Kus kasutatakse jadaühendust benkendedominators.nl\nKus kasutatakse jadaühendust\nsu nägu kõlab tuttavalt 2016 finaal\nsõna snäkk ristik\nPCI Express – Vikipeedia kus kasutatakse jadaühendust\nElektrotehnika lõpueksami küsimused. Sisukord: 1. Elektrivälja tugevus, elektrivälja potentsiaal ja pinge. 2. 2. Elektrijuht elektritväljas, dielektrik\nKondensaator - Newikis\njadaühendust. Mõlemal juhul võrdub impulsskaja ja seega ka Kui kasutatakse võimendeid teistsuguse sõltuvusega, tekivad Vaatleme vaid inertsivabu mittelineaarsusi, kus väljundtoime hetkväärtus on määratud sisendtoime hetkväärtusega. Sellise\nAlalisvooluahelad - Sarnased failid kus kasutatakse jadaühendust\nLõhkematerjali valmistamise, hoidmise ja kasutamise\nLõhkevõrgu monteerimisel kasutatakse jadaühendust ja ainult erandkorras teisi ühendusviise. Lõhkevõrk peab olema terve, korras isolatsiooniga, ühenduskohad tuleb hästi puhastada, tihedalt jätkata ja isoleerida. §79. Lõhkevõrgu üldtakistus arvutatakse ja mõõdetakse enne lõhkamist ohutust kohast selleks lubatud mõõteriistaga.\nPäästeameti poolt demineerimistöödeks kasutatava\nRingpaigaldus sobib eriti hästi kohta, kus on tegu suure hulga tarbimispunktidega, mis võivad korraga kasutuses olla (näiteks spordiklubi duširuumid). Ringsüsteemi on seni põhjendamatult vähe rakendatud seepärast, et paigaldajatele on vähe tutvustatud neid liitmikke, mis võimaldaksid tarbimispunktide jadaühendust mugavalt teha.\n2 - TalTech kus kasutatakse jadaühendust\nKiiruse suurendamiseks kasutatakse pingesuurendamist sisselülitamisel (võrgupingest väiksema nimipingega pidurimagneti valimisega, millegajadamisi ühendatakse lisatakistus mis püsirežiimi saabumisel šunteeritakse).Pidurimagneti töökiiruse suurendamiseks kasutatakse ka jadaühendust …\nKondensaator on passiivne elektri- ja elektroonikakomponent, mille põhiomadus on mahtuvus, s.o võime salvestada (mahutada ja säilitada) elektrilaengut ning seega ühtlasi energiat.. 1745. aastal valmistasid Ewald Georg von Kleist ja Pieter van Musschenbroek teineteisest sõltumatult esimese kondensaatori, mida tuntakse kui leideni purki või kleisti pudelit.\nPCI Express seadme ühendamiseks kasutatakse kahesuunalist punkt-punkt tüüpi jadaühendust, mida nimetatakse laneiks. See vastandub teravalt PCI-le, milles kõik seadmed ühenduvad üldise 32-bitilisele paralleelsele kahesuunalisele siinile. Kahe PCI Expressi seadme vahelist ühendust nimetatakse\nwebzone.ee kus kasutatakse jadaühendust\n(7) Ilutulestiku puhul, kus kasutatakse pauguefektidega pomme ja läbiviimise koht on kaitstavale objektile lähemal kui neljakordne ohtliku ala suurus, tuleb haigla, polikliiniku, sanatooriumi, teatri, kiriku, kooli ja/või lasteaia asumisel selles tsoonis ilutulestiku …\nVooluallikate jadaühendust kasutatakse kõrgema pinge saamiseks. Ühendatakse ühe positiivne klemm teise negatiivse kleemiga ja teise positiivne kllemm kolmanda negatiivse klemmiga jne. Jadamisi ühendatud emj. Liituvad, samuti liituvad ka vooluallikate sisetakistused. Vool ahelas on arvutatav Ohmi seadusega. Vooluallikate rööpühendus\nPCI Express - Wikiwand\nEnamasti kasutatakse jadaühendust, kus esmalt teostatakse mõõtmised mõne mittelõhkuva detektoriga. Leek-ioonisatsioondetektor (FID) Leekioonisatsioon detektor on kõige enam gaaskromatograafias kasutust leidev detektor. Tööpõhimõte. Kolonni väljundisse lisataks H …


FOTOD | USA esileedi rolli ootab ees rebränding? Viisid, kuidas Jill Bideni garderoob seda peegeldab - Anne & Stiil\nFOTOD | USA esileedi rolli ootab ees rebränding? Viisid, kuidas Jill Bideni garderoob seda peegeldab\nAmeerika Ühendriikide uueks presidendiks valitud Joe Bideni võidukõnest jäi ilmselt paljudele meelde üks öeldud lause: "Ma olen Jilli abikaasa."\nFoto: REUTERS/Octavio Jones/Scanpix\n77aastane valimised võitnud president rääkis oma naisest, dr Jill Bidenist nii südamlike sõnadega, mida me viimased neli aastat Valges Majas kindlasti kuulnud ei ole. Just nii peakski üks mees oma naisest rääkima (ja vastupidi).\nKui Jill mehe kõrvale seisis, kandis ta lilletikanditega ehitud Oscar de la Renta kleiti ja sellega harmoneeruvat tumesinist näomaski ning tema naeratus jõudis ka maski tagant miljonite vaatajateni.\nLOE KA: FOTOD | Kes on Joe Bideni abikaasa Jill? Siin on kõik, mida tema kohta teame\nJilli roll FLOTUS-ena on nii palju rohkemat kui lihtsalt üks pabernukk maailma kõige mõjuvõimsama meesterahva kõrval. Esimest korda ajaloos on USA-l esileedi, kes on otsustanud töötada talle Valges Majas antud rolli kõrvalt edasi ka Northern Virginia Community College’i inglise keele professorina. Ta ei ole kõigest FLOTUS — ta on professor, ema, vanaema ja Joe abikaasa.\nKuigi Ameerika Ühendriikide esileedi rolli kõrvutatakse aastakümneid ameeriklannadele seotud ootustega — nii ebaaus kui see ka poleks -, on demokraatide ja vabariiklaste maailmavaade selles osas väga erinev. Konservatiivide jaoks tähendab see stereotüüpselt naiselikku kleiti kandvat ema ja koduperenaist, isegi, kui nii mees kui naine suhtes tööl käivad. Vastandina sellele maailmapildile on aga teine suhtumine: naine on iga naine, kes end sellena tunneb.\nJilli garderoobile keskendudes tuleb tunnistada, et ta kannab naiselikud siluetid ja mustrid, rikkalikud ja sügavad juveelitoonid laitmatult välja. Kuid kõik, mida ta kannab, peegeldab, kui teadlik ta oma rollist ja publikust on. Ta mõistab, et tema välimusel on märkimisväärne tähtsus selles osas, millise naisena ta mõjub, aga Jill teab, et see ei ole ainus, mis loeb.\nSarnaselt Melaniale armastab dr Biden kõrgeid ja efektse väljanägemisega kontsakingi — neetidega kaetud Valentino loomingut, sinisest seemisnahast stilettosid jne -, kuid ta on neid seni kandnud vaid laval olles, mitte lillepeenras või muid kontsakingade kandmiseks sobimatuid toimetusi tehes.\nLisaks meeldib Jillile oma riietega sõnumeid saata, kord tegi ta seda näiteks kandes Stuart Weitzmani põlvedeni ulatuvaid saapaid, mille säärele oli kirjutatud sõna “VOTE” (inglise keelest tõlgituna “vali“ — toim.), või siis valimisõhtul, kandes näomaski, millele oli kirjutatud inglise keeles ”breathe positivity” (“hinga positiivsust“ — toim.). Erinevalt tema eelkäijast levitavad Jilli sõnumid aga positiivsust, mitte lapsemeelsust.\n2020. aastal ootavad paljud ameeriklased esileedilt rohkemat kui kunagi varem. Nad ootavad kaastundlikkust ja ausameelsust rohkem, kui ilusaid pilte ja disainermantleid. Nad soovivad esileediga samastuda ja ei taha näha selles rollis moeblogijat, kel on sõlmitud leping mõne luksustooteid müüva brändiga ja kel on lõputult aega, et fotograaf jõuaks teha temast ideaalse foto.\nKandes tulevase esileedina esimest korda publiku ette ilmudes Oscar de la Renta kleiti, näitas Jill, et ees on ootamas “normaalsem” ja traditsioonilisem aeg. Mood on just miski, millega USA esileedidel on võimalik saata oma publikule sõnumeid, mida välja öelda ei soovita.\nDe la Renta lugu on sarnane paljude ameeriklaste lugudele: sündinud Dominikaani Vabariigis, elanud Hispaanias ja seejärel jõudnud Ameerika Ühendriikidesse, kus ta rajas omanimelise ja tänaseks maailmakuulsaks saanud moebrändi. Ta on nüüdseks riietanud mitmeid esileedisid Kennedyst Nancy Reagani ja Laura Bushini välja. Tema looming mõjub alati soojalt ja pisut isegi demokraatlikult. Olenemata naisest, igaüks näeb Oscar de la Renta kleidis alati suurepärane välja.\nVeel on küll liiga vara öelda, kas Jill eelistab ka edaspidi stilistide abiga peegeldada oma moevalikutega kohalikku moeajalugu, või läheb ta Melania Trumpiga sarnast teed, kes eelistas kanda pigem logodega kaetud Louboutin’i kingi, Birkini käekotte ja 50 tuhat dollarit maksvaid mantleid, aga juba tänaseks on ta saatnud valitud rõivastega nii mõnegi sõnumi, mis annab lootust, et nii see siiski ei lähe.


