12447 Kivikalme • Mälestised\nKalme on kujult ovaalne ja tema pikitelg on veidi ida-lääne-suunast kaldu loode-kagu suunas. Kalme pikkus loode-kagu suunas on 16,2 m, Kirde-edela suunas 11,4 m. Kalme kõrgus on ligikaudu 0,5 m. Kalme loodeserva vastu on korjatud maaharimise käigus poolkaares põllukive. Ka kalme idapoolse serva vastu ja idaosale on kolme kohta kogutud kive. Kalme on paksult kamardunud (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).\nKalme paikneb endise jaotuse järgi Pöide kihelkonnas. Kivikalme asub hooldatud maastikus Laimjala mõisatuumikust loode pool, külavaheteest lõuna pool, põhja poole alaneval maastikul. Kalme kuulub Nõmme küla kivikalmete gruppi (mälestised 12447-12455). Kalmest kirde poole jäävad arheoloogiamälestised Kivikalmed reg nr 12448 -12454 ja loodesse Kivikalme reg nr 12455.\nKalme pärineb meie ajaarvamise algusest. Kalme on esmakordselt registreeritud 1977. a juunis arheoloog V. Lõugase poolt. Kalmest on proovišurfiga kirjeldamise ajal kogutud savinõukilde ja luutükke. Kalme võib olla hiline kivikirstkalme või varane tarandkalme. Mälestisele on koostanud passi 1977. a juunis arheoloog V. Lõugas. (Mälestise ajalugu on koostatud mälestise passi põhjal).


Grete Anton – Lehekülg 2 – Eesti Tegevusterapeutide Liit\nTegevusterapeutide suvepäevad 2017\n11.07.2017 11.10.2018 Grete Anton\nHead tegevusterapeudid ja tegevusteraapia tudengid!\nTule veeda mõnus päev maalilise mere ääres Läänemaal, Rootiigi talus! Kavas on mitmed põnevad loengud nii külalistelt kui omadelt.\nÕhtu- ja hommikusööki\nOsalustasu: 10€ (Eesti Tegevusterapeutide Liidu liikmetele)/ 15€ (mitteliikmetele) palume kanda MTÜ Eesti Tegevusterapeutide Liit EE182200221047786292 selgituseks ’’suvepäevad’’.\nAsukohast: Rootiigi talu asub Ridala vallas, mis asub Tallinnast vaid 100km kaugusel.\nUus teenus “Tegevusteraapia kodus”\n26.06.2017 11.10.2018 Grete Anton\nAlates 02.01.2017 kehtib määrus “Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu” uues redaktsioonis. Teenuste loetellu on lisatud ühe uue teenusena “Tegevusteraapia kodus”, kood 7061.\nTeenuse hind on 30,43 ning see sisaldab transpordikulu (ja selleks kuluvat aega).\nHaigekassa võtab koodiga 7061 tähistatud tervishoiuteenuse eest tasu maksmise kohustuse üle, kui patsiendile on näidustatud tegevusteraapia, kuid tervishoiuteenuse osutaja juurde jõudmine on takistatud mõõduka või raske liikumis- ja/või siirdumisfunktsiooni häire tõttu või patsiendile on näidustatud tegevusteraapia hakkamasaamiseks tema igapäevakeskkonnas.\nKõikide tegevusteraapia teenuste puhul (koodid 7053, 7054, 7061) sisaldab piirhind järgmisi tegevusi:\nigapäevaelu oskuste õpetamine ja harjutamine;\ntegevuseelduste arendamine, taastamine ja säilitamine;\nigapäevaelu tegevuste sooritamist toetavate abivahendite määramine, soovitamine ning kasutama õpetamine;\nkeskkonna kohandamine patsiendi tegevusvõimele vastavaks;\nindividuaalsete ortooside valmistamine;\ntegevusvõimealane juhendamine ja nõustamine;\nteenuste osutamist tõendavate dokumentide vormistamine ning patsiendile tervishoiuteenuse osutamisega seotud andmete töötlemine tervise infosüsteemis.