Eipre: Pertelson kukkus oma võttest selili - ärileht.ee\nEipre: Pertelson kukkus oma võttest selili\nArigato spordiklubi jätkab tegutsemist.Arno Mikkor\nSelgub, et varasemad kliendisuhted pankrotihalduri ja pankrotiavalduse esitanud võlausaldaja vahel jätab kohus pankrotihalduri nimetamisel arvestamata.\nPankrotihalduri nimetamiseks piisab, kui nimetamise hetkel ei ole kehtivaid kliendilepinguid.\nNii näiteks ei pea Pärnu maakohtu pressiesindaja Elo Kirsipuu oluliseks asjaolu, et Haabersti Perespordikeskuse AS-i pankrotihalduriks nimetatud Terje Eipre on varem olnud sama pankrotipesa suurima võlausaldaja ja ühena pankrotiavalduse esitanud Eesti Talleksi vandeadvokaat.\n„Advokaat esindab klienti õigusabilepingu alusel ja kohtule teadaolevalt selliseid lepinguid vandeadvokaadist pankrotihaldur Terje Eipre ja Haabersti Perespordikeskuse AS võlausaldajate vahel ei olnud,“ rääkis Kirsipuu. Tema sõnul kinnitas ka pankrotihaldur kohtule, et ta on sõltumatu võlgnikust ja võlausaldajatest, millest järelikult piisas.\nSamas on praegu kestmas eelmise aasta 2. detsembril alanud kohtuprotsess, mis „seedib“ Arigato ehitanud Celander Ehitus OÜ taotlust Terje Eipre pankrotihalduri kohustuste täitmise kontrollimiseks ja kohustuste rikkumise tuvastamisel tema kohustustest vabastamiseks.\nKirsipuu sõnul jättis maakohus pärast materjalide ja pankrotihalduri selgitustega tutvumist tänavu 30. jaanuaril Eipre pankrotihalduri kohalt vabastamata. Praeguseks on ehitusfirma esitanud määruskaebuse Tallinna ringkonnakohtule, kes asja edasi menetleb.\nEelmise nädala lõpus kirjutas aripaev.ee, et endine tippjudokas ja Arigato spordiklubi rajaja Indrek Pertelson on Terje Eipre kohta advokatuuri aukohtusse kaebuse esitanud, kuna Eipre olevat mitmel toolil istudes Eesti Talleksit juhendanud spordikeskuse pankrottiajamisel.\nAdvokaatide kutseühingust kinnitati ka täna, et ühtegi kaebust Terje Eipre kohta pole sel nädalal nendeni jõudnud. Nagu selgub, on advokatuuri aukohus Eipre tegevuse osas alates 2007. aastast algatanud menetluse ühe kaebuse suhtes. Menetlus on aga käimasoleva kohtuvaidluse tõttu peatatud. Ühtegi meneltust Indrek Pertelsoni või Haabersti Perespordikeskuse AS-iga advokatuuri kinnitusel algatatud pole.\nSarri: Pertelson valetas inimvõimete piiril (7) 12.04.2009\nPertelson kaebas pankrotihalduri advokatuuri aukohtusse (7) 12.04.2009\nMillest selline segadus advokatuurile esitatud või esitamata jäetud kaebuse kohta võis tekkida, Indrek Pertelson arileht.ee-le ei kommenteerinud.\nEipre sõnul pole siin aga muud kommenteerida, kui seda, et Pertelson „jäi oma järjekordse valega lihtsalt vahele ja kukkus oma võttest selili“.\n„Pertelson hoogustub keskmiselt korra kvartalis ja alati tuleb ta välja mingi uue teooria ja süüdistavate nimedega. Kõik see on paljasõnaline katse juhtude tähelepanu eemale endaga seotud tehingutelt, millega tegelevad uurimisorganid,“ ütles Eipre arileht.ee-le.\nEipre ei täpsustanud, millistel ajaperioodiel on ta Eesti Talleksi vandeadvokaat olnud, viidates advokatuuriseadusele, mis kohustab advokaati hoidma kliendisaladust.\n„Minul on Eesti Talleksiga olnud oluliselt vähem kokkupuuteid, kui Indrek Pertelsonil Eesti Talleksiga,“ sõnas Eipre.\nRiigiteataja andmetel esindas Eipre Eesti Talleksit näiteks riigikohtus 2003. aastal, mil Eesti Talleks nõudis kohtult Kristiine linnaosas välja antud kauplemisloa tühistamist ning Tallinna säästva arengu ja planeerimise ameti toimingu õigusvastaseks tunnistamist.\nPertelsoni sõnul nõustas Eipre Eesti Talleksit ka 2008. aasta aprillis.\nEipre ise Haabersti Perespordikeskuse pankrotihalduri kohale asudes huvide konflikti ei näinud. „Ei näinud, sest huvide konflikt puudub,“ kinnitas ta.\n* Spordiklubi Arigato nurgakivi panek 21. novembril 2006. aastal. Hoone maksumuseks ennustatakse üle 75 miljoni krooni. Kompleksi omaniku Haabersti Perespordikeskuse AS-i omanikeringi kuuluvad Pertelsoni firma Sentimento ja AS Eesti Talleks. Arigato spordiklubi uksed plaanitakse avada 2007. aasta suve alguses.\n* 29. juunil 2007. aastal peab Arigato sarikapidu. Kompleksi avamine lükkub 2007. aasta sügisesse.\n* 10. septembril avab Arigato suurejooneliselt uksed.\n* Aprillis 2008 selgub, et Arigato on maksuametile võlgu ligi pool miljonit krooni, ning Äripäeva andmetel tasub Eesti Talleks spordiklubi laene ja liisinguid. Pertelson usub, et võlad saavad makstud umbes kuu aja jooksul ja ta nimetab miljonitesse küündivaid võlgu kasvuraskusteks. Esialgselt 70–75miljoniliseks hinnatud hoone ehitusmaksumus kasvab umbes 50 miljoni krooni võrra.\n* Mais keerab Eesti Gaas Arigato spordiklubi gaasikraani, sest klubi on tarbimise eest mitu kuud võlgu.\n* Juuni algul ülteb Pertelson, et otsib spordiklubile investorit.\n* 4. juulil algatab Pärnu maakohus Arigato pankrotimenetluse.\n* 25. augustil kutsub Haabersti perespordikeskuse nõukogu Indrek Pertelsoni juhatuse esimehe kohalt tagasi.\n* Pärnu maakohus kuulutab 27. augustil AS Floorini ja AS Eesti Talleksi nõudel välja spordiklubi Arigato pankroti. Pankrotihalduriteks määrati Sirje Tael ja vandeadvokaat Terje Eipre.\n* Oktoobris läheb spordiklubi vara oksjonile alghinnaga 94,35 miljonit krooni. Kinnistul lasub ka kaks hüpoteeki, 86,6 miljonit krooni Eesti Talleksi kasuks ja 17,5 miljonit krooni Celander Ehituse kasuks. Haabersti Perespordikeskus võlg küündib 175 miljoni kroonini. Pankrotistunud spordiklubi Arigato varad ostab alghinnaga Eesti Talleks.\n* 2009. aasta märtsis-aprillis alustab politsei alustas kriminaalmenetlust pankrotti läinud Arigato spordiklubi haldaja AS Haabersti Perespordikeskuse suhtes. Muuhulgas esitab pankrotihaldur uurimisorganitele ekspertiisi, mis näitab, et spordiklubi ehitus on esialgselt planeeritust ning ka turuhinnale vastavast hinnast läinud 22 miljonit krooni kallimaks. Ühtlasi on tekkinud kahtlus, et Indrek Pertelson on Arigato juhatuse liikmena võtnud ettevõtte kontolt välja kaks miljonit krooni sularaha.\n* 9. aprillil kutsub Pertelson kokku pressi, kus kinnitab, et kaks miljonit ei ole kuhugi kadunud ning kõik dokumendid raha kohta on olemas. „Ettevõtte arvelt kindlasti võeti sularaha välja, aga finantsküsimuste eest vastutas Margus Dintšenko,” rääkis Pertelson. Pertelson ütles muuhulgas, et Haabersti Perespordikeskuse ASi pankrotihaldur juhendas mitmel toolil istudes Eesti Talleksit spordikeskuse pankrottiajamises.\n* ASi Eesti Talleks juhatuse esimees Andres Sarri nimetas Pertelsoni süüdistusi meeleheitlikuks katseks juhtida tähelepanu eemale enda tegevuse tõttu tekkinud kriminaalasjadelt.\nPertelson ei tea kadunud kahest miljonist midagi\nPertelsoni firma võeti politsei uurimise alla


★★★ Kivimaja Mallorca linnas ★★★\nMallorca on suurepärane puhkusekoht. See on saar, mis asub Vahemerel, mis on osa Baleaari saartest ning on ajaloo kogenud ja veini valmistamiseks hästi tuntud. Samuti oli veinikelder 200 aastat vana, kahe korruse maja, mis asus Binissalemi mägiküljel. Engel & Völkers Mallorca, selle kinnisvara müünud kinnisvaraettevõte, pani selle 2005. aastal renoveerimisele. Selle tulemusena on nüüd uus torustiku uus elekter ja kõik kaasaegsed rajatised, nagu keskne põrandaküte ja kliimaseade.\nSee maja on suurepärane näide traditsioonilistest ehitusmaterjalidest nagu suured kivimiskivid, marmorplaadid ja pika tugev puitkiud, mis toetavad ja tugevdavad tänapäeval kogu ehitust, mis on meie kodude elavdamiseks oluline osa.\nTore siseruumide kaared muudavad üleminekut ühelt ruumidelt teisele.Kuidas funktsioone ei unustata kaunistamisel. Seega on elutoas töötatav kamin koos tumedat värvi lehtpuu lauaga ja renoveeritud kapid, avatud kiviseinad, mis annavad meile vihje kuidas inimesed elasid peaaegu 2 sajandit tagasi.\nNüüd on see 2,368 ruutjalga kodus neli magamistuba, magamistoas on garderoob, vannituba ja vaatega terrassile, kõrgekvaliteetsetesse vannitubadesse ja keraamilistesse plaatidesse ning köök, mis on varustatud parimate moodsate seadmetega ja kontrastsed valged kapid, millele on lisatud must graniidi loendur.\nSeintele riputades leiame ka traditsioonilisi maalisi, mis on ühendatud kaasaegsemate viimistlusstiilidega, kaasa arvatud originaalset sisekujundust käsitlevad muud kunstiobjektid, mis on mõeldud selleks, et säilitada traditsiooniline asjade tegemise meetod ja kohalik võlu. Kõik see võib olla teie jaoks 1,57 miljardit dollarit.


