Maastikuarhitektuur. Inimesele — Sirp\nKarin Bachmann, maastikuarhitekt\nPilguheit maastikuarhitektuurile, selle eriala ideoloogiale ja kitsaskohtadele. Eelsõna Õigupoolest oleksin võinud selle kerge veste maastikuarhitektuurist teostada sellisel moel, milleni soovis jõuda Walter Benjamin – tsitaatide kogumina, sest asjad, mida öelda, on kõik kuskil ammu öeldud ja oleks üsna mõistlik ning lugejasõbralik need maailmast ühte lugemiskorda kokku koguda. Kuna ma ei saa aga väita, et nüüd on kõik siin olemas, süstematiseeritud ning valmis tutvustamiseks, jätan pigem otsad laiali lahti ega pretendeeri teadmiste vahendajaks. Ausam on lasta lugejal endal otste sõlmimise vajaduse üle otsus langetada. Loo eesmärk on kutsuda huvilist korraks ühele võimalikule vaatekohale, kust heita pilk maastikuarhitektuurile, selle eriala ideoloogiale ja kitsaskohtadelegi. Mis see maastikuarhitektuur täpselt on, seda me öelda ei tihka, alljärgnev andku edasi vaid põhimõttelist ses vallas.\nÖeldakse, et üks asi, milles iga inimene end eksperdiks peab, on arhitektuur. Seda seetõttu, et maja on väga igapäevane nähtus, ilma milleta hakkama ei saa: katus, sein, uks, aken – elamu. Maastikuarhitektuur kui ehituskunsti1 üks osa kuulub samuti üldteabe hulka. Kui hoone arhitektuuri või ka sisearhitektuuri puhul ollakse valmis möönma (mõningase) erialase hariduse vajalikkust, siis maastikuarhitekt võiks olla justkui igaüks – ole ainult usin ja õpi puuliigid selgeks. Maastikuarhitektuuri kaldutakse taandama põõsapaigutamiseks, lillede klumbistamiseks ja heal juhul mõisaparkide taastamiseks, kuid kaasaegset (linna)ruumi kiputakse maastikuarhitektuuriga pigem vastandama.\nMaastik on igapäevases mõtte- ja kõnepruugis kindlal kohal: on olemas näiteks tööstus-, mälu-, ja põllumajandusmaastik. Viimasel ajal on lisandunud ka linn kui maastik oma skaalade ja elementidega, millel on uued kaasaegsed tähendused ning mis mõjutavad inimest ka emotsionaalselt rohkem kui loodusmaastik (mida klassikaliselt vastandatakse linnamaastikuga; põhimõttelisem vastandpaar on kulutuurmaastik ja puutumatu loodus). Oluline on keel ja loogika, kuidas keskkond meie teadvuses on üles ehitatud. Maastikuarhitekt on üks ruumi, välisruumi ja ka ühise avaliku linnamaastiku loojatest. On oluline, et ruumilooja oskaks rääkida selles keeles, milles ta inimesele oma keskkonnakogemust vahendab, mitte ei piirdu käibefraaside, slängi või anglitsismidega. Maastikuarhitektuuri keel peab olema ruumikasutajale äratuntav, tegema kohad talle kasutatavaks, kõnetama ja andma ilma täiendava seletamiseta suuniseid ruumis käitumiseks. See on ruumikeel, milles kujundatud head objektid tunneb hoobilt ära: need on ka suurtes mõõtmetes inimmõõtmelised, ka lakoonilisuses külluslikud, ka külluses lihtsad. Hea välisruum sobib paljudele, on vajadusel veniv või kokkutõmbuv, laseb tegutseda, kuid seab vaikselt piire, tal on palju programme ning vähe nõudmisi ruumitarbijale. Samas on kvaliteetsel välisruumil peamisem sihtgrupp (kes võib kellaajati muutuda, soodustades programmide põimumist ja liitumist), kelle omadustest lähtudes on segatud välisruumi koos hoidev mört. Seega ei ole otstarbekas välisruumi ideoloogiast rääkides kõnelda universaalsusest, kuigi tüpiseerimine ja kohaldatavus on praegu moes.\nArhitektuuri puhul on eelkõige tegu inimese ja ruumi suhtega ning alles seejärel selle suhte fikseerimisega asjade ja kehade maailmas.2 Ka maastikuarhitektuuri üks pealisülesandeid on korraldada inimese ja ruumi vahelised suhted nii, et tekiks võimalikult vähe ebakõlasid. Vastavalt kontseptsioonile on loomulikult võimalikud kontrastid, efektid, isegi ehmatused, kuid tasakaal ruumi kasutaja tajude ja ruumi võimaldavuste3 vahel peab olema. Vastasel korral võivad nii ruum kui kasutaja oma võimupiirid ületada: inimene käituda vastupidiselt avaliku elu reeglitele ja ruum tõrjuda kogemata tegevust, mis peaks tegelikult olema eesmärk. Maastikuarhitektuuri seostatakse ekslikult tihti pigem loodusega: kaunid künkad, taamal taluke ja lammas, punaste marjadega puude grupp. Ometi puutub enamik linnainimesi oma igapäevakeskkonnas kokku sootuks teistsuguse loodusega. Parkides, mis on looduse tsitaat linnas (Kaia Lehari väljend), saab aja maha võtta ja hingata. Park ja pargiarhitektuur seostuvad endise aja ja ehitistega, sellistega, kus kompleksi loogiliselt kokku siduv roheline kunstiteos kõneles hoonetega ja moodustas nendega terviku. Enamikust tänastest linnaparkidest ei tasu otsida ei kompositsiooni ega loogikat, rääkimata terviklikkusest. Enamasti sõjaaukudele tekkinud, on nad jäänudki niidetavateks augutäideteks, kus ehk mõni pink ja prügikast puhkeala tähistavad. Parkide elamuslikku läbimõeldust (Toomemägi, Harjumägi) ja võimalusterohkust koos taotluslike, ajastuomaste iluelementidega tänapäeval enamasti ei leia, rääkimata elitaarse sihtgrupi tekkimisest. Muutunud on maastiku kui käsitletava objekti tõlgendamine ja tähendused, kuid ilmselt on peamiseks piduriks püüd teha asju nn keskmisele inimesele, mõnel juhul nn lihtsale inimesele ja selle käigus on inimfaktor sootuks ära ununenud. Kes ta on, see keskmine ja lihtne? Teda ei ole veel keegi kohanud ja ilmselt on tegemist müütilise olendiga. Igaüks on eriline, omanäoline. Võib-olla tuleks rohkem mõelda päris inimesele – sellele, keda leiab nii suitsuses keldribaaris, pika poeriiuli ees kui nuka taga pühkmekaste revideerimas.\n„Miks mitte paigutada oma maja – oma elutuba – otse selle maalapi taha, mitte teispoole toda armetut kurioosumitekogu, toda looduse ja kunsti kehva vabandust, mida me nimetame oma eesaiaks?” (Henry David Thoreau, „Jalutuskäik”, 1854). Inimene soovib oma aeda kõike seda, mida saab vaadata aiaraamatutest ja turistivoldikutest: mäge, jõge, varemeid jne, aga väiksemas, ohutumas vormis. On välja kujunenud klišeed, milline peab olema park või aed. Suures plaanis oodatakse sama ka avalikult ruumilt – miks ei ole see tehtud nii nagu välismaa ajakirjas? Maastikuarhitektilt oodatakse eespool toodud elementide vastavasse skaalasse kopeerimist ja paigutamist nii, et aknast oleks ilus külalistele näidata. Kõnniteeplaatide vahesid mürgitatakse, sipelgapessa käib lubi ning mutt saab kiirelt labidaga – aed peab olema kaunis ja korras!\nVälisruumi kujundust võib vaadata tarbekunstina: see peab olema ilus, kasutamiseks piisavalt tugev, otstarbeka jaotusega, vastupidav, kodumaine, iseloomuga, mugav. Nii on loodud teatud ideaalmaastike stereotüübid, mida tegelikkuses ei eksisteeri või mis toimivad eraldiseisvalt. Neist laenatud looduslikest või kusagil juurutatud tehismaastikest leitakse vajalikud alged ja tihti ei otsita projekteerimisel mitte antud koha omadusi ning sellest tulenevaid väljundeid, vaid representeeritakse mujal nähtut. Nii tekivad sisutühjad kunstlikud kohad, mis ei haaku olemasolevate struktuuridega ning elu tekitamise asemel põlistavad elutuse. Maastikuarhitekti ülesanne on kavandada nii, et tema lahkudes saaksid mahajääjad ruumi üle võtta ja tunnetada seda omana. Ruumid kavandatakse tulevikku, ruumimuutus saab teoks päris elus, päris keskkonnas. See on aeglane ja pidev, vaheldub iga hetkega: siin mängivad kaasa aastaajad, puude kõrgus, niiskustase, inimesed jne. Ükski hetk ei sarnane eelnevaga ja dünaamika on pidevalt näha. Kavandatu muudab kellegi eluruumi päriselt, tema liikumisi, hinnanguid, harjumusi jne. Inimene mõjutab keskkonda, kuid identifitseerib ka iseennast keskkonna järgi. Seega sõltub ruumikasutuse järjepidevus suuresti maastikuarhitekti võimest muutusi algusest lõp(mat) u(se)ni ette näha ja projekteerida selliselt, et algtähendused oleksid ka aja möödudes loetavad ning arusaadavad, transformeerumiste korral võtaksid aga uusi tähendusi juurde, lõimuksid.\nHenry David Thoreau kirjutas 1854. aastal: „Võib aga tulla päev, mil maastik tükeldatakse nõndanimetatud iluaedadeks, milles vaid vähesed saavad maitsta väljavalitute piiratud rõõme, mil tarade arv mitmekordistub, nagu ka inimlõksude ja muude masinate arv, mis on leiutatud selleks, et hoida inimesi avalikel maanteedel, ja mil jalutuskäiku üle Jumala maa tõlgendatakse sissetungina mõne härrasmehe krundile.” See kardetud aeg on ammu käes ja keegi ei imesta enam selle üle. Omand on püha ja puutumatu. Nõukogude maatamehe staatusest ollakse kärmesti toibunud ning sildid „eramaa”, „eratee”, „ära tule” on vilkad kerkima. Seeläbi on kinni pitseeritud ka palju avalikku ruumi, avalikku just kasutamise mõttes. Maastike kasutamise ja tajumise loogika ei ühti tihtipeale maakorralduslike toimingutega, mistõttu surutakse inimesed ruumilises mõttes olukorda, kus neil tuleb käituda mitte ruumitajuga isikuna, vaid üksnes seaduskuuleka kodanikuna.\nIsetegemine koha kodustamise mõttes on oluline osa protsessist. Omaks saavad need kohad, kus ollakse nõu ja/või jõuga kaasa löönud, kuhu on lisatud oma panus. See tekitab soovi ka hiljem sotsiaalse ruumi loomesse panustada. Hea välisruumi tekkeks vajalikke komponente võib võrrelda ja vaadelda vajaduste püramiidi kaudu. Välisruumi tekitaja peab mõtlema ruumi tulevase kasutaja füsioloogilistele vajadustele, turvalisusele, emotsioonidele, grupikuuluvusele, aga ka eneseteostusele. Seega peab koha ülesehitusloogika hoidma konteinerina selliseid omadusi, mis inimeste (ja ka teiste olendite) ruumikasutust hõlbustavad. Turvalisus ei tähenda siinjuures valvekaamerat, mis ei ole preventiivne vahend, vaid üsna kehv kuriteo tunnistaja. Turvatunne tekib teiste kasutajate rohkusest, mis omakorda on seotud eneseteostuse (kui ikka on igav, siis läheb inimene kuhugi mujale) ja grupikuuluvusega (tahaks omasid näha). Ja selge on, et alati on parem olla seal, kus saab ka süüajuua ning on võimalus vihma eest varju minna. Kõik see peaks olema aga sellises vormis, mis ei ahista, vaid mille kihid alles vajaduse tekkides avalikuks saavad.\nJan Gehli arvates on olemas kolm kategooriat, mille järgi inimesed linnas oma asju ajavad ja mis on suuremas või väiksemas seoses avaliku ruumi kvaliteediga („Lifebetweenbuildings. Usingpublicspace”, 2001). Kõigepealt on hädavajalikud toimetused, mida tehakse igal juhul, sõltumata kohast (kooli-tööleminek, arsti juures käimine jne), kuid kui need tuleb ette võtta kvaliteetses avalikus ruumis, on nende kestus tulenevalt kohalviibimise soovist pikem. Edasi – valikuline tegevus: jalutuskäigud, linnaväljakul lehelugemine, kohvik, tänavaelu jälgimine ja muu vaba aja viitmine. See kõik on ruumi omadustega võrdelises seoses: mida madalam ruumi kvaliteet, seda vähem tegutsejaid. Sotsiaalne tegevus (kahe eelmise tulemus) eeldab teiste inimeste samal ajal kohalviibimist: vestlus, mäng, passiivsed kontaktid – need juhtuvad spontaanselt, nende eelduseks on suur kogus tegutsejaid. Seega maastikuarhitektuurne kontseptsioon, mille alusel on maastik loodud, peab lisaks füüsilisele keskkonnale suutma ette näha majanduslikke, sotsiaalseid, emotsionaalseid tegureid, mis võivad hakata ruumi kas tühjaks imema või vastupidi – täitma.\nEuroopa maastikukonventsioonis defineeritakse: maastik on inimese poolt tajutav, looduslike ja/või inimtekkeliste tegurite toimel ning vastasmõjul kujunenud iseloomulik ala. „Hoone ja park on sama ruumi piiritlemise eri ilmingud, nende kunstilise kujunduse põhimõtted on samad. Erinevus tuleb nende n-ö kokkulepitud ja kokkuleppeliselt piiritletud ruumide mõtestamisest” (Sulev Nurme erakirjast 2010). Maastikuarhitektuur võiks ehk olla nimetatud kui maastiku muutmise kunst, kusjuures suurim kunst on mõnikord hoopis muutmisest hoidumine.\nLoo kirjutamisele aitas kaasa maastikuarhitekt Sulev Nurme.\n1 Kuigi J. Soolepi arvates on mõiste „ehituskunst” arhitektuuri sünonüümina ajale jalgu jäänud, kasutan seda siiski selgituse alusena. Arhitektuuri ei mõisteta siinkohal majandustegevuse registris või mujal ametlikus dokumendis kirjeldatu alusel maastikuarhitektuurist eristuva eriala kontekstis, vaid katusväljendina, mis märgib inimtekkelisi ehitisi ja keskkondi.\n2 Arhitekt, ruum ja müüt. Lk 88, J. Soolep „Arhitektuurist”.\n3 „Keskkonnal ja üksikobjektidel on omadus võimaldada enda kasutamist – see on võimaldavus” (affordance). Anna-Liisa Unt, Ühe tühja ruumi lugu. – Õu 2010, nr 3.