Tsikliga Tseilonil - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Tsikliga Tseilonil - Go Traveli reisikirjad\nKui Madis Maks hakkas tsiklireisiks otsima riiki, kus oleks odav, soe, meri, loodus, mäed, maitsev toit, puuviljad, tsiklirent, inglise keel ja võimalus leida turistidest puutumata kohti,selgus, et just Sri Lanka klapib kaherattalisega maa avastamiseks suurepäraselt. Kui vaid mõned pulssi tõstvad kohtumised kohalike elevandimürakatega kõrvale jätta!\nSri Lanka, mis 1972. aastani kandis nime Tseilon, on umbes Leedu-suurune saar kiviviske kaugusel India lõunatipust. Minu varasemad kokkupuuted selle riigiga piirdusid hägusa tõdemusega, et seal on olemas Tamili Tiigrid ja tseiloni tee. Tundus selline muhe ja sümpaatne koht, kus kõike pole jõutud veel ära reglementeerida.\nErinevate maksupitsituste tõttu on auto omamine Sri Lankal kallis lõbu, jõukas keskklass sõidab ikkagi pigem rolleri või väikese motikaga, autot jaksavad soetada vähesed. Tsiklirendis ongi peamiselt rollerid või väiksemad Jaapani tsiklid (alla 250 cc). Tundub, et on mingi legaalne võimalus ka võimsamate arvelevõtmiseks, aga tänavapildis kohtab selliseid haruharva ja kui, siis peamiselt politsei käsutuses. Üks omapära on Sri Lankal veel − seal on keelatud kinnise kiivriga sõitmine. Mujal maailmas peetakse seda oluliselt turvalisemaks lahtisest kiivrist, aga Sri Lankal on see keelatud kaalutlusel, et inimene võib minna panka röövima ja pärast pole ta nägu piltidelt näha.\nSõiduvahendiks ajalooline tsikkel\nKuna Sri Lanka on lähedal Indiale, Royal Enfield Bulleti praegusele kodumaale, siis mõnd isendit oli võimalik siit ka laenutada. Olen Bulletiga varem sõitnud (väga meeldis!), nii et valiku suhtes erilist raskust ei olnud. Tegemist on 1931. aastal Inglismaalt alguse saanud masinaga, mida teise maailmasõja ajal kasutas näiteks Briti sõjavägi, mille tootmine nihutati 1950ndatel Indiasse ja mida toodetakse seal tänapäevani. Bulleti nimi on ehk pisut eksitav ja viitab pigem tema militaarsele taustale, sest tegemist pole kindlasti kiire masinaga, üle 80 km/h liikudes on tunne, nagu hakkaks vaikselt tükkideks lagunema. Tegemist on parajalt kolaka rattaga, mis on pigem vanamoeline ega hiilga modernsete lahenduste ja uuendusmeelsuse poolest. Samas on see maailmas kõige pikemalt järjest tootmises olnud tsikkel ning sel on väga palju austajaid, mina nende hulgas. Eriti just India subkontinendile sobib see mu meelest ideaalselt.\nSri Lankal on odav ja toimiv bussi- ning rongiliiklus, aga see on aeganõudev ja siinseid temperatuure arvestades tihti ka vaevaline. Seega turistide puhul on standardiks palgata endale kohalik juht koos bussikesega ja temaga koos siis nädalake või kaks ringi sõita. Minu jaoks on see ebamugav variant, reisil oleks nagu üks sunnitud pereliige juures ja ei ole sellist vabadust, nagu päris ise toimetades. Veel üks pluss tsiklirendi kasuks. Üldiselt mis tahes sõiduki ise juhtimist siin eriti ei julgustata, põhjuseks vasakpoolne liiklus ja radikaalselt teistmoodi liikluskultuur.\nBullet jaksab kenasti kanda ka kahte reisijat, nii et meie nädalane tsiklireis sai alguse Gallest, mis on Sri Lanka lõunaosa suurim linn, vana Portugali koloonia. Kui hommikul renti jõudsin, selgus, et rentida põhimõtteliselt saab, aga hetkel on kütus otsas. Et nagu terves riigis või nii. Kuna kütus tuleb peamiselt Indiast, levis jutt, et hindud olevat tankeri paaki pissinud ja kui Sri Lanka lõvid hakkasid kvaliteeti kontrollima, selgus, et see on allapoole igasugust arvestust ja saadeti tagasi. Tõde on ilmselt pisut teine, aga igatahes tundub, et mõni mees päris detailideni selle otsuse tagamaid läbi ei mõelnud. Paljud tanklad olid kas täiesti kinni või on neis kilomeetripikkused järjekorrad. Bulletil on küll suur paak ja väike kütusetarbimine, nii et 300 kilomeetrit oleks saanud ka tankimata sõita, aga plaan oli suurejoonelisem ja tundus mõistlik nädalapäevad oodata, kuni kütuseprobleem laheneb.\nSri Lanka lõunaosas on kogu mereäär üpris tihedalt asustatud, rannad on imeilusad, palmid, prinkide kehadega surfarid ja kõik kaasnev, nii et seetõttu ka palju turiste. Õnneks on siiski sedasi, et kui rannikust pisut sisemaa poole sõita, siis kohe varsti vaheldub tavaline külaidüll, riisipõllud ja agraarmaastik džungliga. Palavus ja päikesepaiste on selline, et kõik katmata kohad tuleb SPF 50 kreemiga katta ja kuna käepealsed on kogu aeg nähtaval, siis põletuse vältimiseks peab esimeses suuremas linnakeses endale kindad ostma.\nSõita saime sadakond kilomeetrit, siis läks siduritross katki. Ilma sidurita ei ole tore sõita, aga õnneks sattus olema koht, kust sai rahulikult mäest alla veereda ja otse parandusse. Hinnatase on selline, et ootetööna tehti kohe kolme euro eest ära ja õnneks jäi see ka ainsaks tehniliseks viperuseks kogu reisil.\nMägedesse kuumuse eest varju\nPlaan oli sõita mägisemasse Sri Lanka keskossa, et saada pisut leevendust kuumusele ja vaadata, kuidas seal olukord on. Mida kaugemale sisemaale, seda mägisemaks teed läksid, alguses sellised laugemat sorti künkad, mis on iga tsiklisõitja unistus, hiljem ka kitsad serpentiinid, mida esimesed paar päeva oli väga mõnus sõita, aga pikapeale muutusid kurnavaks. Et siis kuu aega pärast sõitu neid jälle igatsema hakata. Teeolud olid head, igal pool asfalt, mõnes kohas laiem, mõnes kitsam, mõnes auklik, mõnes mitte.\nMägine sisemaa on piirkond, kus on peamised Sri Lanka teeistandused, kogu džungel on maha raiutud ja teepõõsaid täis istutatud, aga vaated on maalilised. Väikestele teedele keerates olid inimesed meid (ja ebatavalist liiklusvahendit?) nähes rõõmsalt üllatunud, lapsed lehvitasid ja inimesed olid sõbralikud. Liiklust oli vähe, aga sõita tuli rahulikult, mägised teed eriti eksimisruumi ei jta. Vaateväli oli enamasti piiratud ja alati pidi olema valmis ootamatusteks. Küll magas salk koeri keset teed, küll ajasid külamehed seal juttu. Või oli mõni traktor otsustanud ennast keset teed parkida või siis tuli suur buss vastassuunas vastu − üllatusi jagub!\nAinsaks erandiks liikluse meeldivuse suhtes olid riigi suuremad maanteed, seda tipptunnil ja asulate läheduses. Siis käis küll närviline andmine − tuk-tuk'id, rollerid, bussid, vankrid, lehmad, jalutajad ja veoautod kõik läbisegi tohutus mäsus, kuumuses ja tossupilves olelusvõitlust pidamas. Põhireegel tundus olevat „Bussidega pole mõtet rinda pista!” ning kui sellest kinni pidada, siis ülejäänu on suhteliselt loogiline ja intuitiivne. Isegi tihedas liikluses oli õhkkond pigem sõbralik (kui ikka vaja kolm rida tekitada ja ruumi on, siis miks mitte!) ja mingit „ärapanemist” ei tunnetanud. Bullet on ses mõttes mugav, et kiirendus (eriti mägedes) on kõigist kohalikest sõidukitest parem ja see annab eelise, kui vaja mõnest tossupilvest mööda saada. Laskumistel osa ikka kimas mööda ka −kes tahab niisama tsiklit uudistada ja mõnele ilmselt ei anna rahu, et kahvanägu koduradadel neist mööda sõidab.\nIlusaim teekond Aasias?\nÜks popimaid atraktsioone Sri Lankal on sõita rongiga Kandy ja Ella vahel, mõni peab seda kõige ilusamaks teekonnaks Aasias. Meie sõitsime sealkandis tsikliga ja ainult aeg-ajalt ristusime raudteega, aga vaated olid tõepoolest ilusad ning mõnusa põrinaga ja rahulikult liikuv Bullet oli puhas nauding.\nPikemaid otsi ja eri piirkondi sõites oli tore see, et lisaks maastikule muutub ka tee ääres müüdav kaup. Saab uudistama minna, et mida head-veidrat pakutakse, ja kohalikega natuke juttu puhuda. Teevabrikud, piimatooted, vürtsid, palmisiirup, džunglimesilaste mesi, hautatud mais, mangod, puuvill, värsked pähklid, mingid veidrad nuustikud, punutised, tamarind, maaõunad – kõik see ja rohkemgi jäi lisaks uutele kohtadele ja vaadetele mõnepäevase teekonna sisse.\nTee ääres pakutakse väga odavat ja väga vürtsist karrit, ikka sellist, et lauast tuleb nuttes lahkuda. Tihti on need bufee-tüüpi, saad valida nelja-viie karri vahel ja lisaks veel riis ja värske salat. Salat on tavaliselt kõige vähem vürtsikas toit, enamasti maitsestatud purustamata terapipraga − see annab ehk natukene aimdust kohalikust vürtsitasemest. Siin pole ebatavaline, et karrit süüakse nii hommikul, lõunaks kui ka õhtuks, tundub natukene nagu paljuvõitu, aga no kui maitseb, siis miks ka mitte.\nTeeääred on sõltuvalt kohast muidugi ka puuviljamüüjaid täis ja niisama mutikesi, kes põllulapi ääres enda korjatut müüvad. Pisut suuremates kohtades on ümberkaudsetest küladest kokku ostetud ananassid, mangod, banaanid, papaiad kõik ülimaitsvad, sümboolse hinnaga ja soovi korral lõigutakse sulle kohapeal ka parajateks suutäiteks.\nNärvikõdi tekitavad juhtumised elevantidega\nSri Lanka puhul ei saa jätta rääkimata elevantidest. Neid hoitakse siin templites, turvakodudes ning neid jookseb ringi ka rahvusparkides ja niisama looduses. Ilmselgelt on nad väga lahedad loomad, aga siinsetele farmeritele väidetavalt ka korralik peavalu. Suuremad isendid on üle kolme meetri kõrged ja kaaluvad üle 5000 kilo, nii et kui üks kari su põllulapilt voi banaaniistandusest üle otsustab käia, ega siis eriti midagi alles ei jää. Räägitakse, et kui nad kurjaks saavad, siis nalja ei ole ja aeg-ajalt nad mõne fotot tegeva turisti ikka surnuks tallavad.\nTee ääres on kohati liiklusmärgid, mis elevantide eest hoiatavad, enamasti valehäired. Kui siis paarisaja meetri pärast üks elevant risti keset teed seisis, siis oli üllatus ja ehmatus muidugi suur. Keerasin ruttu otsa ümber, sõitsin pisut eemale ja reegleid eirates tegin äarisevate kätega kiiresti pildi ära. Elevant on ikka praktiliselt sama suur kui buss! Võttis põlve värisema küll ja nuputasin siis, et mis eluga peale hakata. Tagasi nagu ka ei tahtnud sõita, suur ring oleks tulnud. Üks väike turistibuss pidas kinni, juht keris akna alla ja ütles: „Ära pabista sõber, lähme, ma teen sulle katet.”\nSiin on osas kohtades kombeks elevante auto- ja bussiakende kaudu toita, kuigi see pole eriti mõistlik ja on tegelikult ka keelatud. Nii nad seal siis passivadki risti keset teed, hõlpsa maiuse ootuses. Kui auto lähemale jõuab, astuvad korraks kõrvale ja kui auto hoo maha võtab, siis jälle astuvad auto poole, et oma maius (banaanikobar, kõrvits jms) kätte saada.\n„Saateauto” sõitis siis elevandi kõrvale, aga nii, et kui too ühele poole tee äärde tõmbus, peatus auto sedasi, et tee teise äärde jäi väike riba, kust läbi sai lipsata. Pulss oli 200. Hingasin kergendatult ja ootasin pulsi taastumist, aga järgmise kurvi tagant paistis juba uus elevant. Sama taktikaga saime ka temast mööda, aga korralik loomaaiahais oli üleval, nii et võis kahtlustada, et sellega kohtumised ei piirdu.\nKolmas elevant oli kõige suurem ja tema otsustas, et ei lase ennast tee äärde suruda, hoopis saateauto pidi teepervele võtma, et mööda saada. Minule möödasõiduks seal ruumi enam polnud ja jäin seega teisele poole elevanti lõksu. Üpris täbar olukord tundus, kaks vantsi on selja taga (ja mitte eriti kaugel), mitte kuidagi poleks tahtnud tagasi sõita ja nendega uuesti kohtuda.\nSamas ei tundunud edasiminek üldsegi ahvatlev ja kahel pool teed on džungel, mis ilmselt elevante täis, nii et sinna ei saanud samuti minna.\nKujuta nüüd ette, et pead sellisest jurakast tsikliga mööda sõitma. Äkki otsustab ta sind sõbralikult oma londiga müksata, arvates, et pakud talle banaani? Või siis ei meeldi talle Royal Enfieldi põrin? Või saab niisama pahaseks? Ühesõnaga, tol hetkel tundus, et väga suured munad peavad sellise möödasõidu jaoks olema. Pealekauba terasest! Õnneks tuli vastassuunast üks kohalik külamees väikese võrriga, koorem sabal, piltlikult öeldes plätud jalas ja lõbusat lauluviisi vilistades. Ja sõitis igasuguse probleemita elevandist mööda! See tõstis pisut eneseusku ja kuna ka saateauto oli teisel pool elevanti mind ootama jäänud, siis... käik sisse ja minekut. Kuidagi ma sealt mööda sain ja lõpuks kohtasin viit elevanti. Sellest piisas täielikult.\nLugesin internetist kunagi ühte vastust küsimusele, kas minna Sri Lankale tsikliga või mitte. Üks vastus kõlas, et kui sa juba kaalud seda (st sul on olemas teatud huvi ja täidetud teatud eeldused), siis kindlasti tasub seda teha. Nõustun selle arvamusega täielikult.\nTekst ja fotod: Madis Maks


Kesknoored paluvad mõista vähese sissetulekuga inimesi\nKesknoorte juhatus juhib tähelepanu asjaolule, et suuresti solidaarsuspõhimõttel toimivas Eesti ühiskonnas on vaja mõista ka kesise sissetulekuga inimesi.\n"Meie ühiskond töötab suuresti solidaarsuse põhimõttel. Näiteks panustame maksudega arstiabisse, korras teedesse ja tasuta haridusse. Seni oleme harjunud, et kõigi panused on protsentuaalselt võrdsed, kuid alates 1. jaanuarist on see natukene teistmoodi," seisab avalikus pöördumises, millele on alla kirjutanud Kesknoorte esimees Karine Oganesjan ning aseesimehed Aleksandra Pavlova ja Jan-Ander Kundla.\nKesknoored tuletavad meelde, et tulumaksureformiga võitis üle 80 protsendi töötavast elanikkonnast – näiteks kui eelmisel aastal oli inimese brutotöötasu 600 eurot, siis arvelduskontole laekus 498,72 eurot; pärast tulumaksureformi laekub sama brutopalga korral arvelduskontole aga 562,72 eurot ehk 64 eurot rohkem. Kokku tähendab see 12,8-protsendist lisasissetulekut.\n"Mida saab selle suurenenud sissetuleku eest?" küsivad Kesknoored enda pöördumises retooriliselt. "Rikkama toidulaua, parandada ühe hambaaugu, osta korralikud jalanõud või hoopis koguda raha mustadeks päevadeks. See summa loob võimaluse natukenegi tõsta elukvaliteeti. Meie jaoks on ka oluline, et võidavad noored, kes suunduvad esimest korda iseseisvasse ellu ja peavad hakkama saama väikse palgaga. Lihtne ei ole leida tasuvat töökohta ilma eelnevate töökogemusteta või muretseda elukoht."