Seksuaaltervise ekspert: “Beebipillide eelnev tarbimine ei mõjuta lapsesaamist” | Buduaar\nSooviksin teada täpsemalt “roosa pilli ” ehk Yasminelle pillide kohta. Olen lugenud, et need pidid olema väga head, eriti noorematele naistele. Kas seda saab ka apteegist või ainult naistearsti käest? Palju see hind umbes oleks? Mõju? Kõrvalnähud?\nYasminelle puhul on tegemist ühe variandiga rasestumisvastastest pillidest. Kõik pillid sisaldavad kahte tüüpi naissuguhormooni: östrogeeni ja gestageeni. Pillide erinevus ongi kas östrogeeni koguses või gestageeni tüübis. Erinevatele inimestele võivad sobida erinevad pillid ja seda saab paraku teada alles siis, kui olete juba neid kasutama hakanud. Pille saab alati ainult arstiretsepti alusel. Yasminelle hind kaheks kuuks 50% soodustusega tuleb unbes 190–200 krooni. Soodustuseta maksab üks kuu umbes 165 krooni. Peamine mõju, mida ootame ja millele tähelepanu pöörame, on rasestumisvastane – see on nagu kõigil teistelgi pillidel õigel võtmisel praktiliselt 100%. Kõrvalnähud võivad samuti esineda nii nagu kõigil teistelgi. Sagedamini on nad esimestel kasutuskuudel ja edaspidi taanduvad. Kui mõni ebameeldiv kõrvalmõju jääb pikemaks püsima, peab sellest oma naistearstile rääkima. Sellisel juhul on abi pillide vahetamisest. Harvadel juhtudel esineb iiveldust, peavalu, rindade hellust, kaalu langust või tõusu ja meeleolu muutuseid. Mõned pillikasutajad võivad tunda ennast vähem seksikana. Vahel võib pillide kasutamise esimestel kuudel esineda ebaregulaarset vereeritust. See on tõenäolisem, kui kasutada madala östrogeenidoosiga pille. Midagi ohtlikku taoline vereeritust endast ei kujuta. Pillide rasestumisvastane kaitse pole kehvem. Kui vaheveritsused ei taandu esimese 3 kuu vältel, peaks sellest jällegi rääkima oma naistearstiga ja kasu oleks pillide vahetamisest. Mõnele naisele kombineeritud pillid ei sobi. Nende naiste väl\njaselgitamiseks esitab arst kindlad küsimused. Kui pille kasutada ei saa, soovitab arst mõnda teist rasestumisvastast vahendit. Pillid on vastunäidustatud ka trombiriski korral. Noortel naistel esineb seda väga harva. Selle väljaselgitamiseks esitab arst jällegi kindlad küsimused. Trombirisk on suurem suitsetajatel, eakatel, suhkruhaigetel, kõrgenenud vererõhu, ülekaalulisuse ja päriliku eelsoodumuse korral. Kui tekib kahtlus, et tegemist võib olla päriliku eelsoodumusega, saab riski astet spetsiaalsete vereproovidega täpsustada.\nKui plaanin alustada seksuaalelu (on kindel partner), siis kas peaksin pöörduma naistearsti juurde pillide retsepti saamiseks või peaks esialgu piirduma ainult kondoomiga? Kumb on turvalisem, kas kondoom või pillid? Olen lugenud ka plaastrite kohta, kuna pillidega võin ma need lihtsalt ära unustada, aga väga paljud väidavad, et plaastrid on ohtlikud ja võivad trombe, asju tekitada. Kas see vastab tõele? Ja samas, kas oleks äkki parem, kui ma pillide asemel hakkaksin kasutama plaastreid, kas nende mõju on sama tugev?\nOlete väga tubli, et mõtlete rasestumisvastste vahendite peale juba enne seksuaalelu alustamist. See näitab, et olete vastutustundlik ja tubli inimene. Kondoomi kasutatakse eeskätt kaitseks seksuaalsel teel levivate haiguste vastu. Kindla rasestumisvastase kaitse annavad hormonaalsed rasestumisvastased vahendid. Kui soovite ennast kaitsta nii haiguste kui rasestumise vastu, siis on kõige parem topeltkaitse – kondoom (kaitseks haiguste vastu) ja hormonaalne rasestumisvastane vahend (kaitseks soovimatu raseduse vastu). Pillidel ja plaastril ei ole muud vahet, kui hormoonide manustamise viis – pillidel suu kaudu ja plaastril läbi naha. Mõlema rasestumisvastane efektiivsus on õigel kasutamisel praktiliselt 100%. Samuti on ühesugused ka kõrvalmõjud. Nende kohta saate lugeda eelmisest vastusest.\nMillised pillid on parimad?\nEi ole häid ega halbu pille. Pillide erinevustest kirjutasin esimese kirja vastuses. Enamus naistele sobivad kõik pillid. Mõned naised peavad sobiva pilli leidmiseks veidi vaeva nägema. Ka sellest, milliseid kõrvalmõjusid võib olla, mille puhul ja kui kiiresti peaks mõtlema pillide vahetamisele, kirjutasin esimeses vastuses.\nTere! Milliseid rasestumisvastaseid tablette kasutada peale sünnitust ja millal võtma hakata? Imetan last ja päevi veel pole, kas siis saan võtta tablette?\nKui Teie sünnitusest ei ole veel möödas kuut kuud (laps ei ole üle 6 kuu vana), Teil ei ole olnud veel ühtegi menstruatsiooni ja Te toidate ainult rinnaga (piima on piisavalt), siis ei pea muretsema soovimatu rasestumise parast. Kui kasvõi üks nendest tingimustest on rikutud, siis on rasestumine juba võimalik. Rinnaga toitmise ajal saab kasutada pille, mis sisaldavad ainult ühte naissuguhormooni – gestageeni. Eestis on neid saadaval ainult ühe nimetuse all – Cerazette. Retsepti saamiseks peaksite pöörduma oma perearsti või naistearsti poole.\nTere, ma olen kasutanud pille 1,5 aastat. Lõpetasin pillide võtmise ja nüüd tuleb mul sellist läbipaistvat lima suhteliselt palju. On see normaalne? Võin ma pille järgmisest kuust uuesti võtma hakata?\nTupe voolus võib eriti just menstruatsioonitsükli keskel, kui toimub munaraku vabanemine munasarjast ehk ovulatsioon, muutuda venivaks ja läbipaistvaks. See on normaalne. Võite ikka hakata uuesti pille võtma.\nTere! Lõpetasin aasta tagasi pillide võtmise ära, tekkis soov rasestuda, aga ei ole veel õnnestunud. Loomulikult kadus koos pillidega seksiisu, mis ei ole tagasi tulnud, ainuke hea asi oli see, et muutusin numbri võrra rinnakamaks. Pillide ära jätmisega kadusid ka rinnad, muutusid veel väiksemaks, kui enne olid olnud, masendus oli suur. Alustasin pillidega veel korra, kuid lõpetasin jälle ära, ma kohe tundsin, kuidas kõik sisse söödud toit reite ja tagumiku külge hakkas, tselluliit hakkas vohama hullemini kui kunagi varem. Ma üldiselt oma kogemusest ei soovitaks noortele pille, kes on alla 18. Katsuge ikka ilma hakkama saada, jumal teab, kellel mis asi ja kuna välja lööma hakkab. Mina põen endiselt seda, et ei ole veel rasedaks jäänud, kuigi pillidega lõpetasin juba aasta tagasi.\nKui pillide kasutamise ajal tekib ebameeldivaid kõrvaltoimeid, siis peab sellest oma arstile rääkima. Kõrvaltoimed, mis on tingitud pillidest, lõppevad siis, kui pillide võtmine lõpetada. Pillid ei mõjuta tulevast lapsesaamist. Naine jääb rasedaks tavaliselt aasta jooksul, kui alustab regulaarset seksuaalelu ühe kindla partneriga kaitsevahenditeta ja sooviga last saada. See ei sõltu sellest, kas eelnevalt on kasutatud mingisuguseid rasestumisvastaseid vahendeid või mitte. Kui rasestumist aasta jooksul ei toimu, tuleks pöörduda oma naistearsti poole, et vajadusel saaks alustada uuringuid. Uuringutega peab nõus olema ka partner, sest rasestumine on paari probleem ja tegelema peab nii naise kui mehega.\nOlen elukaaslasega koos elanud 2 aastat, koos oleme olnud 3 aastat. Minu seksuaaliha oleks nagu viimasel kahel aastal kuhugi kadunud – see langes kokku siis, kui meil olid probleemid (ta pettis), elus olid muutused (palju stressi) ja samas hakkasin ka kasutama järjepidevalt beebipille (Harmonet). Minu küsimus oleks seega see, et kas seksuaaliha kadumine võib olla seotud pillide kasutamisega?\nSeksuaaliha on väga raske mõõta. Kõik meie soovid ja tunded on väga paljudest erinevatest asjadest mõjutatud. Sellepärast ei ole ka ükski pilliuuring suutnud näidata pillide negatiivset või positiivset mõju seksuaalihale.\nTere olen 15-aastane ja olen oma poisiga maganud ning magan ka veel, kas peaksin hakkama kasutama beebipille või jääme kindlaks kondoomidele?\nKondoomid ei ole kaitseks soovimatu rasestumise vastu, vaid just kaitsevad seksuaalsel teel levivate haiguste eest. Kui kondoomikasutaja on veendunud, et rasestumise korral oleks tema kindlaks valikuks lapse saamine, siis ei ole selle vastu ju midagi. Kui kondoomikasutaja on kindel, et rasestumise korral peaks ta raseduse katkestama, oleks mõistlik valida mõni kindlam rasestumisvastane meetod. Alati võib lisaks kindlale rasestumisvastasele meetodile kasutada ka kondoomi, mis kaitseb seksuaalsel teel levivate haiguste eest. Kõige kindlama rasestumisvastase kaitse tagavad hormonaalsed rasestrumisvastased vahendid.\nKas pillide võtmine trombotsütoosi korral on vastunäidustatud? Milliseid teisi variante oleks sel juhul soovituslik kasutada?\nMõtlete nähtavasti trombiriski suurenemist. Selle väljaselgitamiseks peaksite rääkima oma naistearsti või perearstiga. Lisaks trombotsüütide hulga määramisele, tehakse sellisel juhul veel erinevad vere hüübimisega seotud testid. Kui Teil on trombirisk tõusnud, siis kombineeritud pille kasutada ei saa. Sellisel juhul saab kasutada ainult gestageeni sisaldavaid vahendeid (minipillid Cerazette, hormoonspiraal Mirena) ja vaskspiraali.\nMind huvitab see, et kuidas on omavahel seotud pillide ärajätmine (6 aastat olen võtnud) ja juuste tugev väljalangemine? Mida peaksin sellisel juhul tegema?\nPuuduvad uuringud pillide ja juuste väljalangemise seoste kohta. Juuste väljalangemisel võib olla erinevaid põhjuseid, mis võivad olla seotud ainevahetuse, kilpnäärme talitlusega jne. Peaksite oma murega pöörduma perearsti poole.\nTere, sooviksin hakata pille sööma, kuid ei oska kuidagi oma perearstilt retsepti küsida, asi on selles, et arsti näol on tegu 63-aastase vanamutiga, kes näägutab noorte seksi teemal. Kuidas soovitate käituda?\nKui Teile valmistab proleeme oma perearstilt pilliretsepti küsimine, siis on pillide saamiseks ka teisi võimalusi. Näiteks naistearsti vastuvõtud või noorte nõustamiskeskused. Noorte nõustamiskeskuste kohta saate infot aadressil www.amor.ee .\nKüsimus selline, et kas beebipille võib võtta ka siis, kui millegipärast päevi ei ole. Mul on näiteks selline mure, et päevad juba pikemat aega puuduvad (ei tea miks) ja rase ka ei ole. Kas siis saad pille kasutada?\nKui olete kindel, et Te ei saa olla rase, aga menstruatsiooni pole pikalt olnud, siis üheks võimaluseks veritsused uuesti käima panna, ongi pillide võtmine. Seda kasutatakse juhul, kui tütarlaps elab seksuaalelu ja ei soovi rasestuda. Sellisel juhul peaksite hakkama pille võtma ükskõik millisest päevast. Peate lihtsalt teadma, et esimesel pillide võtmisel on pillide rasestumisvastane toime küsitav ja sellepärast peaksite esimesel nädalal kasutama lisakaitseks kondoomi või hoiduma vahekorrast.\nMis võib juhtuda, kui tarbida pikaajaliselt pille ilma pausideta, et seitsmepäevast pausi ei teeks, vaid võtaks koguaeg järjest 21+21 ja vahepeal päevi poleks?\nPille võib võtta järjest ilma 7-päevaseid pause pidamata. Paraku on aga nii, et mida pikemalt Te järjest pille võtate, seda tõenäolisem on, et mingil pillide võtmise ajal tekib ebaregulaarne veritsus. Pillivaba pausi veritsused on paljudele naistele märgiks, et kõik on korras ja muretsemiseks pole põhjust. Pauside vahelejätmist kasutatakse sageli siis, kui veritsus antud hetkel ei ole millegipärast soovitav või kui on tegmist meditsiinilise probleemiga, mille puhul veritsus halvendab inimese tervislikku seisundit või kui pillivaba pausi ajal ägenevad mõned terviseprobleemiga seotud nähud.\nKas pillid rikuvad tervist?\nKui pillide kasutamiseks ei ole vastunäidustusi, siis nad tervist ei riku.\nTahaksin teada, et kuidas mõjutab pillide võtmine laste saamist tulevikus, sest olen kuulnud, et mõni ei saagi pärast lapsi, muutub viljatuks. Kas see oleneb kõik siis inimese pärilikkusest, tundlikkusest või millest? Plaastrit kasutades hakkas mul näiteks intiimpiirkond sügelema ja lõpetasin selle kasutamise ära.\nPillide kasutamine ei mõjuta edasist lapsesaamist. Naine jääb rasedaks tavaliselt aasta jooksul, kui alustab regulaarset seksuaalelu ühe kindla partneriga kaitsevahenditeta ja sooviga last saada. See ei sõltu sellest, kas eelnevalt on kasutatud mingisuguseid rasestumisvastaseid vahendeid või mitte. Kui rasestumist aasta jooksul ei toimu, tuleks pöörduda oma naistearsti poole, et vajadusel saaks alustada uuringuid. Uuringutega peab nõus olema ka partner, sest rasestumine on paari probleem ja tegelema peab nii naise kui mehega.\nTere! Olen kasutanud Yasminelle pille üle pooleteise aasta. Tahtsin seda küsida, et kuidas mõjuvad pillid või üldse pidev tablettide tarbimine südamele ja kas on mõistlik teha mingisugune paus pillide võtmisel, et puhata?\nPillid ei põhjusta südamehaigusi tervel naisel. Riskid tulevad ikka üle trombiriski tõusu ja selle selgitab välja naistearst või perearst pillide esmakordsel määramisel. Pillide võtmisel ei ole vaja pause teha. Kui Teil on pidev vajadus rasestumisvastase kaitse järele, siis peate pille võtma pidevalt ja ei ole mingit põhjust, miks peaksite pillivõtmise katkestama.\nTere! Kas on võimalik, et pillid aitavad kaasa tselluliidi tekkele? Enne kasutamist mul tselluliiti ei olnud, nüüd olen pea 4 aastat järjest pille võtnud ja jalgadel on kohu\ntav apelsinikoor. Toitumisharjumusi pole vahepeal muutnud ning trenni teen sama palju. Samuti on vähenenud seksiisu pillide võtmise ajal, kas selle tõstmiseks annab midagi teha? Lahjemad pillid või muud sellist? Aitäh!\nEi oska leida seoseid tselluliidi ja pillide vahel. Tselluliit on rasva ebaühtlane ladestumine ja pigem on see seotud ainevahetuse ja vanusega. Seksuaaliha on väga raske mõõta. Kõik meie soovid ja tunded on väga paljudest erinevatest asjadest mõjutatud. Sellepärast ei ole ka ükski pilliuuring suutnud näidata pillide negatiivset või positiivset mõju seksuaalihale. Samas, kui inimene tunneb, et kindlalt on tema seksuaalsete soovide alanemisel süüdi pillid, siis võib neid proovida vahetada. Rääkige sellest oma naistearsti või perearstiga.\nOlen 6 kuud kasutanud Mirelle pille. Nüüd viibin 2 kuud kodust ja mehest eemal ja mõtlen, et kas tasuks teha selleks ajaks pillide võtmisesse paus? Varem on Logesti ja Yasminelle pikaajalisel kasutamisel tekkinud peavalud, kuid praegu kaebusi pole. Kas selline paus laseks kehal puhata või oleks mõju hoopis vastupidine – liigne hormoonide kõikumine?\nKui Te ei vaja nende kahe kuu vältel rasestumisvastast kaitset, siis võite pausi teha. Samas ei pea Te seda tegema, kui ei soovi. Kui otsustate pausi kasuks, siis on tähtis, et hakkaksite piile õigel ajal uuesti võtma, et ei tekiks ohtu soovimatult rasestuda. Pillide võtmise lõpetamise järgselt taasub Teie tavapärane menstruatsioonitsükkel.\nTere! Milliseid pille soovitaksite 16-aastasele (saan veebruaaris 17). Mis vähendaks aknet näos ja samas ka kaitseks rasestumise eest ? Midagi, mis ei hoiaks vett kinni.\nKõigil rasestumisvastastel pillidel on positiivne toime nahale. Paraku on inimesed erinevad ja sellepärast sobivad erinevatele inimestele ka erinevad pillid. Noortele naistele soovitame me alustuseks pille, mille östrogeenisisaldus on 20. Vedeliku peetust organismis esineb tavaliselt pillide võtmise esimestel kuudel. Kui tekivad mingisugused kaebused, mis esimese kolme pillivõtmise kuuga ei lahene, tuleks sellest oma naistearstile rääkida ja ta saab sellisel juhul pillid ümber vahetada.\nKasutasin peale sünnitust Cerazettet, nüüd kui imetamise lõpetasin, lõpetasin ka Cerazette kasutamise ja peale seda on seksiisu suurenenud ja ka tuju parem, arst kirjutas mul nüüd Jeanine pillid, kui Cerazettega oli seksiisu langus, kas siis on kindel, et Jeaninega sama kõrvalnäht on?\nSeksuaalihast kirjutasin eelnevates vastustes. Sünnitusjärgselt ja imetamise ajal võib naise sekuaaliha olla alanenud sõltumata pillidest. Kuidas Teile Jeanined sobivad, ei saa enne öelda, kui olete neid võtma hakanud. Kui tekib ebasobivaid kõrvaltoimeid, mis esimese 3 kuuga ei taandu, rääkige sellest oma naistearstile.\nOlen tarvitanud Yasminelle pille veidi üle poole aasta. Nüüd olen märganud, et vahepeal lööks nagu valu rindu. Kui sügavamalt hingata, muutub see tugevamaks, südames ilmselt. Kas see võib kuidagi pillidest tingitud olla?\nKahjuks ei oska ma seda kirja teel öelda. Peaksite oma murest rääkima oma naistearstile. Vajadusel saab ta teha täiendavad uuringud.\nSelline küsimus, lugesin, et kombineeritud pillide kasutamine on rinna- ja emakakaelavähi tekke riskifaktoriks. Kui suur see risk on?\nPillikasutajatel esineb minimaalne rinnavähki haigestumise riski tõus. 10 aastat pärast pillide kasutamise lõpetamist, on rinnavähi risk sama kui naistel, kes pole kunagi pille kasutanud. Rinnavähi peamisteks riskiteguriteks on rinnavähi esinemine lähisugulastel, hilises eas sünnitamine ja kõrge vanus.\nEmakakaelavähk on üks vähestest pahaloomulistest kasvajatest, mille tekkepõhjus on teada – pea 100% juhtudel on selleks papilloomiviiruse nakkus. Hormonaalsed rasestumisvastased vahendid iseenesest vähki ei tekita. Arvatakse, et koos papilloomiviirusega võivad nad tekitada pikaajalisel kasutamisel (üle 5 aasta) soodsa keskkonna emakakaelavähi arenguks. Kuidas ennast papilloomiviiruse eest kaitsta: 1. Hoidu juhuslikest seksuaalvahekordadest; 2. Kasuta kondoomi – kaitseks seksuaalsel teel levivate haiguste, sealhulgas papillomiviiruse eest. Kondoom aitab märgatavalt langetada HPV saamise riski; 3. Ära suitseta; 4. Kontrolli oma tervist regulaarselt arsti juures; 5. Vaktsineeri ennast.\nTere. Kasutasin umbes pool aastat tagasi Linynette pille, vahepeal tegin paari kuuse pausi ja nüüd kasutan esimest kuud Yasminelle pille, kuid pidevalt määrib. Kas see on normaalne pillide puhul või peaksin arsti juurde pöörduma?\nSee on normaalne. Pillivõtmise esimestel kuudel võib esineda ebaregulaarset veritsust. Midagi ohtlikku selline vaheveritsus endast ei kujuta ja see möödub tavaliselt iseenesest. Pillide tarvitamist see ei sega, ka rasestumisvastane kaitse pole kehvem. Kui vaheveritsused ei taandu esimese kolme kuuga, pidage nõu oma naistearstiga, pillivahetusest võib abi olla.\nTere, Olen kasutanud rasestumisvastaseid vahendeid 5 aastat ja sooviksin teada, kas see avaldab kuidagi ka mingit negatviiset mõju lapsele, kui kunagi on soov lapsi saada? Kas oleks vajalik mingi ravimite vahelejätmine ette võtta? Tänan!\nPillide kasutamine ei oma mõju tulevasele lapsele. Rasedaks võib soovi korral jääda kohe peale pillitarvitamise lõpetamist. See ei kahjusta last ega mõjuta raseduse kulgu.\nTere. Sooviksin teada, millised on vask- ja hormoonspiraali plussid ja miinused (peale selle, et hormoonspiraal teeb päevad lühemaks)? Kumba on soovitatav panna, et võimalikud kõrvalmõjud (näiteks tsüstid) oleksid kõige väiksemad? Ja kas ühe või teise spiraali panek võib soodustada ka emakasiseseid kasvajaid või on mittesoovitatav, kui on papilloomviiruse 18-s tüüp? Praeguseks sünnitanud ühe lapse.\nKui soovite edasi kasutada rasestumisest hoidumiseks emakasisest vahendit, siis see, millist eelistada, sõltub enamasti sellest, mida naine soovib ja saab endale võimaldada. Vaske sisaldava emakasisese vahendi rasestumisvastane toime jääb nõrgemaks kui hormooni sisaldaval emakasisesel vahendil (ESV). Hormoon ESV rasestumisvastane toime on praktiliselt 100%. Mõlema ESV puhul võib esineda erinevaid kõrvalmõjusid, tavaliselt küll esimestel kasutuskuudel. Samas enamus naisi talub mõlemat väga hästi. Peamiseks probleemiks vask ESV puhul peetakse menstruatsioonide muutumist vererohkemaks ja pikemaks. Samas paljudel naistel ei põhjusta ta menstruatsioonitsüklis mingisuguseid muutusi. Vask ESV ei mõjuta menstruatsioonitsüklit, seega ei mõjuta ka munasarjatsüstide teket. Hormoon ESV-st vereringesse jõudva hormooni kogus on äärmiselt väike, seetõttu on hormonaalsete kõrvaltoimete (näiteks rindade hellus, peavalu või akne) tekke tõenäosus tagasihoidlik. Umbes 16% naistest võib hormoon ESV kasutamise esimestel kuudel leida munasarja tsüsti, mis hilisemalt taandareneb.\nKui olen alkoholi tarbinud, siis kui nõrgaks pillide mõju läheb? Või kui kaua peab ootama enne vahekorda astumist?\nAlkohol ei mõjuta rasestumisvastaste pillide efektiivsust.\nTere! Kasutan Nuvaringi alles teist kuud. Peale 3 nädalat kasutamist on ühe rõnga vaba nädal. Kui uue rõnga panin sisse reede õhtul, siis kas samal õhtul vahekorda astudes rõngas juba kaitseb?\nKui kasutate rõngast õige skeemi järgi (21+7), olete kogu aeg kaitstud rasestumise eest ja lisakaitset kasutama ei pea. Ka 7-päevase pausi ajal mitte.\nTere! Lõpetasin kõrvalmõjude tõttu hiljuti pillide võtmise (võtsin kokku umbes 2 aastat). Peale lõpetamist esimese tsükli umbes 20 päeval hakkas määrima, määris umbes nädala. Nüüd on tsükli 40-s päev ja õigeid päevi pole tulnud. See on vist normaalne, et esimesed päevad võivad viibida? Kas raseduse võin peaaegu välistada praeguses olukorras (olen alati kondoomi kasutanud)? Millal peaksid õiged päevad algama või siis millal peaksin muretsema/kontrollima, kui päevi endiselt pole? Teine küsimus ka: kui pillidega (Yasminelle) kadus seksiisu ära ja tekkis tujukus, siis kas tasuks proovida muid pille või suure tõenäosusega on ikka samad probleemid (eriti kuna Yasminelle peaks kõige nõrgem olema)? Aitäh!\nVõib tõesti juhtuda, et pillide lõpetamise järgselt võtab menstruatsioonide taastumine veidi aega, vahel isegi kuni 3–4, vahel isegi kuni 6 kuud. See ei ole tervisele ohtlik. Selleks, et päris kindlalt veenduda, et tegemist ei ole rasedusega, võiksite teha rasedustesti. Testid on saadaval apteegis käsimüügis ja nende tegemisel peab järgima juhendit. Test on negatiivne ainult siis, kui teist joont üldse ei teki. Ka õhkõrn teine joon tähendab positiivset testi tulemust. Kui rasedustest on negatiivne, aga menstruatsiooni ikka ei tule, võiksite testi korrata 2 nädala pärast. Kui ka see on negatiivne, siis ei peaks rasedust tõesti olema. Kui menstruatsioonid ei ole taastunud 6 kuuga, pöörduge oma naistearsti poole. Tema saab aidata nad jälle käima. Kui vajate rasestumisvastast kaitset, siis on pillide vahetamine väga hea mõte. Kuna pillid oma koostise poolest veidi erinevad, siis ei pruugi Teil teiste pillidega mingisuguseid kaebusi tekkida. Küsige oma naistearstilt ja proovige kindlasti.\nTere! Tahaks teada, kas peale aastate pikkust tuperõnga kasutamist segab/häirib see lapseootele jäämist? Eelmistest kommentaaridest lugesin, et tabletid mõjuvad vist kuidagi? Aga kuidas selle rõngaga on?\nTuperõngas on samasugune nagu pillid, lihtsalt hormooni manustamisviis on erinev. Nii pillid kui tuperõngas ei mõjuta tulevast lapsesaamist ja ei oma mingisugust toimet tulevasele rasedusele või lapsele.\nArst ütles, et kondoom pole mingi rasestumisvastane vahend ja regulaarses vahekorras olles peab pille sööma. On see tõesti tõsi ja hädavajalik?\nKondoomi ei peeta tõesti mitte niivõrd rasestumisvastaseks vahendiks, vaid just kaitsevahendiks seksuaalsel teel levivate haiguste vastu. Põhjamaades on levinud, et kasutatakse mõlemat kaitsevahendit koos: pille kaiseks soovimatu rasestumise vastu ja kondoomi kaitseks seksuaalsel teel levivate haiguste vastu. See, kas vajate väga kindlat rasestumisvastast vahendit, sõltub teie enda soovidest. On naisi, kes otseselt hetkel ei planeeri rasedust, aga rasestumine poleks ka probleemiks, sest raseduse korral nad sünnitaksid. Sellisel juhul pole ka probleem, kui nad kasutavad rasestumisvastase vahendina kondoomi. Kui Te järele mõtlete ja leiate, et raseduse korral oleks Teie valikuks raseduse katkestamine, siis peaksite kindlasti mõtlema kindlama rasestumisvastase meetodi peale. Kõige kinlamad rasestumisvastased vahendid on hormonaalsed vahendid.\nMina olen kuulnud hormoonspiraali kohta, mida paigaldatakse aastateks ja päevasid sellega ei ole, tahaksingi teada, kas see on kasulik, mugav on ta kindlasti, aga kas ka naise kehale kasulik?\nHormoonspiraali kasutavatest naistest osadel lakkavad igakuised veritsused tõesti. See tuleneb hormoonspiraalis paikneva hormooni toimest emaka limaskestale. Emaka limaskest ei paksene niisama suures ulatuses, kui see muidu igakuiselt toimub, seetõttu on ka igakuine vereeritus kas suhteliselt vähene või puudub üldse. Menstruatsioonide puudumine ei tähenda, et Teil oleks saabunud menopaus. Naissuguhormoonide sisaldus Teie veres jääb endisele tasemele. See ei ole tervisele kahjulik ega ohtlik. Tegelikult võib vahel vähese vereeritusega või puuduv menstruatsioon naise tervisele hoopis soodsalt mõjuda.\nTere, millised vastunäidustused/nõudmised patsiendile on spiraali paigaldamisel? Kas spiraaliga jäävad päevad üldse ära (mitte nii nagu pille võttes)? Kui kaua võib ühte spiraali kasutada? Aitäh.\nEeldan, et küsite hormoonspiraal Mirena kohta. Selleks peaksite pöörduma oma naistearsti poole. Kindlasti soovib ta, et oleks tehtud PAP-test ja kontrollitud emakakael. Erinevatel arstidel ja naistenõuandlatel võib olla veidi erinev reeglistik ja tegevuskava. Osadel naistel jäävad igakuised veritsused ära, teistel jäävad vähese verega määrimised. Spiraal paigaldatakse viieks aastaks. Selle võib loomulikult soovi korral eemaldada ka varem.\nOlen plaastreid kasutanud üle kahe aasta. Kui pika kasutusaja tagant oleks soovitatav pidada pausi? Kas see on üldse vajalik/soovitatav?\nPõhjendamatuid pause ei ole vaja teha.\nKas on soovitav tervise huvides beebipille võtta, või parem on neist hoiduda ja kasutada kondoomi?\nPillid on väga kindel rasestumisvastane vahend. Kui vajate kindlat rasestumisvastast kaitsevahendit, siis on pillid selleks väga head. Kondoom on põhiliselt kaitseks seksuaalsel teel levivate haiguste vastu. Alati võib kasutada mõlemat vahendit korraga.\nKui tütarlapsel ununeb paar tabletti, kas on võimalik rasedaks jääda?\nSellisel juhul võib tõesti rasestuda. Pillide rasestumisvastane toime muutub küsitavaks siis, kui võtate pilli tavapärasest ajast 12 tundi ja rohkem hiljem. Nii et sellise hilinemise puhul on üsna tõenäoline, et kui olla kaitseta seksuaalvahekorras, võib ka rasedaks jääda.\nMinul põhjustavad pillid tugevaid peavalusid ja vasakus neerus on tsüst, mis annab ka valutavaid hetki.\nKui pillide võtmise ajal esineb tugevaid peavalusid, peab sellest oma naistearstile rääkima. Neerutsüsti ja pillide kohta ei oska mingit seost leida.\nTere, olen 16-aastane tüdruk. Mul on poiss, kellega oleme olnud juba pikemat aega ja siiamaani kasutanud kondoomi, kuigi olen mõelnud beebipillidele. Arvan, et hakkan võtma küll, sest parem on karta, kui kahetseda. Kuigi nad võivad orgnismile mõjuda kahjulikult. Milliseid meetodeid teie soovitaksite?\nKõige kindlamad on hormonaalsed rasestumisvastased vahendid. Sellepärast neid soovitangi. Nad ei ole tervisele kahjulikud.