Restaureerimistoetuse taotluste hulk ületab eelmist aastat - Pärnu linn\nRestaureerimistoetuse taotluste hulk ületab eelmist aastat\nPärnu linnavalitsusele esitati tähtajaks 42 restaureerimistoetuse taotlust. See on oluliselt rohkem kui eelmisel aastal, siis oli taotlusi 27.\nEnam kui pooled tänavustest taotlustest (25) puudutavad Pärnu linna muinsuskaitsealal või selle kaitsevööndis asuvaid hooneid, ja kaheksa taotlust linna miljööväärtuslikul alal paiknevaid ehitisi.\nLaekunud taotlustest neljas soovitakse linnalt toetust ehitismälestiste restaureerimistöödeks ning neli taotlust on seotud pühakodadega, täpsemalt Pärnu Eliisabeti, Pärnu Issandamuutmise katedraalkiriku ning Audru ja Jõõpre kirikutega. Üks esitatud taotlus ei vasta restaureerimistoetuse tingimustele.\nKõige rohkem küsitakse tänavu toetust uste ja akende restaureerimiseks ja vahetuseks, aga toetust soovitakse ka muuks – näiteks fassaaditöödeks, piirdeaia uuendamiseks ja katusetöödeks. Kokku taotletakse linnalt erinevateks restaureerimistegevusteks toetust üle 360 000 euro.\nSelgituseks olgu öeldud, et Pärnu linna restaureerimistoetust saab kasutada nii avariilise olukorra likvideerimiseks (näiteks hoone kandekonstruktsioonide vahetuseks) kui ka hoone arhitektuursete detailide (rõdud, trepid, sambad, piirded jne), avatäidete (uksed, aknad, luugid jne) restaureerimiseks ja/või rekonstrueerimiseks. Hoone interjööridetailide restaureerimiseks ega rekonstrueerimiseks pole antud toetus mõeldud. Erandiks on kirikud, mis saavad restaureerimistoetust kasutada ka interjööris. Restaureerimistoetuse maksimaalne suurus on kuni 10 000 eurot või kuni pool töö maksumusest. Kirikute puhul võib toetussumma olla suurem.\nRestaureerimistoetuste komisjon vaatab 30. aprillil kõik laekunud taotlused üle ja seejärel teeb Pärnu linnavalitsus komisjoni ettepanekuid arvestades otsuse, kes ja kui palju toetust saavad. Kui toetusesaajal on leping linnaga sõlmitud, saab restaureerimistöödega pihta hakata.\n2021. aastal on Pärnu linna eelarves arvestatud restaureerimistoetusteks 80 000 eurot.


Kas kohtutäituril on õigus ära võtta auto kui peres on alaealine? - Perekonnaõigus - vastused.ee\n14 nõuandjat, 13000 tasuta nõuannet\nKas kohtutäituril on õigus ära...\nMaksud ja raamatupidamine (514)\nKahju- ja elukindlustus (556)\nKüsimus: Kas kohtutäituril on õigus ära võtta auto kui peres on alaealine?14.11.2017\nTere! Kolisime alles Eestisse. Elasime 10 aastat välismaal. Tagasi tulles hakkasime kirju saama, et mu elukaaslasel on võlgnevus pangale. Nüüd nõutakse meilt autot võla katteks. Me ei saa vastuseid küsimustele, et millal võlgnevus aegub ning kas auto katab kogu võla.\nLisan juurde, et elame lähimast asulast 5km kaugusel. Busse siin ei sõida. On olnud olukordi, kus on vaja öösel sõita haiglasse. Peres on 2 alaealist. Elukaaslane on töötukassas arvel ja läbi töötukassa õpib kiviskulptoriks. Ka minul pole veel tööd, sest laps on liiga väike, et teda täiskohaga lasteaeda panna. Kas kohtutäituril on õigus sellises olukorras autot ära võtta kui see on meie ainus liiklemisvahend ja ilma autota kaotame igasuguse võimaluse käia õpingutel, tööotsimisel ja last on vaja ka lasteaeda viia. Pakkusime ka maksegraafikut aga põhjust meile ei öeldud, miks sellega ei nõustuta. Arvatavasti sellepärast kuna meie ainus sissetulek on töötukassa. Kas selline ongi eesti riik, et tuled tahad alustada ja siis nullitakse kõik võimalused? Kas tõesti me oleme kohustatud enda auto kohtutäiturile viima ja mis juhtub kui me ei tee seda?\nKui kohtutäituril ei õnnestu muul viisil võlgnevust kätte saada, on tal õigus sissenõue pöörata ka võlgniku varale, sealhulgas võlgniku vallasvarale (antud juhul sõidukile). Kui asi on kohtutäiturile täitmiseks esitatud, peab kohtutäitur oma tööd tegema ja kasutama kõiki seaduslikke viise võla kättesaamiseks.