\nKoodidega 7053, 7054 ja 7061 tähistatud tervishoiuteenuste piirhinda rakendatakse, kui teenust osutab tegevusterapeut.\nTervishoiuteenuste loeteluga saate tutvuda Riigi Teataja leheküljel aadressil\nPalume kindlasti esitada ja edastada küsimused, mis tekivad uue teenuse kasutamisel, et saaksime otsustada, kas teenuse rakendamise aluseid tuleks veel täpsustada.\nPerearsti saatekirjaga tegevusteraapiasse\nKuna tegevusterapeutide seas on olnud segadust teemal, kas perearstil on õigus saata patsienti otse tegevusteraapiasse (ilma vahepealse taastusarsti vastuvõtuta), küsisime antud küsimust Haigekassast. Nende vastus oli:\n“Vastavalt sotsiaalministri 19.01.2007 määrusele „Kindlustatud isikult tasu maksmise kohustuse Eesti Haigekassa poolt ülevõtmise kord ja tervishoiuteenuse osutajatele makstava tasu arvutamise metoodika“ asuvad tervishoiuteenused 7053 ja 7054 perearstile täiendavalt tasutavate teenuste loetelus. Seega võib perearst patsiendi suunata otse tegevusterapeudile juhul, kui teenuse osutajal on olema tervishoiuteenuse osutamiseks tegevusluba ning ta peab töötama tegevusluba omava tervishoiuteenuse osutaja juures. Perearsti suunamine teenusele, kusjuures suunamiskiri (saatekiri) peab vastama kõigile saatekirjale esitatavatele nõuetele, st sisaldama muu hulgas selget suunamise eesmärki, suunanud perearsti isikukoodi ja e-maili aadressi.”\nSeega võib perearst saata patsiendi otse tegevusteraapiasse. Rahastus tuleb perearstide uuringufondi alt.\nMaailma tegevusteraapia päev 2016\nMaailma tegevusteraapia päeva tähistame 27.oktoobril algusega kell 14:00 Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis\nSellel aastal toimub päeva tähistamine veidi teistsugusel moel. Kokku tulevad kõik tegevusteraapia huvilised ning maailmakohviku vormis panustame koos eriala arengusse. Iga osaleja arvamus ning ideed on teretulnud ja väärtustatud.\nMis on maailmakohvik?\nMaailmakohvik on lihtne viis tuua kokku inimesi arutlema neile oluliste küsimuste üle. See võimaldab algatada olulisi vestluseid, leida erinevaid osapooli kaasates olemasolevatele probleemidele lahendusi ning ühiselt otsida tulevikku mõjutavaid uudseid ideid. Maailmakohvik sobib rakendamiseks eriti siis, kui soovitakse leida üles kollektiivne tarkus ja parimad lahendused. (https://www.kaasamine.ee/meetodid/maailmakohvik)\nMaailmakohvikut juhib Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli optomeetria õppetooli juhataja-lektor Vootele Tamme, kellega on tegevusteraapia õppetoolil tihe koostöö. Üritus on kõigile osalejatele tasuta.\nTegevusterapeutide assistentide tasemeõpe\nKuna 2020.aastast ei või enam tegevusterapeudi assistendid (läbinud TAI koolituse) rehabilitatsioonisüsteemis töötada, on Eesti Tegevusterapeutide Liidul koos Tallinna Tervishoiu Kõrgkooliga plaanis läbi viia tasemekoolitus tegevusterapeudi diplomi saamiseks. Seoses sellega palume kõigil antud tasemekoolitusest huvitatutel ETLiga ühendust võtta, et teaksime, kui paljud on antud koolitustest huvitatud.\nEesti Tegevusterapeutide Liit on valmis saanud oma veebiajakirja!\nEsimesest numbrist saad teada, mis on elevanditeraapia; kes on hüpokoerad; leiad huvitavaid kogemuslugusid ja palju muud.\nTrükisoe blogi asub aadressil https://tegevusteraapia.wordpress.com.