Paide jättis Kalevi endiselt nulli peale - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n30. MÄRTS 2019, 11:23 PREMIUM LIIGA\nPremium liiga nädalavahetus sai alguse täna kell 13 Paides, Paide Linnameeskond alistas 2:0 Tallinna Kalevi.\nAvavoorus Nõmme Kaljule tuule alla teinud Paide oli teises voorus lähedal ka Flora alistamisele, ent kahest mängust on neil kirjas siiski kolm punkti. Kalev on seevastu alustanud hooaega kahe suure kaotusega.\nValdeko Kariste • 30. märts 2019\nEi tea ,kas fantasy vennad on grillima läinud või milles asi ?\nArvo Orlovski • 30. märts 2019


Manfrotto kuulpea MHXPRO-BHQ6 - Statiivipead - Photopoint\nPealeht » Fotokaubad»Statiivid ja tarvikud»Statiivipead»Manfrotto kuulpea MHXPRO-BHQ6\nUus XPRO kuulpea on ideaalne kombinatsioon uudsest ehitusest ja disainist. Sellel on kolmesüsteemne lukustus, mis tagab stabiilse kaamera asendi, reguleeritav hõõrdetugevus ja kaks loodi võimaldavad saada just sellise kadreeringu nagu vaimusilmas kujutled. Uudsed polümeerist rõngad tagavad sujuva liikumise ning kerge magneesiumist ehitus võimaldab seda vaevata kaasas kanda. Lisaks on kuulpeal ka uudse disainiga MSQ6PL kiirkinnitusplaat.\n"Mugav ja funktsionaalne kuulpea, mida saab kasutada nii looduses kui stuudios, tootepildistuslaua taga kui mägimatkadel. Paindlik, töökindel ning samal ajal ka kompaktne ja kerge - lihtsalt ei oska kohe rohkemat soovidagi."\nLoe lähemalt Manfrotto MHXPRO-BHQ6 kuulpea ülevaadet Digitest.ee lehel»