ADW: Salvelinus alpinus: TEAVE - Actinopterygii\nSalvelinus alpinusArctic charr (ka: Char; Ilkalupik; mäeforell; lõheforell)\nAutor Miranda Flack\nArktika süsi,Salvelinus alpinus, on tsirkumpolaarsed liigid. Arktika süsinik võib olenevalt asukohast olla anadroomne, elanik või sisemaata. Arktika söed on pärit Arktika ja subarktika rannikust ning kõrgete järvedest. Neid on täheldatud kogu Arktika piirkonnas nii loodes kui Kanadas ja kaugel idas kui Venemaal. Arktika sütt leidub Barentsi merepiirkonna jõgedes Volongast Karani, Jan Mayeni, Teravmägede, Kolgujevi, Karu ja Uus-Zemblia saartele, Põhja-Siberis, Alaskal, Kanadas ja Gröönimaal. Põhja-Venemaal puudub Arktika süsinik Läänemerre ja Valgesse merre voolavatesse jõgedesse. Arktika süsi paljuneb ja talvitub tavaliselt magevees. Ränne merre toimub suve alguses juuni keskpaigast juuli keskpaigani, kus nad veedavad umbes 50 päeva ja naasevad seejärel jõe äärde. Arktika süsinik rändab igal aastal merre.(Dutil, 1986; Freyhof ja Kottelat, 2008; Rikardsen jt, 2007; Salisbury jt, 2018)\nSõltuvalt asukohast võib arktiline süsi olla sisemaata, anadroomne või poolanadroomne. Arktika söed, mis asuvad üle 65 laiuskraadi, on anadroomsed. Esimese kuni üheksa-aastaselt elavad magevees anadroomsed arktilised söed. Suvel rändavad küpsed anadroomsed arktilised söed merre, kus veedavad aega ranniku- ja loodete piirkonnas. Pärast suvist arktilist sütt naaseb külmunud järvedesse, rännates läbi suudmeala ja riimvee. Enamik arktilisi süsinikke veedab aega 0–1 meetri sügavusel, kuid mõned veepinnast kuni 3 meetri sügavusele. Registreeritud maksimaalne arktiline süsiniku sügavus on 16 meetrit veepinnast.(Freyhof ja Kottelat, 2008; Rikardsen jt, 2007)\n0 kuni 16 m\n0,00 kuni 52,49 jalga\nArktika söel on selgelt erinev dimorfism, kääbus ja hiiglane. Meeste ja naiste arktiline süsinik on sama suur. Skardørsjø järvepoes Finstad jt. (2006) registreeris hiiglaslikku arktilist sütt kuni 60,6 cm ja kääbus arktilist sütt 9,2 cm juures. Uuringus registreeriti hiiglaslik arktiline süsi massiga 0,144–1,978 kg ja kääbussöe mass vahemikus 0,006–0,04 kg. Arktilise söe välimus on populatsioonides erinev. Arktilise söe seljaosa on tumedat värvi, samal ajal kui ventraal varieerub sõltuvalt asukohast punasest, kollasest ja valgest. Kudemisperioodil muutub punane intensiivsemaks, isastel on värvus erksam. Aretaval arktilisel söel on sabauimel punased rinna- ja pärakuuimed ning kollased või kuldsed äärised. Juveniilse arktilise süsiniku uim on kahvatum kui täiskasvanutel. Isasel nonanadroomsel arktilisel söel kype kas ei esine või on seda raske eristada.(Finstad jt, 2006; Morton, 1965; Ortenburger jt, 1996)\n0,006 kuni 1,9 kg\n0,01 kuni 4,19 naela\n9,2 kuni 60,6 cm\nArktilise söe munarakkude areng toimub kolmes etapis: lõhustamine, epiboolia ja organogenees. Lõhustamisfaas algab pärast viljastamist ja kestab kuni varajase embrüo moodustumiseni. Lõhustumisfaasis moodustunud rakud hakkavad epiboolfaasis moodustama spetsialiseeritud kudesid. Organogeneesi faas algab siis, kui siseorganid hakkavad tekkima. Suguline diferentseerumine toimub varsti pärast koorumist ja seda kontrollib viljastatud munaraku tuuma kromosoomiline konfiguratsioon. Y- ja X-kromosoomi tulemuseks on mees, samas kui kahe X-kromosoomi korral on naine. Morfoloogilised sugutunnused määravad hormoonid, mis vabanevad harjastest (äsja kudenud söest) pärast koorumist. Arktika söekasv on määramatu. Haudumisel on praad 25 mm. Prae esimesel aastal topeltpikkusega ja 3–5-aastaselt on need vahemikus 80–150 mm.(Morrow ja Dalen, 1980; Pavlov ja Osinov, 2008)\nÜhes paaritumisperioodis on isased arktilised söed polüügoonsed, naised aga monogaamsed. Mehed kas valvavad emast või üritavad koos valvatud emasega hiilida. Kudemise ettevalmistamiseks rajavad isased territooriumi, mida nad kaitsevad. Emased valivad asukoha isase territooriumil ja kaevavad oma kudemispesa. Mehed hakkavad emastel kurameerima nende ümber tiirutades, seejärel emaste kõrval liikudes ja värisedes. Koos vabastavad isased ja emased munarakud ja piima kaevualasse, mistõttu viljastamine on väline. Viljastatud munarakud ladestuvad kruusa.(Morrow ja Dalen, 1980; Pavlov ja Osinov, 2008)\nArktika süsi kudeb hooajaliselt ja rühmiti. Seksuaalne küpsus arktilistes söedes on vahemikus 4 kuni 10 aastat, tavaliselt siis, kui nende pikkus ulatub umbes 500–600 mm. Gulseth ja Nilssen (2001) registreerisid esmakordse keskmise, suure elaniku, anadroomse kudemise keskmise vanuse meeste puhul 9,7 aastat ja emaste puhul 10,3 aastat. Mõni arktiline süs saab suguküpseks alles 15-aastaselt. Enamik populatsioone koeb sügisel ajavahemikus septembrist detsembrini, kuigi mõned sisemaal asetsevad populatsioonid kudevad kevadel, suvel või talvel. Arktika söe kudevad tavaliselt kord aastas, mõned isendid aga alles 3-4 aasta tagant. Domineerivad isased on territoriaalsed, meelitavad ja valvavad naisi. Isased paljunevad paaritumise ajal tavaliselt rohkem kui ühe emasega. Emased võivad muneda 2500–8500 muna, mida isased seejärel väliselt viljastavad. Haudemisaeg varieerub, kuid tavaliselt toimub see 2-3 kuu vahel, pikim on 5 kuud. Haudemass on populatsiooniti erinev. Lemieux jt uuring. (2003) leidis, et arktiline süsinik oli koorumisel 0,04-0,07 g. Haudemunad on koorumisel kohe vanematest sõltumatud.(Egeland ja Rudolfsen, 2016; Gulseth ja Nilssen, 2001; Lemieux jt, 2003; Morrow ja Dalen, 1980; Pavlov ja Osinov, 2008)\nArktika söe paljuneb tavaliselt üks kord iga 3–4 aasta tagant\nTavaliselt kudevad sügisel, septembrist detsembrini. Mõni populatsioon kudeb kevadel, suvel või talvel.\n2500 kuni 8500\n2 kuni 5 kuud\n4 kuni 15 aastat\nArktika söe ei anna vanemlikku hoolitsust kudemise järgselt. Kogu kohustus piirdub emaste pesaehitamise ja ala territoriaalse valvamisega isaste poolt, kuni kudemine jätkub.(Eilertsen jt, 2009; Sigurjónsdóttir ja Gunnarsson, 1989)\nLooduslikus arktilises söes on eeldatav eluiga 20 aastat. Metsiku arktilise süsi maksimaalne registreeritud vanus on 40 aastat.(Finch, 1990; Patnaik jt, 1994; Rochet jt, 2003)\n40 (kõrge) aastat\nArktika söed on liikuvad ja looduslikud. Need on rändliigid, mis on sotsiaalsed või rändamise ajal rühmades. Ränne merre toimub suve alguses juuni keskpaigast juuli keskpaigani, kus nad veedavad umbes 50 päeva ja naasevad seejärel jõe äärde. Arktika süsinik rändab igal aastal merre. Arktika süsi paljuneb ja talvitub tavaliselt magevees. Kudemisel suhtlevad nad oma haistmismeeltega. Isased vabastavad feromooni, mis meelitab ovulatsiooni emaseid. Kudemisperioodil on isased üksikud ja territoriaalsed. Domineerimist säilitavad suuremad isased. Arktika söel on nii ööpäevane kui ka öine toitumisaktiivsus. Salmonidae sugukonna kalu peetakse visuaalseks toitjaks. Arktilist sütt on täheldatud pigem maitsele ja kombatavale stiimulile kui nägemisele. Arktika söed valivad oma õdede-vendade lõhnaga lõhnastatud vee asemel vee, mida lõhnab arktiline süsi, kes polnud nende õde-vend.(Björnsson, 2001; Dutil, 1986; Egeland ja Rudolfsen, 2016; Freyhof ja Kottelat, 2008; Linzey, 2011; Morrow ja Dalen, 1980; Olsén jt, 2002; Rikardsen jt, 2007; Salisbury jt al., 2018; Sveinsson ja Toshiaki, 2000)\nArktika söekodude vahemikke pole registreeritud. Arktika söe suurus suureneb koos keha suurusega ja väheneb koos suurema toiduküllusega. Territooriumid kattuvad ja neid ei kaitsta alati eranditult. Täpseid territooriumi suurusi pole mõõdetud.(Gunnarsson ja Steingrímsson, 2011)\nArktika söel on külgjoon, mis aitab neil tuvastada liikumisi ja vibratsioone oma ümbruses. Kudemise ajal suhtlevad arktilised söed oma haistmismeeltega. Isased vabastavad feromooni, mis meelitab ovuleeruvaid emaseid. Salmonidae perekonna kalu on üldiselt peetud visuaalseks toitjaks. Björnsson (2001) leidis, et Islandil Reykjavíki lähedal asuvas järves Ellidavatnis asuva arktilise söe lootus oli tõenäolisem maitsele ja kompimisstiimulile kui nägemisele. Arktika sütt on täheldanud Olsén jt. (2002), et valida oma õdede-vendade lõhnaga lõhnav vesi selle asemel, et lõhnata polaarjää, kes polnud õde-vend.\nVilhuneni ja Hirvoneni (2003) uuringust selgus, et mõnel alaealisel arktilisel söel oli kiskja lõhnade tundlikkus väga suur. Nende tulemused näitasid, et noorkalade sünnipärane kiskjate vastane käitumine on peenelt reageeritud, et reageerida konkreetselt erinevate kalakiskjate keemilistele vihjetele, samuti kiskjate dieedile.(Björnsson, 2001; Linzey, 2011; Olsén jt, 2002; Sveinsson ja Toshiaki, 2000; Vilhunen ja Hirvonen, 2003)\nArktika söe toitumisharjumused varieeruvad olenevalt asukohast. Arktika süs on tavaliselt oportunistid. Grainger (1953) uuris üle 30 liigi arktilise söe maos. Rikardsen jt. (2005) leidsid, et arktilise söe meresööt koosneb peamiselt peajalgsetest liikidest ( Calanus finmarchicus ) ja krilli (Thysanoëssa). Järvedes elav arktiline söe toitus peamiselt putukatest ja zoobentosest. Andrews ja Lear (1956) leidsid, et Põhja-Labradori arktilise söe põhitoidukaubad on kapell ( Mallotus villosus ) ja postitatud sculpin ( Triglops murrayi ). Arktika söed söövad teadaolevalt ka putukaid, mune, molluskeid, zooplanktonit, amfipoode ja muid veekoorikloomi. Mõned hiiglaslikud arktilised söed on registreeritud isegi nii nende poegade kui ka kääbuste arktiliste söena.(Andrews ja Lear, 1956; Finstad jt, 2006; Grainger, 1953; Rikardsen jt, 2005)\nArktilise söe tavalised kiskjad on merisaarmad ( Enhydra lutris ), jääkarusid ( jääkaru ), inimesed ( Homo sapiens ), samuti teisi kalu ja suuremaid arktilisi süsi. Arktika süs on tipukiskja feroksforelli ( Salmo ferox ), muutes paljude järvede arktilise süsiniku võtmeliigid kogu levialas. Arktika söe kiskjavastane kohanemine on nende võime muuta värvi sõltuvalt keskkonnast. Neil on järvedes tavaliselt tumedam ja merel heledam värv. Vilhuneni ja Hirvoneni (2003) uuringust selgus, et mõnel alaealisel arktilisel söel oli kiskja lõhnade tundlikkus väga suur. Nende tulemused näitasid, et noorkalade sünnipärane kiskjate vastane käitumine on peenelt reageeritud, et reageerida konkreetselt erinevate kalakiskjate keemilistele vihjetele, samuti kiskjate dieedile.(Morrow ja Dalen, 1980; Vilhunen ja Hirvonen, 2003)\nMerisaarmad ( Enhydra lutris )\nJääkarusid ( jääkaru )\nArktika süsinik (Salvelinus alpinus)\nFerox forell ( Salmo ferox )\nArktika süs on tipukiskja feroksforelli ( Salmo ferox ). Teadaolevad arktilise süsiniku parasiidid on algloomad, lestad, paelussid, nematoodid, okkalised ussid, porrud ja koorikloomad. Arktilise söe algloomade parasiidid onHaemogregarina irkalupkiki,Henneguya zschokkeijaMyxidium oviforme. Arktika söe parasiidid on Crepidostomum farionis , Crepidostomum metoecus , Letsithasteri gibbosus ,Tetraonchus alascensisjaTetraonchus articus. Arktika söe lamedate usside parasiidid onCyathoeephalus lõigatud,Diphyllobothrium norvegicum,Diphyllobothrium salvelini,Diplocotyle olrikii,Eubothrium paksjaEubothrium salvelini. Arktika söe teadaolevad nematoodparasiidid on Contraoaecum haakis ,Metabronema salvelinijaRhabdichona paljastus. Tuntud paelussi parasiidid arktilises söes onPelichnibothrium mess,Proteooephalus vähe,Raphidasoarise nõeladjaScolex pleuronectis. Arktilise söe okkaliste peaga ussparasiidid onMetechinorhynchus salmonis,Metechinorhynchus truttae,Neoechinorhynchus rutilijaPomphorhynchus laevis. Arktilise söe leechparasiidid on Acanthobdella peledina . Arktika söe koorikloomade parasiidid on Salmincola edwardsi ,Salmincola salmonea,Salmincola salvelinija Salmincola thymalli . Teine teadaolev arktilise söe parasiit onphoma taimed, mis on seeneliik, mida mõnikord võib nahal näha.(; Hammar, 2003; Hoffman, 1967)\nflukes Crepidostomum farionis\nflukes Crepidostomum metoecus\nflukes Letsithasteri gibbosus\nnematoodid Contraoaecum haakis\nokaspeaga ussidMetechinorhynchus salmonis\nokaspeaga ussidMetechinorhynchus truttae\nokaspeaga ussidNeoechinorhynchus rutili\nokaspeaga ussidPomphorynchus laevis\nkoorikloom Salmincola edwardsi\nkoorikloom Salmincola thymalli\nInimestele on kasulik nii arktiline süsi kui toiduallikas, samuti sportlik kalapüük ja isendite kogumine. Arktika söe proovide kogumine on inimestele kasulik uurimis- ja haridusallikana. Toiduna peetakse arktilist sütt kalliks delikatessiks. Arktika söe turuhind erineb olenevalt mahust. Kõrgemad hinnad korreleeruvad väiksema mahuga. Arktika söe hinnad on 2018. aastal keskmiselt umbes 9,90 dollarit kilogrammi riietatud kala kohta. Ajalooliselt on arktilise söe hinnad filee puhul registreeritud koguni 24,18 dollarini kilogrammi kohta.(Freyhof ja Kottelat, 2008)\nPuuduvad teadaolevad arktilise söe negatiivsed mõjud inimestele.(Freyhof ja Kottelat, 2008)\nArktika söed on IUCNi punases nimekirjas loetletud kui vähim murettekitav. USA föderaalnimekirjas, CITESi lisades ja Michigani osariigi nimekirjas pole arktilise söe jaoks erilist staatuse loendit.\nSuurim oht arktilisele söele on inimene. Teine oht arktilisele söele on oja hapestumine. Lõuna-Šotimaal on mitmed arktilise söe populatsioonid ojade hapestumise tõttu välja surnud. Paljud Iirimaa arktilised söepopulatsioonid on järvede hapestumise ja veekvaliteedi halvenemise tõttu, mis on põhjustatud kodu- ja põllumajandusreostusest, välja surnud. Kahtlustatav oht, millega mõned arktilised söepopulatsioonid tegelevad, on geneetiliste variatsioonide puudumine. Kagu-Soomes asuva Siamaa järve arktiline söepopulatsioon toetub ellujäämiseks vesiviljelusele, mis arvatakse olevat tingitud sellest, et geneetilise varieeruvuse puudumine kohalikus populatsioonis põhjustab munarakkude ja aleviinide suremust ning vastuvõtlikkust haigustele.\nphylum cnidaria klassi scyphozoa\nŠotimaa lõunaosas on oja hapendamise juhtimine võimalik arktilise süsiniku kaitsmiseks. Iirimaal on välja pakutud looduskaitsemeetodeid, mille eesmärk on kaitsta allesjäänud arktilise söe populatsioone. Mõned pakutavad meetodid hõlmavad säästva arengu rakendamist, noorkalade siirdamist, toitainete sisestamise kontrolli ja röövkalade sissetoomise vältimist järvedes, mis sisaldavad arktilist sütt. Järvede arktilise söe varude varude taastamine on mõnes kohas, näiteks Siamaa järves Kagu-Soomes, tehtud järjekordne kaitsetegevus.(Freyhof ja Kottelat, 2008; Maitland jt, 1991; Primmer jt, 1999)\nMiranda Flack (autor), Radfordi ülikool, Layne DiBuono (toimetaja), Radfordi ülikool, Lindsey Lee (toimetaja), Radfordi ülikool, Kioshi Lettsome (toimetaja), Radfordi ülikool, Karen Powers (toimetaja), Radfordi ülikool, Tanya Dewey (toimetaja) , Michigani ülikool-Ann Arbor.\nPelecanus philippensisspot-arvega pelikan\nLoe Pelecanus philippensise (kohapeal arvestatud pelikan) kohta loomaagentidest\nDryocopus pileatuspileated rähn\nLoe Dryocopus pileatuse (rähn) kohta loomaagentide kohta\nErethizon dorsatumPõhja-Ameerika porcupine\nLoe Erethizon dorsatum'ist (Põhja-Ameerika porcupin) loomaagentide kohta\nmitu jalga on puuviljakärbsel\nkui tihti kevadine piiluja paljuneb\nonchocerca volvulus üldnimi


Analüüdi valikud: 3 ostetavat mänguvaru - Investeerimine - Indoneesia varude valikud\nFoorum: Indoneesia põleb - traagiline katastroofitsükkel saab ainult olla - Uudised\nHomme on Monsteri varud - Investeerimine\nIse Indoneesias elanud Helle-Mai Pedastsaar ei pääsenud hulluse eest aga kusagile. Reisija jaoks tähendab ramadaan eelkõige, et söögikohad on suletud päikesetõusust päikeseloojanguni. Samas pole see reegel nii karm, et päevasel ajal kohe üldse süüa poleks võimalik leida. Lähemalt vaadates võivad söögikohad küll pealtnäha ja ametlikult suletud olla, kuid tõstetud kardinaserv reedab, et vajadusel saab süüa ikka.\nSöögivalikud, Indoneesia varude valikud tekivad minutipealt koos päikeseloojanguga, annavad silmad ette igale muule ajale. Peale söögimurede võib ramadaani ajal reisimist takistada kaootiline transpordisüsteem.\nPositiivsemast küljest — kohalikud turistid reisivad ramadaani ajal minimaalselt ja seega on vaatamisväärsused meeldivalt inimtühjad ning vähem satub ette innukaid turismigruppe, mille iga liige sinuga koos pilti tahab teha. Ramadaan Indoneesias Indoneesia on rahvaarvu poolest suurim islamiriik maailmas, kuid see on petlik statistika. Suur osa riigi miljonilisest elanikkonnast kummardab Allahist teistsugust nime kandvat jumalat või pühasid jõude.\nHotellid Villas. Lähemal rannale on kallim majutus Balis.\nNii ei pea ka ramadaani sugugi kõik. Ramadaani ajal Indoneesiasse reisida võib soovitada selgi lihtsal põhjusel, et kui kogu paastuvärk liiga kurnavaks osutub, siis on imelihtne sõita vaid järgmisele saarele ja tõenäosus on suur, et mida kaugemal Jaavast ja Sumatrast, seda vähem paastujaid seal leidub.\nPea igas Jaava või Sumatra linnas leiab linnaosa, kus on end sisse seadnud näiteks hiinlased, kes vaaritavad kõigile soovijatele süüa suurima heameelega.\nKuidas rentida maja balis? - Kinnisvara\nOma esimesel aastal Indoneesias ja valdavalt islamiusulisel Jaava saarel elades ootasin oma esimest ramadaani seguga uudishimust ja umbusust. Kohalikud sõbrad-tuttavad ootasid ramadaani rõõmu ja innuga.\nKui minu kahtlused keerlesid eelkõige kõhu ümber — kas ikka süüa kuskilt saab —, siis peagi sai ka selgeks, et toidust-joogist loobumine on kohalikele vaid suure jäämäe pisike veepealne ja kõrvaline osa. Eelkõige tähendab ramadaan hingelist puhastumist, palvetamist, headust teiste vastu ja leppimist.\nEsiteks, euro kurss on seal parem kui USD, seega pole mingit mõtet siin eure dollariteks vahetada et seal ruupiateks vahetada. Rahavahetajad eelistavad suuri kupuure, siis on kurss parem. Kui tagasi tahetakse anda väikeseid ruupiaid, keera ots ringi -petekas! Saad petta nii, et silma kah ei pilgu. Korralik koht annab ilusti suurtes kupüürides,\nRamadaan on ka aeg mõelda elu üle järgi ja võtta vastu tähtsaid otsuseid. Näiteks minu parim sõbranna Indoneesias veetis ramadaani kaaludes, kas vastata oma peigmehe abieluettepanekule ei või jaa.\nRamadaani üheks nõudeks on muide ka see, et ei tohi olla vihane või kuri.\ngrandhotel.ee | Üldfoorum\nSeda kasutas Indoneesia varude valikud ära Indoneesia valitsus, kes sättis bensiinihinna kahekordse tõusu just ramadaani algusele.\nKuigi see oli ränk hoop enamikule indoneeslastest, siis suuremaid meeleavaldusi ei järgnenud.\nRamadaaniga käib kaasas päevasel ajal kehalistest mõnudest söök, jook, seks hoidumine. Paljud indoneesia pereemad kiidavad seejuures rõõmuga, et ramadaan on imehea aeg vabaneda mõnest liigsest kilost ja tervis paremasse korda saada.\nRamadaani elurütmiga selguse mõttes tuleb öelda, et paastu ma kaasa ei teinud harjusin ära tegelikult ootamatult kiiresti. Kohati tundus, nagu oleks lihtsalt päev ja öö ära vahetatud, muidu nii vaiksed öötunnid muutusid kärarikkaks.\nKella kahe-kolme paiku öösel helisesid äratuskellad, televiisorid pandi üürgama ja vaaritati süüa. Söömisega peab ühele poole saama Indoneesia varude valikud palvuseks.\nRiis on sel puhul asendamatu toiduaine — hoiab kõhu täis pikka aega. Varahommikuses pimeduses ka pestakse — päevasel ajal pole lubatud isegi hambaid ega nägu pesta.\nSend email Sa ei ole kunagi kaugel headest toitudest Indoneesias, eriti linnades, kus on peaaegu igal tänaval söögikohti. Isegi päeva jooksul ilma toiduta kadusid saab öösel öösel ümbritseda toiduvalmistamise aroomidega, sest parkimiskohtades ja jalgteedel on vahelduvad köögid. Ja siis on tänaval rändavad müüjad, kes toovad sinu käeulatuses maitsvaid toite. Indoneesias süüa ja juua on lõputu seiklus. Näljane või mitte, saad kiusata imelikud toidud, mida eksponeerivad eksootilised aroomid ja mida pakuvad uued maitsed.\nPaljud lapsed ja noored suikusid pärast seda öist tegevust veel mõneks tunniks unne. Päevane aeg muutus harjumatult vaikseks, millele aitas kaasa ka kuum ilm. Kui hommikuti veel leidus energiat, et ringi toimetada, siis pärastlõunaks tundus, nagu oleks kogu linn maganud. See polnud ainult tunne — ramadaani Indoneesia varude valikud magataksegi väga palju.\nRamadaan ja lebaran Indoneesias\nJa vaatamata nendele kõrgetele hindadele on Electronic Arts, Activision ja Take-Two kolm varu, mida NYC-põhine aktsiate uurija Buckingham Research otsustas algatada katvuse tänapäeval - kõik koos ostude reitingutega.\nSuits varjutas piirkonda enam kui neli nädalat ja kadunud puiduvarude maksumus oli hinnanguliselt üle 5 miljardi dollari.\nTasakaalukalt nälga kustutama Mis mind üllatas, oli see, et päikeseloojangul ei tormatud esimese asjana söögi-joogi kallale. Kõigepealt palvus — mehed mošees, Binaarse kone valikul kodus. Siis klaas vett või leiget teed.