Andrus Kivirähk ja Indrek Hargla - Esitlus Kõne | Kirjandus - Eesti kirjandus\nLae alla andrus_kivirahk_ja_indrek_hargla.pptx\nAndrus Kivirähk ja Indrek Hargla (0)\nPõhikool - Kirjandus - Eesti kirjandus\n2014-12-30 Kuupäev, millal dokument üles laeti\nNastjusha16 Õppematerjali autor\nAndrus Kivirähk onsündinud 17. augustil 1970. aastal Tallinnas. Ta on eesti kirjanik, näitekirjanik, följetonist, prosaist ja lastekirjanik.\nKivirähk on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli 1988 aastal. Andrus Kivirähk õppis 1993.aastal Tartu Ülikoolis ajakirjandust.\nTa töötab Eesti Päevalehes,kus suur osa tema tekste on esmaavaldatud.\nAastast 1996 on Andrus Kivirähk Eesti Kirjanike Liidu liige. Aastast 1990 kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsi.\nIndrek Hargla on pseudonüüm; kodanikunimi on Indrek Sootak;\nSündis 12. juulil 1970. aastal Tallinnas\nTa on Eesti tuntumaid ja viljakamaid ulmekirjanikke.\nIndrek Hargla on kirjutanud jutte, lühiromaane ja romaane.\nTa on koostanud kogumikke ja antoloogia "Õudne Eesti".\nHargla kasutab oma kirjutistes sageli õuduskirjandusele omaseid elemente.\nMitu tema teost kuulub alternatiivajaloo valdkonda. Samuti on mitu tema teost kriminaalromaani vormis või sellest tugevalt mõjutatud.\nHargla lõpetas 1993 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja töötas kuni 2012. aasta aprillini Eesti Välisministeeriumis, viimasel ajal konsulaarosakonna vanemjuristina. Pärast "Alpimaja" stsenaariumi kirjutamist otsustas ta sellelt töökohalt lahkuda ja pühenduda ainult kirjutamisele.\napteek , melchior , kivirähk , hargla , draamateatris , Andrus Kivirähk , Indrek Hargla\nandrus kivirähk, hargla\nAndrus Kivirähk - referaat\n... Gümnaasium Andrus Kivirähk referaat Koostaja: ... ... 2011 Sisukord Sisukord .................................................................2 Sissejuhatus .....................................................................\nAndrus Kivirähk - eluloo ja loomingu esitlus\nAndrus Kivirähk Elukäik Sündis 17. augustil 1970 Õppis Tartu Ülikoolis ajakirjandust 1996  Eesti Kirjanikkude Liidu liige Töötab Eesti Päevalehes Tal on vend Juhan, kes on sotsioloog Ta on abielu...\nRAKVERE GÜMNAASIUM ANDRUS KIVIRÄHK Referaat Koostaja: Erki Aaver Klass: 8.klass Juhendaja: Reet Bobõlski Rakvere 2012 S...\nAndrus Kivirähk Elulugu Sündinud 17. augustil 1970 Tallinnas Lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli 1988 a Eesti Päevalehe huumorikülje ine Kroon toimetaja Õppis Tartu ...\nRakvere Eragümnaasium 12.A klass Andrus Kivirähk REHEPAPP ehk NOVEMBER Uurimustöö Juhendaja: Tiina Ervald...\nAndrus Kivirähk Sündis 17.augustil 1970 Tallinnas Töötab Eesti Päevalehes Alates 1996 Eesti Kirjanike Liidu liige Ta teeb Raadio 2 Mart Juurega saadet  Rahva Oma Kaitse, kus nad kommenteerivad nädala ...\nOLUSTVERE TEENINDUS-JA MAAMAJANDUS KOOL Põllumajandus Rivo Peegel ANDRUS KIVIRÄHK referaat Olustvere 2013 Sisukord 1.Andrus Kivirähk.......................................................................................................................4 2.Looming.........................................................................................................