Ma kohe ei saa muidu kui pean kekutama-\nminu raamaturiiulis on uus iludus:\nRätiraamatu osas pean endiselt päkapikuga suhtlema, aga sain ka niipalju teada, et jaanuaris pidi rätiraamatule kordustrükk tulema.\nJa mul on jälle uus kotitäis lõnga- seekord mütsilõnga\ntulihobu posted @ 16:50 - Link - kommentaarid (5)\nLõpuks ometi sain päevavalgusele pihta\nÜht-teist on ikka tehtud ka vahepeal... Enamasti ikka sallid\nKuna maja on endiselt ülerahvastatud, siis sallide venitamiseks vaba voodi ja vaba aja ühitamine on endiselt raskendatud.\nSaalomonid on kõik loengutes alustatud ja hiljem töö juures lõpetatud.\nSee on see ilus litritega lõng- aga küll sellest on vastik heegeldada... Need litrid ei taha kohe kuidagi läbi silma tulla.\nTema on tegelikkuses ikka oluliselt beezim- ju seda valgust siis ikka ei olnud niipalju kui vaja...\nSee sall valmis viimases vahetuses, seega päris värske teine\nMidagi lõbusat ka- sõbrakesed väsisid ära\nTavaliselt nad kaklevad pidevalt selle voodinurga pärast ja kahekesi kohe kuidagi ära ei mahu\ntulihobu posted @ 17:57 - Link - kommentaarid (1)\nSee on vist juba kõigile teada, et kui minu majas jääb võõras inimene kauemaks pidama kui kuu, siis sunnin teda juba midagi tegema. Eriti kui see keegi juhtub veel naisterahvas olema\nSuve lõpus kolis suur poja ajutiselt koju tagasi. Siis aga mitte üksi vaid koos oma perega.\nKuna mul olid aga enne teljed üles pandud, siis muutus elu oluliselt kitsamaks kui algul plaanitud oli. Aga egas ma sellepärast telgi välja viskama ei hakanud- sundisin hoopis tüdruku vaipa kuduma Vaadake ise, hakkama sai:\nJa poseerib meie väike Robin- ju talle on meelde jäänud, et muidu on alati Robi vaiba otsa peal kui pildi tegemiseks läheb.\nJa minu kootud vaip mille paar päeva tagasi tellijale üle andsin:\nVot see vaip meeldib mulle endale kohe eriliselt.\nJa nüüd lähen jälle kaste ringi tõstma, et Kasparile teise tuppa voodikoht sättida. Kaua ta mul vedeleb siin elutoas- temale see muidugi meeldiks- saab ju õhtul telekat vaadata niikaua kui lõpuks magama jääb. Aga mina vana õelus olen jälle teisel arvamusel. Ja nii ma siis lähengi mööblit paigutama.\ntulihobu posted @ 09:20 - Link - kommentaarid (2)\nTellijale üle antud mütsid-\nSuure õe oma- siia lisandus hiljem ka tutt.\nJa väikse venna oma:\nJa meie kassipoeg on leidnud omale mõnusa pesa kus magada:\nJust-just, ta magab mul kangastelgede peal. ja kui mina lähen kuduma, siis kass on nagu nuhtlus seal lõngade vahel. Täna ütlesin juba, et koon su saba vaibatriibuks kui ära ei kao\nAga ega ta sellepärast ära küll ei kadunud\nLõpuks ometi sain lapse telefonist kätte viimased pildid.\nTallinnas puhates sai igal loengupäeval midagi valmis tehtud. Mütsid valmis aga kes peaks ära ajama otsad? Vot see viimistluse osa on kõigi tööde juures kõige raskem....\nSiinkohal peaksin vist punastama.\nPildid on tehtud viimasel laadal. Ja hallides toonides müts leidis enne uue omaniku kui teistel otsad aetud said.\nMõned keed ka- neid näitan rohkem ilusa värvi pärast Oi kuidas mulle need sinised ja punased pärlid meeldivad...\nKui nüüd mõni tuttav veel viimased sallid ka ära venitaks.....\ntulihobu posted @ 13:57 - Link - kommentaarid (2)\nKannan ette- mu puhkus on läbi!\nSeega jätkub aktiivne elu- töö, kool ja käsitöö.\nKuna mütsidel on otsad endiselt peitmata ja mõnel tutid külge panemata ja mõned ka uue omaniku leidnud, siis näitan oma viimaseid ütleks, et lausa kohustuslikuks saanud satsisalle.\nMa ei suuda ju mööda minna kui poes mõnda ilusat lõnga näen Ja need lõngad olid sellised sädelevad... Need aga mis praegu Selveris müügil on ei tekitanud minus mingeid tundeid.\nÜllatus endalegi, aga suudan vahest ka ei öelda\nLaupäeval käisime Tallinna suurel sügislaadal. Suur selle kohta just öelda ei saanud, sügis aga küll. Olime ikka korralikult läbi külmunud. Ruumi oli kõigile väga jaopärast antud ja kuna minu telk saabus hiljem, siis ei hakanudki me teda üles panema. Ja nii me siin Eveliga kössitamegi:\nKuigi oli külm ja paha aga meil Signega oli üks tee ja kaks asja, siis ei kurda ega virise. Kogu selle ürituse juures üks vägagi positiivne elamus oli kontsert...\ntulihobu posted @ 19:49 - Link - kommentaarid (2)\nVÄRVISPEKTER- oktoober, pruun.... kõigi oma erinevate toonidega...\nMuster? - paberit ees ei ole ja mustri nime ei mäleta aga lõng on Raasiku üleminekuga pruun.\nKuna minu lemmiktegevus on ikka veel suured sallid, siis olen ikka ja jälle leidnud ennast mõttelt, et ma tahaksin Haapsalu räti raamatut... Kunagi kui seda pakuti, siis ei osanud tahta\nNaeran ikka vahel, et ei tea kas pean ka päkapikule kirja kirjutama hakkama\ntulihobu posted @ 04:23 - Link - kommentaarid (6)\nTäna tuleb piltideta postitus...\nSeda mitte seepärast, et ma ei ole midagi teinud vaid kõik tehtud asjad on vaja viimistleda...\nOh, teate, ma käisin Tallinnas puhkamas 4päeva olin seal- no see oli ikka tõeline puhkus- ei telerit, ei raadiot, EI INTERNETTI!!! .. Just, just, isegi netti ei olnud ja ma olen veel elus\nToanaaber oli küll väga jutukas aga õnneks oli ta vähemalt ühel õhtul tööl kus sain nautida rahu ja vaikust.\nTegelikult olime tööalasel koolitusel. Aga nagu ikka ei käi ma sellistes kohtades magamas\nLoengutes tegin valmis mitu mütsi ja juba kohustuslikuks saanud satsisalli kui jälle uut lõnga näen...\nNüüd aga magama ja homme on jällegi koolipäev.\ntulihobu posted @ 18:20 - Link - kommentaarid


scott89 - Fitness.ee foorum\nscott89 posted a topic in Toidulisandid\nSoovitage head Gainerit..mis töötaks,millel oleks norm maitse et mitte päris solk poleks ja normi hinnaga???\nvähene Vastupidavus..miks? :(\nscott89 replied to scott89's topic in Muud spordialad\nusun et tõesti see aitaks ..siis peab jõusaali peale jälle mõtlema muidu mul pms. kõik treeningasjad kodus olemas ainuke miinus et ei saa korralikult rinda treenida\njah 9 kuud tagasi kaalusin 65 läx kolm kuud mööda ja kaalusin 75 nüüd on see kaal jäänd nii vahest on miinus 2kg\njah 2 korda ehk kaks nädalat järjest jäi vahele max 4ks päevaks trenn ja nädalas sain 2 x trenni teha pikk vahe suht aga siiski ..:S\nmenüü on mul alati proteiini rikas vb süsikuid on vähevõitu ..neid ma eriti ei jälgi sest usun et päeva jooksul tuleb neid mulle piisavalt.muidugi nii ei tohiks aga noh..vahest ei jõua jälgida kõike..kiire teinekord. trenn on mul jaotatud päevade peale üks päev käed ja rind puhkus,siis selg ,puhkus jalad ehk jooks.. kuna rinda saan teha paremini rööbaste peal siis usun et mu käed pole harjund oma keha raskusega. kriis:D jõusaal on mul kodus hantlite ja kangiga ning rööpad ja muud asjad õues.. oleks vaid surumispink veel ..siis ma ei mõtlekski pikka aega jõusaali peale\nkle ma sain just alles 20 ..ei saa olla vanadus veel ei tohi olla\nusun et pean veits rohkem sööma jah..ma söön muidu nii palju et jään nats näljaseks veel aga samas nagu kõht oleks täis.. söömine,korralik soojendus..vb lisa valku enne trenni ja süsikuid.. ja kui see ka ei aita siis ma ei kujuta ette.. insuliiniga mingi teema siis w ?\nscott89 posted a topic in Muud spordialad\nmingi jama on tekkind mul..sihuke tunne nagu mul vastupidavus on vähenenud? nt rööpad enne tegin vabalt 3x12 ära, nüüd on langend 3x8-le ja peale seda nagu poleks enam üldse energiat olla :S paar kuud tagasi olin naq duracelli jänes:P miks see võib nii olla??ja mis võiks olla selle vastu?\nSoome toidulisandite pood?\näkki teate soomes olevaid fitnessi veebilehekülgi kus oleks ka veebipoode??? näiteks naq siin fitness.ee\nscott89 replied to scott89's topic in Toidulisandid\nTargematel on midagi veel lisada??\nNii et... kokkuvõttes niinimetatud õiget lihast sellest ei tule???\nMida teeb Lämmastikoksiid (NO) lihastele??? see oli vist gaasiline aine..ja kui NO on lihastes siis lihas on..milline? kõvas olekus või mis?? Huvi pärast tahaksin teada! selles mõttes et kui keegi kasutaks siis ta oleks naq õhupall või on ikka koos massiga lihastes???\nscott89 replied to krut949's topic in Vaba foorum\nArvata on et keegi ei viitsi:D aga samas kui minagi tulin uuena siia siis ma ka ei teadnud et siin saab midagi terennidest ja toitumistest leida:D aga kuna ma olen nuhkija tüüp ja tahaks ise leida ning ise kõike teha siis olen leidnud kah endale kõike vajalikku!\nscott89 replied to lifer's topic in Küsi Spetsialistidelt\nVõtsid steroide sellepärast et tahad kiirelt midagi saavutada?? Ei kiirelt ei saavuta midagi.. tasapisi areneb. Tahad massi..võta toitumiskava ja ka treeningkava! Arnoldit oled näinud enne kohe kindlasti.. ,mine vaata ka mis tast on saanud nüüd! eks ta ole vana kah aga siiski steroid ei püsi su peal kui sa ei tee pidevalt trenni. Kui huvi suur siis saad ise aru et neid pole vaja sul hetkel ega ka pärast ..massi jaoks on spetsiaalsed toidulisandid nt. massilisajad jne... Mu üks tuttav sai ka umbes 5 kuuga suureks..väga suureks..kuulujuttudeks olid steroidid..arvata on..aga ka kuulujuttudeks oli ka see et ta PEAB nüüd trenni tegema mitte võib..muidu see kõik vajub ära.. nüüd mõtle natuke..kas sul on vaja sihukest jama et sa PEAD trenni tegema et ilus välja näha või muidu oled oled voltides. ma alguses ka mõtlesin sihukese asja peale nagu steroid jne..aga kuna ma näen nüüd üle 6 kuu täitsa tip top välja normaalselt treenides ja õige toidukavaga siis mul pole nahhui neid steroide vaja!!\nscott89 replied to scott89's topic in Jõumehed\nah niii vä selge arusaadav:D Suured tänud teile!!


Kursused ja õppimine on suhteliselt uus plaan ning on nüüd populaarsust kogumas direktorite, tegevjuhtide või ettevõtete omanike seas. Kuid mitte ainult nende jaoks pakuvad kursused ja harjutused huvi. Tööstuskoolitused on veennud ka kõiki inimesi, kes lendavad sujuvalt ja elavalt, et parandada oma omadusi ja teadust.\nTemaatilised kursused on hea viis uute teadmiste kiireks saamiseks. Intensiivse koolituse järjekorras, mille käigus määratakse kõige olulisemad rollid ja küsimused, mille eesmärk on kuulajat teemaga tutvustada ja talle üksikasju öelda. Tänu õigesti koostatud õppekavale lähevad ülekantud teadmised kuulajale usaldusväärseks ja lühiajaliseks lähenemiseks, tänu millele ta need juba seob ja ostab seeläbi uusi teadmisi kiiremini, aga ka suurema ettekujutuse maailmast või selle osast, milles ta töötab.\nhttps://sug-nrm.eu/ee/ SuganormSugaNorm - Looduslik viis diabeedini!\nKursused ja õppimine on mõlemad suurepärane võimalus teie isiklikuks arenguks, kuid mitte tööalane karjäär, vaid ka seltskondlik olemine. Kunagi pole paljud naised mõelnud, kuidas luua - näiteks isetegemise, õmblemise, kokanduse või teise võõrkeele õppimise - kuidas luua. Varasemad õpikud ei olnud alati õige sõnum ja neil puudusid praktilised omadused, mis suurendavad kognitiivseid võimeid.\nPraegune haridussituatsioon, mis hõlmab kulusid ja valitud valdkondadega tutvumist, annab võimaluse kasvada ka ruumides, mis seni olid keerukate väljaannete alguses või väljatöötatud õpikute juures tavainimesele olulised. Kulud ja õppimine pakuvad ka erinevaid visuaalseid lahendusi, mis võimaldavad küsimuse ja materjali kohta rohkem teada saada. Ka keerukates rollides on treenerist alati abi. Ma arvan, et ta oskab hõlpsalt vastata kõige olulisematele küsimustele, selgitada teemat laiemalt, s.t lihtsalt selgitada praegust menetlust, mida erinevatel põhjustel ei leia traditsioonilisest õpikust. Seetõttu on treeningud uus süsteem kvalifikatsioonide kiireks tõstmiseks ja täiendavate oskuste arendamiseks.