Viies kiri Ghanast\n7. dets 2001 15:17\nImre Karulin räägib retkest naabriiki Elevandiluurannikule, kus ta kohtub "tulevase ühendatud Aafrika presidendiga", maitseb palmiveini ja satub korralikku külakaklusse.\nMõnda aega on afromanil siitpoolt vaikus olnud, ju oleme teise Eesti kotka Silvariga siis omavahel piisavalt eesti keeles suhelda saanud, surnud ja haigevoodis pole olnud - reisil aga küll. Viimasest lähemalt, teema oli Aieseci regionaalne seminar Elevandiluurannikul (moodsa nimega Coted´Ivoire ehk CI) Daukro´s.\nKohe peab alustama vahepeal unustusse vajunud lemmikust - transpordist. Accrast Abijani (CI pealinn) minnes saime edukalt viimasesse suurimasse linna Ghanas Takoradisse ning sealt saime ka kohe hea diili - tro-trole otse Abijani(kusjuures hinnakirjas olid eri hinnad passiga ja passita reisijatele - liiga hea et olla tõsi. Peale 10 kilti sõitu selgus aga, et vale mees on roolis, sel mehel pole auto dokumentidega midagi pistmist jne. Igatahes tagasi Meidviidi ja jube vaidlus käis veel piletirahhi tagasisaamise üle. Peaaegu oleks löömaks läinud. Suure jebimisega saime tro-trol piirini, kus oli järgmine meeldiv üllatus, piir kinni- miks peaks riigiametnikud ööpäevaringi tööd tegema. Rämehotell viimase söögiraha eest lahendas meie ööbimismure ja hommikul sebisimegi operatiivselt üle piiri.\nCI oli kohe algusest peale eheda politseivõimu demonstreerimine, viiele eri vennale saime seletada et Estonie on Põhja-Euroopas ja läheme seminarile jne. Meiega oldi mudugi jube viisakad ja sõbralikud, kohalikega (s.t.kogu Lääne-Aafrika) kaadriga oluliselt karmimad, Esimeses politsei kontrollpunktis tõmmati tuimalt pool tro-tro rahvast tühjaks ja kupatati politseiputkasse, ei huvitand kedagi, et meestel piletiraha juba makstud. Iga paarikümne klitsa tagant olid politseinikud-sõjardid platsis ja said ilusti passe näidata. Kõik teised seminaril osalenutest kurtsid julma ahistamist, enamus oli ka meelehead pidanud maksma, lihtsalt üldine tava on et maksad, ei koti kedagi et paberid sul korras on.\nAga Abijan ise oli küll uhke, prantslaste rohke rahavool oli täitsa nähtaval- 6-8 realised väga korralikud teed, tänavalgustus pea kõikjal (Accras suht haruldane asi, enamasti poekeste/majade enda välituled täidavad siin seda funktsiooni), täiesti euroopalike kaubanduskeskusi hakkas silma.\nJa muidugi ärikeskus võttis karbi lahti, ikka täitsa läänelik värk, paarikümnekorrulisi pisikesi pilvelõhkujad küll ja küll ning suurus ka ehedalt suurlinnalik, pea tunni sõitsime taksoga linnast välja. Õhtuks saime ka Daukrosse, 250km Abijanist lõunas. Kolmetuhande elanikuga linnake keset dzunglit, aga oioi kui kena näide kuidas raha annab matta ka keset täeilikku karupe..t.\nDaukro on mingi ekspresidendi koduküla ja noh tagasihoidlikuses küll seda härrat süüdistada ei saa. Mehe residentsi aiakülg oli pea kilomeeteter pikk, sõprade võõrustamiseks oli ilusti nelja- või isegi viietärnihotell rajatud, lennuväli pidi ka olema, korralikud asfaltteed nagunii. Nüüd on mees küll eks-president, aga riigi rahaga ehitet hotell ja tema enda residents kuuluvad ikkagi talle, nii et Lennarti maja ja selle valvamisega seonduv on tühine summa siinsega võrreldes.\nHotell oli tõesti uhke, väga kena haljastus, basseinid, ööklubi, korralikud seminariruumid, kenad majakesed elamiseks, kuigi meid pisteti vist liigse suupruukimise pärast Silvariga mingisse getohotelli, kus enam-vähem kõik elektrividinad (tuli ja konditsioneer)poolikult töötasid. Samas oli jube lahe vaadata kuidas sellise klassi hotellis töötav kaader oli praktiliselt erandita täielik tainapeade kari. Umb(s.t.prantsuse)keelsed ja enamsti ka loodrid ja kobakäpad. Söömas käies oli tavaline asi, et kui kelner/kokk kes sulle sööki jagas, peale pikka õiendamist su olematule portsjonile lisa andis, kulbiga tiba taldrikust mööda pani ja sulle riisi selga valas. Vett valades oli nagunii tavaline laks, et klaas kallati kuhjaga täis, nii et ikka laudlina ka kenasti märjaks sai. Kohaliku ööklubi kotkast DJ mängis vist ka aint selliseid lugusid mia ta hääldada oskas,tõsist frankofoonide afrojahu siis.\nSeminar ise oli nagu AIESECi-sarnased üritused ikka, suured dideed ja palju juttu, teine teema on see, palju sellest reaalsuses teoks saab. Me muidugi suutsime kiirelt mõtte(loe: napsutamis)kaaslased leida. Palmivein, niisama vein, ja õllelurr olid meil peamised vahendid maailma ja Aafrika mineviku, oleviku ning tuleviku analüüsimise raskel kuid tänuväärsel tööl abiks.\nUskumatuid mehi oli rohkem kui üks, kuid meie moodustasime peamise löögijõu Mike Emalai kaasmaalase, nigeerlase Africaga. Ehe rahvamees sõna parimas mõttes, kõik särasid kui see mees kuskilt välja ilmus, ja ideed olid ka mehel kõvad. Temast saab ühendatud Aafrika riigi president, rahu jõukus jms on seal elemantaarsed. Samas oli erinevaid aafriklasi vaadates on selle ühtsuse ideeteoks saamine suht kahtlane, kasvõi see kuidas naabreid peedistatakse piirivalvurite -politseinike poolt, ning kui küsida, kus siis elu parem on, siis on kõik raudselt veendunud et Nigeeria, Ghana, Togo või CI on kindlalt kõige arenenumad ja kobedamad, teised on enamasti oinakari ja tagasireisule naabrite juurde ei taha naljalt keegi minna. Eks näis mis sest Pan-afrikanismist saab.\nViimasel ööl sai siis lõpuks ka kaklus Aafrika moodi ära nähtud. Jalutasime kolmekesi Silvari ja Africaga, kui mingid mopimehed (CI´l ka vastavalt prantsuse mõjudele kõvastiratta ja mopivendi) meile vastu kimasid. Eks Africa siis sirutas käsi natuke, ja opa oligi üks mopedist ilusti külili tänaval. Mina oma praktiliselt olematu prantuse keele oskusega sain aru küll, et mees on päris kuri ja kättemaks kiire tulema. Aga et need raiped nii kiirelt pükstelt mingi vahva metallpandlaga rihma võtsid ja Africale kallale kargasid oli ka meile uudiseks. Eks katsusime siis lahutada räuskavaid külamehi tulevasest Nelson Mandelast, kuid õnnetuseks olime suht vähemuses. Kuigi meid küll otsest ei puudutud, sai Africa ikka parasjagu kolakat.\nRäuskamist ja adrenaliini jätkus pea pooleks tunniks, ses suhtes on külamehed igal pool maailmas samad. Ennem ikka räägivad rusikad, alles hiljem suu. Moraal on see, et peksa on võimalik igal pool saada, olgugi et see külake oli muul ajal suht turvaline.\nTagasiteel sai jälle transpordi võlusid kogetud, see teema eurooplast juba üllatamast ei väsi. Abijanis kuulsime järsku oma suures bussis enda kõrval rämedat klaasiklirinat ja siis hakkas buss vappuma. Olgugi et ühes sõidusuunas oli neli rida, ikkagi ei mahtunud kõrvalolev tro-tro ära, nii ta siis surutigi kahe masina vahele. A karm oli sealjuures see, et peale seda klaasisadu ei viitsind meie bussijuht isegi seisma jääda, vahet pole kas teine auto oli täiesti sodi või inimesed vigastatud.\nTeine lõbus lugu oli, kui juba Ghanas olles autojuht meid keset ööd oma uhkest vanast põhukotist (s.t. vana Peogeot´ universaal, 9kohaline marsruuttakso) meid välja kamandas ja auto pukki ajas. Tiba keevitamist eest ja tagant ning masin nagu uus. Mida seal keevitati, puruksminevat roolimehhanismi või mõnda muud olulist sõlme, sellest meid ei valgustet´. Elus oleme sellegipoolest.\nAitab küll, olge siis kõik korralikud, päakapikud ju juba luusimas - ise katsun olematut jõulutunnet kudagi teisiti tähistada. Reisimine teistesse naaberriikidesse on ilmseltüks variant.\nSoe musi kõigile palmide alt,