Marmor | Smore Newsletters\nElo is using Smore newsletters to spread the word online.\nGet email updates from Elo:\nFollow Elo C\nContact Elo C\nKoostas: Elo Joandi\nMarmor on üsna pehme moondekivim. Kui kvartsi tugevus on 7 ja seda ei saa nõelaga kriimustada siis marmori tugevus on 3 ja seda saab nõelaga kriimustada. Et marmor on pehme siis seda saab hästi poleerida ja kujudeks teha.\nKus marmorit leidub?\nSeda looduskivi leidub ja kaevandatakse erinevates maailmajagudes, kusjuures igas regioonis leiduv kivi on veidi erinev teistest nii oma struktuurilt kui ka värvigamma poolest.\nMilleks marmorit kasutatakse?\nSeda kasutatakse kujude, ehitiste ja põranda- ning laeplaatideks. Kuulus Taj Mahal on ka osaldi valgest marmorist. Inimesed kasutavad marmorit palju.\nMarmor on tänu heale töödeldavusele ja poleeritavusele ning suhtelisele pehmusele olnud tuhandeid aastaid kasutusel nii ehituskivina kui skulptuuride materjalina. Marmorite puhul tuleb tähelepanelikult uurida nende ilmastikukindlust ning kunagi ei tasu panna poleeritud marmorit välistingimustesse, eriti linnades, sest poleer kaob pinnalt kiiresti. Poleeritud marmorit ei ole soovitav kasutada ka üldkäidavate ruumide põrandatel. Eelistama peaks pigem mattpinnaga kivi, sest sellistes tingimustes poleeritud marmori pind kulub, kaotades ajapikku oma läike. Ka köögitasapinnaks ei ole marmor soovitatav valik, sest tegemist on suhteliselt poorse ning pehme materjaliga, millele on plekid ja kriimustused kerged tekkima. Marmorit peab kohtlema ja hooldama enam-vähem samuti nagu väärtuslikku puitmaterjali. Joogitasside ja klaaside all tuleks alati kasutada aluseid, et vältida vedelike võimalikku imbumist marmorisse. Ka peetakse marmorit üheks hügieenilisemaks tasapinna kiviks. Marmori siledaks poleeritud, kõrgetasemeline tasapind püsib oma ilus aastakümneid!\nKuidas marmorit töödeldakse?\nMarmorit lõigatakse ja poleeritakse õigesse suurusesse. Marmor on pehme niiet seda saab kergesti lõigata ja poleerida ja lihvida. Marmorit ei tohiks hoida õues kui ei taheta, et poleer kaob.\nKuidas see loodust mõjutab? Kui kauaks seda jätkub?\nKuna marmorit on palju ja seda tekib juurde ei kahjusta marmori kasutamine loodust eriti. Marmor on laialt levinud ja et ta on moondekivim on teda pidevalt palju. See ei mõjuta loodust palju kui seda mõõdukalt kaevandada. Kindlalt võib öelda, et järgmiseks sajaks aastaks jäkub seda kindlalt. See sõltub samuti selest kui massiivselt seda kaevandatakse.\nMarmori varv varieerub helevalgest mustani ja seal on ka roosasi, rohelisi ja siniseid marmoreid.\nCarrara marmor on kõige hinnalisem ja tuntum marmor maailmas. Erinevalt kavrtsiidist reageerib marmor hapetele. Soolhappe tilgutamisel eemaldub marmorist kihisedes süsinikdioksiid.\nConnect with Elo C


Kas teie kaasaegsed nõuavad kiiret kaalukaotust? Hulk virtuoose, kes on enne seda manitsenud! Põõsas ei kannatanud kunagi. Enese näljutamine, ebaselge abivahendi sidumine leevendab teid kilogrammide laviini eemaldamisel, kuid tulemus on\nBioretin on loodusliku kosmeetilise spetsifikatsiooniga voimsusmang naha ja kaela tapmiseks\nVõi kas teate, et umbes aasta pärast on teie koorides kadunud 1% kollageenist? Kollageeni tegelik kunst võib olla primitiivne ja selle tajutav kalle eksisteerib näiteks kurgu 25. ja 30. aasta\nKaevoru bianchi uhendub ebaselge kukkumise naitajatega toibu kiireloomulisest kurgumeelsusest\nKas mõistate siiski, et see amet peaks olema hävitav? Elav esinemisvool avaldab negatiivset mõju rahvuslikule paranemisele. Praeguses