Paindlike linnade ajastu – ESL\nESL > Paindlike linnade ajastu\nIntervjuu Soome arhitekti Marco Steinbergiga. Sirp 27.05.2016. Merle Karro-Kalberg.\nMarco Steinberg: „Arhitektuur pole hooned, vaid ühiskonna murekohtade lahendamine. Kavandame hoopiski eeldusi, et hooneid saaks mitmekülgsemalt kasutada.“\nMarco Steinberg on õppinud arhitektuuri, aga tegeleb ühiskonna protsesside kujundamisega, uskudes, et vaid nii saab arhitektuur tõusta ühiskonnas olulisele kohale. Steinberg kureerib selleaastast Soome Veneetsia arhitektuuribiennaali Soome ülespanekut, kus pakutakse lahendusi põgenike majutamisele. 2. juunil esineb Marco Steinberg Tallinnas sisearhitektuuri sümpoosionil „Sisu“, mis sel aastal kannab pealkirja „Tere, võõras!“.\nPead sümpoosionil loengu põgenike ootustest peavarjule. Millele täpsemalt tähelepanu juhid?\nMarco Steinberg: Suuresti põhineb minu ettekanne XV Veneetsia arhitektuuribiennaali Soome paviljoni materjalidel. Korraldasime Soome arhitektuurimuuseumiga võistluse „Piirilt koju“, et otsida lahendusi põgenike majutamisele. Seisame ju Soomeski silmitsi ebahariliku uustulnukate vooga. Poliitilisel tasandil pole välja töötatud head visiooni, kuidas suurte inimhulkade sissevooluga toime tulla. Lootsime lisada diskussiooni konstruktiivseid ideid ja ennetavalt ruumiga tegelda. Tõmbasime teema laiemaks ja küsisime, kuidas üldse uustulnukaid võõrasse keskkonda majutada ja ära hoida inimeste tõrjutus. Elukohapuudust on seni püütud lahendada spetsiaalsete majutusüksuste ja ajutiste karpidega, mis jätab mulje, justkui oleks tegemist mööduva nähtusega, mis millalgi kaob ja seetõttu vajame ajutisi lahendusi.\nMa tahaksin tõstatada kaks olemuslikku küsimust. Esiteks, küsimus rahvusriigi olemusest. Oleme loonud illusiooni, et on rahvused, keda eristavad kujuteldavad piirid: ühele poole jäävad omad, teisele võõrad. Ma tahan selle müüdi lõhkuda.\nSoomlaste endi ajalugu algab 11 000 aastat tagasi suure rahvaste rändega. Osa hõime jõudis Soome, osa jäi pidama Eestisse ja Ungarisse. Meie endi identiteet põhineb rändamisel ja migratsioonil. Sõjaajal asustasime inimesi ümber põhja, Karjalasse, saatsime lapsed Rootsi kooli, pärast sõda lahkus 5% elanikkonnast Rootsi, 1900. aastatel läksid paljud Põhja-Ameerikasse raha teenima, osa tuli tagasi ja sai maaomanikuks. Meie heaoluriik on sündinud just tänu sellisele ringiliikumisele.\nMentaalne konstruktsioon, et on meie ja võõrad, tekitab rohkem probleeme, kui annab vastuseid. Seda tahamegi Veneetsia ekspositsiooniga näidata. Euroopas on levinud arvamus, et uute inimestega tegelemine varjutab omainimeste vajadused. Soomes jääb ühist raha aasta-aastalt vähemaks. Pagulastevastased süüdistavad, et sissetulijad võtavad neilt töö, raha ja kodu, kuid uued inimesed ei too endaga kaasa midagi sellist, mida me juba kogenud pole. Töötuse, kodutuse ja sotsiaalse eraldatusega peame praegugi rinda pistma. Tulijad lihtsalt võimendavad neid küsimusi: ilmselt jääb rohkem inimesi töötuks ja kodutuks. Kui suudame rahuldada hädasolijate vajadused, suudame umbsõlmed lahti harutada ja luua parema elu kõigile. Soomes käibiv migratsiooni müüt toetub vastandamisele ja loob keskkonna, kus pidevalt võisteldakse. Selles kõiges peame hoopis nägema võimalusi ja küsima, kuidas mõlemad pooled integratsioonist võidaksid.\nNeed on üldised, teoreetilised lähtekohad. Millised vahendid on aga arhitektuuril ja ruumikunstil, et nende ülesannetega väärikalt toime tulla?\nTuleb endalt küsida, mida arhitektuur üleüldse tegema peab. Ma arvan, arhitektuuri ülesanne ei ole kavandada ainult maju, sest toimivas ruumilahenduses võetakse arvesse ka ühiskondlikke protsesse ja kitsaskohti.\nTihtilugu on meie kodu ruumi mõttes jäik. Milja Lindbergi ja Christopher Erdmani Veneetsia Soome paviljoni töö „Anname põgenikele kodu“ („We house refugees“) pakub majanduslikku hooba: anda üürile või müüa eluase 25% soodsamalt, kui ollakse nõus paigutama korterisse uks, millega saab muust korterist eraldada ühe toa ja vannitoa, et vajaduse korral tõmbaks korteri valdaja oma elu pisut kokku ja annetaks kõrvaltoa abivajajale. Nii tabame kaks kärbest ühe hoobiga: pakume sisserändajatele elamispinda ja ennetame sotsiaalse eraldatuse teket. Meie eluasemevajadused muutuvad ajas niikuinii. Äsja kokkukolinud noortel on tarvis väiksemat korterit. Kui sünnivad lapsed, peab eluruum laienema. Kui lapsed on lahkunud, ei ole taas nii palju ruumi enam vaja. Selle asemel et ehitada karpe, peame ehitama paindlikke kodusid, mida saab vastavalt vajadusele ümber korraldada. See pole arhitektuur klassikalises hoone projekteerimise ja ehitamise mõttes. Kavandame hoopiski eeldusi, et hooneid saaks mitmekülgsemalt kasutada.\nSellised lahendused on avatud meeltega inimestele. Kui palju soomlasi on valmis võõraid korterikaaslaseks võtma? Eestis seda mõtet tuliselt ei tervitataks.\nPaljud ütleksid kindlasti sama ka Soome kohta. Pagulasdebatis tehakse palju suuri üldistusi ja nende pealt kipakaid järeldusi. Ühe rahvuse sees on palju mõttemaailmu ja väärtushinnanguid. Soomlasi on 5,5 miljonit, mis tähendab ka 5,5 miljonit arvamust. Olen valmis kihla vedama, et on küllalt osavõtlikke, kes on valmis võõrastele kodu pakkuma. Eespool pakutud lahendus ei eelda ainult head tahet, siin on ka rahalisi hüvesid. Tegelikult on 25% soodustust rendilt või maja hinnalt õige hea pakkumine. Ehk on 5,5 miljoni soomlase hulgas ainult 20 000 peret valmis võõrastele oma kodu avama … Eelmisel aastal pakkusime peavarju 35 000 sisserändajale, paljud neist on ühe pere liikmed, kes niikuinii jäävad ühte elama. Muidugi võib küsida, et mis saab edasi, sest sisserändajate vool ei piirdu kindlasti 35 000-ga. Praegune rahvaste ränne ei kao iseenesest. Aga vaatame olukorrale nii, et ühiskonnas on alati mingi protsent neid, kes tahavad teha teistmoodi, kes on valmis riskima ega lähe massiga kaasa. Muutused ühiskonnas saavadki alguse sellest väikesest rühmast. Kui nemad on valmis koduukse avama, siis on suur võimalus, et ka naabrid mõistavad, et tulijad on samasugused inimesed nagu meiegi.\nMajutamine sihtriigis on üks pagulaskriisi tahke. Milliseid lahendusi pakub arhitektuur näiteks neile, kes ummistavad piiri, on just Euroopasse saabunud, elavad Brüsselis pargis või ka neile, kes on suunatud põgenikelaagritesse?\nJah, see kriis on mitmetahuline. On inimesi, kes on terve elu põgenikelaagris elanud, seal sündinud ja kasvanud, kel polegi muud. See on poliitiline küsimus, mida arhitektuur üksinda lahendada ei saa. Me saame alustada vastuste pakkumist tükikeste kaupa ja seda me oma Veneetsia ekspositsiooniga ka teeme.\nSa mainisid, et arhitektuur peab minema ruumi loomisest kaugemale ja võtma arvesse poliitikat, majandust ja sotsiaalseid muutusi. Kuidas seda teha? Kas arhitekte tuleks õpetada teisiti?\nSee on konksuga küsimus. Põgenikelaine tabas ka sõjajärgset Euroopat. Kiiresti oli tarvis kodusid, töökohti, linnu. Arhitektuur oli uute keskkondade ja elude ülesehitamise instrument. Arhitekti suutsid siis poliitika ja majanduse ruumiks kokku põimida. Võib öelda, et oli aeg, mil arhitektuur oli strateegiline, kus lõppeesmärgiks ei olnud maja, vaid edukas ühiskond, milleni jõuti linnade ehitamisega. Euroopa stabiliseerudes kaotasime silmist arhitektuuri eesmägi. Minu arust pole arhitektuuri eesmärk näiteks koolimaja ehitamine, vaid eeltingimuste ja füüsilise ruumi loomine õppimise toetamiseks. Lõpptulemus võib muidugi olla hoone, aga ei pea.\nKui Euroopa hakkas stabiliseeruma ja arhitektidele jäi aina vähem uusehitisi kavandada, hakkas hägustuma ka arhitektuuri olemus. Üha enam ja enam haaras meid mõte arhitektuurist kui hoonest. Kui ka mittearhitektid tegelesid hoonetega, tõmbusid arhitektid kaitsepositsioonile ja lahinguid peeti hoonete pärast.\nSee tähendab tõesti, et arhitektid peavad rinda pistma mitmel rindel, mis omakorda tähendab, et peame ümber mõtestama nende õpetamise viisi. Kui ma Harvardi disainikoolis (Harvard Graduate School of Design) õpetasin, vaidlesime tihti selle üle, mida üliõpilastele õpetada. Mulle tundus, et me peaksime õppekavasse lisama ka ettevõtluse ja majanduse. Mitte selle pärast, et ma tahaksin, et neist saaksid majandusteadlased, vaid selleks, et nad mõistaks majanduse toimimise loogikat ja keelt. Kui me seda keelt ei mõista, siis jääme kõrvalseisjaks. Peame noortele andma laiapõhjalise hariduse, sest meil on tarvis eri tüüpi arhitekte: neid, kes projekteerivaid hooneid, neid, kes kirjutavad, neid, kes on poliitikas. See aitab pidada debatti parema ühiskonna ja keskkonna ehitamise üle. Kui meil pole arhitektiharidusega poliitikuid, siis ei osata ka ehitatud keskkonda puudutavaid otsuseid teha. Kui meil pole arhitekte, kes arhitektuuri ühiskondlikust rollist kirjutaks, muutuks maailm ahtaks. Peame ette valmistama professionaale, kes suudavad leida oma koha kõigis neis ühiskonna tahkudes, kõik arhitektid ei pea tegelema hoonetega.\nNeed ajad, mil arhitektuur oli ühiskonnas olulisel kohal, olid hoopis teised. Maailm on muutunud keerulisemaks, nüansirikkamaks. Huvigruppe, kes keskkonna kujundamises kaasa tahavad rääkida, on juurde tulnud. Ruumikunst on muutunud kompromisside otsimise tallermaaks. Kuidas sellises olukorras suurt eesmärki silmist mitte kaotada?\nOn tõsi, et praegused olud ei ole võrreldavad sõjajärgsetega. Sõjajärgne Soome ei olnud minu arust demokraatlik riik – eliit otsustas kõigi eest. See oli edukas ja palju sai ka tehtud. Kui mõtleme praeguse peale, siis kaasa rääkida soovijate hulk on kasvanud. Me saame rääkida koosloomisest, kus sidusrühmade kaasamine on osa linnade ja keskkonna kavandamisest. Võidakse öelda, et see seab arhitekti positsiooni ohtu, sest arhitekt kavandab ju hooneid, mitte inimene tänavalt. Kuid peame mõistma, et kaasamine annab professionaalidele palju rohkem algteavet. Kui enne lõi arhitekt inimestele, siis nüüd loob arhitekt inimestega koos. See on suur muutus, mis tähendab ka kivistunud protsesside ümberkujundamist.\nNende protsesside ümberkujundamisega sa praegu ju ka tegeled.\nLinnade üldplaneeringu koostamine on üks selline protsess, kus põrkuvad huvigruppide arvamused ja soovid. Üldplaneeringute koostamist nähakse ekspertide grupi tehnilise tööna: koostatakse eskiis, mille põhjal inimestele selgitatakse, milline ideaalne linn olema peaks. Sellise protsessi lõpuni viimine võtab suurtes linnades aega pea 15 aastat, mille jooksul maailm paljuski muutub. Ükski ekspert ei suuda mitmekesise ühiskonna vajadusi nii pikalt ette ennustada. Üldplaneeringuga kavandame linna inimestele, kes pole praegu veel sündinudki.\nSoomes tehakse umbes 1200 üldplaneeringut aastas. Üheksal protsendil juhtudest kasvavad erimeelsused kohtuvaidluseks. Suuremal osal juhtudest käivad omavalitsusega kohut linnakodanikud. Selline ülalt alla otsustamisprotsess toob endaga kaasa kulukaid ja pikale venivaid vaidlusi. Kui me aga kodanikud juba algul linna kavandamisse kaasame, siis mõistavad nad ka otsuste tagamaid paremini. Kui inimesed on osa protsessist, on nad palju arusaavamad, kui midagi kiiva kisub. Kindlasti ei tohi mõelda, et inimeste kaasamisel saame oma mõtted neile paremini maha müüa. See pole heade mõtete mahamüümise, vaid heade mõtete tekitamise viis.\nPaljud räägivad kaasamisest kui demokraatlikust otsustamise viisist. Mina arvan, et kaasamise sisuks pole otsustamine, vaid teabe kogumine, et valdkonna eksperdid ja poliitikud saaksid teha teadlikumaid ja paremini kaalutletud otsuseid. Tõeliseks kaasamiseks tuleb minna inimeste juurde, mitte kutsuda nad enda juurde koju, vaid minna neile külla, rääkida nende keeles. Linnadel on vilumus korraldada avalikke arutelusid linnavalitsuse ruumides, kuid vähestel on aega, huvi ja julgust sinna minna. Lõpuks tuleb arutelule väga väike osa elanikkonnast, suurem osa neistki on valdkonna professionaalid. Kui minnakse koju, avanevad hoopis uued vaatenurgad.\nKui levinud selline koosloomine Soomes on?\nOleme konsulteerinud Lahti linna ja seal on jõutud arusaamisele, et see on parim avalikkuse kaasamise viis. Kuid ühe näite pealt ei pea kindlasti tegema järeldust, et Soomes on kaasav planeerimine eeskujulikul tasemel. Kaugel sellest. Koosloomisest ei pea rääkima ainult linnaplaneerimise puhul. Praegu tegeleme koosloome kujundamisega hariduses: kuidas vanemaid ja õpilasi kooliellu paremini kaasata.\nMillised on need avalikkust kõnetavad küsimused, millele arhitektuur võiks vastuse anda?\nOluline on ära tunda ja sõnastada praegu õhus olev kitsaskoht. Tihti on neid mitu ja mingis osas nad kattuvad. Soome on vananev ühiskond. Aasta-aastalt jääb aina rohkem inimesi pensionile ja tööjõudu vähemaks. See tähendab, et väheneb ka maksutulu, kuid vajadus teenuste järele kasvab. Paljuski tekitab see olukord paanikat, sest küsitakse, kuidas osutada vähema raha eest rohkem teenuseid. Vastust peame otsima just praegusest rahvaste rändamisest.\nNoorte hulgas on kasvanud sotsiaalne marginaliseerumine ja töötus. Pealetuleval põlvkonnal on aina vähem töökogemust ja sotsiaalset pagasit. Peame küsima, mida see kahekümne aasta pärast endaga kaasa toob. Peame ümber kavandama oma tervishoiusüsteemi, sest endistviisi jätkata pole majanduslikult võimalik. Ilmselt oleme sisenemas maailma, kus peame neid küsimusi lahendama sotsiaalselt, mitte institutsionaalselt. Kui praegu pannakse vanurid hooldekodusse, siis tulevikus pole meil selleks raha. Peame võtma eeskuju Lõuna-Euroopast, kus vanavanemad elavad koos laste ja lastelastega. See tähendab, et nad on aktiivsemad, paremini kaasatud pereellu ja panustavad lastehoidu. Ma arvan, et tulevikus ehitatakse vähem haiglaid ja hooldekodusid ning rohkem paindlikke kodusid ja linnu.\nMilja Lindbergi ja Christopher Erdmani Veneetsia Soome paviljoni töö „Anname põgenikele kodu“ pakub põgenike eluaseme küsimuse lahendamiseks välja paindlikud kodud, mida saab vastavalt vajadusele ümber korraldada.