Kodu: Kuidas Teha Traatkardinat - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Teha Traatkardinat\nAvatud kardinad laias ruumis võivad olla väljakutsed, kuid mõned riistvara poodidest levinumad esemed võimaldavad seda teha. Traadi kardinapad on valmistatud põimitud või keeratud kaabli abil, millel on vinüülkate. Vinüül lisab mõningast tugevust ja võimaldab ka kardikõnede või kummide libisemist kergemini libistada. Peaaegu iga kaabel...\nTraat saab riputada kardinad laiadele aknakarpidele või ruumide vahele.\nAvatud kardinad laias ruumis võivad olla väljakutsed, kuid mõned riistvara poodidest levinumad esemed võimaldavad seda teha. Traadi kardinapad on valmistatud põimitud või keeratud kaabli abil, millel on vinüülkate. Vinüül lisab mõningast tugevust ja võimaldab ka kardikõnede või kummide libisemist kergemini libistada. Peaaegu kõik vinüüliga kaetud kaablid töötavad, kuid riidekaabel on üsna tugev ja saadaval 50 ja 100 jalga rullides, mis ulatub ruumi enamikesse kodudesse. Kaablid kinnitatakse vastaskülgedele. Akna katmise korral ulatub kaabel kogu seina peale, mitte ainult akna sisse.\nLeia rihmarattad kahes vastassuunas seinas, kus traadi otsad kinnituvad. Kuna traatkardinakud vajavad suurt pingutust, peate kinnitused kinni kinni kinnitama seinale. Võid asetada hammasrattad elektroonilise stuudianduriga või koputades haamriga seina kergelt, kuni kõvasti terav heli tagastatakse. Märkige sein, kus mõlemad nööbid asuvad, kasutades pliiatsit.\nMõõtke ja märgi mõlema seina traadi kardinatta kõrgus, hoides kõrgusemärgid nööpnõeladega vastavuses.\nPuurige augu seinale igas kõrgusemärgis koos voolugraamiga ja pisut väiksem kui 18-8-klassi 4-tollise konkskruvi võll. Puurige iga marki kohta ligikaudu 3 1/2 tolli sügavusele. 4-tolline konkskruvi on tegelikult 5 tolli pikkune lähemal, sealhulgas otsas olev konksuosa.\nKeerake konkskruvi igasse pilukanalisse. Kui kruvi takistab käte pingutamist, kinnitage konks tangidega ja pöörake seda, kuni keermestatud osa võlli seinale paigutatakse.\nMõõda seinte vaheline kaugus ja lõigata vinüülkattega rihmajuustmete pikkus 2 meetrit pikemaks kui mõõtmine.\nLükake kaabli üks ots umbes 6 tolli, luues silmuse, kus kaabel kõverub. Hoidke kahte kaabli paksust kokku.\nTõmmake köisiklaasi kumer osa üle kaabli kahekordse otsa, asetades selle kaabli otsa silmuseni nii, et see oleks võimalik ilma silmust lamestamata. Trossiklamber on neljaosaline komplekt, mis koosneb U-kujulistest poltidega, mille lõngad on mõlemas otsas, metallplaat, millel on kaks auku, mis sobivad üle poldi otste ja kaks mutrit, mis kinnitavad seda kokku. Lükake metallplaat poldi otsadesse ja suruge see kaabli vastu. Pöörake pähklitel tihvtide abil tihedalt kinni. Kinnitage teine traatklamber üksteise tolli võrra tagasi keeratud köie lõika otsast ja teine tsentreeritud nende vahel.\nKeerake kaabli pinguti, mis on üldiselt tuntud kui kruvikeeraja keskosa, kuni iga poldi keermestatud osa on korpuses. Kaablipingutus koosneb metallist korpusest, mille mõlemas otsas keeratud polt. Ühel poltil on silm või silmus lõpus ja teine on konks. Kinnitage kaabli pingutusseade ühes seina konksudest, libistage pingutuspea silmus või silmus üle konksu. Samamoodi kinnitage kaabli kinnitatud otsa silmus üle pingutite konksu otsa.\nTõmmake kaabli otsa kogu ruumi vastaskonksu poole.\nPöörake teise kaabli pingutusseadme korpus, kuni mõlemad poldid on vähemalt korpust väljapoole. Ärge eemaldage polte, kuid keerake nii, et jätate korpust väljapoole liiga palju keermestatud osa. Pingutage seinakonti üle nagu varem.\nLükake kaabel üle pingutite konksu otsa. Tõmmake kaabli ots tagasi ruumi keskele, kuni see jääb konksude vahele.\nKinnitage kaabel koos köisiklambriga, nagu tegi selle otsa vastas.\nPöörake kruvikeeraja korpus poltide pingutamiseks, suurendades kaabli pinget. Pöörake keerdus, kui kaabel tundub tugevalt ja katkestab üleliigse kaabli.\nStud-sensor või haamer\n2 konkskruvid, 18-8-klassiline, 4-tolline\nVinüüliga kaetud riidekaabel\n2 kaabli pingutid või pöördnöörid\nPolt-lõikurid või suured traadi lõikurid\nKui teise kruvikeeraja pingutamine ei tekita piisavalt pinget, võtke kaabel välja, eemaldage juhtmeklambrid ja lühendage kaablit nii palju kui vaja. Kinnitage juhtmeklambrid ja kinnitage kaabel, seejärel tõmmake üleliigse kaabli lahti polt-lõikuritega või raske traadi lõikuritega.\nJuhtmega kaabel võib aja jooksul kahaneda. Kui nii, siis keerake mõnda pingutusrihmast kinni või keerake kaabli üks ots läbi, eemaldage klambrid ja lühendage kaablit, kinnitage klambrid ja kinnitage kaabel.\nÄrge kunagi kinnitage traadi kardinat ainult hübriile või krohvile, isegi kinnituspoltidega; see tuleb kinnitada seinakinnitidele või eksponeeritud ehituskihile. Trossi pinge tõmbab poldid läbi kipsplaadi või krohvide ja võib põhjustada tõsiseid vigastusi, kuna kaabel saab piitsa läbi kogu ruumi.\nKõik trossiklambrid ei sobi kogu kaablile ja kaabli läbimõõt määrab vajaliku suurusklambri. Vinüülkestuse tõttu võib tekkida vajadus testida sobivust poodi, et leida sobivaid klambreid. Kui nad on liiga suured, ei saa nad kaablit hoida piisavalt pingul.\nMillised Taimed Lähevad Cottage Gardenisse?\nKuidas Taastada Headboards\nKas Ma Saan Kasutada Lysol Puidust Põrandad?


Keskerakond hakkab detsembris Paavo Pettaile võlga tasuma - DELFI\nKeskerakond hakkab detsembris Paavo Pettaile võlga tasuma\nPaavo Pettai kultuuripealinna pressiürituselFoto: Andres Putting\nKeskerakonna võlausaldaja ning pikaajaline kampaaniameister Paavo Pettai teatas erakondade rahastamise järelvalve komisjonile (ERJK), et selle aasta 1. detsembrist alates hakkab Keskerakond iga kuu tasuma tema firmale OÜ Midfield 50 000 eurot, et ära õiendada Keskerakonna suur võlg firma ees.\nPettai sõnul alustab Keskerakond talle võla tasumist vahetult peale võlgnevuste kustutamist Sampo Pangale ja Facio Ehitusele.\n"Juhul, kui komisjon vajab allakirjutatud maksegraafikut, siis selle esitab vastavalt poolte vahelisele kokkuleppele Keskerakond, kuna erakond tegeleb ka jooksvalt vastavasisulise aruandlusega," teatas Pettai.\nNimelt on Pettai ja ERJK pidanud juba mõnda aega ärritunud kirjavahetust, mille põhjuseks on ERJK soov kontrollida, kas Keskerakond maksab ka tegelikult Pettaile tagasi raha, mida Keskerakond talle ametlikult võlgu on.\nJuba aprillis saatis ERJK Pettaile kirja, milles juhtis tähelepanu, et kuna Pettai firma pakub Tallinna linnale erinevaid teenuseid, aga samas on linna juhtiv Keskerakond Pettai firmale eelmise aasta lõpu seisuga võlgu 332 618 eurot, siis tekib küsimus, kas Keskerakond täidab erakondade rahastamise sisulisi nõudeid.\nLinn ja Pettai lükkasid kahtlused tagasi. Pettai süüdistas komisjoni ettevõtlusvabaduse piiramises.\nKaarel Tarand: ma ei arva, et kogu riigikogu peaks Volvodega sõitma (62) 19.06.2012\nKomisjon kaalus seoses erakondade rahastamisega seadusemuudatusi (10) 19.06.2012\n7. juunil saatis ERJK Pettaile kirja, milles küsis Pettailt võla tagasimaksmise graafikut või infot muude vastavasisuliste kokkulepete kohta.\nSellele kirjale vastates teataski Pettai, et detsembrist alates hakkab Keskerakond talle iga kuu 50 000 eurot maksma.\nKeskerakonnas on liikmemaksu tasunud vaid kaks protsenti liikmetest\nKeskerakonna toetus muu rahvuse seas on taas tõusmas\nPettai: Savisaare aprillis ilmuma pidanud teos lükkus meeri jalamurru tõttu sügisesse\nSimson: ühiskond ootab uut parteid\nJaak Juske: Sõõrumaa mahukat eraprojekti ei peaks linnaeelarvest rahastama\nIRL ja Reformierakond kaotasid kuu ajaga liikmeid


Soovin, et turundajad lõpetaksid selle ütlemise ... | Martech Zone\nNeljapäev, Mai 7, 2015 Reede, veebruar 2, 2018 Douglas Karr\nKäisime Jenniga külas Genesys sel nädalal ja pidid oma digitaalse turunduse meeskonda maha istuma ning üks hüppelisi küsimusi oli see, kas me paneme kunagi registreerimise taha infograafiku. Vastasime kiiresti, et pole seda kunagi varem teinud. Interaktiivne meeskond ütles, et nad olid teinud testi mõlema a-ga lühiülevaade ja Infographic ja 0% registreerisid ja laadis alla valge raamatu ning 100% registreerus infograafiku vaatamiseks.\nMulle meeldib väga, kui kohtume meeskondadega, kes teevad vastuolu praeguse olukorraga ja katsetavad midagi sellist. See on nii tähtis, et me turundajatena läheksime vastu oma loomulikule kallutatusele või mugavuspiirkondadele ja teeksime oma hoolsust iga stsenaariumi testimiseks.\nSellel nädalal ReachForce avaldas intervjuu, mille nad minuga tegid Big andmed ja turundus ning see on teema, millest olen kirglik. Big Data abil saavad turundajad esitada reaalajas andmeid 4 V võimsuse, mitmekesisuse, kiiruse ja tõepärasusega. Ressurssidega turundajatel pole lihtsalt põhjust katsetada ja mõõta iga suhtlemine tänapäeval.\nAvaldus, mida ma soovin, et turundajad lakkaksid ütlemast, on\nProovisime seda ja see ei õnnestunud.\nMa kahtlen nende määratluses proovitud samuti nende küsimus ei töötanud. Meil oli näiteks üks väljavaade, mis kinnitas, et nad ei teinud SEO-d, kuna kõik nende väljavaated tulid Facebookist. Ma küsisin, kuhu nad kogu oma eelarve panevad ... pole üllatav, et see kõik oli Facebookis. Noh, see ei tähenda, et orgaaniline otsing ei töötanud, see tähendab lihtsalt seda, et ressursse ei kasutatud, et seda tõeliselt testida ja kas ROI on positiivne. See on tohutu erinevus.\nSelle avalduse kõrval on ka teisi:\nSaame kogu oma äri suunamise ja suusõnalise teabe kaudu.\nSotsiaalmeedia ei tööta.\nMeil pole aega sisu välja töötada.\nPisut selle uurimist leiab tavaliselt, et saiti ei leitud otsingul, sisustrateegiaid pole, veebisaidil puudub kontaktteave või mittetöötav vorm, pole e-posti turunduse programmi ... noh pole ime, et kogu teie äri tuleb suunamiste ja suusõnaliselt! Pole muud võimalust teiega veebis reaalselt äri teha!\nMõni aasta tagasi kurtsin, et probleem on analytics on see, et see on ainult nii intelligentne, kui kasutaja on seda kasutades kogenud ja kogenud. Koostage aruanne ilma süvenemata ja saate selle abil teha kohutavaid otsuseid analytics. Kindlate otsuste tegemine eeldab programmi tugevat rakendamist analytics ja andmete dekodeerimine nõuab kogemusi. Analytics on suurepärane tööriist küsib küsimusi, kuid kohutav tööriist vastuste leidmine.\nBig Data, andmehalduse platvormid, juhtpaneelid ja muud tööriistad on tõepoolest esiplaanile tõusmas. ReachForce parandab organisatsioonide andmete kvaliteediprobleeme, puhastades nende andmeid automatiseeritult ja pidevalt - blokeerides, standardiseerides, normaliseerides, parandades ja kontrollides. Nüüd on saadaval kõik, mida vajate parimate turunduskampaaniate tõhusaks mõõtmiseks ja elluviimiseks.\nPõnev seltskond, kellega hiljuti kohtusin, oli Peerview - kes võrdlevad kogu ettevõtte finantsaruandeid selliste asjadega nagu nende turundustegevus, et nad näeksid, kuidas nad oma konkurentsi ja tööstusega võrreldes indekseerivad. Kujutage ette, et saaksite oma tahvlile näidata, et teie turunduskulud on keskmisest madalamad või teie pliikulu ja kasv ületab tööstusharu! Need lahendused on meile praegu kättesaadavad.\nMis pole aga kättesaadav, on andekus ja ressursid tehnoloogia kasutamiseks.\nAndeid on raskem leida kui tööriistu. Turundusanalüütikute omamine, kes suudavad korralikult testida, mõõta ja oletusi teha, on raskem kui kunagi varem. ReachForce'i intervjuu\nTeeme koostööd konsultatsioonifirmadega nagu Perscio, kes töötavad välja ennustava analüüsi jaoks hämmastavalt täpseid mudeleid, mida turundajad saavad kasutada oma kanaliteüleste kulutuste paremaks mõistmiseks, et näha, kuidas nende turundusinvesteeringute muutused hämmastava täpsusega tulemusi mõjutavad.\nHäiriv arv ettevõtteid, kellega intervjueerime ja kellega koostööd teeme, ei mõõda ega turusta siiski puusalt. Need pole ema ja popid ... mõned neist on Fortune 500 ettevõtted. Nad väldivad tõestatud mõõtmismetoodikat ja rakendavad süsteeme, mis parandaksid nende turundusotsuseid, kuna need samad süsteemid pakuvad ka silmatorkavaid aruandlusmõõdikuid. Nad on seda tüüpi juhid, kes näpistavad, kuidas midagi välja näeb või kõlab, viivitades pidevalt strateegia ja mõju mõõtmine sest neil pole aimugi, kuidas see toimib.\nTurundajatena saame paremini hakkama. Peame tegema paremini. Tööriistad on olemas!\nSildid: suur andmedkanaliteülene turundusandmete puhtusandmehalduse platvormiddmpinteraktiivne luureturundajadturunduse vabandusedülevaadepersciojõuduütlus\nMai 7, 2015 kell 10: 11 AM\nAMEN! Kahjuks kuulen seda kogu aeg. "Proovisime seda 10 aastat tagasi ja see ei töötanud." Kõige sagedamini kuulen seda inimestelt, kes on selles ettevõttes töötanud 15+ aastat. Kuidas panna inimesi vaatama ette, mitte tagasi? Või usaldada, et uued ideed võivad muuta vana idee heaks?\nMai 11, 2015 kell 3: 21 PM\n„Pole ime, et kogu teie äri tuleb suunamiste ja suuliselt! Pole muud võimalust teiega veebis äri ajada!”\nSee! See! See miljon korda!\nOlen kuulnud lugematuid juhte, kes on mulle järele andnud sõnadega, kuidas „meie tööstuses see nii ei toimi. 98% meie ärist pärineb külmkõnedest.\nJah... Kui eraldate 98% oma juhtivate inimeste eelarvest kõnekeskusele, kipub see juhtuma.\nDoug – kas olete mõelnud läbi viia põhialuste kursuse selle kohta, kuidas Internet ärini viib? Arvan, et kui palju juhte, kes põhitõdedest aru ei saa, teeksid sa tapmise! 🙂\n31. jaanuar 2018, kell 5:17\nSee artikkel viitab lehele Interactive Intelligence, mille Genesys ostis 2016. aasta detsembris. Selle omandamise kohta lisateabe saamiseks külastage: https://www.genesys.com/inin


Kommentaarid - SUUR INTERVJUU | Mailis Reps selgitab: lasteaiakohustuse eest vanemad raha ei maksa - Maaleht\nSUUR INTERVJUU | Mailis Reps selgitab: lasteaiakohustuse eest vanemad raha ei maksa - kommentaare 1-6\nRegistreeritud (10) Anonüümne (77)\nAga kuidsd hakkab sm. Reps karistama Lasteaiateenistusest kõrvalehoidjaid?\nja kui nälg on silme eest mustaks võtnud, saad veel turjal piitsa tunda, vaas tundub pool tühi olevat jah seltsimees?\nMusti sai uue töö Lasteaiateenistusest?\nsaid sa nüüd aru toomas, mis sinuga juhtub,kui sa sa sm. repsi korraldustele ei allu?:)\nKüsimuse esile kerkimine on seotud isiklike põhjustega?\nKõigepealt tagage lasteaiakohtade kättesaadavus KE. Muidu on see teema tühikargamine.\nmis järgmisena, kas sm. reps teeb kohustusliuks eesti lastele vene keeles rääkimise?\nMuidugi,bussiühistransport,lasteaed jm. muu tasuta.Kommunismis,kuhu liigume,ongi kõik,absoluutselt kõik,tasuta.\n"Ja kella pole meile vaja,Moskva näitab õige aja!".\n(Kommunistliku okupatsiooni aegsest laulust)\nReps on vist igiliikuri avastanud või? Kas ta tahab ka siis makse vähendada? Kui ei, siis maksavad kõik selle ju maksude näol kinni. Tasuta asju pole olemas. Küsimus ongi vaid selles, kes ja kui palju sellesse panustab. Isegi kommunism ei lubanud midagi tasuta. Selle asemel nõuti panustamist, tõsi küll, võimete kohaselt. Aga isegi see ei olnud võimalik, miks me muidu siis ikka veel selles kapitalismis vireleme. Reps räägib meile reaalse elu miraažidest.


