõrgendatud esteetikat, mis on tänapäeva igapäevasele naisele endiselt kättesaadav,' ütles Chicagos sündinud New Yorgis asuv disainer. 'Ta tahab riideid, mis on mitmekülgsed, naiselikud ja mugavad. Meie esteetika ei piirdu ainult sellega, mida näete - olime väga ettevaatlikud, valides kangaid, mis tunduvad teie nahal hästi. ”\nSeotud:Tänava stiilis hetked 2013\nKuigi tema uus rida on suunatud keskmisele naisele (ehkki keskmisest kõrgema stiiliga IQ-le), arvab Minasian, et ka need samad kuulsused, kes Pencey'sse lähevad (oeh) tõmmatud kriidile.\n'Kahe kaubamärgi vahel on rohkem erinevusikuidasjamillalmidagi on kulunud, mitteWHOkannab seda, 'ütles ta.\nKriidile piilumiseks vaadake brändi esimest videot, mis esilinastus ainult saidil ELLE.com.\nCHALK KEVAD/SUV 2014alatesKRIITpealVimeo.\nSEAN LENNON JA CHARLOTTE KEMP MUHL OTSIGE TEIE KOHVILAUALE LAIBA\nTop 5 kostüümi, mida seda Halloweeni oodata\nBlack Fashion Fair käivitab mustade disainerite ühekordse poe\nViimase ajakirja moenädala pidu\nKanye West ja Virgil Abloh kallistasid üksteist ja nuttisid Ablohi esimesel Louis Vuittoni meeste näitusel


Lühike sissejuhatus: kuhu planeerida oma Baltimaade autoreisi | Reisijutud\n“Eestlased ei page puhkuse ajaks vaid soojale lõunamaale, oluliselt on kasvanud ka reisijate arv, kes soovivad uudistada lähiriike, rentides reisimiseks sobiliku sõiduki,” tõi selle suve trende esile rahvusvahelise autorendiettevõtte Budget Eesti esindaja Madis Sinijärv. Autoga reisimine lisab puhkusereisile paindlikkust ning võimaldab külastada palju uusi seni avastamata vaatamisväärsusi.\nAutoreisi eelisteks on võimalus arvestada kõigi reisijate soovidega ning muuta puhkus palju paindlikumaks. “Kuna suvel reisitakse tihti kogu perega, siis eelistatakse transpordivahendiks just rendiautot, et kogu pere koos vajaliku pagasiga pikemaks sõiduks kenasti ära mahuks,” kinnitab ka rahvusvahelise autorendiettevõtte Budget Eesti esindaja Madis Sinijärv, kelle sõnul on just sel hooajal kasvanud ka lähiriikides perereisideks võetud autorendi maht.\nAutorendiettevõtte esindaja jagas soovitusi, kuhu tasuks lähiriikides reisida, et puhkusel hea väljasõidu kogemus saada.\nSinijärve sõnul on Budgeti klientide tagasiside põhjal väga populaarne sihtkoht Kuramaal asuv Kolka sarv, kus saab vaadata Läänemere ja Riia lahe lainete põrkumist, imetleda vaadet vaatetornist ning alustada matka Slītere rahvuspargis. Kui Läti mereäärne paradiis külastatud, tasub kõigil arhitektuuri- ja kunstisõpradel võtta ette sõit Lõuna-Lätisse, kus palju uudistamist pakuvad Zemgale lossid ja mõisad, eriti just Rundāle loss, mis on Baltimaade üks silmapaistvaim barokkstiilis arhitektuurimälestis.\nAutoreisiga tasub jätkata ka Leetu, kus Kura säärel saab imetleda Läänemere ranniku ühtesid kõrgemaid luiteid ning nautida Neringa linna. Sõit mööda Panemune teed pakub palju uudistamist erinevate losside ja mõisate näol, millest kõige kuulsam on renessansiajastule omane Panemuse loss. “Autorentijate poolt on palju positiivset tagasiside saanud ka Vilniuse külje all järvede vahel asuv Trakai linn, mis on peamiselt tuntud oma saarelinnuse järgi, kus toimub pidevalt põnevaid üritusi ja festivale,“ ütles Sinijärv.\nSoovides saada kõige soodsama hinnaga rendiautot, tasub meeles pidada, et rendiperioodi maksumus sõltub mitmest asjaolust, näiteks auto kategooriast, rendiperioodi pikkusest ning samuti nädalapäevadest, mil sõidukit vaja on. “Autorendiettevõtte kodulehel tasub broneerimissüsteemis proovida erinevaid kuupäevi ning niimoodi leida enda jaoks soodsaim variant, kuid üldjuhul on auto rentimine kõige soodsam neljapäeva pärastlõunast kuni esmaspäeva hommikuni,” jagas Sinijärv näpunäiteid, kuidas hoida reisikulutusi võimalikult madalatena. Mida pikemalt sõiduk ette broneerida ja mida pikemaks perioodiks võtta, seda paremad tingimused on võimalik saada.\nBudgeti esindaja hinnangul soosib autoreise nii muutlik suveilm kui ka muutunud julgeolekuolukord Euroopas, mistõttu on näha, et paljud pered uudistavad kodu- ja lähiriike, ega soovi kaugemale puhkusereisile sõita.\nBudgeti esindaja sõnul on autoreisi sujuvaks kulgemiseks oluline tutvuda põhjalikult autorendi tingimustega ning võrrelda kindlustuse omavastutuse suurust. “Kindlasti tasub auto rentimisel silmas pidada ka reisijate arvu - kahekesi reisides piisab väikeautost ning väike-keskklassi sõiduk mahutab mugavalt 5-liikmelise pere,” soovitas Sinijärv, kuidas olla auto rentimisel nutikas. “Kui ette võetakse pikem autoreis, tasub kaaluda ka lisajuhi registreerimist, et autojuhid saaksid vaheldumisi sihtkohtadesse sõita,” soovitas autorendiettevõtte esindaja.


Torsionaarne nc terasplekk hüdrauliline omega presspidur - Bambeocnc\nPress-pidur võib jagada käsitsi vajutatavale pidurile, hüdraulilisele pidurile. Käsitsi vajutatav pidur on jaotatud mehaanilisse manuaalsesse pressimispiduri ja elektrilise käsitsi vajutatava piduri, hüdraulilise pressimispiduri, sünkroniseeritult ja jagatavaks: väändetelje presspiduriks, elektrilise hüdraulilise rõhu piduriks. : liigub liikuv ja liikuv liik.\nTöödeldud materjal / metall: roostevaba teras\nKõri sügavus: 400 mm\nPeamine mootor: siemens\nToote nimi: Hydraulic Cnc Bending Machine\nKasutamine: kerge terasplekk Painutamine\nKaal: 34000 kg\nPUNKTID PARAMETER ÜHIK\nMudel WC67Y-400X6000 seatud\nVõimsus 4000 KN\nMaks. Painutuspikkus 6000 mm\nveergude vahel 4800 mm\nKõri sügavus 400 mm\nMaks. Sulgekõrgus 600 mm\nLööki ≥2,5 korda / min\nKaal 34000 KG\nKontuurisuurus 6500 × 2180x3900 mm\n1) Kogu masin on lehtplekk-keevitatud konstruktsioonis, sisemine koormus on kõrvaldatud vibratsiooni vananemise tehnoloogia, suure tugevuse ja hea jäikuse ja masinaga.\n2) Topelthüdraulikaõli silindrit rakendatakse ülemise ülekande jaoks, mis on uhke mehaanilisele piirikorgile ja sünkroonsele väändevardale, mis on tüüpiline nii stabiilse kui ka usaldusväärse töö jaoks, samuti suur täpsus.\n3) Elektriline tsentrool ja manuaalne peenhäälestus, režiim võetakse vastu tagumise korgi ja libisemisploki käigu kaugusele ning on varustatud digitaalse diaplay-seadmega, mida on lihtne ja kiire kasutada.\n4) Ülemine stants on varustatud läbipainde kompenseerimisseadmega.\nBackgauge ja plokkide kontroll\nÜldise vahelduvvoolumootorite juhtimine, sagedusmuundur\nArukas positsioneerimine / varude loendur\nHoidmise / dekompressiooni aja seadistamine\nProgrammeerige kuni 40 programmi mälu\nKuni 25 sammu programmi / ühe külje positsioneerimine\nTõmba funktsioon / Üks võtme varukoopia / parameetrite taastamine\nKiire, ühe lehekülje programmeerimine\n7 ”VGA värvi TFT\nKuni 4 telge (Y1, Y2 ja 2 abitelge)\nTööriista / materjali / toote raamatukogu\nUSB, perifeersed liidesed\nTäiustatud Y-telje juhtimisalgoritmid nii suletud ahela kui ka avatud ahela klappide jaoks\n2D graafiline puuteekraani programmeerimisrežiim\n3D visualiseerimine simulatsioonis ja\n17 "kõrglahutusega värvi TFT\nTäielik Windowsi rakenduste komplekt\nDelem Modusys ühilduvus (mooduli mastaapsuse ja adaptiivsuse) / USB, perifeerne liides\nKasutaja spetsiifiline rakenduste tugi kontrollerite multitegumiskeskkonnas\nAndurite painutamine ja parandusliides\nMitmeastmeline programmeerimine automaatselt käivitamiseks, järjestamine järjest;\nAutomaatne viis tagantmõõtja vältimiseks eeldatavate toorikute häiretega;\nÜhesuunaline asukoht, kruvikeeramise ruumi kõrvaldamine;\nDuke / British süsteem on saadaval;\nHiina ja inglise menüükäsk;\nAsukoha automaatne hüvitamine;\nTöötlemisprotseduuride jaoks piisav mäluruum;\nToite väljalülitamise mälu funktsioon.\nBeam stop stop\nKuni 100 programmi\nKuni 25 paindet programmi kohta\n100T väändeliist hüdrauliline cnc press pidur ja painutusmasin\nroostevabast terasest painutusseadmete cnc mehaaniline presspidur\nhüdrauliline raudtööriist masina lehtmetalli sälkamismasin