Looduskaitseringi blogi: 2016\nPostitaja: Unknown kell 02:08 0 kommentaari\nPostitaja: Unknown kell 14:52 12 kommentaari\nPostitaja: Unknown kell 17:29 0 kommentaari\nPostitaja: Keily kell 13:47 0 kommentaari\nPostitaja: Keily kell 13:48 0 kommentaari\nPostitaja: Keily kell 22:41 0 kommentaari\nPostitaja: Robin kell 16:50 0 kommentaari\nLoengusari energiatõhusa linna planeerimisest ja arendamisest: "Mobilizing Actors for the Local Energy Transition"\nLähenemas on loengusari energiatõhusa linna planeerimisest ja arendamisest.\nEsimene loeng sellest sarjast toimubki juba tuleval kolmapäeval, 21. septembril kell 16.15-17.00 TÜ geograafia osakonna Granö auditooriumis, Vanemuise 46 ruum 327.\nLoengu pealkiri on "Mobilizing Actors for the Local Energy Transition", millest tuleb rääkima Peter Rathje Taanist, Sonderborgi linna ProjectZero juht.\nSonderborgi linn Taanis on koostanud tegevuskava, et saavutada aastaks 2029 CO2 ja fossiilkütusevaba linna staatus ja teostab seda edukalt alates 2007. aastast. Kuidas niisugust ühiskonda planeerida ja plaani ellu viia? Missugused on saavutused ja probleemid?\nKorraldajad: SmartEnCity Tartu, Tartu Ülikooli geograafia osakond, Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering ja EGEA Tartu\nÜritus Facebook'i lehel.\nPärast seminari saab minna otse (kella 20.00-ks) Zavoodi Mälumängule!\nPostitaja: Keily kell 12:13 0 kommentaari\nOn aeg korraldada üks korralik seminar ning mis saaks olla põnevam kui seminar Eesti ühe oluliseimast maavarast - põlevkivist. Põlevkivi on ja jääb meile väga aktuaalseks teemaks ning on viimane aeg end selle temaatikaga rohkem kurssi viia.\nEesti Rohelisest Liikumisest tuleb Mihkel Annus, kes räägib meile põlevkivist ning kõigest olulisest, mis sellega seondub. Saame ülevaate põlevkivi kasutamise minevikust, olevikust, tulevikust ning kindlasti ka põhjalikult keskkonnast ning selle tervisest. Tuleb juttu, millised on erinevate energiaallikate poolt- ja vastuargumendid ning alternatiividest ehk meie potentsiaalsest tulevikust. Ei puudu ka poliitika ning ühiskondlik osa ning huvitavat infot on küllaga kõigile.\nOotame kõiki huvilisi teisipäeval, 20. septembril kell 19.00 Vanemuise 46. Seminar toimub ruumis 327.\nHaara sõber kaasa ning tule rikasta end oluliste teadmistega!\nPostitaja: Keily kell 22:12 0 kommentaari\nPühapäeval saab tagasi minna bussiga, rongiga, häälega, jooksuga - nii kuidas tuju peale tuleb ja siis, kui tuju tuleb.\nPostitaja: Keily kell 19:11 1 kommentaari\nKannudega ei teinud me midagi, sest metsas ju elektrit ei ole. Need on laual ilu pärast\nRing pakkus Tudengipäevade pannkoogihommikul tatart ja teed. Mõistagi ei olnud tatar tavaline tatar, vaid ikka lõkkerokalik. Kuigi purskkaev oli otse selja taga, siis sealt me vett ei võtnud - äkki ehmatab linnainimesed ära. Eks neidki tuleb lõkkerokaga harjutada tasapisi. Niisiis, linnalõkkerokast kuuseokkaid avastada oli raske, leidus ainult küüslauku, sibulat ja konservliha (kes julges). See-eest metsamaigulise tee seest võis leida kanarbikuõisi, mustika- ja pohlalehti. Nii tatart kui teed keetsime (gaasitoitelisel) tulel vanade heade tahmaste padadega.\nKes putru ise maitsma ei jõudnud, kuulake, mida räägivad Ringi linnalõkkerokast noored ajakirjanikud. Kuulake Tudengi 45 (22.30 ja 47.35).\nPostitaja: Keily kell 18:15 0 kommentaari\nTähelepanu kõik varsa aruga hobusesõbrad!\nJuba sel nädalavahetusel, 10-11. septembril, toimub Ringi sõprustalus Lanksaares, suur hobuste ümberpaigutus. Hobused aetakse suvekoplist talvekoplisse ja see pidavat olema suur ettevõtmine, kus abikäed ja abijalad lahkesti oodatud.\nLanksaare mastaape arvestades, siis suvekoppel on ligi 100 hektariline. Ega talve omagi pisem pole. Vot sealt maalahmakalt tulebki kabjalised üles otsida ja üle lugeda. Et kui palju on vahepeal juurde sündinud või mitu tükki on huntide nahka läinud.\nSaun, šašlõkk ja loodusmatkad. Abilisi oodatakse juba reede õhtust alates.\nNB! Kel Lanksaares käidud, võib julgelt Serbiasse seilata. Peremees Enn väljastab isiklikult lubatähed.\nPostitaja: Keily kell 12:49 0 kommentaari\nPostitaja: Linda kell 22:51 3 kommentaari\nPostitaja: Unknown kell 16:59 0 kommentaari