Katusekulud » Sa Pead Seda Ootama - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardKatuse taastamine: kulude ülevaade\nKatusekalded allpool tavalist pigi\nNäide: katmine bituumenindiga\nPolsterdus ja aluskonstruktsioon\nHarjade, servade ja räästa täitmine\nKatuse katmiseks on mitmeid võimalusi - ja erinevaid kattematerjale. Milline katusekate võib maksta ja milliseid kulusid peate kaaluma, saate selles postituses üksikasjalikult teada.\nNäiteks tahame katta 44 m² suuruse katuse. See on kaldkatus, millel on peaaegu 40° katusekõrgus. Katuseplaatide puhul oleme valinud standardvormis topelt süvendiga plaadid, mis on varustatud isepuhastuva kattega. Sobivad latid on juba olemas.\nmaterjal 592 EUR\nMeie näidise näite üksikasjad leiate meie teenuse kirjeldusest.\nPange tähele, et see on vaid hinna näide. Teie katuse eritingimused võivad - isegi sarnase kujundusega - olla väga erinevad. Isegi sama disaini korral võivad hinnaerinevused praktikas olla kuni 500 eurot. Meie näites ei käsitletud tellingute ja räästade konstruktsiooni ning spetsiaalseid servi või harjakujundeid, nagu ka vihmaveetorude paigaldamist (või uuesti paigaldamist).\nKatust saab katta erinevalt. Klassikaline katus on katusekive või betoonist katusekivid. Lisaks on ka teisi võimalusi, mis mõnikord on erilised, tuleb teha täiendavat tööd. Kõik tüüpi katusekatted erinevad hinna poolest. Allpool on lühike ülevaade:\nBetoonist katusekivide umbes 5 - 12 eurot ruutmeetri kohta\nkvaliteetsed saviplaadid või spetsiaalne paigaldamine umbes 15 - 30 eurot ruutmeetri kohta\nKunsststoffdachpfannen umbes 20-30 eurot ruutmeetri kohta\nAsphalt kiviklibu katus umbes 10–15 eurot ruutmeetri kohta, nõutav katusekate\nOlemasolev katusekõrgus kujutab endast katuse valiku olulist kriteeriumi.\nsaviplaatide puhul: millist tüüpi plaadid on üldse sobivad\nsaviplaatidega: millist tüüpi kate saab valida\nmis kattuvad (pindala tarbimine!), tuleb valida (kõigi katete puhul)\nSelle tulemusena on hind selgelt kindlaks määratud.\nKatusekatte all olevate katuste puhul tuleb tagada piisav veekogus katuse kohal. Meie näites oleks hind sarnane Doppelmuldenfalzziegeli kasutamisel, kasutades tavalisi plaate, kuid hind tõuseb isegi katte puhul umbes 200–300 eurot. Lisaks võib tekkida veekindla katuse ehitamise kulud (vahemikus umbes 20–30 eurot m² kohta) ning katusekivide vastav katmine ja kinnitamine.\nNagu eespool toodud hindade ülevaade näitab, on kattematerjalide kulud väga erinevad. Praktikas tuleb siiski eeldada, et teise kattematerjali valik tähendab sageli lisatööd.\nSeda tüüpi katusekatteid, mida kasutatakse Ameerika Ühendriikides elamutes, on vaja katusekattena, mis peab olema ehitatud sobiva aluskonstruktsiooniga. Lisaks peate hindama 18–25 eurot m² kohta. Meie puhul kasutatakse seda tüüpi katvust harva, isegi kui see on teoreetiliselt võimalik.\nLoomulikult on katusel töötamiseks vajalik telling. Me ei võtnud seda arvesse meie eeskujul, et hoida asjad selged. Tellingute maksumus sõltub:\nTellingute pindala m²\nTellingute kasutamise kestus\ntäiendavad ohutusseadmed tellingutele\nÜldiselt võib eeldada, et tellingute hind on vahemikus 4 kuni 7 eurot, kui töö ei kesta kauem kui 4 nädalat. Pikemate kasutusperioodide eest tasutakse sageli lisakulusid. (Näiteks veel neli nädalat lisatakse tavaliselt umbes 3–4 eurot ruutmeetri kohta).\nEnne allakukkumist peab loomulikult olema olemas aluskonstruktsioon, eriti vastav katusekatte riputamiseks mõeldud Verlattung. Üldiselt võite eeldada, et lisad on järgmised:\nigaüks on umbes 3–6 eurot ruutmeetri kohta. Vajadusel tuleb teha täiendavat tööd. Meie näites eeldasime, et deflektor on juba olemas ja lõpetanud kogu aluskonstruktsiooni.\nTormikindlates piirkondades ja vastavalt avatud asendis peavad katusekivid olema tormiklambrite abil kukkumise vastu. Selleks otstarbeks kasutatavad kronsteinid on kujundatud erinevalt, sõltuvalt katusekatte ja katusekivi tüübist. Sõltuvalt tormide riskist on need kas ühendatud iga Dachsteini või iga teise või kolmanda Dachsteini külge. Keskmiselt peate arvestama maksumusega 3–8 eurot ruutmeetri kohta.\nKatusekatte ja katuste äravoolu ning eriskonstruktsioonide teostamine ääredel ja katustel toimub veel pärast katusepinna katmist.\nEnamik katuseid on varustatud lumekaitsega pärast nende katmist. Seda saab paigaldada erinevat tüüpi püügivahendeid, mõnikord tuleb neid kasutada ka kombineeritult. Alljärgnevas tabelis on näidatud, milliseid lisakulusid võite tekkida.\nSnowstopper teras 11 - 40 eurot ruutmeetri kohta sõltuvalt numbrist\nLumepistik alumiiniumist 12 - 45 eurot ruutmeetri kohta sõltuvalt numbrist\nLumepuhur on jäädega vaskitud ca 16 - 57 eurot ruutmeetri kohta sõltuvalt numbrist\nSnow takistab umbes 25 - 30 eurot meetri kohta\nLumihoidja jääga umbes 30 - 45 eurot meetri kohta\nSnow valvur topelt toru umbes 40 - 85 eurot jooksva meetri kohta sõltuvalt materjalist ja seadmetest - terasest, vasest, vasest kaetud terasest, alumiiniumist, alumiiniumiga kaetud\nSnow valvur ümarpuidu umbes 20–50 eurot jooksva meetri kohta\nväikesed tormiga ohustatud alad (katusekatte kinnitamine on vajalik või ainult väike)\nodav kate, suur formaat\nlihtsad katusekujud, ilma kurkudeta ja dormers\nKõrvad ja vihmaveetorud\nKatused alla reegli kalde\nspetsiaalselt projekteeritud katusekivid, kõrgekvaliteedilised tooted (näiteks engobed savist katusekivid, klaasist katusekatted)\nKatuse- või katuseakende paigaldamine\nKatuse katuselt omal algatusel tuleb ära hoida. Seda tuleks teha ainult siis, kui teil on tõesti kogemusi katusekaubanduses. Esitamis- või tugitöö ei ole üldjuhul tavaline.\nKatusekate võib olla abikõlblik erinevatel põhjustel, näiteks kui toimub samal ajal energiline renoveerimine või katusekindlus. Lisateavet toetuste ja maksude mahaarvamise kohta saate selle üldise rahastamisülevaate kohta.\nIgatahes, teha pakkumisi mitmelt ettevõttelt, võivad hinnaerinevused olla märkimisväärsed. Parim on võtta esimene täielik pakkumine, mida te saate, mustad hinnad langetada ja võimaldada meil sellel alusel täiendavaid pakkumisi luua. Sel moel saate erinevaid pakkumisi samal tasemel, et leida kõige sobivam katusekate. Vaba pakkumise korral võib juhtuda, et te võrdlete nagu võhikega õunad pirnidega.\nVideo Board: Managing the Beatles: Brian Epstein Interview


Treeningute näohooldusrutiin: mida teha enne ja pärast trenni? - sõbranna.ee\nTreeningute näohooldusrutiin: mida teha enne ja pärast trenni?\n11. juuni 2019, 15:07\nTrenn on kasulik nii meie füüsilisele kui ka vaimsele tervisele. Kuidas on lood aga meie nahaga?\nJõusaalis trenni tehes pead arvestama, et erinevad inimesed katsuvad sama seadet ilma seda desinfitseerimata. Kahjuks on näo puudutamine vältimatu ja nii levivad erinevad bakterid ja mikroobid ka sinu nahale. Kui arvad, et sa ei puuduta oma nägu, siis eksid. On öeldud, et keskmine inimene puudutab oma nägu 2000 kuni 3000 korda päevas. Me ei ütle, et jõusaal hävitab su nahka ja peaksid seda vältima, kuid on mõningaid asju, mida tasub meeles pidada, kui sa armastad trenni teha, aga soovid hoida oma jume puhta ja tervena. Siit mõningad näpunäited, mida saad teha.\nKui saad, siis ära meigi\n«Kui kavatsed treenida, siis on kõige parem seda teha puhta ja meigivaba näoga, kuna sinu keha kuumeneb treeningu ajal, avanevad poorid ja sa ei taha, et meik satuks pooridesse,» ütleb doktor Manish Shah. On mõisteteav, et kõik inimesed ei tunne ennast ilma meigita mugavalt, kuid sel juhul tuleks kasutada meiki, mis ei ummista poore. Kindlasti tuleks kasutada niisutavaid tooteid, et nahale ei tekiks raskustunnet.\nPese alati pärast treeningut oma nägu\nSee on kohustuslik, vahet pole, kas kasutad meiki või ei kasuta. Väga oluline on pärast treeningut õrnalt nahka puhastada, et eemaldada treeningu käigus tekkinud bakterid ja higijäägid. Samuti on kasulik lasta nahal jahtuda, et vältida veresoonte purunemist ja taastada kiiremini normaalne nahatemperatuur.\nKanna spordikotis kaasas nahatoonikut\nTeine võimalus, kuidas vabaneda liigsest mustusest ja õlist, on nahatooniku kasutamine. Kasutada võiks toonikut, mis sisaldab selliseid toimeaineid nagu salitsüülhape või glükoolhape.\nSalitsüülhape on eriti kasulik neile, kellel on rasune nahk, sest salitsüülhape teeb suurepärase töö õli tootlikkuse piiramiseks. Nii salitsüül- kui ka glükoolhapped on suured keemilised koorimisvahendid, mis aitavad ära võtta selle higi kihi, mis on jäänud nahale pärast treeningut. Kasutage toonikut nii kaela kui ka rindkere esi- ja tagakülje pühkimiseks ning kindlasti ei tohiks ära unustada ka oma dekoltee puhastamist. Ülitundliku naha puhul tuleks nõu küsida dermatoloogi käest, kes aitab vajalikud vahendid leida.\nVali õige jõusaalirätik\nJõusaalis käies võidakse teile pakkuda ka rätikut, millesse ennast kuivatada, kuid tegelikult sa ei tea, kuidas seda puhastatakse ja milliseid vahendeid selleks kasutatakse. Kindlasti tuleks see välja selgitada, et ei tekiks allergilist reaktsiooni. Jõusaalirätikut tuleks eriti hoolikalt pesta, sest sinna on bakterid usinad oma pesa tegema. Kõige parem on kasutada rätikut, mis sisaldab hõbedakiude, sest hõbedakiud annavad rätikule antimikroobsed omadused.\nPuhtus on võti ja jõusaalirätikut kasutades uuri kindlasti, kui tihti nende poolt antavaid rätikuid pestakse. Võimaluse korral võta kaasa enda rätik.\nHoia enda juuksed näost eemal\nKui sul on pikemad juuksed, mis kehtib nii meestele kui naiste puhul, on kõige parem neid hoida treeningu ajal näost eemal. See aitab vältida õlide ummistumist. Ettevaatlik tuleks olla ka peapaelu kasutades, need võivad olla nii head kui halvad, sest aitavad higi silmadest eemal hoida, kuid võivad ühtlasi ka higi kinni hoida, mis omakorda soodustab akne tekkimist.\nÄra katsu oma nägu!\nSellest oli ka varasemalt juttu, et treeningsaalis kasutatavaid seadmeid kasutavad ka paljud teised inimesed, mis tähendab seda, et bakterid jäävad nendele seadmetele alles ja kui sa oma nägu katsud, satuvad need samad bakterid sinu näole. Kindlasti puhasta oma nägu peale treeningut ära.\nTreeningujärgse punetuse vähendamiseks kasuta jääd\nJää on väga hea vahend punetuse vähendamiseks, seega, kui oled trenniga väga palju pingutanud ja soovid punasest näost kiirelt vabaneda, on jää selleks parim vahend. Peale trenni jääd lutsutada on täiesti okei, kirjutab huffpost.