★★★ Invasioonid ja muud lõbusad faktid ★★★\nKuidas jõuluvana krabid tapavad kollase hullu anta järgmiselt. Kuna krabid rändavad kogu saare äärmuslikes arvudes, häirivad nad vältimatult hullu sipelgate asustatud ala. Võttes arvesse, et need sipelgad on äärmiselt agressiivsed, ei võta nad seda vastu ja lasevad nende sipelghape kaitseks. See ei lõpeta mitte ainult lõpuks otse pihustatavaid krabisid, vaid ka neid esimest korda silmaringi, vaid võib ka tappa teisi krabisid, kui nad kõnnivad piirkondades, mis on happega tugevalt pihustatud. Sipelgad on siis õnnelikult kasutada punast krabist kui veel üht oma toiduallikat.\nRothamstedi katsejaamas tehtud uuringute kohaselt võib sõltuvalt mulla kvaliteedist olla ükskõik milline 250 000-17550000 vihmaussi ühe aakri kohta. Madala kvaliteediga pinnas on 250 000 kaugusele lähemal; Hea kvaliteediga pinnas, nagu põllumajandusmaa, on lähemal 1,75 miljonile ussile aakri kohta. See tähendab, et keskmise talumajapidamises, kus on kariloomade arv, ületab maa pinna all olevate usside mass kahtlemata ülemisest liikuvast karjast. See muudab selle veelgi uskumatuks selle, et tavaline aedviljade vihmaussi võib aastas töödelda umbes 10 naela orgaanilist ainet usse kohta. Kogu selle protsessi käigus töödeldakse ja rikastatakse mulda; need ei ole mitte ainult looduse prügivedu, vaid ka looduslikud aednikud.\nVihmaussid ei püsti mitte ainult väsimatult kogu oma eluaja jooksul, et taimed kasvatada ja viljendada, vaid ka paljude toiduahelate aluseks. Need on mitmesuguste lindude, maodade, mollide, siilide, mardikaste, teod, räkkide peamised osakesed ning neid söödavad ka mitmed imetajad, nagu rebased, karud jms, pakkudes neile loomadele olulisi toitaineid.\nNagu võite kujutada, kulub palju usside, et pidevalt kasvatada planeeti ja luua hulk toituahelate aluseid. Mõned vihmausside liigid võivad elada kuni 50 aastat (tavaliselt 1-2 aastat, kuna see on ohtlik olemasolu toiduahela alt), kusjuures enamik liike on maksimaalse elueaga umbes 4-8 aastat. Selle ohtliku eksistentsi kompenseerimiseks reprodutseeritakse neid väga kiiresti, kui värskelt haudunud uss on valmis viljastama umbes 6-9 nädala jooksul pärast kokoonist väljumist. Nad saavad uuesti toota umbes üks kord kuus, kui üks uss suudab ühe korraga toota mitut järglasi.\nMitte ainult see, vaid vihmaussid on hermaphrodiidid. Nii et kui kaks ussi liiguvad, toodavad mõlemad ussid lapsi. Ussad sulanduvad 69-kohalise või vähemal määral, vahetades sperma üksteisega. Palju hiljem sekreteerib kookon klastriba, mis on nähtav usu ees. See on umbes rõngakujuline. Kui see eritub rõngast välja, laseb uss oma rõngast mune ja teisi usse spermat. Seejärel tihendab rõngas endast siis, kui uss on täielikult välja. Lõpuks ilmnevad beebi vihmaussid, millel pole hetkel suutlikkust tõugata, kuid muidu on need täielikult välja töötatud ja valmis minema, et töödelda mulda ja olla loomade toitumise põhiosaks. Kui kaua, mis kulub kookonist väljumiseks, sõltub täielikult keskkonnast. Kokon võib aastaid ilma haudemata hoida, kui keskkond ei ole õige või võib lakkuda üsna kiiresti, kui see on kena kuiva keskkonda. Üks kookon toodab tavaliselt 1-5 ussi.\nVihmaussid kasutavad oma toitu, väikseid kivimisi, juhuslikke mittemahepõllumajanduslikke prügi ja muid materjale hammaste asemel hammaste asemel.\nKuigi vihmaussid vajavad hingamist, neil pole kopse. Nad omandavad hapniku läbi naha. Sellepärast vihmaussid pinnavad pärast tugevaid vihmasid, kuigi see on neile äärmiselt ohtlik. Kui nad seda ei tee, siis nad lämbuvad ja surevad. Pärast vihma mullavilja rasked veesisaldused ei võimalda gaaside levikut läbi naha.\nEnamik vihmausside sorte ei suuda pikka aega otseselt päikesevalgust kätte saada. See on kahel põhjusel; esiteks seetõttu, et nad ei luba nahale lima kuivada või lämbuvad; teiseks, kuna enamik neist ei suuda otseselt UV-kiirgusega kokku puutuda rohkem kui paar minutit kuni tund. Kui nad on pikka aega UV-kiirgusega kokkupuutunud, muutuvad nad halvaks ja surevad üsna kiiresti. Vihmaussidel pole silmi, kuid nad tunnevad valgust, eriti nende esiosas. Nad kasutavad seda mõtet, et vältida valguse võimalikult palju.\nInvasivsete liikide rääkimine, samal ajal kui vihmaussid teevad mulla eest hoolitsemiseks tööd, teevad metsas tegelikult tööd liiga hästi. See võib tegelikult aja jooksul metsa tappa. Kõik langevad surnud lehed ja muu laguneva taimestiku metsas on hädavajalikud paljude seemneseemnete idanema. Ussad töötlevad seda kiiresti, jättes metsapõrva tühi. See muudab ka metsa äravoolu, kahjustab mõnda olemasolevat puud. See on tõepoolest suur probleem metsades, nagu näiteks Rhode Islandis ja Minnesota, mis varem oli jäämäe tõttu ussivaba; kusjuures uss saabub, muutub nende metsade ökosüsteem.\nViimane jääaeg, kus liustikud külastavad kogu Põhja-Ameerikat umbes 10 000 aastat tagasi, avaldasid negatiivset mõju ka enamiku pealmise pinnakihi hõõrumisele. See tapeti Ameerika Ühendriikides ja Kanadas asuvate vihmausside populatsioonist. Nagu videost mainitud, viidi Euroopa asukad Põhja-Ameerikasse vihmaussid juhuslikult tagasi. Kui asukad läksid läände, tõid nad koos nendega ussid. 200-aastastel aastatel, mil Põhja-Ameerika need ussid täielikult elasid, on nad peaaegu täielikult asustatud Põhja-Ameerikas, luues selles protsessis maailma rikkaima mulda.\nKui teile meeldisid see video ja boonus faktid, võite ka nautida järgmist:


14. november 2010 kell 11:53\nEesti Ehitusettevõtjate Liidu (EEEL) juhatus arvas liikmeskonnast välja Facio Ehituse, praeguse nimega AS Räga, ehitustööde riigihangetel aset leidnud käitumise tõttu, teatas EEEL.\nEEELi tegevdirektori Indrek Petersoni sõnul analüüsis EEELi juhatus liidule esitatud pretensioone ehitusettevõtja Facio Ehituse suhtes ja mõistis hukka AS Räga (endise nimega Facio Ehitus AS) käitumise ehitustööde riigihangetel, millega ettevõte on olulisel määral rikkunud EEELi liikme head käitumistava.\nKõike seda arvestades otsustas EEEL-i juhatus AS Räga, endise ärinimega Facio Ehitus AS, registreerimisnumbriga 10159701, EEELi liikmeskonnast välja arvata.\nEhitushangete tellijaid kutsus Peterson üles tihedamale koostööle EEELiga, et oleks võimalik tulevikus ebaterveid ilminguid ehitushangetes vältida.\nFacio Ehitus kavaldas kõiki üle\nFacio Ehituse AS teab, kuidas võita riigihange ning jääda kasumisse – selleks tuleb leida vahendusfirmad, kes palkavad ehitajad ja ei maksa neile.


17. jaanuar 2017, 23:59\nMärt Avandi FOTO: Marko Saarm\nEestlased salvestavad kooriliteratuuri tähtteose\nEesti Filharmoonia Kammerkoori ja maailmas kõrgelt hinnatud plaadifirma BIS Records koostöös salvestatakse 20. jaanuaril Niguliste kirikus Alfred Schnittke «Patukahetsussalmid».\n««Patukahetsussalmid» on maailma kooriliteratuuri üks nurgakive. Teos nõuab ülimat virtuoossust ja küpsust kõigilt esitajatelt, sest on ääretult sügav oma sisult ja väga keeruline tehniliselt,» selgitab dirigent Kaspars Putniņš. «Oleme Schnittke suurteost esitanud nii Eestis kui ka turneel Hollandis ja koor on praegu sellisel tasemel, et võtta see väljakutse vastu.»\nMärt Avandit näeb Viljandis\nLaupäeval esietendub Ugala black box’is Taago Tubina lavastus «Sätendav pimedus», kus peaosas mängib Endla teatri näitleja Märt Avandi.\nOn aasta 1967. Raadios mängivad biitlid ja inimkond tegeleb kosmose vallutamisega. Kusagil kaugel põhjas sätendavate liustike vahel asub üksik allakäinud suusakuurort. Trillerlik lugu algab hetkest, mil kuurorti ilmub Kuningliku Naftakompanii järelevalveinsener ülesandega selgitada välja oma kolleegi kadunuks jäämise põhjused. Üritades järjest ohtlikumaks muutuvas loos selgust saada, avastab Kryssnar end peagi olukorrast, kus miski ei tundu enam kindel. «Sätendava pimeduse» autor on Martin Algus.\nDostojevski menuromaan teatrilaval\nVene Teatri väikeses saalis esietendub 20. jaanuaril Fjodor Dostojevski «Kuritöö ja karistus», mille on dramatiseerinud ja lavastanud Igor Lõssov.\nT eatri kinnitusel tuleks Igor Lõssovi lavastatud «Kuritööd ja karistust» nimetada «Üleastumiseks ja karistuseks», kuna Dostojevskit pikka aega ja süvenenult uurinud lavastaja räägib laval just sellest, kuidas inimene on oma eesmärkide saavutamiseks sunnitud mingist piirist üle astuma – astuma üle teise inimese, üle iseenda – või otsima teid ja võimalusi üleastumiseks teisi jäljendades. Kui me ringi vaatame, siis saame kurvastusega aru, et niimoodi ongi kaasaegne maailm üles ehitatud. Peale Vene Teatri näitlejate mängib lavastuses ka Jaanika Arum.\nTõsielufilmi paremik DocPointil\n25. jaanuaril algav DocPoint toob tänavu vaatajani 45 värskeimat dokumentaalfilmi üle maailma. Festivali filmivalikus on taas parimad palad läinud aasta dokumentalistika paremikust: tuntud tegijad, kuumad teemad ja liigutavad sündmused.\nProgrammikoostaja Filipp Kruusvalli sõnul näeb DocPointil rekordarv kodumaiseid filme ja iga päev esilinastub üks Eesti tõsielufilm. Filmifestivali avab Sandra Jõgeva režiidebüüt «Armastus…», karm lugu heast perekonnast pärit andekast kunstitudengist Veronikast, kes mõistetakse süüdi oma elukaaslase pussitamises.\nSamuti toob DocPoint Tallinn esimest korda Eestis kinolinale Amsterdamis IDFA žürii eripreemia pälvinud «Tule tagasi vabana», mille produtsent on Riho Västrik, festivalil on kohal ka režissöör Ksenia Okhapkina. Samuti esilinastub Eesti ja Leedu koostöös valminud Tjan Šani mäestikust kõnelev kaunis loodusfilm «Naine ja liustik». Mõlemat viimati mainitut ühendab filmimuusika autorina ERRi aasta muusikuna tunnustatud Robert Jürjendal.\nEsilinastuvad ka üksiku noormehe õnneotsingutest kõnelev Minna Hindi «Appi, ma vajan armastust» ja Aljona Suržikova Sotši olümpiale jalgu jäänud Eesti külade saatusest rääkiv «Lumi punasel lagedal».


VIDEO ⟩ Eesti Paralolümpiakomitee esitles Tokyo paraolümpia koondist - Peking 2022 taliolümpiamängud\nEesti Paralolümpiakomitee esitles Tokyo paraolümpia koondist\n17. august 2021, 22:08\nVIDEO ⟩ Eesti Paralolümpiakomitee esitles Tokyo paraolümpia koondist\nEesti paraolümpiakoondis. FOTO: EOK\nEesti paraolümpia koondise esitlusest võttis osa Jaapani suursaadik T.E hr Hajime Kitaoka, kes soovis sportlastele edukat võistlust: «Nüüd on teie aeg, parasportlased, nüüd on aeg paraolümpiamängudeks, mis on sama olulised kui olümpiamängud.»\nJaapani suursaadik hr Hajime Kitaoka lisas: «Olümpia- ja paraolümpiamängude võõrustajamaa esindajana Eestis on mul äärmiselt hea meel kohtuda kõigi Eesti parasportlastega, kes on valmis minema Jaapanisse. Seda just nüüd kui Eesti ja Jaapan tähistavad 100 aastat sõprust.»\nSusannah Kaul võitis tänavusel hooajal Euroopa meistrivõistlustel 50 m vabaltujumises hõbemedali, lisaks uuendas ta sel hooajal nii oma 50 m kui ka 100 m vabaltujumise isiklikke rekordeid.\n«See hooaeg on olnud minu jaoks vägagi edukas ning olen kõikidel kevadel toimunud võistlustel täitnud eesmärgid, mille olin eelnevalt seadnud,» sõnas Kaul.\nViiendat korda paraolümpiamängudele sõitev Kardo Ploomipuu sõnas: «Tokyo 2020 paraolümpiamängudel on minu jaoks eriline tähendus. Vähesed saavad 20 aastat oma ala nautida ja kõrgel tasemel võistelda.»\nPloomipuu on oma pika sportlaskarjääri jooksul võitnud mitmeid medaleid, tähtsaim neist 2008. a Pekingi paraolümpiamängude pronksmedal 100 m seliliujumises S10 klassis. Lisaks on ta tulnud 2009., 2011. ja 2016. aastatel 100 m seliliujumises S10 klassis Euroopa meistriks ning ujunud aastatel 2006–2013 seitse Euroopa rekordit (viis 50 m ja kaks 100 m seliliujumises).\nTokyo olümpiamängudel osalenud sõudmise neljapaadi liige Kaspar Taimsoo andis teatepulga olümpiasportlastelt paraolümpiasportlastele: «Jaapanis ootab teid suurepärane kogemus, sealsed inimesed on väga lahked ja abivalmid ning nad ootavad põnevusega paraolümpiamänge. Minu poolt teile palju edu ja näidake, mis kõik võimalik on.»\nToyota on olümpia- ja paraolümpiamängude üleilmne partner ning koostöö leiab väljendust «Start Your Impossible» juhtmõtte all. Toyota on muutumas globaalseks liikuvuslahendusi pakkuvaks ettevõtteks eesmärgiga võimaldada liikuvusvabadust igaühele läbi erinevate liikuvuslahenduste ja teenuste.\n«Start Your Impossible on Toyota püüdlus tõsta esile meie paraolümpia sportlasi ja tutvustada laiemalt sportlasi ja nende saavutusi. Loodame, et meie sportlased saavutavad paraolümpial oma eesmärgid ja et neist saavutustest saab rõõmu tunda osa ka kogu Eesti rahvas,» sõnas Maide.