Kabrad pärast pulmaaega | Looduskalender.ee\nSügis läheneb. Kapradel on pulmatrall läbi saanud. Ka kõige nõudlikum emasloom leidis järgmisel kevadel ilmavalgust nägevatele talledele isa ja alus uuele põlvkonnale on pandud.\nKevadel sündinud tallede karvkate on praeguseks ühevärviline ja sarnaneb täiskasvanud looma omale. Pikad jalad ja peenike kael jätavad hapra mulje. Emast on nad väiksemad. Pere toimetab koos. Vilkad ja mänguhimulised talled ei lase vanalooma hetkekski silmist.\nMöödunud leebe ja lumevaene talv oli metskitsedele igati soodne. Seda võib järeldada tallede arvust. Haruldased ei ole kolmikud. Siin seal on nähtud nelja tallega kitse. Tavapärane oleks noorel emal üks ja vanematel kaks järglast.\nNäha võib kitseperesid hommiku- ja õhtutundidel ädala (eriti ristikuädala) põldudel toitumas. Sombuse ja vihmase ilma korral trehvab neid isegi päeval. Talveks valmistumine nõuab palju ja sageli söömist. Alati ei piirduta rohttaimedega. Näiteks seal, kus arvukus kõrge, on kärbitud kevadel istutatud tammede puitumata ladva võrseid.\nKuigi põhitoiduks noorloomadele on väga mitmesugused erinevad taimed, jätkavad talled endiselt piima imemist. Teadagi pole imetamine mingi kerge ettevõtmine. Kits kaotab suurtes kogustes väärtuslikke mineraalaineid. Seepärast võib neid sageli näha soolakuil varusid täiendamas. Eelistatud on soolakud, mis asuvad lagedal, nii et kiskjad (ilves) ei saaks märkamatult ligi hiilida. Parim aeg maiustamiseks on peale vihma, kui soolapostid ja -kännud on märjad. Talled üritavad lakkudes ema matkida kuid avastavad suure ehmatusega, et soola maitse on liiga intensiivne. Sunnib lausa ringi kepsutama.\nSokkusid kohtab harvemini. Neid ongi looduses vähem. Eelistatud tegevus praegusel ajal on puhkamine. Pulmad mõjusid väsitavalt. Toitumas käiakse videvikus. Sarved püsivad peas veel vast poolteist kuud, aga oma otstarbe on nad kaotanud. Pole enam vajadust nendega kellegi ees uhkustada. Puude ja põõsaste pusimine ei paku pinget. Isegi soolakuid külastatakse harva. Need on hinnas sarvede kasvamise ajal. Kokkuvõtteks võib ütelda, et metskitsedel on hetkel rahulikud ajad. Kogutakse talvevarusid siseorganitele ladestuvate rasvade näol ja valmistutakse varsti saabuvaks sügiseseks karvavahetuseks.\nPaneme siia juurde ka videolõigu metskitse online-kaamerast, kus näeme mitut metskitse ringi kepsutamas ja toitumas vaatlusplatsil Viljandimaal Lembitu Jahimeeste Seltsi aladel.