Pralineekompvek Kadriorg KALEV 435g\nKampaania kehtib kuni 2020-10-05 või kuni kaupa jätkub.\nKadriorg – Tallinna barokkpärl! Eesti ainsa tõelise barokklossi – Kadrioru lossi ja pargi – rajas 18. sajandi I poolel Vene tsaar Peeter I, kes kutsus selleks Itaaliast kohale arhitekt Niccoló Michetti. Oma nime Kadriorg, saksapäraselt Katharinenthal, sai lossi- ja pargiansambel vene keisrinna Katariina I järgi. Suursugune välimus ja tõeliselt maitsev sisu teevad kompvekikarbist Kadriorg suurepärase kingituse. See peidab endas kolme erinevat maitseelamust: suussulavaid mandli-, metspähkli- ja kookose-pralineetäidisega šokolaadikompvekke. Hõrku kreemjat sisu katab parajalt paks, ehedast kakaovõist valmistatud šokolaadiglasuur. Hästi tasakaalustatud bukett klassikalistest maitsetest on meeltmööda paljudele.\nSuhkur, kakaovõi, MANDEL 12%, kakaomass, täisPIIM, metsPÄHKEL5%, kookoshelbed 3%, india PÄHKEL, või (PIIM), vähendatud rasvasisaldusega kakaopulber, brändi, piiritus, emulgaator (letsitiin), lõhna- ja maitseained, vanilliin. Säilitusaineteta. Võib sisaldada vähesel määral erinevaid pähkleid\nEnergiat 2349,00 kJ / 564,00 Kcal


“Minevikuta mälestused” (2010) | Tudengiraport - kirjanik, kirjutaja, talvefänn\nKas sa oled 14-, 15- või 16-aastane tütarlaps? Või vähemalt oled olnud 14-, 15- või 16-aastane tütarlaps? Siis oled kindlasti unistanud sellest, et olla nagu käesoleva raamatu peategelane – tüdruk, kes läheb ei tea kuhu ja on ei tea kes, seikleb keset kaunist Eestimaa suve ja üritab igal hetkel uusi rolle luues iseennast tundma õppida, kohates teel kõikvõimalikke ebatavaliselt tavalisi „audibemmikutte” ja kidakeelseid lüürikuid, perverte ja kullatükke, Pärnu õllejõmme ja üht müstilist meest, kes rändaja lõpuks turvaliselt koju toob. Sest sügisel peab iga korralik tütarlaps koju jõudma.\nAh et sina küll millestki nii lapsikust ei unista?! Sa ei taha isegi mitte oma mõtetes tunda ohtu ja kannatada südamevalu?! Sel juhul ma kahtlen, kas sa ikka oled 14-, 15- või 16-aastane tütarlaps. Või kas sa kunagi üleüldse oled olnud 14-, 15- või 16-aastane tütarlaps … Parem, kui sa siis ka selle raamatu lugemisele aega ei raiskaks. (Kerli Altmart, kirjanik)\nära märgitud töö Tänapäeva noorsooromaanivõistlusel 2009\nMinu arvamus: Ühe suusareisi ajal alustasin, olles saanud enda mäletamist mööda inspiratsiooni kahest laulust: Black Velvet – Velveteen ning No Way – Tahan olla seal. 2009. aasta suve saabudes avastasin järsku, et sügisel on juba tähtaeg ja mõtteid oli nagu küll, mida kirja panna. Aga kirjapanemiseni ei olnud ma jõudnud. Otsustasin, et on viimane aeg asi kätte võtta. Kirjutasin rongiga tööle ja töölt koju sõites, noormehe juures istudes, enda kodus istudes ja igalpool. Ei jõudnudki kõiki liine sisse tuua, mida tahtnuks aga pole hullu. Valmis ma ta sain. Ja hiljem lugedes saan ma aru ka, et tähtaeg hingas kuklasse. Kuidagi kiirelt läksid kõik sündmused ja tegevused aga no eks sellisesse konteksti see sobis ka minu meelest. Ega hääletamistrippi ei saa siis aeglaselt läbi viia.\nEnnast pole ma kunagi tundnud ega endast aru saanud. Minul muide pole mitte mingid väikesed kiiksud. Ma olengi üks suur kiiks. Vahepeal tekibki tunne, et olen lihtsalt üks kiiks, selline jumala äpardus. Et jumal mängis näiteks potiknõida oma inglitega ja siis üks hetk tegi sõrmenipsu. Nii ma sündisingi. Kukkusin kusagilt hingedekolooniast ühesse spermatosoidi ja jõudsin ema kõhtu. Selline kiiks ma olengi oma maailmas. Aga muide, oma ukse sulgesin ma väljastpoolt ja olen juba poolel teel välja. Kust välja? Aga kuidas kurat mina seda tean! Lihtsalt, välja, minema, ära! Kaugele eemale! Daah!\n„Kuhu siis sõit on?“ päris ta huvitatult, keerates samal ajal ka raadiot vaiksemaks. Rihanna oma lauluga Unfaithful pidi jääma tahaplaanile.\nOhkasin sisemuses. Kas inimestel tõesti miskit paremat küsida pole. „Reisin niisama otse edasi,“ vastasin juba nagu sissekulunud vastuse ja sättisin end paremini toolil istuma.\n„Ahhaa, ja sa tuled kust?“ jätkas noormees vähemlevinuma küsimusega.\n„Kodunt,“ vastasin automaatselt kuid hammustasin siis huulde. Persse! Nii jobu annab olla.\n„Ja kus su kodu asub siis preili …?“ päris juht julgelt edasi.\n„Nimi on Tekla,“ vastasin hoobilt. Kust mulle nii veidrad nimed pähe tulid? Mingit tavalisemat ei võinud öelda? Anne? Kati? Maie? Ei, selleasemel lõi pähe mingi Tekla, mis vist oli hoopis mingise lohe nimi! Djeezus christ! Vandusin mõttes, kuid nüüd oli liiga hilja parandada.\nJuht pugistas mu nime peale naerda. „Ma arvasin, et mina olen ainus inimene, kellele vanemad on veidra nime pannud,“ lausus noormees lõbusalt, võttis ühe käe roolilt ja sirutas selle minu poole. Andsin käe vastu. Samal hetkel, kui kätt surusime, lausus ta pilkliku uhkusega: „Ja minu nimi on Maur!“\nItsitasin. Jah, minu nimi ei olnud kõige hullem.\n„Kus su kodu siis asub, preili Tekla?“ suundus Maur tagasi enda küsimuse juurde.\n„Ah, seitsme maa ja mere taga,“ vastasin nüüd juba võltsilt naeratades. Ta ei tohtinud teada saada, et olen kodunt põgenenud. See on minu saladus. Ta ei tohtinud välja mõelda, miks ma olen kodunt põgenenud. Ka see oli minu saladus.\n„Ja miks sa siis seitsme mere ning maa taga enda lossis ei ole?“\n„Sest ma olen mässav printsess. Ma tahan maailma uurida!“ vastasin kindla tooniga. Tundus, et nüüd jäi Maur vastusega rahule. Ta muigas laialt ja suunas käe maki helinupu poole.\n„Ethel, Mirjam,“ küsis Maur süngelt ja pöördus kahe tüdruku poole, kes olid absurdses asendis tardunud: Mirjam keeras parasjagu Cosmopolitani lehekülge ja Ethel määris tema seljale päikesekreemi. „Et siis te eirasite Teklat peale minu juttu?“ küsis Maur pahuralt. Mirjam heitis kiirpilgu Ethelile, ent Ethel vaikis murdosa sekundi liiga kaua. Paari sekundiga oli Maur Etheli ette hüpanud ja talle kõrvakiilu lajatanud. Tüdruk lendas maaliliselt kaardudes selili, päikesekreem tema topsikust lendamas nagu sperma siis kui, noh, teate küll.\nMirjam võpatas ja vaatas kartlikult Mauri otsa, otsekui lootes, et saab ka sellise kõrvakiilu. „Nahhui, mis mäluprobleemid sul on?“ möirgas Maur Ethelile lähemale astudes ja tal juustest haarates. Maur surus tüdruku maha. „Jäta ükskord meelde, mida ma räägin sulle,“ karjus Maur sülge pritsides ja lisas midagi raevukalt vene keeles. Kui isegi teised inimesed rannas vaatasid, mis toimub, siis ütlema ei tulnud keegi midagi. Ainult Mirjam vabises kergelt ja mina vaatasin silmad pärani, mis monstrumiks Maur moondus. Ethel üritas midagi vastu sisistada läbi hammaste, kuid Maur andis talle veel ühe hoobi ja tüdruk jäi läkastades vait.\n„Ja, Maur, ma lõpetan,“ halises Ethel, endal valu- ja häbipisarad silmis ning pool nägu löögist punane.\nMaur lasi ta lahti. „Pane midagi külma peale, muidu läheb paiste,“ kostis poiss põlglikult\n3 kommentaari ““Minevikuta mälestused” (2010)”\nPingback-viide: Kuidas leida hea raamat? Õnnelik juhus? Soovitus? Hea kujundus ja pealkiri? Ahh, ma loobun lugemisest. | Tudengiraport - natuke koolist, natuke elust


Heiksi blogi: "Eile oli üks „tigedate inimestega“ kohtumise päev"\nHommik hakkas pihta kui kohtusin ühe härrasmehega, kes ei saa oma kutsikat „tigeda inimese“ käest kätte. Hiljem läksime Miaga jalutama ja kõik nagu sujus, kuniks jõudsime kannule meie ees kõndinud noortele inimestele, kellel oli üks igati vahva väike koerake kaasas. Kutsad hakkasid mõistagi tutvust tegema. Nähvitsa perenaine naeratas ja teretas vene keeles. Huvitav oli aga ta mehe reageering - algatuseks ta kissitas silmi ja vaatas niimoodi otsa, et kui pilgud tapaksid, siis oleksime kõik surnud olnud. Siis hakkas Miat jõllitama ja pidasin targemaks koera kohe enda juurde kutsuda, sest mine sa hullu tea, paneb veel litaka ära.\nMia tuli meie juurde ja panin talle igaks kümneks juhuks rihma kaela. Paarike koos koerakesega sättis end minekule. Mehele ei andnud aga rahu ja kõssitas veel mitu korda üle õla tagasi. Korraga jäi seisma, vehkis kätega, kukkus jälle jõllitama, aga siis jätkasid siiski teekonda. Eriline tont ja närvihaige, kes ilmselt püüdis oma daamele peret kaitsva ürgaisase muljet jätta! Ega ta küll erilist hirmu meile naha vahele ajanud, sest tüüp oli selline hädine ja lühike, ulatus mulle vaevu lõua alla. „Endal süda tuksub praktiliselt sita peal, aga vat kus ärpleb“, ütles rahustuseks moorile ja lisasin, et ärgu sapsigu - sellistega käivad asjad lihtsalt, üks pauk ja põsed on kõrvade vahelt kadunud või nina on selja taga! Moor püüdis sedapuhku aga juba mind rahustada: „Ära pane tähele, see oli lihtsalt üks tige inimene!“\nJalutame aga edasi ja vastu tuleb noorsand, õllepudel näpu vahel, koni hambus, kui korraga küsib: „Kas kott on ikka kaasas, et oma peni sitt ära koristada?“ Mine sa ka persse ja mis see sinu asi pärida on? „Muidugi on kaasas, aga kas sina viskad oma pudeli ja koni ikka prügilasti või poetad põõsa alla?“, käratasin vastu. Tüüp ei teinud sellest väljagi ja astus rahulikult edasi. Seda tegime ka meie, aga kuradi närakas rikkus tuju ikka ära küll. Seda ma pean tõdema. Õhtuse jalutukäigu ajal trehvasime metsa vahel aga ühe kepikõndi tegeva memmega, kellele koerad vist väga ei meeldinud. Ilmselt oli tegemist ka vähemalt Chuck Norrise või D’Artagnani sugulasega , sest Miat nähes krapsas ta kohe võitlusasendisse ja ühe kepi suunas mõõgatorkeks ette ning teise tõstis pea kohalt löögi andmiseks ülevale. Ohh sa raisk ja vat see oli küll juba naljakalt hirmutav! Me kukkusime mooriga ees plagama ja Mia tuli tuhatnelja järgi. Ohh, vedas sedapuhku ja pääsesime eluga ning kellegil silmi välja ei torgatudki. Hää vähemalt seegi.\nUmbes kuu-paari aja eest käisin hea sõbra Õnnega Kadrioru pargis koos koertega jalutamas. Olgu kohe öeldud, et Õnnel on selline pontsakas ülisõbralik mops. Ja vat Õnne siis rääkis ka ühe lookese kui nad seal samas Kadrioru pargis „tigeda inimesega“ kohtusid. Kõik juhtunud nii, et kutsa siblas puude all ringi ja läks ühe härraga tutvust tegema. See aga võttis kätte ja lõi koerakest jalaga. Mis toimub küll ühe inimese peas, kes nii väikest ja armast koera jalaga lööb? Kui asi pollarisse läheks, siis oleks selge, et süüdi jääb koeraomanik, sest kirjade järgi peab isegi väike koer sünnist surmani väljaspool kodu olema rihma külge aheldatud ja vabalt jooksmine on rangelt keelatud. Lisaks väidab kindlasti jõhkard, et hakkas koera kartma ja lõi enesekaitseks ning see tagab õiguse isegi meie kohtus, vaatamata sellele, et minikoera ribid või lõualuu on puhta puruks löödud. Kurat, enam ei julgegi koeraga välja Minna, sest nagunii pabistad, et äkki tõmbab lahti ja punub auto ette. Lisaks veel need „kurjad inimesed“,kes võivad ta lausa sandiks lüüa. Järelikult tuleb minna sügavale metsa! Ei-ei, sinna ka ei julge, sest sääl peremehetsevad juba jahimehed …………….\nMõtlen siin omaette, et mida need "tigedad inimesed" teevad siis kui väikeste lastega kokku trehvavad ja mis juhtuks siis kui näiteks kaupluses mõni põnn kogemata mõnele "maailma nabast" härrale otsa jookseks ja tema püksid jäätisega ära määriks? Lapsed omapäi ju ringi joosta ei tohi! Ka jäätist ei tohi poes süüa! Virutame aga jalaga, sest kõik eeltingimused on ju täidetud ning puhta nahaga pääsemine peaks seega olema tagatud!\nPosted by Heiki Valner at 19:12