Rhodos 2007 :: Tallinna Surfiklubi\nSaar on ca 78 km pikk, 38 km lai. Rodose linn on põhjapoolseim punkt ja Prassonissi—lõunapoolseim.\nRodos—Prassonissi: ca 78 km\nRodos—Ixia: 6 km\nRodos—Kremasti: 12 km\nRodos—Fanes: 30 km\nRodos—Lindos: 50 km\n1 päev, Tallinn—Rhodos—Ixia\nKuna lennuk Tallinnast väljus hommikul kell 8:30 ja sõit kestis 3 t 40 min, siis jõudsime lõunaks Rhodosele. Teel hotelli sõitsime Ixiast läbi ja nägime rannas lohesid. Hotellis ei olnud pikka pidu, tellisime taksod ja kamadega Ixiasse tagasi. Takso hind on tervel saarel fix. Rhodos—Ixia maksab muidu 6 €, aga kuna kamasid oli palju ja pagas ajas üle ääre, siis selle eest lisaeur ja ekstra tellimise eest veel 1 €. Seega kokku 8 €.\nIxias ootas meid 7—11 m/s peaaegu sideshore tuul, vasakult mõnusa nurga alt. kui eemal merel miskit juhtub, siis triivid igal juhul lõpuks kaldasse. Merevesi on üle ootuste soe, ca 25 kraadi ja lagipähe paistab kõrvetav päike. Ixia rand on kohati liiv, kohati kivid, kohati kuivanud kaktused. Vette minnes on mõni meeter puhast kiviklibu, edasi liiv. Sügavaks läheb kiirelt, 10 meetri kaugusel on juba ca 1.50 m sügav. Liiv on liigselt kuum ja kivid ebamugavad, seega osad tirivad sussid jalga. Puhuma hakkas ca kella 14—15 ajal ja tõstis kiirelt, nii et peale läksime keskmiste lohedega (9-10-11 ruudused). Õhtupoole langes ja käiku läksid suured lohed. Vesi oli choppy, aga talutav. Türgi kallas on lähedal, 24 km kõigest, silmapiiril kogu aeg nähtav. Kes maratoni kavatseb ette võtta, siis peaks passi taskusse pistma :-) Vees on igast sodi ja arvestades tuule suunda, tuleb see Türgist. Ujumismadratsid, plätud, kilekotid, mähkud, plasttaara etc. Lõpetame ca kella 20 ajal. Läheduses on taksopeatus, mis meid Rodose linna hotelli tagasi viib.\n2 päev, Rodos—Fanes—Ixia\nSaime kätte rendiauto, 9 kohalise Fiat Scudo. Tagumine pink leiab oma koha hotellitoas, nii jääb kamadele rohkem ruumi. Otsustasime sõita piki läänekallast alla, kitebeaches.com järgi on seal mitmeid surfirandu. Kuna teada on, et ega suurt enne kella 14—15 puhuma ei hakka, siis minu õhtusel käime läbi ka teepeale jäävast Liblikate orust. Sissepääs 5 € ja vantsimist ca 2 tundi mäest üles ja alla. Ei midagi huvitavat: liblikad, allikad, krabid, pisikesed sisalikud, lopsakas loodus ja meeletu rahvas. Küllap Rhodose saare jaoks on see vaatamisväärsus, meie igatahes siuname end, et läksime õnge. Edasi sõit Fanesesse. Sakslased on selle aga endale krabanud. Iga sõitja peab ennast n.ö. sisse registreerima, maksma 5 € ja seejärel võid surfata. Muidu on ok koht. Suht lai liivariba, tuul täiesti vasakult sideshore, allatuult päris pirakas kivimuul. Rannas on mõnus hotell ja restoran. Sellegipoolest lahkume rannast, sest maksta me ei soovi ja sõidame Ixiasse tagasi. Ca kell 15 oleme Ixias, tuul 6—9 m/s. Vesi tundub veel soojem kui eile. Õhtul puhus päris kaua, tirisin shorty selga, teised on paljad või lycraga.\nÕhtul restoranis avastasime hea kreeka söögi—Moussaka. Iga ports oma savipoti sees ja hind 4.50—6 € (olenevalt kohast). Õlu on baarides 2—2.50 € pool liitrit. Poehinnad õllele: 0.5 l—0.90 €, väike 0.33 l—0.6 €. Vesi 1 l—0.6€.\nPeale hommikusööki võtsime suuna kohe Prassonissi, otsustasime minna mööda läänekallast. Aega läks ca 2 t 15 min. Vahepeal on tee väga käänuline ja läheb kõrgetesse mägedesse. Tuult puhus juba kella 13 ajal 6—7 m/s , kella 15 paiku juba ca 10 m/s . Lohesid on palju. Liiga palju. Peab laveerima ujujate, purjelaudurite ja teiste lohetajate vahel. Aga laine on hea. Vesi on 1—1.5 kraadi külmem kui Ixias. Teadupärast on Prassonissis 2 randa, üks lainetega ja tuul on seal otse randa, ja kohati on raske välja krüssata. Teisel pool liivariba on tuul siis selja tagant, aga päästmiseks on paat olemas (ilmselt peaks ka seal maksma, kuid meie seda ei teinud ja keegi küsima ka ei tulnud). Kell 19 hakkas puhuma 12 m/s.\nRannas on mõned restoranid, kuid seal on hinnad oluliselt kallimad. Täiesti soovitav on Prassonissis ööbida kas mõni öö või siis isegi nädal-kaks. Üks öö hotellis maksab 45 €. Tagasisõit Rodose linna piki idakalast ca 1 t 45 min. Siin elavad vist rikkamad inimesed, kui läänekaldal. Silma jäi palju suuri maju, lopsakam loodus (see tähendab palju kastmist, aga vesi on kallis). Pimedaks läheb õhtul kell 9. Tee on väga heas korras, joonitud, kurvid märgistatud, suuremates kohtades ka valgustus. Palju on 50 km/t märke.\nTäna hommikul ütles hotelli perenaine, et pole mõtet vedada oma kama hotellituppa vaid võib vabalt jätta autose, keegi ei varasta. Nii jätamegi õhtul lauad ja trapetsid autosse. Lohed veame siiski tuppa. Rimma võttis oma laua tuppa ja siis tekkis lõõp, et kui nüüd asjad pännu pannakse, siis lähme kõik 6-kesi ühekorraga 1 lauaga sõitma :-)\nPrassonissis kohtas Arne tuttavaid lätlasi, need rääkisid et käisid mõni km lääne pool sõitmas ja olid lõpetanud maratoniga Prassonissi randa, pidi olema ca 20 km allatuult :-) Üks kole asi ka —Prassonissi vesi on kohutavalt sodine. Kilekotte on tohutult palju vees. Rand on muidu hea liivane, susse pole vaja. Samas—Arne käis snorgeldamas ja leidis merisiili! Rannas oli üks noor poiss Besti lohega, see tegi HP-sid nii nagu süda lustis. Terve päev! Ei väsimuse märkigi!\nÖösel Rodose linnas sattusime kahtlasele tänavale, palju hoolitsetud ja ilusaid poisse, klubi klubis kinni, igas kõvasti mürtsuv musa. Meie poisse üritati küll klubidesse meelitada, aga nad ei võtnud vedu. Ristisime selle tänava mitte krasnaja ulitsaks vaid strašnaja ulitsaks. Päeval ostsime külakesest tee ääres tomateid ja meloneid. Rannas selgus, et melonit ei ole millegagi lõigata. Igor, suur mõtleja, leidis et uimega peaks küll saama. Nii keerasime Shinni kui kõikse suuremate ja teravamate uimedega laua teisipidi ja läkski lõikuseks! Ideaalne noa asemel :-)\nTähelepanek—esmaspäeval pannakse poed varem kinni. Muidu on nad avatud ca 24-ni. Veel üks tähelepanek—tänaval parkimine on tasuline ja ega ruumi tegelikult ka ei ole. Tuleb leida hotelli lähedal sobiv tasuta parkla.\nPlaan minna Prassonissi tagasi ja teha poolel teel vahepeatus Lindose linnas. Hommikul oli kõik meie varustus alles! Enam ei tundugi autolaenutajaga tehtud kokkulepe kentsakas. Nimelt pidime nädala pärast auto jätma parklasse, uksed lahti ja võtme mati alla. Hommikul tahab palavus ära tappa, Lindose linna vaatame eemalt ja ka mäe otsas olevasse kindlusesse ronimine ei paista ahvatlev, pildistame eemalt ja kihutame edasi.\nTähelepanek: bensiini hind Rodose linnas on ca 1.1 €, linnast väljas hakkavad hinnad langema, ca 1.08 €. 17 km enne Prassonissi teeotsa asub külake nimega Gennadi. Kinnisvara seal: 100 m 2 + 40 m 2 aed = 75000 €. Gennadi on väga mõnus väike külake, tee ääres on söögikoht mida peab perenaine, kes tuli Shotimaalt ja elab siin juba 4 aastat. Idakalda tee ääres on väga palju pooleliolevaid maju. Palju liigeldakse rolleritega ja üllatavlt palju on ka ATV-sid. Täna nägime ka kahjuks liiklusõnnetust, kokku olid põrganud suur buss, roller ja auto…\nOtsustame sõita pisut Prassonissi teeotsast lääne poole, sinna nn lätlaste kohta. Ja kuna tuli ka arbuusi isu peale, sõidame suts veel edasi (Igor mäletab et kuskil läheduses oli tee ääres müügikoht). Vanamees tahab 2 suure arbuusi eest 14 €, me kaupleme 10 peale ja sööme lisaks pool arbuusi niisama ära, et veenduda, et maitseb ikka hästi :-) Nüüd ots ringi ja uuesti Prassonissi poole tagasi.\nTeel leiame Sousonia beachi. Suured lained! aga väga kivine rand ja vees on ka kive palju. Kell on 14 ja tuult veel eriti ka pole, seega sõidame suts veel, lätlaste rannani, mille nimi on tegelt Pano Gialos. Ca 1 t ootamist, aga tuult ei kuskil. Alumine selline 5 metra, ülemine 7, aga suurte lainete jaoks oleks tiba rohkem vaja. Vahemaad: Gennadi—Prassonissi teeots—17 km. Teeotsast lääne poole 4 km ongi see lätlaste ehk siis Pano Gialose rand. Prassonissi teeotsast Prassonissi randa on 8 km . Plaan maraton teha jäi ära. Panime lohed ülesse, aga soovitud tuult ei tulnud. Olime Rimmaga nõus muidu mehed merele saatma ja ülejäänud asjadega Prassonissi sõitma, kuid kahjuks plaan ei realiseerunud.\nTuule ootamise ajal sõitis randa kohalik töömees :-) Auto oli nii parsa, et seisma ei julgenud jätta, ütles et pärast ei lähe vist enam käima. Ja kohe hakkas meid sarjama, et no mida me seal passime, mingu me Prassonissi. Samas lisas, et kiiret tegelt pole, et tuul tuleb alles kell 18. Eestist ei teadnud ta midagi. Alguses tundus, et sai aru, kuid kui küsis, kas Eesti asub Euroopas, siis joonistasin talle liiva sisse Euroopa kaardi ja Eesti asukoha. Hästi sõbralik vana oli, koukis autost viinamarjakobara ja kinkis meile. Võtsime kohaliku nõu kuulda ja kobisime Prassonissi. Seal muidugi tuul juba puhus. Sai sõita nii 16 ruuduga kui ka 10-sega. Kella 20 paiku läksid enamus ära kas koju või flätile. Samas tuul puhus ja mina jäin lainetesse. Sõitsin kuni päike loojus ja kuu paistma hakkas :-) Võib julgelt öelda et olin selle päeva viimane surfar. Rimma ja Arne käisid snorgeldamas, nägid ca 30 cm pikkust mureeni. Sel päeval Rimma enam ei surfanud :-)\nTagasisõit hotelli jälle üle idakalda. Gennadis leidsime külas sees (mitte tee ääres) mõnusa söögikoha ja maiustuste poe (koogid, küpsised, kohalik jäätis). Ideaalne oleks tegelt Gennadis hotell leida ja seal ööbimas käia, sest seal on tuulevaikne, ümberringi harras rahu, päevitamise rand on lähedal ja Prassonissi on 25 km .\nHotelli jõuame umbes keskööks. Ja siis avastan kintsu pealt sinika. Lainetes ei tohi lauda kaotada! Enne kui sa reageerida jõuad, tuleb ta juba hirmsa mühinaga sulle selga! Tähelepanek: Prassonissis on jube niiskus. Ei ole võimalik lohet, lauda, riideid liivast puhtaks raputada. Seevastu Ixias on õhk kuiv, trapets kuivas kiirelt ära. Hoiatus: Vees lahti riietudes ei tohi riideid käest lahti lasta. Priit sai hetkega oma surfipükstest lahti. Kui keegi näeb musti GUL-i pükse sealkandis, andke teada :-)\nEile õhtul vaadatud prognoos näitas põhjapoole rohkem tuult, siit ka otsus vaadata üle veel mõni põhjapoolne surfirand. Kremasti, Rodose linnast ca 12 km , on tasuline. Lihtsalt ranna kasutamine 5 €, koos päästmisega 10 €. Samas saad lohe üles panna riide peal, voolikust jookseb asjade pesemiseks mage vesi ja nööridele saad asju kuivama panna. Kell on 12 ja juba puhub kerge tuuleke. Suund vasakult sideshore. Kui kaugel merel miskit juhtub, oleks küll paati vaja, sest selle suunaga juba kaldale ei uju. Sõidame Ixiasse tagasi.\nTäna saime siis esimese niruma päeva. Tuult palju ei tulnud ja sedagi väheseks ajaks. Mõned triibud saime ikka tehtud. Kell 18:30 loobusime. Läheme parem ouzot jooma ja linna peale kolama, et ära vaadata antiikaja maailmaime või õigemini koht kus see asus, sest 36 meetri kõrguse Heliose pronkskujust ei ole midagi alles, see varises juba enne meie aega maavärina tagajärjel kokku ja tükid müüdi mööda maailma laiali, tänapäeval pole nende asukoht teada. Pimedas linna peal kõndides jääb silma jube palju prussakaid, vudivad mööda tänavaid lihtsalt. Päev lõpeb strašnaja ulitsal kokse juues. Jälle saame magama ca kella 2 ajal öösel… Ahjaa, hotelli toateenija on ukrainlane. Elab saarel juba 10 aastat. Aga tahab koju tagasi, sest Rhodose inimesed ei pidanud head olema, hingelt meenutavad mustlasi.\nKuna Ixias eile ikka tuult eriti polnud, lähme täna Prassonissi lootuses et seal tõmbama hakkab. Hommikul ei ole hotellist kiiret äraminekut, sest nagunii enne kella 2-3-4 tõmbama ei hakka. Tark ei torma! Päevane kuumus on karm. Hommikusöögilauas varjus on +30 kraadi. Nii me veedame keskpäevase karmi kuumuse kas kondiga autos või restoranis mõnuledes, tuul ka ju ei puhu tavaliselt sel ajal. Kodutuid koeri ja kasse on igal pool. Hommikul tekkis väike lahkheli. Läksime alguses Ixiasse ja tsipa puhus ja saime sõita. Osad tahtsid sinna jääda, osad Prassonissi sõita. Lõpuks jäi Prassonissi peale, sest eilne Ixia tegi ettevaatlikuks.\nPrassonissi hotellid: Oasis ja Ocean Palace. Üle webi saab ka kenasti tuba bronnida. Saime tuult kuni 9 m/s , enamus aega ühtlane 7—8m/s. Jälle kadus õhtapoole rahvas ära ja jäin juba teist korda üksinda surfama. Mõnus! Andre tegi täna esimese unhooked spinni :-) Täna nägime esimest korda, et randa ja vett koristati! Saime juba eelmisel siinveedetud korral tuttavaks ühe ilmselt hispaanlasega. Täna vesteldes selgus, et eile oli Faneses puhunud 10 metra ca 1.5—2 tundi! Kahju et see Ixiasse ei jõudnud!\n7 päev, terve päev Ixias\nTuult annab juba kella 11 ajal veidi, kuid kohutav choppy vesi ja sõita raske. Ca kl 16 tõstab veidi ja choppy kaob vähemaks. Rahvast on vähe, merel ruumi palju. Lust ja lillepidu :-) ja hoiatus tsikliga sõitjatele—poller noppis kiivrita sõitjaid.\n8 päev, kojusõit\nEstonian Air hilineb Rhodosele 2 tundi. Soovitavalt peaks kallimad vedelikud (lõhnaõlid) siiski lennukisse ülesse kaasa võtma, kuigi on öeldud et peaks koos suure pagasiga alla saatma. Igatahes kuskil on mu kotti sobratud ja nüüd olen lõhnaõlist ilma :-( Tallinn võtab meid vastu kena päikesepaiste ja suht sooja ilmaga (nii 20 kraadi ringis). Aklimatiseerumine polegi hull, kui paks fliis selga panna :-)