Hoidke kinni! — Sirp\nUue kalendriaasta algus võib olla emotsionaalselt keeruline, sest peale uusaastalubaduste täitmise eeldatakse eneselt järgmisel kaheteistkümnel kuul ka moraalset käitumist: ole normaalne ja empaatiline, ära ole tropp, kuula rohkem teisi, ära muretse liigselt … Raske on mitte muretseda, eriti siis, kui isiklike unistuste täitumata jäämine näib iga aastaga üha paratamatuma väljavaatena; eriti siis, kui psühholoogiline ülesehitus ei ole just kõige vastupidavamate killast; ja eriti veel siis, kui juhtumisi ootab ees uusi ja põnevaid väljakutseid!\nEelmise aasta alguses täitus üks mu lapsepõlveunistus, kui teatati, et minust saab suveks mootorpurjeka Admiral Bellingshausen laevakokk. Laeval nägin, kuidas kaugenevad kaldad, ja sedagi, kuis ahtrile läheneb hea mitme sõlmega ujudes üks täiesti elus jääkaru. Saamata ei jäänud tarviline elutarkus, mille nüüd tänulikult santsukotist välja tõmban. Esiteks: kontrollimatult kõikuval alusel on tähtis liikudes alati kusagilt kinni hoida.\nKuna inimkonna praegune kurss elumere lainetel paistab suunduvat läbi omajagu keeruliste tsüklonite, tuleb tõesti kinni hoida, muidu võib sõit osutuda eluohtlikuks. Globaalne tervishoiukriis näib küll kuigivõrd leevenevat, kuid silmapiiril terendab võimalik majanduskrahh, mida finantsanalüütikud ennustavad sarnasuste põhjal 2008. aastaga. Teravnevad ka geopoliitilised pinged ning äärmuslikud liikumised, totalitaarsed režiimid ja terrorism nihutavad oma mõju edasi juba täiesti lahedalt, lõigates kasu ekvaatorilähedasi alasid räsivast kliimakriisist. Kinni pole aga hoida mujalt kui teistest inimestest.\nFilmis „Eesmärk: leida rõõmu raskel ajal“, mida saab Jupiteri keskkonnas vaadata kuni 20. jaanuarini, nõustuvad vanad sõbrad, äsja lahkunud Lõuna-Aafrika anglikaanide peapiiskop Desmond Tutu ning budistide usujuht XIV dalai-laama (vaatamata erimeelsustele detailides), et ainus kindel viis jõuda maapealse õnne ja hea eluni on aidata teisi inimesi, püüda neid rõõmustada ning mitte neile haiget teha. Soolopäästeoperatsioonid õnnestuvad tormisel merel harva.\nPraegune majandussüsteem, mis põhineb teatud rühmade ärakasutamisel, ebavõrdsusel, ületarbimisel ja -tootmisel ning võistlemisel, ei paista olevat enam kuigi kaua jätkusuutlik, kuna suurt osa selle põhjustatud kannatustest peavad kandma lapsed, naised, eakad ning vähemused ehk need, kes tagavad inimkonna kestmise, mälu ja mitmekesisuse. Inimesed tunduvad ju ka olevat üpris oluline ressurss, mida tuleks targasti hoida, et elu saaks Maal mingil talutaval viisil jätkuda?\nTeise meretarkuse sain Wennalt, oma eelkäijalt kambüüsis: solgiämber tühjenda üle parda alati allatuult. Ja isegi siis tuleb hoolega jälgida, et ämbri sisu vastu vahtimist ja parrast ei lendaks. Merre peaks minema sealjuures vaid see, mis sinna sobib ja millel kalad hea meelega maitsta lasevad. Toksilist sodi nagu viha, vandenõud, valeinfo, hirmutamistaktikad, sõim ja vägivald ei tasu mõtlematult üle õla visata, sest sel on kombeks ringi hulpida, mõnes teises kohas kaldale uhutud saada, seal jälle mingeid jamasid korda saata ning lõpuks veel ringiga tagasi tulla. Probleeme ei saa ära peita, need tuleb millekski seeditavaks töödelda. Selleks on vaja empaatiat ja taas teiste inimeste abi.\nTuulde võib jätta aga kõik selle, mis on juba nii põhjalikult läbi mäletsetud, et algosakesed paistavad: hirmud, ärevus, kompleksid, eneseviha, võimuiha, mure ja süü, mis näivad olevat muutunud endeemilisteks. Kuigi monoteistlik pärispatusurve on ju vaata et minevikku jäetud, kütab miski neid neuroose siiski. Kas ehk see, et me unelmate väärtushinnangute ja tegelikkuse vahel haigutav kuristik rebeneb üha laiemaks, et saame selles süüdistada vaid iseennast ning et ebaõigluse vastu võitlemise asemel vaatame pealt, kuidas hullunud madrused ükshaaval merre hüppavad?\nOn aeg tegutseda, mõelda positiivselt, hoolida teistest inimestest, hoida neist kõvasti kinni ning visata oma solk allatuult.\nSa oled mul esimene\nObjektiivne, ebaisiklik, erapooletu, neutraalne … Kui sportlased Ott Tänak ja Martin Järveoja on aasta jooksul kogunud 263 punkti, saavad nad objektiivse kriteeriumi järgi kuldmedali. Kuidas …\nTuttava linna tuled – Metsik lääs anno 1998\nKirjandus KAISA LING\nMinu elu esimesed 16 aastat möödusid aadressil Kuivastu maantee 5, Orissaare, Saaremaa (pärast haldusreformi Kuivastu põik 1, võeh!). Juba sel ajal, üheksakümnendate keskpaigas, oli see „maantee“ …\nVeel ei tea, kas unistasin just seesugusest e-raamatu juurutamisest\nEesti rahvaraamatukogude kõige populaarsem kirjanik oli mullu rootsi lastekriminullide autor Martin Widmark.1 Saab näha, kas Widmark osutub sama populaarseks loodavas üle-eestilises e-raamatute tasuta laenutuskeskkonnas. …\nKas kirjastus teeb mu kuulsaks?\nTänavune septembrikuu on kirjandusürituste poolest erakordselt rikas. Laupäeval sagiti Kadriorus kirjandustänaval, Tartus algab kümne päeva pärast „Prima vista“, Pärnus avatakse pärast pikka remonti taas …\nIlukirjandus ei pea olema ilus\nMuinasjutus on lihtne. Kaunitar õpib hindama koletise sisemist ilu ja armastuse vägi murrab nõiduse. Koletisest saab nägus prints. Raamatuletil see nii ei ole. Hurmava …\n2000. aasta sügisel tekkis tungiv soov hääletada sõbrannaga Tartust Helsingisse, õigemini Tallinna sadamasse, kust edasi pääsemiseks tuleb siiski osta laevapilet. Asi ei olnud sugugi …


Kahrila järv - KALAPEEDIA\n2. Kahrila järv\n3. Kaussjärv (Rõuge Mõisajärv)\n4. Peipsi alamvesikond\n5. Ratasjärv (Rõuge Ratasjärv, Rattajärv, Rattaaluse järv)\n6. Rõuge järvestik\n7. Tõugjärv (Küünjärv)\nVõrumaal, Rõuge vallas, Kiidi, Lauri, Mustahamba, Nursi, Raudsepä ning Simmuli külade juures asuv avalik järv\nOn üks seitsmest 10 km pikkuses ja 52 m sügavuses Rõuge ürgorus olevast Rõuge järvest.\nPindala 40,3 ha, keskmine sügavus 5,3 m, suurim sügavus 16,4 m, pikkus 2 360 m, laius 270 m, kaldajoone pikkus 5 542 m\nValgala pindala 45,4 km2, veevahetus 6 korda aastas\nRegistri kood VEE2139100\nKirde-kagu suunas orienteeritud orujärv, mille pikkus on pisut üle 2,3 km, suurim laius aga ainult 270 m. Ürgoru veerud on kõrged, eriti järve kaguotsa kohal, kus nende kõrgus on kuni 73 m üle merepinna. Mitmed lisaorud, tähtsamaina Enni org, liigestavad oru kaldaid. Oru veerudel on valdavalt talud ja põllumaad, paiguti võsa ja metsa. Rohkesti on savikat ja liivast kaldavöödet. Kagu- ja põhjaotsa juures on kallas soostunud.\nTänu võrdlemisi tugevale läbivoolule on järve põhi valdavalt kruusane, muda leidub rohkem järve otstes. Järve läbib ning sissevool toimub peamiselt läbi Rõuge oja. Vett toovad samas ka mitmed kraavid ja lisaorud, samuti esineb järves allikad.Väljavool on järve loodeotsast Ajojõe kaudu Pühajõkke.\nJärve vesi on kollakasroheline, keskmise läbipaistvusega (3,1-3,3 m) ja selgesti kihistunud.\nVesi õitseb läbi suve. Zooplanktonit leidub rohkesti, esinevad mitmed haruldasemad või huvitavamad liigid. Ka põhjaloomastikku on rohkelt.\nKahrila on üks paremaid Rõuge kalajärvi: siin esinevad latikas, ahven, haug, nurg, roosärg, viidikas, kiisk, luts, koger, angerjas, karpkala, peipsi siig ja peled. /Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tln., 1977/\nTaimestikku hulk on järves keskmine, taimeliikide arv aga suur (24). Kaldaveetaimestik moodustab kogu kalda ulatuses umbes 10 m (kohati tuntavalt laiema) vööndi. Vöönd koosneb kalda pool peamiselt kalmusest, vee pool järvekaislast ning pilliroost.Ujulehtedega taimestik, mis samuti esineb peaaegu pideva vööndina, on valitsevaks taimeks kollane vesikupp.\nLindudest on ainsateks pesitsejateks järvel kõrkja-roolinnud. / Eesti järved 1968 kirjastus „Valgus“/\nMaaliline, kõrgete kallastega järv. Esinevad ahven, haug, viidikas, nurg, särg, latikas, koger. On saadud ka koha, peipsi siiga, linaskit ja angerjat. /Õngitsemine. Tln 2003/


Kaubavedu Austriasse ja Austriast\nMaanteevedu Austriasse ja Austriast, tarneaeg 3–5 päeva\nLennuvedu Austriasse ja Austriast, tarneaeg 1–3 päeva\nSuuremõõtmeliste koormate vedu Austriasse ja Austriast, tarneaeg 4–5 päeva\nUrsus Forwarding pakub osa- ja täiskoormate vedu Austriast Lätti ning Lätist Austriasse, samuti kaubavedu Austriast mistahes riiki maailmas ja mistahes teie valitud riigist Austriasse. Suur partnerite arv ja läbimõeldud Ursus Forwardingu kaubatranspordi geograafiline paiknevus võimaldab operatiivselt reageerida meie klientide tellimustele mistahes Austria piirkonnas.\nMillega peab arvestama, kui vedada kaupa Austriasse või Austriast?\nKaubaveoste korral Läti ja Austria vahel ei ole tolliformaalsused vajalikud.\nVeosekindlustus marsruudil Läti ja Austria vahel maksab keskmiselt 0,25% kauba väärtusest. Hind on ligikaudne ja märgitud üldist laadi kaupade kohta. Kindlustusmäär võib muutuda olenevalt kauba eripärast. Kutsume kasutama meie kindlustuse kalkulaatorit, et teada saada, kas teie kaubale on vajalik lisakindlustus.\nKaubavedudeks Austriasse ja Austriast on saadaval erineva mõõduga telkhaagised, külmutusautod, mittegabariidiliste veoste platvormid, veoautod, mis on varustatud lifttõstukiga, ekspressbussid jm.\nUrsus Forwarding pakub mittegabariitseid veoseid Austriasse ja Austriast ning kõikide vajalike lubade vormistamist.