heegeldamine – Paljajalu\nPosts Tagged ‘heegeldamine’\nKa suhteliselt algajale heegeldajale on ühe jõuluingli valmistamine suhteliselt lihtsalt õpitav oskus. Vaja läheb: heegelniiti, heegelnõela suurus 1-1,5 30 minutit aega. 1. loo 6 silmust ja ühenda ringiks 2. suuna heegelnõel läbi ringi ning heegelda 12 silmust. 3. igasse silmusesse heegelda 2 ühekordset sammast. Ringi lõpuks on sul 24 ühekordset sammast. 4. heegelda iga eelmise […]\nPosted in Isetehtud Tags: heegeldamine, isetehtud 2 Comments »\nBeebi peapael lillega – midagi väikestele piigadele\nSeptember 6th, 2012 Rannapiiga\nÜks lihtne beebi peapael valmib 15 minutiga: 7 minutit paelale ning ülejäänu lillele 🙂\nPosted in Isetehtud Tags: heegeldamine, isetehtud No Comments »\nLihtne heegeldatud barett. Chrocheted beret\nSeptember 4th, 2012 Rannapiiga\nEt häda ajab härja kaevu on ilmselge. Õnneks allakirjutanut häda kaevu ei ajanud, hoopis heegelnõela haarama ning nigelast kaubandusvõrgust ajendatuna valmisid paari päevaga mõned mõnusad baretid. Peakatted sai tehtud kahekordsest lõngast, et jääks soojem ning valmimisele kulub 1 mütsi tegemiseks kuskil 2-3 tundi, kui teha u 6-8 paksuse nõela ning paksema lõngaga.\nÜhe õhtu mütsid\nTütar avaldas soovi saada kevadist heegeldatud mütsi. Et kaubandusvõrgust sobivat leida ei õnnestunud, siis siirdusime lõngapoodi, kus valisime välja potentsiaalsed lõngad. Selleks osutusid puuvillast lõngad, mis ei aja karvu ning ei aja nahka sügelema. Heegelnõela suuruseks sai 4mm. Mustri osas eelistusi polnud ning mütsid (esiti sai mütsi endale tütar, järgmisel päeval valmis samalaadne ka mulle […]


Muuseum kui külastajat ahvatlev ning kõnetav bränd — Sirp\nMullu Düsseldorfis peetud museoloogide konverentsi „Muuseum ja sina. Eksperimendid iga külastaja tarvis” ellukutsuja Corinne Estrada on esitanud Eesti muuseumitöötajatele küsimuse: „Miks peaksime reisima Eestisse, mitte New Yorki?”. Küllap on meil veel vara vastata Londoni Victoria ja Alberti muuseumi välissuhete juhi Damien Whitmore’i sõnadega: „Bränd on kõik, mida sa teed ja oled. Maja, inimesed, näitused, logo – see on muuseumi suurim vara, suurem kui sisu (kollektsioon – toim). Loomulikult on muuseum tekkinud sisu pärast, aga sellest on vähe kasu, kui see ei ole ühiskonnale atraktiivne või kui suudetakse äratada vaid väheste huvi”. Estrada arvates loovad brändi meeskond ja hoone, sündmused, kogu, kohvik, sponsorid ja sõbrad, virtuaalne keskkond, ühismeedia, haridus, publikatsioonid, reklaam, logo ja graafiline kujundus. Kuhu jääb siis säilitamis- ja teadustöö? Brändi loomisel lähtume külastajast, vaatame muuseumi tema silmadega. Külastajat huvitavad ennekõike sündmus või ekspositsioon, kohvik, pood ja tualett. Neis keskkondades kogetu kujundab külastaja arvamuse. Sellest, mida külastaja edasi räägib, algab muuseumiturundus. Kuni jutustatud lugudest saab bränd, vastus küsimusele „kes me oleme?”. Eesti ajakirjandusest jääb mulje, et muuseumi puhul on kõige tähtsam maja, ruumi küsimus: arhitektid käsitlevad seda teemat laiemalt, muuseumitöötajad kurdavad kogude ja hoidlate halva olukorra üle. Anonüümsed kommentaatorid muretsevad, et ruumid oleksid muuseumide jaoks paslikult odavad. Ruum on brändi oluline osa. See, millises kodus elab meie kultuur, kõneleb väga otseselt ka meist. Praegu elab suur osa meie kultuurist amortiseerunud nõukogudeaegses keskkonnas. Milleks imestada, et oodatud muuseumikülastaja elavneb peamiselt siis, kui levib kuuldus mõne muuseumi sulgemisest: allkirju sulgemise vastu annavad ka need, kes ise muuseumis ei käi. Ühe muuseumi direktori sõnul inimesed justkui ostavad allkirja andes indulgentsi vähese kultuurihuvi korvamiseks. Muuseumid aga ootavad.\nMuuseumid võiksid praegu avalikult küsida: „Mis juhtub siis, kui jõuame Euroopa viie kõige rikkama riigi hulka? Millisest rikkusest me ikkagi kõneleme? Kust leiame sel õnnelikul päeval külastaja? Või kust leiame ta praegu?” Meenub loosung ühe Londoni kaubamaja vaateaknal: „Kartke oma unistusi, sest ühel päeval need täituvad”.\nKas inimesed eelistavad muuseumidele kaubanduskeskusi? Miks lähevad Lõuna-Eesti abiellujad Lõunakeskusse pildistama? Miks mitte ERM Raadi parki või Karilatsi fantastilisse vabaõhumuuseumi? Kas tänapäeva inimest peab muuseumi meelitama, nii nagu kaubanduskeskusse või Disneyland’i? ERMi meistriklassi üks koolitaja Rein Pakk on arvanud, et muuseumid võiksid kauplejatelt ühtteist õppida: „Massikultuuris kujuneb asjade väärtus kasutusvõimaluse kaudu. Tänane noor küsib: „Mida ma sellega teha saan? Milleks see kõlbab?” Milleks kõlbab muuseum? Muuseumiturundus peab rääkima ka sellest, mis kasu saab tarbija. Muuseum müüb teadmisi – see on jõud! Kuna kaubanduskeskused on turunduses kogenumad ja osavamad, tasub neilt õppida. Kui selleks on vaja saada üle valehäbist, siis saadagu. Mida rutem, seda parem.”\nMuuseum saab müüa esteetilist elamust, mälestusi, uskumusi, veendumusi, pildikesi ununenust, tarkust, espriid, kvaliteetaega laste või sõpradega. Võib-olla peaks rohkem „müüma” analüüsi ja tagasisidet sootsiumile aktuaalsetes küsimustes? Võib-olla peaks Eestis toimima samamoodi kui Norras, kus sõnastati olulised teemad, mille üle norralased on olnud uhked läbi aegade: viikingid, merendus, laevaehitus ja põllumajandus. Või vastupidi, mille puhul nad peavad üle saama oma häbist, nagu näiteks mustlaste (romade) kohtlemine riigi ja põlisrahva poolt.\nNorra kuningriik otsustas XXI sajandi algul mustlaste (romade) ees ametlikult vabandada neile riiklikul ja muul tasandil tehtud ülekohtu eest. Vabandusele järgnes veelgi olulisem tegu: 2006. aastal avas kroonprints Haakon Magnus Glomdali muuseumis püsinäituse mustlaste elust. Kui Eesti muuseumitöötajate õppereisil osalenud seda külastasid, tõdesid nad sama, mida väidetavalt paljud norralased: „Nii tahaks isegi suve veeta!”. Kuid teel Glomdali muuseumi olime ka teist laadi atraktsiooni tunnistajaks: bensiinijaam kubises peredest ja sõidukitest. Võeti hamburgeri-lõunat. Ajutisel laval esineti, taustaks luitunud atraktsioon punase ninaga plastikklouni ja paari plastikust karussellihobusega. Elu kees. Rahvakogunemise põhjus oli proosaline: Statoil avas uue pesula, soovijad said auto tasuta puhtaks pesta. Sealsamas ootas muuseum: väljapanekute, kohviku, soojade vahvlite ja eksootilise muuseumipoega.\nMuuseumis polnud peale meie grupi ja ühe töötaja, kes kohvikul ja poe avariiulitel silma peal hoidis, mitte kedagi. Kõik olid parklas. Seda näidet käsitlesime ka turunduse meistriklassis: „Ehk oleksid muuseumitöötajad pidanud oma mustlaslaagri sel päeval Statoili kõrval üles lööma ning ütlema: „Mustlase auto ei ole must”.” Glomdali ekspositsiooni mustlase auto oligi särav ja šikk. Sellelt peegeldus vastu mustlaste sajanditetagune sõnum: „Oleme sisimas teiega nii sarnased!”. Meid kõnetasid lood mustlaslapsest, kes varastamise eest kodus naha peale sai ning näpatud eseme pidi tagasi viima, või mustlasvanematest, kes väikese laevaga rändasid ning igal sügisel oma lapsed kooli panid. Need lood lükkasid vanad klišeed ümber. Mustlaslaulikute norrakeelsed kurb-romantilised laulud äratasid unistusi järgmisest suvest. Kas ei võiks meilgi olla oma mustlasmuuseum või mõnd teist omakultuuri põnevalt käsitlev mäluasutus? Meie pressiteade Glomdalis kogetust ajendas kultuuri-, haridusja teadusministeeriumi ning ERMi omakultuuri osakonda ammu idanenud teemal ümarlauda kokku kutsuma. Arutasime meie mustlaste ajaloo ja kultuuri püsinäituse loomist Lõuna-Eesti romade ühingu esindajatega. Kohtumise lõpuks jõuti kokkuleppele, et kogukonna esindajad tulevad ekspositsiooni loomisel appi. Loodetavasti areneb see projekt edasi Norras kogetud parimas koostöövaimus.\nRiigi, kohalike omavalitsuste ja muuseumide kaugelevaatav koostöövaim tuleks Põhjamaadelt kiirelt üle võtta. Kuid kas see on võimalik paarikümneaastase siirdeühiskonna ning nõukogudeaegsete asjaajamismustrite õhkkonnas? Põhjamaadel juhib arengut selgelt formuleeritud ja dokumenteeritud poliitiline tahe riigi muuseumide reformimiseks: atraktiivsuse suurendamiseks, muuseumitöötajate pädevuse sünergiaks liitumise abil, uueks esiletulekuks rahvusvahelistunud külastuskeskkonnas. Iga dokument valmib poliitikute koostöös muuseumide spetsialistidega ning kannab selget sõnumit, et muudatusi ei kavandata pelgalt kokkuhoiu pärast. Muuseumitöötajad teavad, et on riigi teenistuses ja tegutsevad külastaja huvides. Avalik debatt on oluline ennekõike siis, kui see kõnetab külastajat, aitab muuseumil huvitavamaks muutuda, tsementeerib õnneliku, mitte solvunud näo brändi. Arengut kannustab huvi ja partnerlus ning jagatud vastutus riigi ja kohaliku omavalitsuse tasandil. Kultuuriinstitutsioonides nähakse jätkusuutliku regionaalpoliitika instrumente pikas perspektiivis: mida kaugemal suurtest keskustest, seda olulisem on kohaliku omavalitsuse tahe olla riigi koostööpartner. Just kohaliku omavalitsuse huvi määrab selle, et muuseum kaasab kohapealse elanikkonna ning kasvab vastavalt selle ootustele ja vajadustele.\nLoomulikult tähendab partnerlus ka valusate teemade analüüsimist ja professionaalset kommunikatsiooni nii siseringis kui ka teiste institutsioonide või avalikkusega. Põhjamaade avalikus diskussioonis on lähtutud eesmärgist olla külastajale huvitav, tema teenistuses. Meil on debatt keerelnud põhiliselt raha ümber: oleks rohkem raha, oleks kõik mured murtud. Tegelikult on küsimus keerulisem, rohkem nagu dilemma: kas peaks muuseumide ümbersünni ja ühiskonnas esiletulekuga kaasnema rohkem raha või on raha muutuste esmane katalüsaator?\nNorra riik andis liituvatele muuseumidele kaheksa aasta jooksul raha juurde. Kes muutustest ei huvitunud, need lisaraha ei saanud. Reform tehti olukorras, kui metseenlus ja sponsorlus korporatsioonide ja eraisikute toimetulekuraskuste tõttu kahanes. Nii pidid muuseumid ilmutama leidlikkust tegevuse ümberkorraldamiseks, et külastajaskond ei kahaneks, vaid kasvaks. Eriti hea näide paindliku, leidliku ja eduka muuseumi kohta on Norra teadus- ja tehnikamuuseum. Nende projekt „Mind Gap” on muljetavaldav näitus aju-uuringutest Oslo ülikoolis läbi sajandi. Projekti koordinaator, muuseumi teadur, algatas teema, leidis teadlased-koostööpartnerid, rahalised vahendid ja suurepärase kujundaja. Teaduri juhtimisel lõid sisu ülikooli teadlased (www.tekniksmuseum.no). Südalinnast kaugel asuvat muuseumi külastab 250 000 inimest aastas: edu alus ei ole alati asukoht või raha, vaid läbimõeldus ja leidlikkus.\nERMi omakultuuride osakonna juhataja Külli Lupkin: „ERM on algatanud konverentsisarja „Muskul(A) tuur”, et käsitleda tänapäeva museoloogia probleeme. Tänavu arutlesime kogude ja kogumise, 2013. aastal teaduse rolli üle muuseumis.”\nKuidas saavad riigimuuseumid lisaraha mujal Euroopas? Seitse aastat tagasi polnud Louvre’il üldse sponsoreid. Siis öeldi Pariisiski: „Te olete riigi ülalpeetav ja nii kuulus, teil peaks raha olema.” Sponsorsüsteemi ehitamisel määratleti täpselt, milleks toetust küsiti. Firmadele hakati korraldama huvipäevi, näidati muuseumi tagatube. Huvitavaks avalikuks projektiks kujunes Lucas Cranach vanema nelja miljoni eurose maali „Kolm graatsiat” (1531) ostmine. Kolm miljonit saadi peasponsoritelt, üks jäi puudu. Siis tehti avalik kampaania. Vähem kui kuu ajaga koguti miljon eurot enam kui 7000 inimese annetusena, kellest 80% polnud muuseumi sõprade seltsist ega sagedased külastajad.\nNorras pole muuseumiseadust: seega puudub võimalus lähtuda millestki kaljukindlast. Muuseumid on paindlikud ja, mis kõige tähtsam, head kuulajad. Kuulatakse külastajat, immigranti-uusasukat, poliitikut. Kuuldakse, mida üks, teine või kolmas tegelikult ütleb, suudetakse avalikkuse sõnumeid professionaalselt dekodeerida ning meediakaride vahelt läbi triivides need võluval moel tagasi sidestada. Ollakse professionaalid ennekõike kommunikatsiooni mõttes: teemad ja debatt paelugu külastajat, mitte ainult muuseumitöötajat.\nMuuseumi loovad inimesed, spetsialistid. Spetsialistid on isiksused, kuid muuseumi kui isiksust kujundades ei lase nad oma isiksusel domineerida. Töötajate oskus jääda kommunikatsioonis professionaalseks on nüüdismuuseumi edu nurgakivi. Edu üle otsustab vaid külastaja. Professionaalne kommunikatsioon avalikkusega ehitab muuseumi brändi, kuid lõhub selle, kui museoloogid-spetsialistid näitavad välja või rõhutavad oma solvumist. Tõmmata saab paralleeli kommunikatsioonieksperdi Raul Rebase tantsusaatepoliitiku kohta öelduga: tantsides kogutakse tuntust, kuid kaotatakse poliitilist kaalu.\nEesti ajakirjanduses on olnud muuseumiteema esil eelkõige negatiivses võtmes. Eriti murelikuks teeb, kui muuseumitöötajad ise kõnelevad vaid negatiivsest. Kui algas maakonnamuuseumide ümberkujundamine, ei saanud muuseumid aru, mida neilt oodatakse: kommunikatsioon polnud piisav. Kuid midagi head siiski sündis, maakonnamuuseumid ilmutasid koostöövaimu ja omandasid väikeste vintskete muuseumide kuvandi, millele nüüd on aeg hakata ehitama ahvatlevat, kutsuvat brändi.\nMaakonnamuuseumide juhtide ja ERMi omakultuuriosakonna otsusega asutati MTÜ Linkiv Muuseum turundus- ja brändiloome edendamiseks ja rahastamiseks. Lähtutakse säästva brändiloome visioonist, mis omakultuuriosakonna korraldatud suvekoolis idanema hakkas ning 2011. aasta lõpuks selgema sisu omandas. Muuseumide juhid on uue kehandi mitteformaalne nõuandev kogu, asutajaliikmed tulevad väljastpoolt muuseume ning neid iseloomustab huvi koostööks muuseumidega ja visioonivõimekus. Praegu on muuseumitöötajad sunnitud oma tagasihoidlikule palgale väikest lisa teenima mitmesuguse tegevusega (näiteks giidindus), mis alati ja otseselt muuseumide arengut ei toeta. Selle vältimiseks tuleks algatada rohkem palgafondiga projekte, mis toob heade spetsialistide energia ja teadmised muuseumide teenistusse tagasi.\nLinkiv Muuseum toetab ka kultuuriturundust, muuseumide ja kohalike omavalitsuste võrgustumist. Maakonnamuuseumide ja kohalike omavalitsuste arengudokumentidesse süüvides võib tähele panna, et need kogukonnad, kus kultuurikoostöö on mõtestatud ja sõnastatud, tulevad paremini toime, on kohaturunduses edukamad ning nende koostööpartneridmuuseumid ka külastajate hulgas populaarsemad. See tähendab, et need omavalitsused, kes on märganud kaasata muuseumi turismiklastri arendamisse, naudivad juba praegu edu vilju. Koostöö- ja arendusettepanekuid võib masust räsitud kohalikel omavalitsustel praegu raske seedida olla, kuid partnerluses peitub jätkusuutlikkus tulevikuks. Tähtis on, et see partnerlus tõstaks koha atraktiivsust. Hea näide on Alatskivi loss kui keskkond, kui muuseum, kui turismiklastri osa. Teine hea näide on Palamuse. Kui koostööd ei sünni, võivad mõned piirkonnad või väikelinnad muutuda „jumalast mahajäetud paigaks”, kus muuseum küll olemas, kuid keegi seda eriti ei külasta ega pea omaks.\nEestis on muuseumitöötajate uuest professionaalsusest liiga vähe juttu, analüüsist rääkimata. Mujal maailmas eeldatakse ideaalse muuseumitöötaja puhul oskust muretseda rahalisi vahendeid (projektid ja toetajad) ning kommunikatsiooni-, läbirääkimiste oskust. Loomulikult ei tohi uus professionaalsus vana (kogumine, säilitamine, õpetamine) välja vahetada, vaid see peab vanale lisanduma. On oluline mõista, et brändi või arengustrateegia loomine ei ole ühe-kahe muuseumitöötaja mure. Kliendikommunikatsiooni eesmärgistamiseks, plaani väljatöötamiseks ning elluviimiseks, tugeva brändi loomiseks tuleb kaasata kogu töötajaskond. Selline protsess loob ühtsustunde. Suurbritannia muuseumide ühe tuntuma nõustaja Jane Wentworthi taust on moemaailm. Ta leiab, et kõik muuseumid peavad julgema olla teistsugused. Suurim väljakutse on luua lihtne, aga huvitav bränd. Näituste ja muu külastajatele suunatud tegevuse reklaam peab olema ka brändireklaam. Peab õppima mõtteviisi, et külastajale ei tähenda muuseumi mitte kogud, vaid brändi vahendusel saadud elamus.\nPaljude Eesti muuseumide puhul võib öelda, et seal töötavad suurte teadmistega huvitavad inimesed. Paraku kipub muuseumitöötaja olema huvitavam kui muuseum ise. See teeb kommunikatsiooni nende sihtrühmadega, kelleni muuseum veel ei ole jõudnud, vaevaliseks. Tähtis on, et muuseumitöötajad saaksid ise aru, et nende võimuses on teha „oma” muuseum külastajale ahvatlevaks ja et selleks tuleb õppida brändi edendama. ERMi märtsis peetud meistriklassi teema oli „Muuseumide ja omavalitsuste sünergia”: kus kõneldi sellest, kuidas enne külastaja teavitamist teda võluda ehk kuidas luua sotsiaalse kommunikatsiooni käivitamiseks imagoloogilise analüüsi toel kuvandiprojekt. Meistriklass oli MTÜ Linkiv Muuseum esimene, vabatahtlikke kaasav avalik üritus.\nKirjutise täisversiooni saab lugeda http://www.erm.ee/et/Muuseumist/erm-arutleb.