Mis on intermittent fasting ehk vahelduv paastumine? - SIIM MESIPUU, Kas keha poletab rasva vahelduva paastumise ajal\nKas keha poletab rasva vahelduva paastumise ajal. Vahelduv paast: kõik, mida peate teadma!\nSelle mõte on toituda tervislikult ka pärast paastu, pakkudes oma kehale kõik vajaliku, et IF-i kasulikud omadused sulle ka rakenduksid. Selle paastu juured on religioossed ja spirituaalsed ning see on soovituslik ainult arsti range kontrolli all. Kuigi paastumine aitab kaalu tõepoolest langetada, tuleneb vähenenud kaalunumber paastu alguses kaotatud vedeliku, mitte aga rasva arvelt. Kõik need neli on olulised teemad ja väärivad eraldi käsitlemist. Lühiajalise paastu puhul ei ole vaja järgida erilist väljatulekut, soovitatav on mitte liialdada toiduga ja teha tervislikke valikuid.\nKuna meie tänapäevases elus on liigselt ebatervislikku toitu ja süüakse üle - siis inimesed saavad abi paastumisest. Normaalse toitumise ja hea tervise juures ei ole paastuda vaja.\nKuidas paastu ajal näljatunnet leevendada?\nPaastu ajal võib juua 0 kaloraažiga jooke - vett, musta kohvi, teed. Vaata ka eespool olevates punktides paastu aja planeerimise kohta. Kuidas kommenteerite punase veini joomist igapäevaselt, nt pokaali päevas. Kas see on südamele hea ning kuidas see mõjub inimesele, kellel on olnud vähk. Uuringud kinnitavad punase veini ja südame tervise seost: väikeses koguses punase veini joomine võib vähendada südamehaiguste riski. Ei soovita juua veini igapäevaselt inimesel, kellel on olnud vähk, sest tegemist on ikkagi alkoholiga ja selle tarbimine kurnab organismi.\nSamuti võib igapäevane veini joomine esile kutsuda mao- ja kaksteistsõrmiku probleeme. Kuigi punases veinis on mitmeid antioksüdante, millel on vähivastased omadused, on samad antioksüdandid on ka viinamarjades ja teistest tumedates marjades.\nVanus Toortoitumine ei sobi sel ajal, kui esinevad seedesüsteemi probleemid. Kuumutamine aitab toitu paremini seedida.\nEnamus menüüdes on muna omal kohal, jällegi tuttav toitumise- ja tervisehuviline ütles, et muna on väga kahjulik, sest munas on kõik, mis soosib viiruseid, ka vähki etc, on hea toitainebaas kõigele, mis halb ja soovib kasvada.\nMuna on väga toitaineterikas ja peamine kahjulik kõrvalmõju on kolesteroolisisaldus. Ei ole leidnud infot, et muna soosib viiruste ja vähi kasvu. Paastumine on hea viis vabaneda jääkainetest, mis on aja jooksul meie organismi ladestunud ning ainevahetust häirima hakanud.\nPaast annab seedeelundkonnale puhkust ning seepärast on kehal toitu paastujärgselt lihtsam seedida ning hõlpsam ka kasulikke toitaineid omastada. Paljude toidulaualt on kadunud värsked aed- ja puuviljad, eelistatakse poolfabrikaate, mis sisaldavad tihti suurel hulgal suhkruid ning soodustavad põletikke.\nKui kehale neist puhkust anda, parandab see seedimist ning aitab keha tasakaalu taastada. Paastumise eesmärk selgeks Eesti Toitumisnõustajate Ühenduse liikme Elle Kalamägi sõnul ei tohi paastu kunagi alustada pealesurutult, sunniviisiliselt ega vastu tahtmist.\nEsimesel juhul otsustab inimene ise, et paast on talle kasulik ning ihule ja vaimule tervistav. Seetõttu on ta juba eelnevalt ka psühholoogiliselt valmis. Elle Kalamägi soovitab paastu kavandades kindlasti arvestada paastuja tervisliku seisundi, haiguste, vanuse ja mitme teise individuaalsete asjaoludega ning otsustada, missugune paast talle kõige paremini sobib.\nVajadusel võib konsulteerida toitumisnõustaja või mõne teise asjatundjaga, kellel on paastumiseks vajalikud teadmised ja kogemused.\nOsaline paast või mõneks ajaks taimetoidul olemine sobib ilmselt kõigile, aga veepaastu puhul tuleb terviseprobleemide korral konsulteerida arsti või paastuspetsialistiga. Kuigi paastumist on praktiseeritud aastatuhandeid, ei ole eksperdid veel ühisele arvamusele jõudnud, kui kasulik või kahjulik paastumine meie organismile siiski on.\nSamuti võid mõelda, et mida see sulle annab?\nKas vahelduvast paastumisest on kasu?\nTihtipeale jõutakse paastumise juurde just kaalualandamise eesmärgil, kuid oluline on teada, et paastumise kasutegur seisneb eelkõige organismi puhastumises, mitte aga niivõrd kaalulangetamises. Kuigi paastumine aitab kaalu tõepoolest langetada, tuleneb vähenenud kaalunumber paastu alguses kaotatud vedeliku, mitte aga rasva arvelt. Paastumise ajal pole kehal võimalik toidust energiat ammutada ning seepärast võtab ta seda maksas ja lihastes leiduvast glükoosist.\nSelline protsess algab ligikaudu kaheksa tundi pärast viimase eine söömist. Kui viimane annus glükoosi kehast on kasutatud, hakkab keha põletama rasva kui energiaallikat ning tulemuseks võib olla soovitud kaalulangus. Pikemaajalisele kaalulangusele see siiski kasu ei too ning endise toitumise juurde tagasi pöördudes võivad kaotatud kilod ka sama kiirelt kui kadusid tagasi tulla.\nSeepärast on oluline enne paastuga alustamist läbi mõelda, mis on selle eesmärgiks. Kui soov on imekiirelt ja jäädavalt vööümbermõõdust sentimeetreid kaotada, siis pole paast esimene mõistlik lahendus. Kui aga eesmärk on keha puhastada ning organismi toksiinidest vabastada, tasub paastu proovida küll. Paast on kergem, kui tarbida paastu ajal kummeli või muid taimseid teid. Paastumine kiirendab kehast mürkainete vabanemist Tänapäeva lääne ühiskonna inimese toidulaualt leiab liiga palju rafineeritud ja töödeldud toiduaineid, mis sisaldavad väheses koguses kehale olulisi antioksüdante ja vitamiine.\nEbatervisliku toitumise tagajärjel on organismi ladestunud toksiine ja säilitusaineid, mis pikemaajalisel tarbimisel kiirendavad vananemisprotsessi, suurendavad riski haigestuda diabeeti ja halvendavad elundite funktsioneerimist.\nPaastumine on üks viis, kuidas keha efektiivsemalt toksiinidest vabastada. Kui piirata süsivesikute tarbimist ning paastu ajal toidust üldsegi loobuda, läheb organism ketoosiseisundisse, mis toob endaga kaasa suure rasvapõletuse ja toksiinidest vabastamise. Ketoonid on veres olevad energiamolekulid, mida toodetakse rasvast. Ketoosiseisundis on organismis vere ketokehade tase kõrgem kui vere glükoosi tase.\nKetokehadest saab organismi peamine energiaallikas.\nTavaliselt võtab see aeg 1—2 päeva. Siinkohal on oluline teada, et ketoos ei ole kahjulik seisund, küll aga võib ketoosiseisundisse mineku ajal tunda väsimust, pearinglust või ärrituvust. Samuti võib kaasneda halb hingeõhk, suus võib olla metallimaitse. Tihti aetakse segamini ketoos ja ketoatsidoos, mis on eluohtlik seisund. Ketoatsidoos tekib äärmuslikust insuliini puudusest tingitud ketokehade kuhjumisel suhkruhaige organismis ning muudab vere happeliseks.\nKui inimene õigel ajal abi ei saa, võib ketoatsidoosi surra. Ketoatsidoosi oht on suurem esimese tüübi diabeetikute hulgas, kes pole ravi saanud, kaugele arenenud teist tüüpi diabeetikutel või pikaajalise alkoholiprobleemidega isikutel. Ketoatsidoos on väga harva esinev ning seda pole vaja paastujal karta.\nKriitikud jällegi väidavad, et tegelikkuses pole toksiinidest vabanemiseks paastuda vaja, kuna organism teeb seda juba loomulikul teel. Maks, kopsud, neerud, käärsool ja meie nahk hoolitsevad selle eest, et keha talletunud toksiinidest vabastada. Otsus, kas organismi paastumise näol toetada, tuleb aga teha igaühel endal. Mitmeid teisigi positiivseid kasutegureid on paastumisel veelgi. Paast aktiveerib meie kehas kasvu- ehk noorusehormooni Paastumise üheks positiivseks mõjuks on kasvuhormooni hGH ehk Human Growth Hormone tõus, mis leiab aset kehas 14 tundi pärast viimast toidukorda.\nKasvuhormoon on inimkehas toodetud aine, mille roll on kasvu reguleerimine, lihaste ja organite kasvu arendamine ning rasvade, süsivesikute ja valkude ainevahetuse korraldamine. Nüüdseks on see leidnud tee ka vee juurde. Väidetavalt saab organism proteiinivee tarbimisega treeninguks vajalikku valku kiiremini kätte ja mitmed brändid, näiteks For Goodness Shakes, on proteiinidega rikastatud vett juba tootma hakanud.\nKui veedad palju aega treeningsaalis, võib just proteiinivesi olla uus alternatiiv, mida jõusaalis higistades tarbida. Vahelduv paastumine Vahelduva paastumise inglise keeles intermitten fasting kasutegurid ei peitu vaid kaalulangetuses.\nSellega kaasnevad ka vähenenud põletikulised protsessid, parem veresuhkru tasakaal ja efektiivsem ajutöö. Üks kõige levinumaid meetodeid on tuntud kui plaan. See tähendab, et paastud päevas 16 tundi ning sööd vaid ülejäänud 8 tunni jooksul, kõige tavapärasemalt kella 12st päeval kuni 8ni õhtul.\nKaalulangus app arvustused


Lennart Piir - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nLennart Piir tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes.\nLANTES ARENDUS OÜ: Sünnilugu 28.05.2021\nLANTES ARENDUS OÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 05.02.2007, kuid äritegevust ei alustatudki. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis LANTES ARENDUS OÜ on selle vanuse juba 2 korda ületanud! Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti L. P. . LANTES ARENDUS OÜ juhatuse liikme...\nLANTES ARENDUS OÜ: Tegevuslugu 28.05.2021\nLANTES ARENDUS OÜ alustas peaaegu 15 aastat tagasi, mil juhatuse liige L. P. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 1 aastat. LANTES ARENDUS OÜ valdkond on hoonestusprojektide arendus. Samas valdkonnas (EMTAK 41101) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 601 tükki, kes annavad tööd kokku 608-le inimesele ja kogu valdkonna...\nLANTES ARENDUS OÜ: Tudulugu 17.09.2020\nHarjumaa kandi aadressiga ettevõte, LANTES ARENDUS OÜ registreeriti 13 aastat tagasi, veel kuldsel krooniajal. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis ettevõtete portfellis, mille sanga hoiab A. P.. Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest)....\nLennart Piir tegutseb 1-s ettevõttes.\nLANTES ARENDUS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\n10.05.2013 - 10.10.2014 PROJEKTBÜROO KODA OÜ juhatuse liige\n05.02.2007 - .... LANTES ARENDUS OÜ juhatuse liige\n20.01.2006 - 08.10.2014 CAFAREE OÜ juhatuse liige


Maailma parim koht: Lina-ema\nTäna on minu emaks olemise üheksas aastapäev*.\nJah, üheksa aastat tagasi sündis väike Tõruke. Pisikesest valjuhäälsest kääksust on saanud suur ja iseteadlik koolipoiss, kes vaimustab mind igapäevaselt oma nutikuse ning paljude annetega. Samas ei saa mainimata jätta, et vähemalt pooled minu hallidest juustest on tingitud selle sama lapse kangusest ja jonnakusest. Aga ikkagi olen tema suurim (ja võibolla ka ainus) fänn!\nPalju õnne minu armas Tõruke! Või mis Tõruke. Päris toekas Tammevõsu juba.\n*Aga ma siin hakkasin mõtlema, et pulma-aastapäevadel on küll igal ühel oma nimetus. Selle järgi võiks ma olla vabalt näiteks lina-ema. Järgmisel aastal juba tina-ema. Kuigi arvestades lapse kasvamisega muutuvaid fookuspunkte tuleks ilmselt need ümber nimetada. 1. pulma-aastapäev on vattpulm, siis emaduse esimene aastapäev oleks kindlasti mähkme-ema.\nkirjutas maailmaparandaja kell 12:42\nKui on mitu last, siis saab korraga olla vati-, villa- ja linaema?\nEi saa, emaks saadakse ikka vaid korra. Järgmiste laste puhul sa juba oled ema.