Suurbritannia valitsuse piirangud sunnivad M-Sporti Keenia ja Rally Estonia vahel valima - WRC - Autoralli MM 2021 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nSuurbritannia valitsuse piirangud sunnivad M-Sporti Keenia ja Rally Estonia vahel valima\n2. mai 2021, 12:28\nKõige hullemal juhul M-Spordi masinaid Keenias ei näe. FOTO: Dppi/Bastien Roux/ZUMAPRESS.com/Scanpix\nKuna Keenia on hetkel Suurbritannia valitsuse otsusega koroonaviiruse tõttu punases nimekirjas, siis kõik sealt naasevad isikud peavad veetma tagasitulekul 10 päeva karantiinis. See paneb M-Spordi rallimeeskonna keerulisse seisu.\nNimelt tähendaks Keenia ralli järel 10-päevane karantiin kuskil hotellis M-Spordile päris korralikku majanduslikku kohustust. Aga lisaks sellele seaks see küsimärgi alla erameeskonna osaluse Rally Estonial. Kui Keenia ralli sõidetakse 24.-27. juunini, siis Rally Estonia toimub tänavu 15.-18. juulini.\nSee tähendab, et M-Spordi veokid peaksid Tartu suunas hakkama liikuma enne, kui tiimi liikmed karantiinist välja saaksid.\nDirtfishiga rääkinud allikas tunnistas, et sellises olukorras oleks Keeniasse minek tiimi jaoks keeruline. «On paljulubav, et need diskussioonid käivad valitsuse tasemel, aga pretsedent ei ole hea. Pole väga palju näiteid, kus punase nimekirja riigist saabunud saaksid erandi,» rääkis allikas.\nHooaja alguses oli küsimärgi all ka M-Spordi osalemine Monte Carlo rallil, kuid lõpuks tegi Prantsusmaa erandi ja lubas meeskonna ilma karantiinita riiki.\nKeerulises seisus on ka WRC Promoter, kelle arvestatav hulk töötajaid peavad minema kohapeale, et tagada võistlusest otsepilt.


Üheskoos Petlemma teel - Eesti Kirik\n06.12.2017 | Liina Raudvassar | Rubriik: Nädala ringvaade\nLäinud nädal tõi murrangu ajaarvamisse. Astudes uude kirikuaastasse süütasime advendikuusel esimese küünla. Tartu Ülikooli-Jaani koguduse pühapäevakoolitunnis, nagu küllap teisteski Eestimaa kogudustes, räägiti sellest, et kuningas on tulemas ja temaga kohtumiseks asume teele Petlemma. Neli nädalat on eraldatud selleks, et saaksime meele lähenevaks sündmuseks valmis panna. Violetsed kirikutekstiilid hoiavad seda meeles.\nOli ilus jälgida, kuidas üle Eesti toimuvatesse 1. advendipühapäeva tseremooniatesse oli kaasatud kirik. On hetki, mil eestlane unustab oma statistilise usuleiguse. On sündmusi, mille puhul soovib meie inimene kuulda kiriku sõnumit. Kui ka muidu ennast „päris usklikuks“ ei tihka nimetada. Nõnda süütasid Eesti suuremates ja ka pisemates keskustes esimese advendiküünla ikka kohaliku omavalitsuse esindaja ja vaimulik koos.\nKa jõuluvana kingikoti täitmine on alanud advendiaja sisuks. Sellega seoses võeti möödunud nädalal kriitilises võtmes fookusesse Prisma jõulukampaania, kus õnnetu näoga lapsed kurvastavad kingiks saadud raamatute üle. Arusaadavalt hindasid paljud, kellele raamat seostub hea kingi kuvandiga või kes vähemalt austavad kirjasõna rolli rahva ja inimese identiteedi hoidmisel, kampaaniat sobimatuks. Küllap riivas ka paljusid kristlasi raamatuusu esindajatena see raamatut halvustav reklaam. Vastukaaluks näotule reklaamile algatasid kultuuriinimesed Facebooki lehel vastukampaania „Jälle raamat!“, kuhu oodatakse positiivseid postitusi lapse ja raamatu sõprusest.\nVeerandsaja aasta möödumist hingehoidjate koolitamise algusest Eestis tähistati 2. detsembril toimunud konverentsiga, kus sõnavõtuga astus üles ka 25 aastat tagasi EELKs hingehoiutemaatikaga tegelnud võtmeisikud.\nEelmine: Paavsti oodates\nJärgmine: Minu ilus unistus