Arvustus: "Offensive Combat: Redux!" - teismelise poisi arvamus solvavast tulistamisest! - VideoGamers.eu\n17/08/2017 25/08/2017 Karel Kutsar\nTootja: SlapShot Games, Three Gates AB\nIlmumisaeg: 18. august 2017\nToetaja: SlapShot Games\n“Offensive Combat: Redux!” tugineb suurepärasele samanimelisele mängule ja tuttavatele kaartide ja toob mängu uue vaatajaskonna. Kümnete relvade ja pwns´idega näitab mäng, et on unikaalne FPS žanris. Hetkel ei ole mäng veel saadaval, siis pärast avaldamist 18. augustil jätkab arendusmeeskond kaartide, skinnide ja muu vajaliku sisu lisamist. Mäng on ehitatud First Person Shooterina, mis on üllatav seda tüüpi huumoril põhineva mängu puhulsest tulemus on reaalselt toimiv. Treeninguid alustades avaneb mängijale kohe maagiline vaade loodud universumi olemusse, andes suurepärase idee, kuidas SlapShot Games antud teost edastada on planeerinud. Treening õpetab liikuma, hüppama ja tapma. Mängul on ka uskumatult hea muusikavalik, mis sobib perfektselt keskkonda ja temposse. Pärast treeningu lõpetamist viiakse mängija avalehele, kus saab 12 miljonit kulda, millega on võimalik poest ostes uusi relvi ja skinne.\nKohe alguses on mängijal olemas relvapuu (jah, lugesid seda õigesti) all kasvamas omajagu variante, mida vastaste vastu hiljem kasutada. Mängu graafika on ulmeliselt kaunis, mis lihtsalt paitab silmi isegi madalate seadetega, kuid ei ole sellise kaliibriga FPS mängu kohta midagi erilist ja enneolematut. Muidugi detailide teravus sõltub sellest kui suureks on pandud nägemisulatus. Valikus on erinevaid mänguviise nii üksikmängus kui ka mitmikmängus. Üksikmängus saab avastada erinevaid kaarte, mängida tapja robotite vastu, samal ajal mitmikmängus saab valida juhusliku mängviisi, kus arvuti ise otsustab milline järgnevatest – Deathmatchi, Team Deathmatchi ja Capture The Flagi, mis on suhteliselt klassika selles žanris.\n“Offensive Combat: Redux!” asetab mänguri sõduri rolli, kes peab täitma erinevaid ülesandeid, mis on eelnevalt mainitud üksikmängu ja mitmikmängu all. Ennast saab kehastada erinevateks tegelasteks, näiteks punaseks robotiks, hipsteriks ja tulnukaks, kuid need on ainult mõned näited. Mängus on väga palju erinevaid värvikaid asukohti, mis pakuvad suurt avastamisrõõmu ning tehniliselt nõuab võimsamat arvutit, et saavutada parem kaadrisagedus ja võimsam mängukogemus. SlapShot Games on loonud tehnilised nõudmised selliselt, et rahuldada iga mängija vajadused, muutes graafikat, juhtnuppe ja hiire kiirust vastavalt soovile ja koduarvuti võimsusele, seega ei ole muret, et arvuti ei ole piisavalt võimas.\nMängides läbi üksikmängu narratiivi sain aru, et mäng on väga hea kontrollitavusega ja suurepäraste animatsioonidega. Heliefektid võiksid olla natukene reaalsemad, mis teeks mängu põnevamaks kui see hetkel on, kuid arvestades huumoriprismat, mis kogu teost ümbritseb, on antud valik mõistetav. “Offensive Combat: Redux!” pakub kindlasti kõigidele žanrisõpradele avastamis- ja äratundmisrõõmu, eriti kui kohtad oma sõpru kellega koos saaks seda mängida. Selles viimases just peitubki suur osa kogu elamuse võlust ja valust. Peamenüüs on ära toodud kõik Steami sõbrad ja mida nad mängivad, mis on selline väikene huvitav asi, mis silma jäi. Kokkuvõtteks on tegemist vägagi hea tulistamismäruliga inimestele, kes tahavad koguaeg tegutseda ja põrmustada vastasmängijaid või erinevaid roboteid.\n+ Väga hea kvaliteediga animatsioonid, heli ja muusika.\n+ Palju erinevaid võimalusi.\n+ Kasutab suurepäraselt žanri ja meediumi võimalusi.\n– Vähe tegevust üksikmängus.\n– Nõuab võimsat arvutit.\n– Huumor on tihtipeale subjektiivne ning ei pruugi tabada iga mängijat.\nAutor: Karel Kutsar\nToimetaja: Raiko Puust\nArvustus PC / Steam Proovitud Ülevaade Uudis Uued mängud\n2017 Hinne 8 Offensive Combat: Redux! PC SlapShot Games Three Gates AB\nPaides toimus 11.-13. augustil suur LAN üritus, kus võidutes CS:GO võistkond X God.


Tore, kui soovid ka päriselt täituks – kasvõi kord kuus! | SEB Heategevusfond\nOktoobri eelviimasel nädalavahetusel said mitme turva- ja asenduskodu lapsed üle Eesti SEB Heategevusfondi vahendusel osa Viljandi Ugala muusikalisest lastelavastusest „Võlur Oz“. Uus renoveeritud teatrimaja, hoogne etendus ja meeleolukas kohtumine näitlejatega jätsid lastele sügava mulje.\nTeatrisse minemise ärevust oli õhus tunda juba paar päeva enne. Mitmes peres räägiti lastega üldse teatris käimisest ning sellest, kes mida oli varem vaatamas käinud.\nPõlvamaal asuva perekodu lapsed, kes on enamjaolt külastanud oma kodu lähedal asuvat Vanemuise teatrit, olid vaimustuses teise linna teatrisse sõitmise võimalusest. Uudishimu oli suur ja õhinal oodati osasaamist tuntud muinasjutu lavastusest. Ida-Virumaa peres küpsetati koos lastega kaasa hulk pirukaid, et oleks tee peal mõnus nosida.\nSügisene loodus häälestas teatrilainele\nViljandisse sõites oli tore jälgida imelist värvide mängu, millega eestimaine loodus sügisel ikka ja jälle üllatab. Ka meeletu udu, mis vahepeal kogu ümbruse enda alla mattis, oli omamoodi põnev vaatamisväärsus.\nEelmisel päeval loeti osas peredes lähemalt ka Viljandi linna kohta. Kohtumist Ugala teatri – Viljandi linna pärliga – oodati väga.\nSuur osa lapsi oli esimest korda Ugalas, kasutades enne etendust võimalust selle toreda majaga lähemalt tutvuda. Tänu heategevusfondile on paljudel peredel olemas kogemus, ja seega ka võrdlusmoment, teiste teatritega, aga siin tundus kõik nii uus ja huvitav.\nNeile, kes enne Ugalas käinud olid, pakkusid uuendatud teatri telgitaguseid omajagu ahaa-elamusi, tore oli näha maja nüüd, pärast renoveerimist, uues hiilguses. Suuremad tüdrukud arutlesid, kui moodsaks ja hubaseks kõik on tehtud.\nKodu on parim paik maailmas\nLapsed, kes eespool istusid, nägid hästi kogu etenduse ajal ka näitlejate emotsioone ning olid ka ise justkui tegevuse sees. Eriti põnevaks läks laval siis, kui torm viis Dorothy kodunt kaugele ja ta sattus võlumaale.\nLastele meeldisid kõik tegelaskujud. Plekkmees oli viisakas ja härrasmehelik ning asus alati oma kaaslasi kaitsma – hea, et ta leidis lõpuks ka südame, et armastada. Hernehirmutis oli väga lõbus ja tegi palju nalja. Lõvi võis väliselt näida hirmuäratav, aga mõjus oma arglikkuses nunnu ja armsana. Arg Lõvi tundus paljudele lastele alguses imelik, sest lõvid ju pole tavaliselt arad! Põnev oligi vaadata, kuidas iga tegelane etenduse jooksul arenes ja leidis just selle, mida ta soovis. See pani lapsi ka enda soovide ja unistuste peale mõtlema.\nVäga meeldis lastele ka Dorothy laulmine ja tema ilus valge kostüüm. Etenduse lõpus tekkis lastel korraks tunne, et Dorothy ei saagi enam koju tagasi. Aga lõpp hea, kõik hea: Dorothy sai aru, et kodu on kõige parem paik siin maailmas.\nHea võidab kurjuse\nÜhele väikesele poisile meeldisid väga laulud ja tegelased, aga ta kartis suurt plakatit, kus põlesid punased silmad. Poiss pani silmad kinni, võttis kasvataja käest kinni ja palus: „Ütle, kui ta on ära läinud!“\nVäikesele Ainale meeldis nunnu Hernehirmutis: „Võtame ta endale!“\nJärsku tuli lavale Põhjanõid, kes sätendas ja oli väga ilus. Smaragdlinn aga oli rohe-roheline ja seda pidi läbi roheliste prillide vaatama. Lapsed imestasid, kui nägid tiibadega ahvi ja tiibadega karu. Aga selge: laval oli ju muinasjutt, kus võib kõike juhtuda.\nLastele meeldis see, kuidas kuri Läänenõid järsku üles sulas. Ja see, et Lõunanõid sõitis tasakaalu-liuguriga. Ja imeline kala, kes järsku lavale ujus ja niisama järsku kadus. Kokkuvõttes jõudis näidendi mõte lastele väga hästi kohale: hea võidab kurjuse.\nSõbralikud inimesed ei sula ära!\nÜks perevanem kirjutas, et väga vahva oli jälgida, kuidas pere pesamuna õhinal jutustas etenduse sisu oma nägemuse järgi ümber: kuidas kuri nõid ära sulas, veepiiskade pärast. Pärast seda lauset oli ohe ja uus mõte, et kõik inimesed võiksid olla head ja sõbralikud, siis ei sula keegi veega ära. Vahvad nõiad oma naljakalt kohmakates kostüümides pakkusid aga ka omajagu huumorit.\nLapsed arvasid veel, et ka päriselt võiks olla võlureid ja tore oleks, kui ühel päeval kuus läheks kõik soovid täide.\nÜhe pere autistist laps jälgis seekord etendust juba suurema huviga kui varem, mida oli kasvataja sõnutsi tõeliselt hea kõrvalt näha. Temagi arutles, mida nägi ja kuidas tekstist aru sai – rõõm oli kuulda, et ta mõistis ja jälgis mõttega etendust. Ka venekeelse emakeelega lapsed olid elevil ja elasid laval toimuvale ärksalt kaasa.\nEriline, pidulik päev\nKui etendus lõppes, said lapsed võimaluse pildistada end koos tegelastega ja küsida lemmiknäitlejatelt autogramme. Kuna kaasa mängis ka kõikide laste suur lemmik Adeele Sepp, siis oodati väga, et saaks just temalt autogrammi küsida. Laste jaoks oli see väga tähtis ja huvitav osa teatripäevast. Pidulik õhkkond pani lapsed isegi teistmoodi käituma. Nad tundsid, et toimub midagi erilist.\nLavatagune ekskursioon oli põnev, Cipollino näidendi kostüümide ja rekvisiitide nägemine valmistas palju rõõmu neile lastele, kes olid seda etendust näinud.\nVaheajal sai ära maitstud ka kuulsad Ugala teatri jäätisekokteilid!\nSmaragdlinn – mitte ainult muinasjutus\nIga pere sai pärast etendust kingituseks „Võlur Ozi“ raamatu, kuhu autogramme küsida, mida kodus lugeda ja teistele näidata.\nPärast etendust sai teatri juures ka pilti teha – kõik pered kasutasid võimalust kauni hoone taustal poseerimiseks. Osa peresid jõudis lossimägedes värskes õhuks ka väikese pikniku maha pidada, kus kinnitati keha ja jagati oma teatritundeid.\nTagasiteel arutasid lapsed etenduses nähtu üle. Eriti meeldisid neile kavalehtede vahel olnud rohelised prillid, mida sõidu ajal ees hoiti ning millega mööda vuhisevaid puid vaadati – küllap nägi nii mõnigi laps nüüd ka Eestimaad omamoodi Smaragdlinnana.\nSäde asus juba bussis innukalt kingituseks saadud „Võlur Ozi“ raamatut lugema. Kodus võttis ta oma pere väiksemad lapsed kampa ja tutvustas ka neile selle vahva loo tegelasi. „Topeltvõit!“ rõõmustas kasvataja.