Reovee kohtkäitlus - Maardu Linnavalitsus\nMaardu linna reovee kohtkäitlus ja äravedu Maardu linnas\nReovee kohtkäitluse eeskiri\nMaardu Linnavolikogu võttis 26.11.2019 vastu Maardu linna reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirja.\nEeskirjaga reguleeritakse Maardu linna haldusterritooriumil reovee (sh fekaalvee) kohtkäitlust, äravedu kogumismahutitest ja transportimist ühiskanalisatsiooni purgimiskohta. Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kes teostavad reovee kohtkäitlust ning osutavad või kasutavad purgimisteenust.\nUute reovee kogumismahutite paigaldamine ja olemasolevate kogumismahutite väljavahetamine on Maardu linna haldusterritooriumil lubatud olmereovee tekkekohas ainult nendel maa-aladel, mis on ühiskanalisatsiooniga katmata. Omapuhastite (sh septik) kasutamine ja heitvee pinnasesse immutamine on keelatud. Tänu Euroopa Liidu fondide kaasrahastamisele on tänaseks Maardu linna territooriumil enamus kinnistutele tagatud liitumisvõimalus nii ühisveevärgi kui ka ühiskanalisatsiooniga.\nLiitumispunktid on rajatud üldjuhul kinnistupiirile, kui siiski ei ole paljud kinnistuomanikud liitunud ühiskanalisatsiooniga ning hoolimata võimalusest juhtida kinnistu reoveed ühiskanalisatsiooni, kasutatakse jätkuvalt kogumismahuteid.\nUue eeskirja kohaselt kõik olemasoleva kohtkäitlusrajatise omanikud peavad hiljemalt 01.01.2021 taotlema Maardu Linnavalitsusel kohtkäitlusloa kogumismahuti kasutamiseks.\nKinnistu omanik, kes taotleb kohtkäitlusrajatisele reovee kohtkäitlusluba, esitab linnavalitsusele vormikohase taotluse, asendiplaani koos olemasolevate reovee kohtkäitlusrajatiste koosseisu ning paigutusega, kinnistul paiknevate ehitiste ehitusprojekti (kehtiv), mis tagastatakse omanikule koos kohtkäitlusloaga või loa väljastamisest keeldumise otsusega.\nTaotluse vorm on kättesaadav SIIN või Maardu linna kodulehel\nKohtkäitlusluba väljastatakse kuni viieks aastaks. Tuleb märkida, et kohtkäitlusloa väljastamisest on linnavalitsusel õigus keelduda, kui reovee kohtkäitlusrajatis või selle asukoht ei vasta eeskirjas või muudes õigusaktides esitatud nõuetele. Reovee kohtkäitlusloa tähtaja saabudes on kinnistu omanikul õigus taotleda loa pikendamist. Reovee kohtkäitlusrajatiste kasutamisel tuleb järgida ehitise kasutamis- ja hooldusjuhendit, reovee kohtkäitlusloa nõudeid ja linnavalitsuse ettekirjutusi.\nKogumismahuti on seaduse mõistes lekkekindel äravooluta rajatis kanalisatsioonivee ajutiseks hoidmiseks. Keelatud on kasutada n-ö ülevooluga kogumismahuteid, mis ei ole keskkonnale ohutud. Seega peaks mahutis olev reoveekogus olema võrdne tarbitud vee kogusega. Erandiks vaid kastmisveemõõtja olemasolu, mis arvestab ühiskanalisatsiooni mitte juhitava vee kogust (antud juhul kogumismahutisse). Kindlasti tuleb kontrollida, kas kogumismahuti vastab eeskirjas toodud nõuetele.\nReovee kohtkäitlusrajatise kasutamise ja hoolduse eest vastutab reovee kohtkäitlusrajatise omanik või valdaja. Reovee kohtkäitlusrajatise omanik peab tagama reovee kohtkäitlusrajatise korrasoleku ja ümbruse hooldamise ning kohtkäitlusrajatise õigeaegse tühjendamise, et vältida mahutite ületäitumisest tingitud reovee keskkonda jõudmist.\nReovee äraveoteenuse tellimisel tuleb meeles pidada, et reovee äravedaja on kohustatud väljastama kliendile iga kord purgimisteenuse osutamise kohta dokumendi (kviitungi), kus on toodud vähemalt reovee äravedaja nimi, registrikood, teenuse lühikirjeldus teenuse osutamise asukoha aadressiga (kinnistu aadress, kus reovesi pürgimissõidukisse võeti), äraveetud reovee kogus (mis on võrdne tarbitud vee kogusega) ja kuupäev ning reovee purgimiskoha andmed.\nJärelevalve teostajal on kohtkäitlussüsteemi seaduslikkuse kontrollimiseks ja ebaseadusliku tegevuse peatamiseks või lõpetamiseks õigus nõuda kohtkäitlussüsteemi omanikult rajatiste ehitusjooniste, kasutamis- ja hooldusjuhendi esitamist, samuti ülemõõtmise ja kontrolli teostamist ning reovee kogumismahuti puhul reovee äravedu tõendava dokumentatsiooni esitamist. Järelevalve eesmärk on ära hoida keskkonnareostused ning tagada korrektne ühiskanalisatsiooni toimimine. Kohtkäitluserajatise nõuetekohase kasutamise eest vastutab kinnistu omanik.\nOma kinnistu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise võimaluse kohta saab informatsiooni siit.\nTaotluse vorm on kättesaadav SIIN\nKontakt: Tel: 6060703\nMaardu linna reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri


PUUD PROTESTIVAD LEHEPUHURITE MÜRA VASTU: Kümned tuhanded lehtpuud otsustasid sellel sügisel lehti mitte maha langetada - abiratas.ee\nPUUD PROTESTIVAD LEHEPUHURITE MÜRA VASTU: Kümned tuhanded lehtpuud otsustasid sellel sügisel lehti mitte maha langetada\nNEID PUUDE PROTESTIAKTSIOONIGA KADRIORU PARGIS ELAVAID PUID SAAB SAMA VÄRVILISENA NAUTIDA KUNI JÄRGMISE AASTA KEVADENI\nOn juba tavaks saanud, et sügise saabudes hakkavad paljudes Eestimaa linnades tööle tuhanded ja tuhanded lehepuhurid, et puhuda kokku maha langenud puulehed.\nVarahommikune lehepuhurite poolt põhjustatud müra tekitab omakorda stressi ning sügisest meelehärmi kümnetele tuhandetele linnaelanikele. Seetõttu on lehepuhurite müra paljudele inimestele ebameeldiv sügisekuulutaja.\nVõitlemaks tuhandete lehepuhurite poolt tekitatud mõttetu lärmi ja stressi tekitava mürareostuse vastu on omapoolset protestiaktsiooni alustanud erinevates Eestimaa linnades elavad lehtpuud.\nKümned tuhanded lehtpuud on kokku leppinud, et protesti märgiks ei lase nad sellel oma lehti okstelt maha langeda. Selle sammuga loodetakse näidata kõikidele lehepuhurite kasutamise fanaatikutele, et on täiesti võimalik saata sügisperiood mööda nii, et iga päev polegi vaja varavalgest hilisõhtuni õues oma lehepuhurit müristada.\nLehtede mittelangetamise aktsiooni eestvedaja, Tartus elav 89-aastane pärn Joonas-Jaagup selgitas, et kõik protestiaktsiooniga ühinenud lehtpuud jätavad sellel sügisel oma lehed okste külge ning mitte ühelgi lehel ei lasta maha kukkuda. Selle tulemusel pole linnaelanikel vaja ka lehepuhureid tööle panna.\n„Nagu igal sügisel laseme me ka selle aastal oma lehtedel värvi muuta, laseme neil värvuda kollaseks, punaseks, oranzhiks, mis iganes, aga okste küljest lahti me neid sellel aastal kohe kindlasti ei lase,“ kinnitas pärn Joonas-Jaagup.\nProtestiga ühinenud lehtpuud loodavad, et käesoleva aktsiooni tulemusena saavad paljud linnaelanikud, keda on aastaid häirinud varahommikune lehepuhurite töö tulemusel tekkiv mürareostus, lõpuks ometi rahulikult oma une täis magada.\nTartu pärna Joonas-Jaagupi sõnul alustasid linnades elavad lehtpuud oma aktsiooni sellel esmaspäeval ning lehtede mittelangetamise protestiaktsioon kestab vähemalt novembri lõpuni.\nKäesolevas protestiaktsioonis osalevad eelkõige linnades elavad lehtpuud. Samas on juba ka tuhanded metsades elavad lehtpuud teatanud, et kaaluvad protestiaktsiooniga ühinemist ning omapoolsete toetusprotestide korraldamist.


Teisenda Sentiradiaan (crad) (Nurk)\nTeisenda Sentiradiaan (crad)\nKui palju on üks Sentiradiaan?\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Sentiradiaan teisendamiseks.\nTeisenda Sentiradiaan (crad):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '226 Sentiradiaan'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Sentiradiaan' või 'crad'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Nurk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(99 * 96) crad'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '226 Sentiradiaan + 678 Sentiradiaan' või '5mm x 73cm x 24dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Aet köögis: Toidublogijad tulevad blogidest välja\nPostitas Aet Trisberg kell 19:40\nMARRE 2. veebruar 2011 23:36\nväga väga tore ettevõtmine! ja mul on nii kahju, et ei saa teid kõiki ise vaatama ja näpuga katsuma tulla. samas on ka video vahendusel tore tutvuda. nii et tere :)\nPille 3. veebruar 2011 08:51\nEdu teile, hea Aet!!!\nHeleen 3. veebruar 2011 14:38\nSee porgandikeeks on tõesti maailma parim! :)


Kiirlaen – mugav variant juhuks, kui ootamatult lühiperioodiks läheb vajaväikest rahasummat. Selle laenu saamiseks on vajalik omafinantseerimine või kinnisvara olemasolu, mille saab panna laenu tagatiseks. Kiirlaenud – see on tark valik. Me pakume võimalust laen saada.\n. Laenud - see on tänapäeva reaalsus. Iga uus päev- see on start, võimalus püstitada endale eesmärke ja saavutada enamat- alustada uut elu, kolida uude majja, hankida endale uus mugav auto. Laenud igale maitsele! Vaata, uuri ja vali välja! Kui on tekkinud vajadus kinnisvara, auto soetamiseks või oma kõige julgemate ideede teostamiseks, siis kasuta võimalust, mille annavad sulle laenud. Kiirlaenud - võimalus muuta maailm enda ümber. Kiirlaen on võimalik saada ühe päeva jooksul ja täites kõigest ühe taotluse. Halens laenud. Uue auto ost ei ole enam unistus, vaid reaalsus. Kiirlaen on õigustatud valik, julge samm homsesse päeva. Lihtsad formaalsused - ja probleem on lahendatud! Midagi enamat ei muuda inimese elu, kui otsus hankida endale oma maja. Laen - seda on võimalik saada tänapäeval üpriski kergelt, kuid algul on vaja teha endale selgeks, milline laen on just Teile vajalik. Kiirlaen on kiire, lihtne ja mugav väikelaen, mis on mõeldud väikeste väljaminekute finantseerimiseks. Autoliising - kaasaegse inimese tark ostsus.\n. Tarbimislaen Tarbimislaen isiklikeks vajadusteks - see on võimalus lahendada rida igapäevaseid probleeme. Vajate raha ettenägematute kulude katteks – avage krediidikonto! Raha laekub Teie pangakontole kiiremini, kui tavalise laenu puhul. Kiirlaenu. Tarbimislaen ja tema maht sõltub Teie sissetulekust ja olemasolevatest kohustustest. Kiirlaen säästab tõesti Teie aega ja toob Teid lähemale unistustele, kui uskumatuna need esialgu ka ei tunduks. Autoliising - see on mõistlik lahendus inimestele, kes mõistavad ja hindavad aega. Vanadele ja uutele klientidele laenud vastavalt vajadusele.\n. Tänapäeval tuleb inimesel lahendada hulk erinevaid probleeme. Siin on väiksemad intressid, suuremad laenusummad ja pikemad tagasimakse tähtajad võrreldes kiirlaenuga. Laenud - see on paljude murede lahendus. Kiirlaen on otstarbekas juhul, kui on vaja väiksemat summat ja te planeerite selle tagastada lühikese perioodi jooksul. Аutoliising – see on reaalsus neile, kes unistab reisimisest, kes on avatud seiklustele. Kiirlaenu. Kui on tekkinud vajadus midagi hankida, aga sularaha pole, pole vaja heita meelt. Kiirlaen – on nüüdisajal kindel, kaalutletud otsus. Väiksemate summade jaoks on hea teada, mis on kiirlaenud, kui aga summa on suurem, siis oleks hea mõista, mis on otstarbekam laen kinnisvara tagatisel või autolaen.. Leia endale soodsaim tarbimislaen siit. Otsin laenu SMS credit.ee. Vist igaüks on kordki elus kasutanud sellist liiki finantsabi. Аutoliising võib aidata Teil liikuda linnatänavatel ja nautida loodust, avastada kodumaa ilu, kokku hoida aega.\nSaavutada soovitut aitavad meil nii vanemad kui sõbrad, kuid vahel sellest ei piisa. Tarbimislaen aitab välja juhul, kui summa on märkimisväärsem kui kiirlaenud. Kaasajal on vähe neid inimesi, kellel on võimalus koguda seda summat, sealjuures kasutamata kõrvalabi. Selleks on vaja valida sobiv limiit ja esitada vaid üks taotlus. Tarbimislaen on iseloomult erinev kiirlaenust. Nüüdisajal on harv juhus, kui inimene ei ole tuttav mõistega laen. Аutolaen - ja Te olete tõeliselt vaba! Autoliising - see on tark valik , kes on juba täna otsustanud oma aega säästa. Smsraha.ee krediidikonto eelised Krediidikonto – mugav viis vajaliku rahasumma saamiseks lühema aja jooksul. Kiirlaenud - see on võimalus teoks teha planeeritut. Laen kinnisvara tagatisel aitab Teid välja. Tutvu tingimustega ja pea nõu asjatundjaga. Autolaen annab igaühele võimaluse hinnata isikliku auto kõiki mugavusi, nautida elu ja reaalselt säästa oma aega ja vahendeid. Laen kinnisvara tagatisel : võimatu on teostatav