Presidendi(kandidaadi)d veebis - Terevisioonile - Tehnokratt!\nPresidendi(kandidaadi)d veebis — Terevisioonile\nTerevisioon palus kommenteerida presidendikandidaatide veebisaite — ja võrdluseks võtta ette ka praegune president, peaminister ja paar maailma suurimat presidenti. Ega’s midagi, alljärgnev on minu eileõhtune kodutöö.\nAlustaks vanameistri endaga, ehk: Lennart Meri. Vaadates veidi maailmas ringi tasuks mainida, et tegemist on igati tasemel (kui mitte öelda, et seda ületava) lehega. Ma kujutan ette, et kui mõni meist ärkaks täna hommikul presidendi nahas, siis suudaks ta kerge hommikukohvi ja omleti juures endale olukorra, päevakava ja presidendi pädevused üheselt selgeks teha. Muideks, alustakski siit, sest me leiame siinkohal pädevuste lehelt ka uue presidendi valimise korra (millest ilmneb, et meil pole selles asjas midagi kobiseda, puha riigikogulastest spetsialistide töö, kui asi just valimiskoguni ei ulatu).\nwww.president.ee — Lennart Meri\nLäheks edasi kandidaatidega. Tulviste ja Kreitzberg on minu silmale üsna sarnased, sisukordki üsna ühene — tõsi küll, Tulviste saaks vahest mõned stiilipunktid rohkem (Marko Reikop pakkus aga vastupidi). Ausalt öeldes on aga mõlemad üsna kuivad & ametlikud… Tõsi, CV on olemas ja samuti põhjalikult viidatud artiklid-esinemised-jne. Aga need ei tekita minus mingit himu öelda Yess! ja ennast kandidaadi-toetamise lehel nimekirja panna. Aga tooks siinkohal esile ühe lause Tulviste veebist (vt Toetus: Toeta ka! — kahjuks ei ole viidatav):\nEesti põhiseadusest tulenevalt on ainsaks võimaluseks avaldada oma seisukoht parima presidendikandidaadi poolt, tema toetamine avalikkuse ees. Tee sinagi seda ja hääletajad näevad, et toetus Peeter Tulviste kandidatuurile pole mitte kitsa ringi seisukoht, vaid eesti rahva tahe!\nEhk sellega peaks ära öeldud olema ka nende veebide eesmärk: tõmmata presidendivalimised veidikenegi Riigikogust välja ja jätta mulje, et rahval on oma sõna öelda. Kahtlen sügavalt, kas neil see õnnestub.\nwww.tulviste.ee — Peeter Tulviste\nwww.peeterkreitzberg.ee — Peeter Kreitzberg\nÜks üsna sarnane lehekülg: Kelam ajast, kui ta veel konkureeris Tulvistega, hetkel tänab kõiki toetajaid (aga muidu igati võrreldav eelmainitutega).\nwww.kelam.ee — Tunne Kelam\nJa siis need, kellel pole… Ehk kui sageli jagatakse kodanikud kaheks: need kellel on (raha, rikkust, hääd elu) ja need kellel seda pole, siis järgmised kuuluvad vaieldamatult have-not‘side hulka. Arvatavasti on veebilehe loomine midagi äärmiselt keerulist (vahest tasuks kampaaniakorraldajatel piiluda meie “kolhoos.ee” alla?).\nArnold Rüütlil pole, (www.erl.ee)\nToomas Savit esindab www.savi.ee ( www.reform.ee)\nAndres Tarandil pole (www.moodukad.ee)\nKui ülalpool sai öeldud, et veebide eesmärk võiks olla tekitada rahvas vähemasti tunne, et neil (st meil) on kah sõna sekka öelda (ja vahest valmistuda veidi juhuks, kui otsustamine läheb valimiskogu kätte), siis … ma kahtlen sügavalt. Võta parem ette Mart Laari peaministri-leht, mis proovib pakkuda nimelt kaasamängimise-võimalust (kahjuks ei saa me siinkohal kommenteerida ühte alles arengujärgus moodulit, nimelt rahvademokraatiat, mis võimaldaks “ideedel rahva hulgast” pärast kerget kommenteerimise & hääletamise vooru tõesti valitsuse lauale jõuda). Muuhulgas leiab sealt külalisteraamatust täna uudistesse jõudnud Arnold Oksmaa (Puuetega Inimeste Eurovisioonilaulu 2 koht, pressi & publikulemmik) soovi kah preemiat saada.\nAusalt öeldes võikski pigem mõelda e-riigile ja e-demokraatiale, kui lihtsalt ühe või teise isiku veebile. Kuidas annaks kasutada veebi koostööks või valijate otsuse kõigutamiseks? Huvitav, kas strateegid juba kaaluvad võimalusi kasutada ära veebi valimiskogusse kuulujate võitmiseks, aga seda mitte lihtsalt siniste ja pruunide “visiitkaartidega” vaid näiteks pakkudes kohalikele liht-kodanikele võimalust esindajatele oma eelistustest teada anda? Vihjaks siinkohal paarile huvitavale eeskujule:\nwww.nadertrader.org, loe ka Jamin Raskini’i artiklit Slate’is: “Should they vote their hearts for Ralph and make sure he gets the 5 percent of the popular vote needed to qualify the 2004 Green Party presidential candidate for federal funding? Or should they vote strategically for Al to stop George?”… kujutaks siinkohal ette näiteks saiti www.ryytlikaubandus.ee — kui jälgida kauplemist linnavolikogus, pole vist eriti võimatu.\nsysis.at (vt Products alla!) on loonud muuhulgas teenused nagu votemonkey.com ja www.candidator.com (viimase, Bush/Gore tulemuse simulatsioonimängu kohta kommenteerivad tegijad ise: “In a provocative and controversial way, the Candidator puts the fun back into the presidential race.”)\nMida teevad suur-riigid naabruses ja lombi taga? Kui aus olla, siis tähelepanuväärselt samalaadsed … Aga pane tähele: Putini uus koduleht valmib eeldatavasti ülemaalise konkursi tulemusel (õigupoolest küll peaks rääkima ülemaailmsest, kuuldavasti on pakkumisi tulnud muuhulgas Estoonjast) ja Bushil on valmimas lasteleht, vt ka interaktiivset eelarvekaarti (ära pööra tähelepanu interaktiivusele, pigem vaata mis on presidendil näiteks Montana inimestele öelda). Muideks, vt Putini veebi-konkursi olukorra-raportit — selle lõpus mitmed mõtted (hmm, mõned vist Laaril juba teostatud).\nwww.georgewbush.com, www.whitehouse.gov (ja www.whitehouse.org ;-)\nKõige lõpuks aga midagi lõbusat: loe endise USA asepresidendi Dan Quayle’i tsitaate… näiteks:\nMy opponent knows less about national defense than I know about spelling. Even I know it’s Cruise missiles, not Patriot missiles that go through doors and chimneys.\nVõi siis — mine vasta “minut.ee” toimetaja Mauri reedesele küsimusele:\nMilleks President? Tõepoolest, milleks on vaja presidenti? Kas president on midagi, mis teeb elu paremaks? Presidendiga ei saa hambaid pesta ega rahaautomadist raha kätte, ilmselt mõttetu institutsioon. Samahästi võiks miski lisaministri panna. Ehk tead sina milleks meile president?\nJa kui eelnev tundub tõsise asja üle nalja heitmisena, siis miks mitte millegi vaimu värskendavaga jätkata: Temple ov thee Lemur pakub ohtralt mõtisklemist usu teemal. Muuhulgas The WAR IN HEAVEN (kumb võidab: kas Michel Jackson või Dennis Ritchie? Venus või Fuji?) ja Belief Assistant (ideaalne võimalus tuvastada milline usulahk peaks sulle kõige paremini sobima).\nLisatud 23. mai 2001 kell 07:14 | Püsiviide\nValimisveebi põhimõte seisnes selles, et kandidaatidele oli tehtud küsitlus nii riiki hõlmavatel kui ka kohalikel teemadel. (Märkimisväärne, et kandidaatidest pea-aegu et kõik vastasid küsitlustele.) Valijatel oli võimalus sama küsimustele oma vastus anda ja pärast vaadata, milliste kandidaatidega kõige rohkem katuvaid vastusi oli.\nHelsingin Sanomat ja linnavalitsus said auga hakkama. TOP 20 hulgas oli mõlemal 14 kandidaati “minu” erakondadest. Linnavalitsuse veebis oli see kandidaat, kelle poolt ma lõplikult hääletasin, 3. kohal. Tema parteikaaslasi TOP 20’s oli kõigest 3.\nLisatud 20. sept. 2001 kell 23:06 | Püsiviide\nPistan siia paar linki, ehk on abiks.\nEMT uudis – Asukohapõhine presidendigallup Airportis:


Õhtuvaikus pärineb salalinna päevilt\nSillamäe linn on üks Eestimaa müüte, sündinud suletusest, uraanist, valdavalt venekeelsest rahvast ja Silmeti juhtimise ümber käinud tantsust.\nSeda müüti täidavad sisuga keskkonnakaitsjad, kõneldes Silmeti jäätmehoidlast, mis ühel heal päeval merega kokku võib saada. Oma osa andis mõne aasta tagune salapärane haigus, mis laste peadest juukseid langetas.\nAjakirjandus on suureks teinud aktiivse võitleja Esja ?uri, kes Eestis valitsevast ebaõiglusest Sillamäelt lausa Rooma paavstile kirjutanud.\nTegelikult pole siin parem ega hullem kui mõnes teises väikeses linnas, arvavad kohalikud elanikud. Jah, oli laskmist ja laipu, aga nüüd on see kõik minevik. Kõik on teisiti. Autojuhid annavad jalakäijatele teed ja vanureid aidatakse üle tee.\nÕhtuti on Sillamäel vaikne. Kunagise kinnise linna pärandina pole siin oluliselt lõbustusasutusi, inimesed pole harjunud väljas käima. Ja välja minemiseks pole rahagi, sillamäelase keskmine palk ületab vaevu-vaevu 2000 krooni piiri.\nÕhtune väljaminek muutub aga üha ohtlikumaks. Selle aasta esimese kolme kuuga on kuritegevus Sillamäel kasvanud eelmise aasta sama ajaga võrreldes 50%.\nTõsi, raskete kuritegude osas pole kasv märgatav. Rohkem on tegemist varguste, pisihuligaansustega. Oli aeg, kus eriliselt himustati voolumõõtjaid. Aga ka kaubandus on viimasel ajal murdvaraste läbi kannatanud.\nÜks kuritegevuse kasvu tagamaid on politseinike vähesus. Üldisele rahaprobleemile lisanduvad Sillamäel keele- ja sellega seonduv kodakondsuse küsimus. Sillamäe on läbi oma ajaloo olnud Paldiski kõrval Eesti kõige venekeelsem linn.\nTeine ebaturvalisuse allikas on ettevõtluse vähene areng, konkurentsi nõrkus. Potentsiaali on Sillamäel aga tühjade, kuid kommunikatsiooniga varustatud tootmispindade ja keskmisest rohkem haridust saanud inimeste näol olemas. Kui leidub inimesi, kes selle kõik tööle oskavad rakendada, võib Sillamäe 5--6 aasta pärast olla üle Eesti keskmise linn.