EKSPEDITSIOON "SOCORRO SAARED" 17.02 - 01.03 2022 - Barrakuuda\nEKSPEDITSIOON “SOCORRO SAARED”\n17.02 – 01.03 2022\nIsla Socorro e. Socorro saar asub Vaikses ookeanis umbes 400km kaugusel sadamast kust alustame oma sukeldumisekspeditsiooni. Tegemist on vulkaanilise tekkega saarestikuga, kus inimasustus enamjaolt puudub. Ühel saartest asub Mehhiko mereväebaas ja sama riigi haldusalas on ka kogu sealne saartegrupp. Cabo San Lucas on linn, kust alustame oma merereisi safarilaeval ja ülesõidu pikkus on ajaliselt umbes 24h mõlemal suunal. Tegu on päris kindlasti ühe parima sukeldumiskohaga planeedil Maa ja reis sinna saab olema põnev seiklus nii pikal merereisil kui maailmatasemel sukeldumistel, kus on käinud vaid vähesed.\nOn mitmeid paiku, kus sukelduja võib kohata Hiid-Sarvikraid, aga selliseid kohtumisi nende hiiglastega nagu Socorrol on ainult üks. Sealne “Mantade” populatsioon otsib inimestega kontakti ja need kohtumised leiavad koha sinu elu parimate sukeldumiste pingereas. Need inimesele ohutud railised võivad kasvada üle 6 m laiusteks ja kaaluda kuni 1700 kg.\nHoolimata oma hiiglaslikest mõõtmetest on tegu planktonist toituva põhjakalaga, kes naudib sukeldujate lähedust ja sinu parim allveepilt võib tulla just sellelt reisilt. Hiid –Sarvikraidega kohtumine ei ole ainuke põhjus seda “maailma lõpus” asuvat saarestikku külastada. Vasarhaide parved ja lisaks veel 9 liiki erinevaid haisid väisavad nende kristallpuhaste vete vooge. Uudishimulike delfiinide parved ja suured avamere röövkalad panevad ookeani elust kihama ja sina nende keskel lood endale elamuse, mis on väärt selle hinda.\nSafarilaev Nautilus Belle Amie on spetsiaalselt Vaikses Ookeanis seilamiseks ehitatud ning vaieldamatuld piirkonna suurim ja uhkeim alus. Kõik kajutid on varustatud WC, duššide, TV, kapi ja “miljoni dollari vaatega” ookeanile. Laev on 45m pikk, 8,5m lai ja arendab kiirust kuni 16 sõlme. Laeval on kokku 4 tekki ning ülemisel päikesetekil asub lisaks baarile ka mullivann.\nEnne ja pärast sukeldumist käib tihe raamatute ja ajakirjade lappamine, millest laeval puudus ei tule. Enamus sukedumisi on kuni 25m sügavusele ja Socorro vetes piisab sellest, et näha kogu veealust elu. Sealsed hoovused jäävad oma tugevuse ja olemuse poolest üldjuhul keskmiste hulka. Seega ei midagi liiga keerulist ega rasket hobisukeldujate jaoks.\n17.02 lend Tallinn-San Jose Cabo-Tallinn\n18.02-26.02 Elu ja sukeldumised laeval Nautilus Bella Amie\n26.02-29.02 Majutus kolm ööd Cabo San Lucases hotellis Sandos Finesterra resort\n28.02 Huvilistega surfipäev Cabo San Lucase rannas\n29.02 Alustame lendu tagasi koju\nNB: Lennugraafikust tulenevalt võib reisi ajakava muutuda +-2 päeva ning täpse ajakava avaldame 12-kuud enne reisi.\nSafaripakett 4299 $:\nSafari kestvus 18.02-26.02.2022\nTransfeer laeva ja tagasi\nElu sukeldumislaevas Nautilus Bella Amie 2-kohalistes superior klassi kajutites koos toitlustusega\nSukeldumised 3-4 korda päevas\nNB: Ette antud safari hind on USA dollarites ning tasumine toimub vastavalt hetkel kehtivale valuutakursile.\nRegistreerumisel: 1500 $\n01. Mai 2020: 1500 $\n01. Detsember 2020: 1299 $\nCabo San Lucase pakett 2290 €\nLend: Tallinn – San Jose Cabo – Tallinn\nEesti keelse reisijuhi/sukeldumisinstruktori teenust\n3 ööd majutust Cabo San Lucases\n01. Veebruar 2020: 1390 €\n31. Oktoober 2020: 900 €\nNitrox 1 nädal 150 USD\nCabo San Lucase sadamatasu 65 USD/inimene\nTIP laeva meeskonnale 200-300 USD/inimene\nKõik üleval mainitud kulud tasutakse kohapeal ning sularahas!\nSukeldumisvarustuse rent reisile 90€ (hind sisaldab täisvarustust koos kompuutriga)\nKohustuslik on sukeldumiskindlustus\nMeie reisikorraldaja on Nautilus Travel AS.\nRegistreerumine: Kui otsus kindel, siis registreeri ennast varakult: info@sukeldumisreis.ee\nRegistreerimisel palun näita ära: osalejate nimed, isikukood ja sukeldumistase.\nLisainformatsiooni ja nõu saab küsida e-maililt: info@sukeldumisreis.ee, info@barrakuuda.ee või helistades telefonil 56 97 88 10\nSAFARI “BEST OF MALDIVES” 26.11-05.12.2021 (Reis koos Aleksei Turovskiga)


3-3-1-76-11 Riigikohus 19.01.2012\nKaalutlusreeglite kinnipidamise kontrollimisel tuleb arvestada, kas faktilistest asjaoludest tulenevalt oli haldusorganil tegelik valikuvõimalus.\nÕigusnormid jätavad vanglale kaalutlusõiguse otsustamaks, kas paigutada kinnipeetav kambrisse eraldi või koos teiste kinnipeetavatega. Kaalutlusõigus kinnipeetava vanglasisesel paigutamisel ei ole siiski piiramatu, sest tuleb silmas pidada VangS § 11 lg-s 1 loetletud aspekte, Euroopa Nõukogu ministrite komitee 11.01. 2006 soovituse nr 2 "Euroopa vanglareeglistik" p-d 18.1 ja 18.5-18.7 ning 9. oktoobri 2003. a soovituse nr 23 "Eluaegselt süüdimõistetute ja teiste pikaajaliselt kinnipeetavate kohtlemise kohta vanglaadministratsioonide poolt" p-d 2 ja 21, samuti üldisi diskretsioonireegleid.\nAsjaolu, et kinnipeetav kannab eluaegset vanglakaristust, ei saa olla aluseks riivete õigusvastaseks tunnistamiseks.


Soome aasta sportlaseks valiti paraolümpiavõitja Leo-Pekka Tähti: see on ajalooline hetk! - Uudised - Soome 100\nSoome aasta sportlaseks valiti paraolümpiavõitja Leo-Pekka Tähti: see on ajalooline hetk!\nSoome aasta sportlaseks valiti paraolümpiavõitja Leo-Pekka Tähti: see on ajalooline hetk! Vaata kuldmedalisõitu uuesti!\nPiret Koolipiret.kooli@postimees.ee Soome 100 portaali peatoimetaja\n18. jaanuar 2017, 9:28\nSoome 100: Aasta sportlane 2016 Leo-Pekka Tähti\nFOTO: KAISA RAUTAHEIMO / HS\nOlümpiavõitja Leo-Pekka Tähti valiti äsja lõppenud Soome Sporditähtede galaõhtul aasta sportlaseks. Tegemist on ajaloolise sündmusega, kuna eales varem ei ole paraolüpialane sellist tiitlit pälvinud.\nParaolümpiamängudel ratastoolisõidus kuldmedali võitnud 33-aastane Tähti sai publikuhääletuse tulemusena enim hääli, vahendab Helsingin Sanomat.\nTeisele kohale hääletati tennisist Henri Kontinen ja kolmandale kohale poksija Mira Potkonen.\nLeo-Pekka Tähti saabus galaõhtule, saatjaks eestlannast abikaasa Sandra Ojalill.\nTänan paraolümpiakomiteed, kes meid siia hääletusele ja võrdsete hulka läbi surus.\n”On ajalooline hetk, et võin oma käes hoida seda karikat. See on võimas kroon mu karjäärile”, tunnistas Tähti oma tänukõnes.\nTähti võitis lõppenud aastal T54-klassi kuldmedali Rio Paraolümpiamängudel ratastooli sajameetri sõidus. Samuti pälvis ta EM võistlustel kuldmedali 100 meetri distantsil ja pronksmedali 200 meetri distantsil.\nTähti on riigi ajaloo esimene invasportlane, kes on võitnud Soome spordimaailma kõrgeim tiitli.\n”Tänan paraolümpiakomiteed, kes meid siia hääletusele ja võrdsete hulka läbi surus. Soovin, et sellest võidust võidavad ka kõik väiksemad alad. Kõik on võimalik.”\nAasta noorsportlase ja Aasta läbimurdja tiitlid võitis jäähokimängija Patrik Laine, kes säras lõppenud aastal nii noorte MM-võistlusel kui ka täiskasvanute MM-il.\nHelsingis Hartwall-areenil toimunud galaõhtul võttis poja nimel tunnustuse vastu Patrik Laine isa Harri.\n”Patrik pani täpselt paika, mida tohin öelda: ütle ainult aitäh. Aitäh!" lausus Harri Laine poja karikat vastu võttes.\nSpordiaasta säravamate hetkede hulka hääletati alla 20-aastaste jäähoki MM-finaalis löödud võiduvärv, Leo-Pekka Tähti paraolümpiakuld Rios ja saalihoki lõpplahendus Rootsiga peetud MM-finaalis.\nFerrari F1 sõitja Kimi Räikkönenile anti üle Spordi suursaadiku karikas. Kimi avaldas tänukõnes ka oma eduka karjääri põhjuse.\n”Suurim põhjuse on mulle isiklikult see, et olen asju teinud omal moel. On olnud häid ja halbu hetki, kuid sellest hoolimata olen uskunud enesesse ja teinud alati nii nagu tahan.”\n”Alati ei pea tegema, nagu teised ütlevad. Ise tehes võib samamoodi väärt tulemuseni jõuda”, tõdes Räikkönen võimsate ovatsioonide saatel.\nElutööpreemiad võtsid vastu suusatajad Siiri Rantanen, Lydia Wideman-Lehtonen ja spordikommentaator Pekka Tiilikainen.\nAasta spordikultuuri teona premeeriti poksija Olli Mäki elust kõnelev mängufilm Hymyilevä mies (Kõige õnnelikum päev Olli Mäki elus). Filmi loojad annetasid auhinnaks saadud raha Mäki sünnilinna Kokkolas tegutseva poksiklubi noorsportlastele.\nSport Galerii: Allar Levandi kingib mõttekaaslastega Soome rahvale tänuks monumendi 6\nPostimees Järelvaadatav: Soome pidupäev tipnes suure ilutulestikuga Tallinnas 1\nTallinn Galerii: Soome suursaadik andis soomepoiste auks piduliku lõuna 2\nMaailm Soome president sõjaväe ülemjuhataja päevakäsus: ei tohi unustada rahva saatust kujundanud hetki\nPostimees Tasub teada – 15+1 hiljuti soomlastelt laenatud sõna eesti keeles 5\nMinevik 10 fakti Soome iseseisvumisest\n16 fotot 02:09\nSoome 100 Video ja galerii: Soome 100. aastapäev algas piduliku ühislaulmisega 2\nUudised Vaata vaid: selline on Soome ametlik juubelimenüü ... ja milline serviis\nUudised Vaata, kes ja kuidas Soomele õnne soovivad! Tervitusteparaad!\nMinu Soome Video: maailma suurim valgusteos: Saana tundrul süüdati tuled 1\nPärnu Postimees Linnapea palus õhtujuhi naljade pärast suursaadikult vabandust 5\nPostimees Fotod: 100. aastapäeva vastuvõtt Soome suursaatkonnas\nTarbija Videomänge levitav Steam tähistab Soome sünnipäeva allahindlusega\nAjad ja kombed Just nüüd on õige hetk: kohvita, lehvita ja valgusta\nSõbranna Retseptisoovitus: Aleksandri kook ja Soome 100\nKuukava Soome saabki 100: pidustused on täies hoos!\nHeureka Keele mõju – soome keele valdajad tajuvad hästi noodivältust\nKuukava Helsingis Kauppatoril lehvib 100 riigilippu\nPersoon Suursaadiku praktiline õppetund disainist, eneseväärikusest ja unistustest Soome suursaadik Kirsti Narineni intervjuu\nUudised Soome iseseisvusmanifesti lugemisest möödus täpselt 100 aastat