Meie särasilmad – Särasilm\nVääna 7-5, 1. trepikoda,\nII korrus, 11612 Tallinn\nVääna 7-5, 1. trepikoda, II korrus, 11612 Tallinn Tel + (372) 5122 566\nOlen õnnelikult üheks neist, kelle karjäär ja hobi käivad juba aastaid käsikäes. Minu kliendid oma eriliste lugudega inspireerivad ja hoiavad minus sädet, mis innustab. Loominguvabadus ja rõõm kliendi silmis tuletab ikka ja jälle meelde, et olen õigel teel ja kannustab rõõmustama kliente aina rohkem.\nArmastus oma töö vastu, mis annab mulle võimaluse pakkuda kliendile vaid parimat, paneb mind ennast tundma veelgi parema ja õnnelikumana. Alati parimat püüdes olen aastate jooksul omandanud oskuslike töövõtete kõrval ka kogemuse tunnetada, mida klient vajab. Oma kliendile pakun lõõgastavat hoolitsust ja võimalust aeg maha võtta, olla hetkes. Minu eesmärk valitud teel on arendada ennast oma klientide kaudu. Just nemad veenavad mind, et sellel, mida teen, on tähtsust ja eriline põhjus.\nIga päev on minu jaoks kordumatu ja eriline. Vaheldus ja imelised kliendid teevad mind alati rõõmsaks ja ma naudin nendega vestlemist. Usun, et siiralt ja vastutulelikult kliendiga suheldes leian ka parima tee nende soovide täitmiseks, olgu klient 2- või 95-aastane. Juuksurina näen, et olen keegi, kes avab kliendi jaoks ukse eneseväljenduse maailma. Seda teen parima meelega.\nOlen oma töö suur entusiast. Minu töö annab mulle võimaluse olla uuenduslik, seltskondlik ja kohusetundlik. Samuti tekitab see minus õndsa tunde. Olen südamega oma töö juures ja see teeb mind alati rõõmsamaks. Kliendile soovin pakkuda kogemust, mis oleks rohkem kui lihtsalt juukselõikus. Olen õnnelik ja tänulik oma valiku üle elus.\nPean lugu lihtsusest ja loomulikust ilust. Värvimistöödes meeldib kasutada pigem pehmeid toone, mille juurde püüan luua võimalikult lihtsasti hooldatava lõikuse. Parima tulemuse saavutamiseks selgitan välja kliendi harjumused ja soovid ning annan endast kõik, et ta end salongis mõnusalt tunneks. Suurima tänutunde minule annab rahulolev klient.\nOlen kohusetundlik noor neiu, kes ei karda uusi väljakutseid. Leian, et mul on veel palju õppida, aga vaid nii saan püüelda paremuse poole. Enda kliendiga olles soovin alati anda endast kõik, et pakkuda kliendile kogemust, mida meeldivad hoolitsused endas kannavad. Tunnen end mugavalt, kui saan kasutada enda töös kvaliteetseid brände, sest tean, et klient on mind usaldanud. Samuti soovin enda kliendiga teha koostööd, et saavutada imeline tulemus.\nAlates hetkest kui mõistsin, et saan inimese füüsise probleeme lahendada oma käte ja teadmistega, valdab mind kustumatu kirg oma töösse. Olles ise taastunud raskest selja probleemist ei taha, et keegi kannataks sarnaste lihasvaevuste käes. Seepärast töötasin aastatega välja metoodika, kuidas erinevaid lihaste ja liigeste probleeme\nkäsitleda. Ootan eelkõige konkreetse soovi või probleemiga, kutsehaigustega füüsilise töö tegijaid või neid, kes soovivad seda ennetada. Ei tee haiget ega liiga pehmelt, alati saab läbi rääkida, et oleks täpselt paras igal ühel. Huvi korral jagan teadmisi, mis aitavad iseseisvalt sama tulemust saavutada.\nKui huvitab, kas just Sinu probleemi käsitlen võib alati ühendust võtta ja uurida.\nSoovin aidata ning mõelda kaasa asjadele, mis minu ümber aset leiavad ja kuhu arengusse saaksin ka mina panuse anda. Mulle meeldivad inimesed, sest leiame alati viisi üksteise päeva veidi paremaks teha, olgu seda läbi lõbu, naeru või tarkuse. Peale juuksuriks olemise leian rõõmu ka maailmas seiklemisest. Minu jaoks teeb nii reisimine kui juuksuriks olemine elu väljakutseterikkaks, vahest sellepärast olengi enda ellu just need kaks valinud.\nJuba lapsena teadsin, kelleks suurena saada tahan. Äge, et unistused täituvad! Tänaseks olen juba 19 aastat iluvaldkonnas toimetanud ja nautinud iga hetke sellest. Õnnelikuks teeb mind see, et saan näha kliente minemas rõõmsamalt, kui nad enne tulles olid. Saan öelda, et tööst on saanud minu lemmik hobi!\nOlen jumestaja, kellele meeldib rõhutada klientide isikupära ja loomulikkust. Pean jumestamise juures oluliseks, et inimene jääks endaks. Meigi kandmine ei tohiks tekitada võõristust, pigem peaks see andma enesekindlust esile tuua oma ilu ja eripära, olgu tegu pildistamise, sünnipäeva või ballile minekuga. Samuti naudin lookbook´ide pildistamisi, sest koostöö erinevate fotograafide, stilistide ja videograafidega on olnud suurepärane ja inspireeriv kogemus. Aja broneerimiseks helista telefonil 508 9975.\n+ 372 5122 566


Väliskaubanduse käive näitas detsembris kiiret kasvu - Äripäev\nVäliskaubanduse käive näitas detsembris kiiret kasvu\n06. veebruar 2004, 11:41\nEelmine artikkel: Transport ja side hoidsid hinnakasvu madalal\nJärgmine artikkel: Koduextras teenib meesmüüja sama tööd tegevast naismüüjast rohkem\nDetsembri väliskaubandust iseloomustas nii ekspordi kui impordi kiire kasv, teatasid majandus- ja rahandusministeerium.\nEkspordi kasv kiirenes eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 18,8 protsendini ja impordi kasvutempo 20,4 protsendini. Kaubavahetuse puudujääk suurenes 1,8 mld kroonilt 2,7 mld kroonini. Terve eelmise aasta jooksul suurenes kaupade väljavedu 9,7 protsenti ja sissevedu 12,9 protsenti.\nEkspordi kasv tulenes nii muutustest allhanketööstuses kui ka normaalekspordi ja -impordi kasvu suurenemisest. Impordi kasvutempo kiirenemist toetasid normaalimpordi ja töötlemiseks sisse toodud kaupade mahu kasvu tõus.\nAllhanketööstuse ekspordi kasvu kiirendas elektroonikatööstus, mida kinnitas ka pikaajalise languse läbinud Soome elektroonikatööstuse tootmismahu kasv 2003. aasta detsembris. Eesti allhanketööstust virgutas metallitööstuse toodangu väljavedu, mille väga kiire kasv detsembris tulenes teraseterminali toodangu suuremahulisest teele lähetamisest. Normaalekspordi kasvu tõus oli seotud metallitööstuse kiire arengu ning sõiduautode osade ja omatoodetud mööbli suurenenud väljaveoga.\nOmatoodete ekspordis suurima osatähtsusega puidu ja puidutoodete väljavedu jäi aga alla eelmise aasta taseme, mille üheks põhjuseks võisid olla probleemid toorme varumisel, märkis majandusministeerium.\nPikka aega madalseisus olnud välisnõudlus aga taastub, kinnitas rahandusministeerium. Oodatakse Eesti olulisima kaubanduspartneri, Euroopa Liidu, majanduskasvu kiirenemist. Euroopa majandusagentide kindlustunne kasvab, ettevõtjad prognoosivad tellimuste ja eksporttoodangu kasvu.\nSarnaselt Euroopaga suurenes jaanuaris ka Eesti tootjate kindlustunne, seda eelkõige tänu oodatava tootmismahu ja tootjahindade kasvu tõttu järgmisel kolmel kuul, samas hinnang eksporttellimuste arvule küsitluse hetkel jaanuaris oli suhteliselt pessimistlik. Üle poole ettevõtetest tõid tootmist takistava peamise tegurina välja ebapiisava nõudluse.\nKaubandusbilansi defitsiidi märgatavat alanemist lähikuudel näha ei ole, kuna Eesti kaubanduspartnerite majandus taastub aeglaselt ning dollari rekordmadal kurss euro suhtes soosib importi ning pärsib eksporti. Puudujääki mõjutavad ka mitmed suurprojektid, mis vajavad importsisendeid masinate, seadmete ning transpordivahendite näol.


Mis haigused võivad tuua lutikad\nVerdimevate putukate pakkuda palju probleeme omanikud maja: lisaks väga ebamugav tunne sügelevad hammustab suurel hulgal andmeid putukad on põhjus kõige tõsisemad haigused. Kõige tõhusam viis tappa lutikate hävitamine peetakse allikas nende paljunemist. Kui te ei võidelda nende kahjurite, nende arv on võimelised kasvama eksponentsiaalselt. Lihtsalt üks öö isikul on oht, et jõuda viissada hammustab, ja nendega - palavik, Q-palavik ja muud nakkushaigused.\nBriti teadlased on leidnud, et viimase kümnendi jooksul on märgatavalt suurenenud arvu lutikate. Kuna sellest, mis toimub, ei ole veel teada, kuid teadlased on kaks hüpoteesi välimus see unustatud katastroof. Esimene põhjus on importida uusi liike Aafrikas ja Aasias. Teine on see, et Euroopa lutikad on kohanenud mürgid kasutada neid tappa. Praegu on 74 liiki lutikas. Kõige levinumad neist on punakaspruun putuka pikkusega neli kuni kuus millimeetrit ja tugevalt lapik keha. Lõhnates bug nii hästi arenenud, et see on üsna kaugel võimalik lõhn tema saagiks. Bug - putukate öösel, kuid ajal tõsise näljahäda võib rünnata ja pärastlõunal või kui tegemist on kunstlik valgustus - õhtul.\nMis on oht lutikad\nPeale selle, et vead on vedajate ohtlikke haigusi, nad on negatiivne mõju immuunsüsteemi, vähendada sooritusvõimet, vähendada vastupanuvõimet haigustele, hukka mees kurnatuse ja krooniline väsimus. Selles une ei ole võimalik tuua leevendust, sest katte all pimeduses nad tulevad taas - halastamatu ja ahne bloodsuckers.\nBed Bugs ohustada tervist\nNagu enamik verdimevate sülg, sülg sisaldab Puudutus aine viga, mis võimaldab putukahammustus mees peaaegu märkamatult. Uuringus leiti, et umbes seitsekümmend protsenti inimesi ei märka hammustab need putukad. Tulenevalt asjaolust, et esmakordselt bug ei ole alati võimalik leida kapillaaride, on palju hammustused. Valdkonnas hammustada blister moodustunud, ja pärast Puudutus jõustub, tuleb tugevat sügelust mõned inimesed nõelamise provotseerida välimuse raske allergia. Tooge palju vaeva mitte lutikad hammustab, ja asjaolu, et isik ei saa magada, muutuvad ärritunud, rikkus selle tõhusust ja närvisüsteemi.\nEt kaitsta end võimalike terviseprobleemide tasub regulaarselt ja hoolikalt kontrollida voodipesu, padjad, tekid, riided, kui te kahtlustada mune lutikad. Kui juhtub, et sa leiad vähemalt ühe putuka viivitamatult helistada eksperdid, muidu ebameeldiv vead ei lase sul elada rahus.Vaata ka: Bedbugs: unustatud probleem tagasi


Maaülikooli lektor lükkab ümber kolm levinud sealihaga seotud müüti (2017-12-09 09:22:45)\nMüüt - sealiha teeb paksuks. Paljudel seostub sealihaga esimese asjana rasvast nõretav seapraad. Maaülikooli teaduri sõnul saadakse tegelikkuses searümba lahtilõikamisel erinevateks tükkideks aga väga erineva toiteväärtuse ja rasvasisaldusega lihatükke. Näiteks sisaldab sea sisefilee vaid 3% rasva. Lisaks, kui võrrelda sea- ja linnuliha keskmiseid väärtusi, siis selgub, et need on oma rasvasisalduse poolest täiesti võrreldavad.\nMüüt - sealiha pole tervislik. Tegelikult on sealihal mitu inimorganismile kasulikku omadust. "Sealiha on kõrge toiteväärtusega, olles eelkõige suurepäraseks valkude allikaks, aga ka oluliseks rasvade, süsivesikute, vitamiinide ja mineraalainete pakkujaks," täpsustab Maaülikooli lektor Riina Soidla. Ta selgitab, et valgu põhilisteks koostisosadeks on aminohapped, mida on sealihas rohkelt. Neist kaheksa on inimorganismi jaoks asendamatud ja saame neid vaid toidust, mistõttu on inimese jaoks vajalik süüa liha, sealhulgas sealiha.\nSellele lisaks on sealiha väga hea rauaallikas. Seda enam, et tegelikult omastab meie organism lihas sisalduvat rauda taimetoidus leiduvast tunduvalt paremini. Ka lihas sisalduv kaltsium läheb süües otse meie luudesse, mitte ei ladestu veresoonte seintele. Sealihas sisalduvad mikroelemendid (vask, mangaan, seleen, tsink, koobalt) tagavad aga normaalse vereloome ning sealiha vitamiinisisaldus on tunduvalt suurem kui veise-, lamba-, linnu-või vasikalihal.\nMüüt - lihast võib saada kahjulikke aineid või mikroobe. On oluline rõhutada, et nii loomakasvatus kui lihatootmine on Euroopa Liidus väga rangelt kontrollitud. "Sealiha ja lihatoodete ohutuse lihatööstustes tagab seadusandlusega ettenähtud meetmete kompleks, mis haarab kogu lihaahela laudast lauani. See tähendab, et terava jälgimise all on nii loomapidamine, loomade tervis, loomade vedu, tootmisettevõtete enesekontrollisüsteemid, lihakontroll (sh võõrainete sisalduse kontroll), liha kvaliteedi kontroll, nõuetele vastav märgistus, nõuetekohane säilitus, liha ja lihasaaduste jälitatavus jne," selgitab Riina Soidla.


MeegaBell profiil | sexmalishki.ru\nViimase sisselogimise aeg: 02.05.19 8:39:33\nKlõpsates nupul, tõstad MeegaBell esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. MeegaBell hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nanitt 2 fotot 2 photos\nOluline info kasutaja MeegaBell kohta