Tööstuharu tunnustused | ESET\nTööstuse ja klientide tunnustus\nESETi küberturvalisuse lahendused on tööstuses tunnustatud ja seda tunnustavad regulaarselt juhtivad analüütikud, sõltumatud testimisorganisatsioonid ja üksikkliendid.\nMida tööstuse analüütikud räägivad\nESET nimetati 2019. aasta augustis ainukeseks Väljakutsujaks Gartner Magic Quadrant Tööjaama Kaitse Platvormi kategoorias saavutades positsiooni kaks aastat järjest.\nVäärtuslikud teadmised raportist\nGartneri standardsete kriteeriumide ja metoloogiate põhjal tänaste tööjaamade turvatootjate üksikasjalik analüüs.\nAruandes hinnati praegust tööjaamatoodete turvaturgu, kasutades kahemõõtmelist maatriksit, mis hindab müüjaid visiooni täielikkuse ja teostusvõime põhjal.\nESET usub, et tema positsioon Challengerina teist aastat kinnitab tema võimet pakkuda hõlpsasti kasutatavat, igakülgset ja järjepidevat tulemuskaitse toodet.\nESET kinnitas Canalys Global Cybersecurity Leadership Matrix 2021 "tšempioni" staatust.\nJuhtimismaatriks kaalus 19 küberturvalisuse müüjat, et hinnata oma kanalite ja turu tulemuslikkust viimase 12 kuu jooksul, samuti juhtimis- ja muutmisvõimalusi.\nESET oli üks kaheksast müüjast, kes omandas meistri staatuse.\nESET saavutas kõigi müüjate kõrgeima koondtulemuse Candefero võrdlusaluste küberturvalisuse näitajate osas, kõrgeima hinnatud toote kättesaadavusega & pakkumine ja äritegevuse mõõdikud.\nESET nimetati "Strong Performer"-iks Forrester Wave™: Endpoint Security Suites Q3 2019 aruandes, saades ettevõtte visioonis ja fookuses, OS-i toes ja turvakogukonna kaasamise kriteeriumides kõrgeima võimaliku hinde.\nÜksikasjalik ja erapooletu 25-kriteeriumiline uuring, mis analüüsib ja hindab 15 kõige olulisemat ettevõtete tööjaamakaitse müüjat, sealhulgas võrdlev hinnang nende võimele tööjaama ohte ennetada, avastada ja kõrvaldada.\nAruandes tuuakse esile ESETi täielik ettevõttepakkumine, sealhulgas selle võimalused, nagu EDR, hallatav avastamine ja reageerimine, ohu luureteenused ja haavatavuste haldamine.\nSamuti kiidab see ESETi lihtsat kasutajaliidest, madalat valepositiivsete näitajate arvu ja madalaid üldkulusid. .\nESET lisati Now Tech: Enterprise Detection And Response, I kvartali 2020 aruandesse - Forresteri ülevaade 29 ettevõtte tuvastamise ja reageerimise lahendusest.\nAruandes esitatakse EDR-turu analüüs, mis põhineb kahel teguril: turu olemasolu ja funktsionaalsus.\nESET kuulus 29 valitud teenusepakkuja hulka, kes olid identifitseeritud kui esinduslikud lõpp-punktide tuvastamise ja reageerimise (EDR) pakkujad.\nESET kaardistati ettevõtte arhitektuuri EDR-i segmendis suure pahavara, jahipidamise, automatiseeritud reageerimise ja skriptitavate orkestreerimisvõimetega.\nESET on teist aastat järjest ’Parim mängija’ Radicati arenenud püsivate ohtude (APT) turukvadrandis..\nAruandes vaadeldi täiustatud püsivate ohtude kaitset - integreeritud lahenduste komplekti nullpäevaste ohtude ja püsivate pahatahtlike rünnakute avastamiseks, ennetamiseks ja võimalikuks kõrvaldamiseks.\nRadicati parimad mängijad kujundavad turgu oma tehnoloogia ja strateegilise visiooniga. Pakkujatest ei saa üleöö parimaid mängijaid ”.\nAruandes kirjeldatakse ESETi tugevaid EDR-i võimalusi, näiteks reaalajas andmete aruandlus, sealhulgas protsessi ja skripti täitmine. Samuti tõstab see esile meie toodete hõlpsat juurutamist, kasutusmugavust ja mitmekeelset tuge.\nESET tunnistati Radicati 2021. aasta tööjaama Security Market Quadrant neljandat aastat järjest tipptegijaks.\nMeie väljavõtted aruandest\nTunnistades ESET-i tipptegijaks, lisab Radicati selle "praeguste turuliidrite hulka, mille tooted pakuvad nii laiaulatuslikku kui ka põhjalikku funktsionaalsust ning omavad kindlat tulevikunägemust".\nRadicati paigutas ESET-i kõrgeima kategooriasse vaid nelja muu tööjaama turbeloojaga pärast 18 suurema lahenduse pakkuja ülevaatamist. See on ESET-i neljas aasta järjest kõrgemas klassis.\nRadicati märgib, et "ESET Endpoint Security lahendused on tuntud oma suure jõudluse ja kõrge tuvastamissageduse poolest", kiidab nende "väikseid andmebaasi uuenduspakette ja süsteemi vähese ressursikasutusega" ning ütleb, et need "on loodud nii, et neid oleks lihtne juurutada ja kasutada."\nESET tunnustas EPDR-i universaalset kasutusala KuppingerCole Market Compass 2020-s, saavutades tugevuselt positiivsete tulemuste seas kolmandana koha.\nKuppingerCole'i turukompass annab ülevaate turusegmentist ja müüjatest Endpoint Protection, Detection & Response (EPDR) turul.\nKui ämblikdiagrammil on 9-st põhikriteeriumist 6-s tipptulemused, saavutab ESET 17-st hinnatud teenusepakkujast kõige rohkem tugevaid positiivseid tulemusi.\nKuppingerCole'i sõnul hõlmavad meie tooted "uusimaid lähenemisviise pahavara avastamiseks ja selle tõkestamiseks, sealhulgas arenenud ML tuvastamise mudelid, ennetamise, mäluanalüüsi ja vargusevastased tehnoloogiad, mis võivad kõrvaldada raskesti avastatava UEFI ja MFT juurkomplektid."\nESET Enterprise Inspector tunnustatakse KuppingerCole Analysts 2020 aasta Executive View aruandes suurepärase ML-algoritmide suurepärase kasutamise eest pahatahtliku käitumismustri jälgimisel.\nESET Enterprise Inspector esitleti Executive View-s EDR-lahendusena, mis suudab “kasutada palju keerukaid ML-algoritme, et leida tõendeid pahatahtliku käitumise kohta ettevõtte kõigis sõlmedes".\nAruandes hinnatakse positiivselt EEI käitumisreeglite hindamissüsteemi ja administraatorite üksikasjalikku auditifunktsionaalsust.\nSamuti juhitakse tähelepanu UEFI ja MFT skaneerimise kui turul konkureeriva eristaja toetusele.\nIDC MarketScape: Worldwide Mobile Threat Management Software 2018–2019 Vendor Assessment aruandes nimetatakse ESETi mobiilsete ohtude haldamise peamiseks tegijaks.\nESET on tugev ohu-uuringute ning teadus- ja arendusorganisatsioon ning on üks esimesi turvaettevõtteid, kes on avastanud Android-põhise lunavara esilekerkimise.\nOhuteabe pilveteenus ja andmevood on juurdepääsetavad kõigile ESET-i toodetele, sealhulgas selle mobiilsele lahendusele.\nTugev Androidi tugi MTM-i ja juhtimise seisukohast.