NH Brussels Carrefour de l'Europe - Brüssel - Hotels.com\nNH Brussels Carrefour de l'Europe, Brüssel, Brüssel - pealinnaregioon, BelgiaSihtkoht\nSuperior tuba - Tuba. Pilt 1/31.\n1 / 31Superior tuba - Tuba\nGrasmarkt, 110, Brüssel, 1000, Belgia\nThe hotel is supposed to be Four Star, but the facilities provided fall short of that…\nVaata kõiki (445 arvustust)\nTranspordivõimalused57 positiivset mainimist57 külastajat mainis häid transpordivõimalusi\nBrüsseli börs – 6 min jalgsi\nKas NH Brussels Carrefour de l'Europe võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, NH Brussels Carrefour de l'Europe pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab NH Brussels Carrefour de l'Europe ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas NH Brussels Carrefour de l'Europe pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas NH Brussels Carrefour de l'Europe lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on NH Brussels Carrefour de l'Europe kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Brasserie de la Ville (3 min jalgsi).\n10 ööd, reis, 30. juuni 2020\n3 ööd, reis sõpradega , 22. veebr 2020\nChristos, 2 ööd, reis perega, 31. jaan 2020\nDAVID, 1 öö, reis sõpradega , 30. jaan 2020\nMANDY, 2 ööd, reis sõpradega , 24. dets 2019\nRobin, 1 öö, reis, 16. dets 2019\nHumberto, 1 öö, reis perega, 15. nov 2019


Piirissaare valla jäätmehoolduseeskiri–Riigi Teataja\nPiirissaare valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord\n§ 35 Eeskirja rikkumine\n§ 36 Jäätmetest põhjustatud keskkonnasaastatuse likvideerimine\n§ 37 Hankelepingute kehtivus\n§ 38 Valitsuse pädevus\nRT IV, 13.07.2016, 4\n12) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed (JäätS § 9). Jäätmevaldaja on korraldatud jäätmeveo tähenduses ka korteriühistu, selle puudumisel kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum (JäätS § 69 lg 2). Jäätmevaldaja on ka kinnisasjal kinnisasja omanik, kui kinnistu on koormatud hoonestusõigusega, siis hoonestaja, korteriomandite või ehitise kui vallasasja juurde kuuluval ehitise teenindamiseks vajalikul maal (edaspidi krunt) ehitise omanik.\n(10) Alates 2020. aasta 1. jaanuarist tuleb taaskasutada:\n7) organiseerima jäätmemahutite tühjendamise sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumise, haisu või kahjurite tekke ning ümbruskonna reostuse;\n8) hoidma mahutid tervena ja puhtana, vastutama jäätmemahuti õige kasutamise ning selle ümbruse ja juurdesõidutee korrashoiu eest;\n9) tagama mahuti kättesaadavuse jäätmevedajale veopäeval. Jäätmemahuti peab veopäeval asuma jäätmevedajale nähtaval kohal kinnistu sissepääsu lähedal;\n10) paigutama jäätmemahutid krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse;\n11) vajadusel enne paigutamist jäätmekonteinerisse pakkima jäätmed kilekottidesse, kotid sulgema, et need ei levitaks haisu, ei põhjustaks ohtu tervisele;\n12) käitlema ehitus- ja lammutusjäätmeid, tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkinud jäätmeid vastavalt käesoleva eeskirja peatükkides 5 ja 6 toodud nõuetele.\n2) jäätmeseaduses sätestatud juhtudel omama keskkonnakompleksluba, jäätmeluba, registreerimistõendit või ohtlike jäätmete käitluslitsentsi. Loa või tõendi saamiseks vajaliku taotlusmaterjali koostab taotleja oma kulul;\n3) kaubandusettevõtted, ametiasutused ja teenindusettevõtted on kohustatud vähemalt lahtioleku ajaks paigaldama pealt kinnised olmejäätmete mahutid hoone sissepääsude juurde, mille õigeaegse tühjendamise ja ümbruse korrashoiu eest vastutab ettevõte või asutus ise.\n(2) Olmejäätmete, sh vanapaberi, biojäätmete ja pakendijäätmete kogumiseks võib mahutitena kasutada :\n3) kaanega varustatud 1,5 suuruseid konteinereid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada jäätmeveokisse või toimetada käitluskohta;\n4) pakendite üleandmiseks ka kuni 200-liitrist kotti.\nKlaasijäätmed (lehtklaas) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia jäätmejaama või anda üle vastavat õigust omavale jäätmekäitlejale. Klaaspakendikonteinerisse võib panna ainult klaasist pakendijäätmeid.\nPuidujäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia jäätmejaama või anda üle vastavat õigust omavale jäätmekäitlejale. Puidujäätmete tekkekohas võib põletada ainult immutamata, lakkimata ja värvimata puidujäätmeid, kusjuures eelistada tuleb puidujäätmete põletamist kütmise eesmärgil.\n(3) Kui ehitamise käigustekib ehitusjäätmeid üle 10 m3, tuleb ehitise kasutusloa taotlemise dokumentidele lisada valitsuses kinnitatud ehitusjäätmete õiend ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise kohta .\nPiirissaare Vallavolikogu esimees


Pluralism | Sõnu seletav sõnastik\nPluralism ehk mitmeparteisüsteem; 2) riikliku majandussektori ja eramajanduse kombinatsioon; 3) üldise heaolu riik, mis hoolitseb vähem kindlustatute sotsiaalse turvalisuse eest; 4) keinsistlik majanduspoliitika, mille järgi riik peab reguleerima põhiliselt eraomandusele rajanevat turumajandust, ergu- tama riiklike krediitidega tarbimist ja investeerimist kriisiaegadel; 5) sotsiaalse võrdsuse väärtustamine poliitilise ideaalina.\nPluralism - vastandub eliidile Robert Dahl (1962) Who Governs? • Uuris 1950-ndail poliitiliste otsuste kujunemist New Havenis (USA-s) • Erinevad otsused on algatatud erinevate huvigruppide poolt • Seega kõik huvigrupid löövad poliitika kujundamises kaasa • See kehtib USA kohta tervikuna • Demokraatia on huvigruppide vaheline tasakaal • On olemas küll ülemklass, aga see pole valitsev klass Võimueliit Eestis ? Kes võiksid moodustada Eesti võimueliidi\nPluralism – mitmekesisus, paljusus, mis võib iseloomustada ühiskonna sotsiaalset ehitust, parteistumist, vaimukultuuri; demokraatliku ühiskonna iseloomulik tunnus POLÜARHIA – kõrgeltarenenud, pluralistliku ja tugeva kodanikuühiskonnaga demokraatiavorm, kus võim on hajutatud erakondadele, kodanikuorganisatsioonide ja survegruppide vahel Erinevad sotsiaalsed grupid.\nPluralism – 1) mitmekesisus, paljusus, mis võib iseloomustada ük sotsiaalset ehitust, parteistumist, vaimukultuuri; dem ük iseloomulik tunnus; 2)USA poliitikateaduse koolkond, mille kohaselt pole nüüdisdemokraatias enam ühte kindlat võimueliiti, vadi võim jagatakse huvigruppide vahel läbirääkimiste ja kokkulepete alusel\nPluralismil on 5 olulist tunnust:  Pluralism sai alguse kui rünnak riiklikule monismile, mis filosoofiliselt oli väljendatud suveräänsuse doktriinis v mis praktiliselt kehastus tsentraliseeritud, absolutistlikes riikides  Pluralistid hindavad rühma ja organisatsiooni autonoomiat, tegutsemist ja mitmekesisust.\nPluralism - mitmekesisus, paljusus, mis võib iseloomustada ühiskonna sotsiaalset ehitust, parteilisust 2. Ühiskonna sektorid ja valdkonnad I Avalik sektor- kuuluvad kõik riigiasutused(koolid, politsei, kaitsevägi, Eesti Televisioon, vangla) II Tulundus ehk erasektor(eraettevõtted)- kasumit teenivad ettevõtted.\nPluralism – võim on küllaltki ühtlaselt jaotunud kõikide gruppide vahel Robert Dahl – uuris poliitiliste otsuste kujunemist New Havenis (USA-s). Leidis et erinevad otsused olid algatatud erinevate huvigruppide poolt ja võim tervikuna polnud koondunud ühegi grupi kätte.\nPluralism on kohane evolutsiooni uurimisel, kuid mitte adaptatsioonist rääkimisel Tuleb igati mõista, meeles pidada ja rõhutada, et LV kui ainupõhjus on seda just ja ainult adaptatsiooni mõistmiseks, mitte evolutsiooni kui tervikliku protsessi jaoks.\nPluralism on demokraatliku ühiskonna oluline tunnus. Pluralism mitte ainult ei luba erinevusi, vaid peab erinevusi väärtuseks, ühiskonna rikkuseks, selle arengu eelduseks ja stabiilsuse aluseks, nende arendamist omaette eesmärgiks.\nPluralismil on viis olulist tunnust: ♣Pluralism sai alguse kui rünnak riiklikule monismile, mis filosoofiliselt oli väljendatud suveräänsuse doktriinis või mis praktiliselt kehastus tsentraliseeritud, absolutistlikes riikides.\nPluralism - a)mitmekesisus,paljusus,mis võib iseloomustada ühiskonna sotsiaalset ehitust,parteistumist,vaimukultuuri;demokraatliku ühiskonna iseloomulik tunnus; b)USA poliitikateaduse koolkond,mille kohaselt pole nüüdisdemokraatias enam ühte kindlat võimueliiti, vaid võim jagatakse huvigruppide vahel läbirääkimiste ja kokkulepete alusel;poliitikas ideede,arvamuste,poliitiliste jõudude ja huvigruppide mitmekesisus\nPluralism – huvide mitmekesisus. Pluralistlik ühiskond – ühiskond, kus on lubatud mitmesugused vaated, ideoloogiad, organisatsioonid, omandivormid, kultuurid, sotsiaalsed grupid.\nPluralism on mitmekesisus ja paljusus,mis võib iseloomustada ühiskonna sotsiaalset ehitust,parteistumist. Pluralism on veendumus,et eksisteerib või peaks eksisteerima ideede paljusus.\nPluralism – pluralistid, mitme alge käsitlus, vähemalt 3. Empedokles – temal oli nelja juure käsitlus, et maailm koosnes neljast juurest – maast, õhust, tulest ja veest.\nPluralism – MITMEKESISUS, PALJUSUS, MIS VÕIB ISELOOMUSTADA ÜHISKONNA SOTSIAALSET EHITUST, PARTEISTUMIST, VAIMUKULTUURI, DEOMKRAATLIKU ÜHISKONNA ISELOOMULIK TUNNUS.\nPluralism – mitmekesisus, paljusus, mis võib iseloomustada ühiskonna sotsiaalset ehitus, parteistumist, vaimukultuuri, demokraatliku ühiskonna iseloomulik tunnus.\nPluralism demokraatias - pluralism ehk vaadete rohkus on oluline demokraatias, sest siis on rohkem arvamusi ühe teema kohta ning suudetakse teha otsuseid mis meeldivad kõigile.\nPluralism - mitmekesisus/ nüüdisdemokraatias puudub üks kindel võimueliit, võim jagatakse huvigruppide vahel läbirääkimist ja kokkulepete alusel.\nPluralism – muudab ühiskonna värvikirevamaks – pluralismis lubatud vaated, ideoloogiad, organisatsioonid, omandivormid, kultuurid ja sots.grupid.\nPluralism on sotsioloogias normaalne nähtus! Kuna uurimusteema on mitmekesine, on seda võimalik ja vajalik mitme vaatenurga alt uurida.\nPluralism - ideede ja vaadete paljusus Pluralistlik ühiskond - ühiskond, kus on olemas ja lubatud erinevad vaated ja arvamused\nPluralism on parem kui ühetaolisus, sest ühetaolisus hävitab ühiskonna arenguvõime ning on vägivaldse poliitika tagajärg.\nPluralismi olemus ehk tunnused: 1. Pluralistid hindavad grupi – ja organisatsioonilist iseseisvust, tegutsemist, mitmekesisust.\nPluralism on kindlasti Eesti ühiskonnas võimalik ja ka vajalik, kuid selle jaoks peab kindlasti palju tööd tegema.\nPluralismi võimalikkus Eesti ühiskonnas\nPluralism on teooria, mille järgi on fundamentaalseid moraalinorme rohkem kui üks. FLFI.02.003 Eetika alused\nPluralism - e. mitmekesisus –mitmesuguste ideede, arvamustega ja organisatsioonide olemasolu ühiskonnas.\nPluralism tähendab võimu laialivalgumist ja gruppide võimalust garanteerida demokraatlik sõnaõigus.\nPluralism – Mitmekesisus, mitmesuguste ideede, arvamuste, organisatsioonide olemasolu ühiskonnas.\nPluralism – mitmus, (vastand monism)pluralism eeldab arvamuste paljusust ja nendega arvestamist.\nPluralism – paljusus, iseloomustab ühiskonna sotsiaalset ehitust, parteistumist, vaimukultuuri.\nPluralism - teooria, mille koahselt reaalsus kui selline koosneb mitmest sõltumatust substantist.\nPluralism – huvide paljusus. Vähemusse jäänul on õigus oma seisukohtadele kindlaks jääda.\nPluralism - mitmekesisus, paljusus, võib iseloomusta ühiskonna sotsiaalset ehitust.\nPluralism - erisuguste arvamuste, vaadete, ideede, ühenduste olemasolu ühiskonnas\nPluralismi tähtsus – 1.veendumus, et eksisteerib või peaks eksisteerima ideede paljusus.\nPluralism on veendumus, et eksisteerib v peaks eksiteerima ideede paljusus.\nPluralism - mitme lge käsitlus b) epistemoloogiline- tunnetamise probleem\nPluralism - rõhutab ühiskonna eri gruppide kui survegruppide tähtsust.\nPluralism – arvukate huvigruppide konflikt, kompromiss ja kokkumäng.\nPluralism on veendumus, et on või peaks eksisteerima ideede paljusus.\nPluralism - mõtteviiside, väärtushinnangute ja valikute paljusus.\nPluralism – veendumus, et on või peaks olema asjade paljusus.\nPluralism on demokraatliku ühiskonna oluline tunnus.\nPluralism – lubatud on erinevad vaated, ideoloogiad\nPluralism e. Mitmekesisus on ühiskonnale loomulik.\nPluralism – arvamuste, veendumuste paljusus.\nPluralism – arvamuste ja org. paljusus.\nPluralism – mitme alge käsitlus.\nPluralismil on viis olulist tunnust:\nPluralism ühiskonnas – 1. Austatakse õigust olla erinev 2. Ollakse valmis läbirääkimiseks 3. Väärtustatakse koostööd\nsellel skeemil on kogu elu tervikuna seotud tahke, gaasilise ja vedelaga ja kogu elu ise mõjutab tervenisti vedelat, tahket ja gaasilist.