Päriliku hemokromatoosi ülevaade\nLapsed vajavad oma dieedil rauda, mistõttu enamik vanemaid püüavad veenduda, et nende lapsed söövad rohke rikkaid toitu iga päev. Raua puudumisel satuvad nad rauapuuduse aneemia ohtu.\nMis juhtub, kui sa saad liiga palju rauda?\nÕnneks ei ole see probleem enamiku laste jaoks, kuna nende keha reguleerib, kui palju rauda nad imenduvad ja säilitavad. Kuid kui neil on hemogromatosoos, geneetiline haigus, mis võib olla lapse vanematelt pärinev, võib laps imenduda liiga palju rauda, mis viib ekstra maksa, südame, kõhunäärme ja muude organite ladustamiseni.\nHemokromatoosiga seotud märgid, sümptomid ja probleemid võivad lõpuks hõlmata järgmist:\nliigesevalu (artralgia) ja artriit\nsüdameprobleemid, sealhulgas südamepuudulikkuse ja arütmiaga seotud kardiomüopaatia\nmaksahaigus, maksa suurenemine (hepatomegaalia), tsirroos ja maksapuudulikkus\nhalli või pronksist naha värvimuutus\namenorröa (perioodi puudumine)\nEnamikul hemochromatoosiga lastel pole sümptomeid, kuigi sümptomid võivad tekkida palju hiljem elus, kuna ekstra raua koguneb oma kehasse.\nKuna hemokromatoosi põdevatel lastel pole sageli veel mingeid sümptomeid, võib neid diagnoosida raskeks. Üldine stsenaarium on see, et vanemat lähedast sugulast diagnoositakse hemochromatosis ja siis, kuna see on geneetiline haigus, testitakse teisi pereliikmeid.\nSeega võib tema lapsehoidjalt lastel olla enne tema sümptomeid võimalik kontrollida ainult tema perekonna ajalugu.\nHemokromatoosi testimine võib hõlmata vereanalüüse, et mõõta raua kogust lapse kehas, sealhulgas otsida:\nkõrgendatud transferriini küllastumine\nsuurenenud seerumi rauda\nraua seondumisvõime vähenemine (TIBC)\nEnamikus laborites nimetatakse seda rauapaneeliks.\nHemokromatoosi geneetiline testimine\nSamuti on võimalik teha geneetilisi uuringuid, et otsida defektset geeni (HFE geen), mis põhjustab päriliku hemokromatoosi, sealhulgas C282Y, H63D ja S65C mutatsioone. Muteeritud HFE geenide kahe eksemplariga lapsed omavad hemokromatoosi (neil on kõige rohkem sümptomite oht, kui neil on sama eksemplar sama muteerunud geeni), samas kui neil on ainult üks muteerunud geenidest, siis on need kandjad ja ei tekita ühtegi hemoglobuliini sümptomeid.\nLaste geneetilise testimise roll on mõnevõrra vastuoluline. Pidage meeles, et Ameerika Pediaatriaakadeemia teatab, et "geneetilise testimise tõttu haigestumuse või suremuse vähenemine pole tõestatud paljude haigusseisundite puhul, mille puhul on olemas eelsoodumuslikud uuringud" ja et "teadlikkus suurenenud riskistaatusest võib käivitada ebasoodsad psühholoogilised vastused ja potentsiaalselt diskrimineerimine kindlustusandjate, tööandjate või teiste poolt. "\nÜldiselt soovitab paljude haigusseisundite, sealhulgas hemochromatooside korral geneetiline testimine kõrvaldada, kuni laps on täiskasvanu või oskab teha pädeva ja informeeritud otsuse.\nTeine hea põhjus geneetilise testimise ärajätmiseks on see, et ainult umbes 50% inimestest, kes testivad positiivselt hemochromatosis, kannatavad tegelikult sümptomid.\nTeisest küljest, riikliku inimgenoomi uurimisinstituudi eksperdid leiavad, et "kuna varajane diagnoos tähendab varajast ravi ja tõhusat haiguste ravi, võib see olla kasulik riskirühmade tuvastamiseks." Samuti väidavad nad, et "geneetilisi uuringuid peetakse kasulikuks paaride jaoks, kes kavatsevad perega koos käia".\nÜldiselt tuleb lapsi tavaliselt hemokromatoosi testimiseks kaaluda ainult juhul, kui:\nmõlemal vanemal on hemokromatoos (lapsel on ka hemochromatoos)\nüks vanem on hemochromatosis ja teine on kandja hemochromatosis (50% tõenäosus, et lapsel on hemochromatosis)\nmõlemad vanemad on hemokromatoosi kandjad (25% tõenäosus, et lapsel on hemokromatoos)\nKui vanem ei ole geneetilise testimise jaoks kättesaadav, võite hinnata inimese riski hemokromatoosi geenide tekkeks sõltuvalt sellest, milline pereliige on hemokromatoosi:\nkui teie tädi või onu on hemochromatosis, siis teie võimalus, et mõlemad geenid hemochromatosis on umbes 1%\nkui teie vanematel on hemochromatosis, siis teie võimalus saada mõlemat geeni hemokromatoosi korral on umbes 5%\nkui teie vend või õde on hemochromatosis, siis on teie võimalus, et mõlemad geenid hemochromatosis on umbes 25%\nJa pidage meeles, et paljud eksperdid soovitavad, et geneetiline testimine oleks reserveeritud täiskasvanud perekonnaliikmetele, kellel on hemokromatoos, selle asemel, et teha perekonnas lastele geneetilisi uuringuid.\nSamuti, kui üks vanematel on hemochromatosis ja seejärel mõni teine vanem on geneetilise testimisega ja on näidanud, et see on hemokromatoosi geenide suhtes negatiivne, siis pole tõenäoliselt vaja lapsele katsetada, sest ta on lihtsalt kandja. Kui üks vanematest on vedaja ja teine vanem on negatiivne, võib mõnel hetkel lapsel olla katsetamine, et näha, kas ta on vedaja.\nHemokromatoosi peamine ravi on terapeutiline flebotoomia, mille käigus patsiendil eemaldatakse igal nädalal osa verest (ligikaudu 500 ml). Kuna nende keha sees olev raua on nende vere, on see hea viis saada oma kehast ekstra rauda, mis muudab verd.\nTeised ravimeetodid võivad hõlmata keldeeravi deferoksamiini ja piiratud rauava toiduga, rauda sisaldavate vitamiinidega, C-vitamiiniga (mis võib suurendada raua imendumist), alkoholi ja toores karpide (tänu bakterite infektsioonide riskile toores karpid) .\nMida peaks teadma päriliku hemokromatoosist\nPäriliku hemokromatoosi kohta on veel järgmised asjad:\nPärilik hemokromatoos on autosoomne retsessiivne geneetiline häire ja see on kõige sagedamini Põhja-Euroopa päritolu inimestel.\nÜks igast 8-12-st inimesest on hemochromatoosi kandja, kuid kuna mõlemad vanemad peavad olema kandjad ja igaüks peab kandma hemoglobuliini geeni oma lapsele, on enamiku laste jaoks hemoglobuliini tekke oht madal.\nKui lapsel on hemokromatoosi ohus ja te otsustate edasi lükata geneetilise testi, võite kaaluda regulaarset vereanalüüsi (iga kahe kuni viie aasta järel), sealhulgas seerumi rauda, TIBC, transferriini küllastust ja ferritiini taset, et veenduda, et ta on Raua ülekoormuse märke ei arene.\nMuud tüüpi hemokromatoosid hõlmavad noorukite hemokromatoosi ja vastsündinute hemokromatoosi.\nMaksa biopsia rauasisalduse mõõtmiseks maksas võib osutuda vajalikuks, kui lapsel tekib või on kahtlus, et tal on hemokromatoos.\nHematoloog ja / või gastroenteroloog võib olla kasulik, kui arvate, et teie lapsel on hemokromatoosi oht.\nHeeney MM. Raudne homeostaas ja pärilikud rauakoormuse häired: ülevaade. Hematol Oncol Clin North Am 01-dec-2004; 18 (6): 1379-403\nHoffman: Hematoloogia: aluspõhimõtted ja praktika, 4. väljaanne.\nNational Human Genome Research Institute. Päriliku hemikroromatoosi õppimine. Juurdepääs mai 2016.\nNelson jt, Ameerika Pediaatriakomitee bioeetikaasutus: pediaatrias geneetilise testimisega seotud eetilised probleemid. Pediatrics (2001) 107: pp. 1451-1455.\nNoorte laste lihasdüstroofia sümptomid\nPeavalud ja ninaverejooksud lastel\nInhaleeritavad kortikosteroidid kui astma ravivõimalused\nMis on emakakaela düsplaasia?\nKuidas ravida kõrge hüppeliigese tupe\nMida peate teadma koronaararteri haigusest\nMida peaks teadma Arava kohta


Joel Lobjakas - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nmetsamajandus, metsandus, METSAKINNISTUTE OST, RAIEÕIGUSE OST, METSAKAVA KOOSTAMINE, METSAKASVATUS, PÕLLUMAADE OST\nRollid: juhatuse liige, asutaja, osanik, dokumentide hoidja\nALFA MOVEMENT OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nALFA MOVEMENT OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Taavi Lellep , Karlos Airapetjan ja Joel Lobjakas , seda juhtima hakkasid. Taavi Lellep oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 10 aastat, Karlos Airapetjan 6 aastat ja Joel Lobjakas 7 aastat. ALFA MOVEMENT OÜ valdkond on muu mujal liigitamata koolitus. Samas...\nUuetoa kinnistu sai uue noore metsa - Metsameister 03.03.2022\nSuvise kontrolli käigus võib rõõmustada ja näha, et langid on igati viisakad. Raietöö teostatud korralikult - pole kõrgeid mände ja üleliigset oksasodi. Laoplats on samuti jäetud korda. Istutus paistis suvel kasvavat kenasti, kuid soovitame kindlasti hinnata kultuurihoolduse vajadust enne 2021 / 2022.a...\nArujaani metsaprojekt Türi vallas - Metsameister 03.03.2022\nRaietööd on teostatud nõuete kohaselt. Küll aga täheldasime lanki kontrollides mõningat ulukikahjustust. Tuleval aastal planeeritava kultuurihoolduse käigus on mõistlik teha ülevaade, kui palju noori puid on saanud kahjustada ning, kas on juurdeistutamise...\nJoel Lobjakas tegutseb aktiivselt 5-s ettevõttes.\n2022 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 33 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 2 236 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 403 056 €, tööjõumaksud 142 056 € ja maksustatav käive 1 318 992 €.\nTelefon (+372) 51932065\nKäibed kokku (2022) 12 490 010 €\nBilansimaht (2022) 3 854 782 €\nEESTI METSAMEISTER OÜ Juhatuse liige 5 930 punkti\nUNIPLEX OÜ Juhatuse liige 950 punkti\nEESTI METSAMEISTRI METSAHALDUS OÜ Juhatuse liige 890 punkti\nALFA MOVEMENT OÜ Juhatuse liige 780 punkti\nADRAMAA-HERNEPÕLLU AIANDUS OÜ Juhatuse liige 610 punkti\nSMARTBROKER OÜ Logi sisse\nUNIPLEX OÜ Logi sisse\nEESTI METSAMEISTRI METSAHALDUS OÜ Logi sisse\n3X CAPITAL OÜ Logi sisse\nCARBON OFFSET OÜ Logi sisse


Keskkonnaamet avab keskuse ohustatud liikide kaitsmiseks - Põllumajandusuudised\nAutor: Meelika Sander-Sõrmus • 20. detsember 2013\nKeskkonnaamet avab keskuse ohustatud liikide kaitsmiseks\nTäna, 20. detsembril, avas Keskkonnaamet Matsalu rahvuspargis ohustatud liikide taastamis- ja rehabilitatsioonikeskuse, mille eesmärgiks on võimekuse tagamine kaitsealuste liikide taasasustamiseks ning õlireostuses kannatada saanud loomade puhastamine.\n„Projekt algas 2011. aastal ning selle käigus renoveeriti Matsalu rahvuspargi endine kontorihoone ning soetati vahendeid ohustatud liikide kasvatamiseks ning uurimiseks. Keskuse loomisega on nüüdseks loodud valmisolek kõrede ettekasvatamiseks kõre asurkondade päästmiseks, säilitamiseks ja taastamiseks Eestis. Hoones on head võimalused Eestis haruldaste käpaliseliikide nagu rohekas õõskeel ja Ruthe sõrmkäpp seemnetest paljundamiseks ning kasvatamiseks nende populatsioonide taastamise eesmärgil. Keskuses asuvad ka eraldi ruumid veelindude õlist puhastamiseks ja rehabilitatsiooniks õlireostuse korral,“ ütles Keskkonnaameti Hiiu-Lääne-Saare regiooni looduskaitse bioloog Ilona Lepik.\nKeskkonnaamet pakub avatava hoone kasutamiseks koostöövõimalusi teadusasutustele ning kõikidele looduskaitseorganisatsioonidele, kes soovivad tegeleda ohustatud liikide kaitsega.\nProjekti "Ohustatud liikide taastamis- ja rehabilitatsioonikeskus Matsalu rahvuspargis" eelarve on kokku 426 929 eurot ning rahastusallikaks Euroopa Regionaalarengu Fondi „Riikliku struktuurivahendite kasutamise strateegia 2007-2013“ ja sellest tuleneva „Elukeskkonna arendamise rakenduskava“ prioriteetse suuna „Säästva keskkonnakasutuse infrastruktuuride ja tugisüsteemide arendamine“ meetme „Kaitsealade looduskaitselise infrastruktuuri arendamine, riiklikud investeeringud“ programm.


PP: eksursioon Vene filmimuusika maailma\nKontsertprogramm "17 kevadist hetke" toob publiku ette parimad muusikapalad nõukogude filmiklassikast.\nLauludega vaheldumisi katkendid filmidest\nProgramm koosneb seitsmeteistkümnest laulust, mida esitavad nii lauljad kui ka näitlejad. Lauludega vaheldumisi näeb lavale paigutatud ekraanilt katkendeid nimetatud filmidest ning kuulda saab teemakohaseid kommentaare, mis aitavad laulude tagamaad avada.\nHariva ülevaate ühe ajastu filmimuusikast pakub kontsert kõigile. Mäeotsa sõnul on tegemist põneva materjaliga nii nende vaatajate-kuulajate jaoks, kellele need filmid on korduva vaatamise tulemusena pähe kulunud, kui ka inimestele, kes ei pruugi neid näinud olla. "Need laulud on omaette klassika. Mingist servast on need ikka inimeste teadvusesse imbunud, sest nad on ikkagi väga kuulsad olnud. See kontsert võiks tekitada ahhaa-elamuse, et vot sealt või teisest filmist need laulud ja episoodid pärit ongi," arvas Mäeots.\nMuusikapalad valitud kultusfilmidest\nTähenduselt sama võimsatele Eesti filmiklassika analoogidele mõeldes on kontserdikavasse valitud lood filmidest, mis on vähemalt sama kaalukad nagu "Viimne reliikvia" ja "Siin me oleme" - midagi kultusfilmide sarnast, mida ikka ja jälle uuesti vaadatakse, olgugi et iga järgmine lõik on juba teada.\nKontserdi õnnestumiseks ühendavad oma jõud nii lauljad, muusikud kui ka näitlejad. Solistidena astuvad üles tunnustatud lauljatar Gerli Padar, temperamentne näitleja Ülle Lichtfeldt ning lisaks näitlemisele ja laulmisele ka stepptantsuga kuulsust kogunud Aleksandr Ivaškevitš. Kaasa teeb ka näitleja ning parodist Eduard Toman.\nInstrumentaalset tuge kogu sellele pillerkaarile pakub Toomas Lunge bänd.\nStirlitzit kontserdilaval ei näe\n"17 kevadist hetke" on eelkõige kontsert, mida on ilmestatud lavastuslike elementidega, kuid tegelaskujusid filmidest korraldajad lavale ei too. "Stirlitzit meil seal kohal ei ole. Me ei hakka filmirolle maha mängima, küll aga loome erinevate vahenditega ajastu attitude'i ja maname esile tausta, millesse need laulud sobiksid," teadustas Mäeots.\nKõik laulud kõlavad venekeelsetena ehk originaalkeeles, lisanduvad eestikeelsed selgitavad vahetekstid.\n"Kindlasti on kogu kontsert väga hingeline ja hingestatud. Need on meloodilised ja südamlikud lood ning Vene muusika on juba oma olemuselt väga puudutav. Ja eks nostalgia on ka muidugi märksõnana omal kohal," arvas Mäeots.