kokkuvõttes meenutame keskuse skandaalse kuju, kõhna söömise tegemist. Koidu ajal majesteetlikult ärkamine tähendab,\nMine ohem hollywoodi salenemisvalem mis on sulle lihtne\nÜlejääk on muljetavaldav intelligents mitte ainult hullumeelsuse, vaid ka komplekside, vaid ka tervise huvides. Nendest kahest impulsist on paslik kiirustada kontrollimatutest kilogrammidest vabanemiseks. Ma arvan, et ta kontrollis, respekt, olete\nProstero eesnaarme originaaltoon\nEkseemil kõverate põletamine, väljaheidete peegeldamine küpsetades kaebavad kaasasündinud tsoonis? Need eesnäärme röövimise mustrid. See nõrkus püsib mitut värvi meestel. Kogemata omistage pikki kriimustusi. Eesnääre on füüsilise seeria selgelt oluline detail,\nProstero julge eesnaarme trikk\nPiiramatu reljeef, kuristades urineerimisel kurdab sünnipärase tsooni üle? Siis eesnäärme röövimine. Praegune nõrkus köidab mitmekihilisi härrasid. Tõenäoliselt viivitasime oma iseloomuga. Eesnääre on seetõttu erootilise kaubanduse eriti oluline näidis, kuna see\nProstero lobus eesnaarme jooks\nKusepõie sõtkumine, küpsetamine samal ajal, kui soovitate sünniprovintsis erilist, murettekitavat? Käesolevad sõnad eesnäärme ergutamiseks. See vaevus on suurem nende algses eas poistel. Öeldakse, et läbite pideva suuna. Eesnääre on suguelundite\nPsorimilk psoriaasi vastu kaalude koige ilusam kosmeetikatoode\nMida ehitada, nii et psoriaas ei hoia praegust kurku? Kas näidata, et ma temaga koos elan? Negatsioon! Käivitage jõukusega lõppenud torm! Uurige psoriaasi ravimiseks eelravi! PSORIMILK on Ameerika internisti John\nOne two slim on isegi aarmiselt ebameeldiva puksiiri toeline treener vabane liialdatud kilodest 4 nadalaga\nKas olete nüüd kaalulangetamise jälgimiseks jälginud ja iidse põgusa mõju pole üldse kadunud? Kestuse võivad vananeda tänapäevased ühekomponendilised preparaadid, mida loomingus ei saa vanaduse eest kaitsta mitmesuguste paeltega. Koosolekud ei\nMoney amulet ainulaadne fetis palju rahulolu ja onn muudavad teie olemasolu\nVälistatud on see, et peate elama kohmakas pluss eksisteerima statsionaarses peatükis eksistentsi ääreni, isegi kui teie vaev, rahandus ja üksikud terad ei kannata midagi. Kahjuks vabastab üksikisik kahjuks kabiinist, segadusest


Rakveres muutusid kallimaks eelkõige väikesed korterid\nTänavu esimesel poolaastal oli Rakvere tüüpkorterite turul suur ostuhuvi, mistõttu kesklinna piirkonna korterid kallinesid endisest kiiremas tempos.\nTüüpkorterite hinnad tõusid 2005. a esimesel poolaastal 5?10%. Suurima tõusu tegid ühe- ja kahetoaliste korterite hinnad, suuremate korterite kallinemine jäi tagasihoidlikumaks.\nNõudlus on kõrgeim 2toaliste korterite osas. Kuid kuna pakkumiste hulk on jäänud endisele tasemele, on 2toaliste korterite hinnad tõusnud põhjendamatult kõrgele, lähenedes suuremate korterite omadele. Korterite müügiperioodid on 1?4 kuud.\nAhiküttega korterite vastu on huvi endiselt kõrge. Ahiküttega korterite hinnatõus jäi I poolaastal korterituru üldist trendi jälgides mõõdukaks. Enam kallinesid väiksemad korterid.\n2005. aasta I poolaastal alustati Rakveres esimese suurema uue korterelamu ehitust. Uus kortermaja on kerkimas eksklusiivsesse asukohta ? Vallimäe nõlvale. Lisaks nimetatud projektile on alustatud korterite broneerimist keskväljaku äärde kavandatavasse ärihoonesse-elamusse, mille ehitustööd pole veel alanud. Mõlemad projektid paistavad silma eksklusiivse asukoha poolest.


Veekatkestused ja plaanilised tööd – Lehekülg 12 – Võru Vesi AS\nKodu » Teated » Veekatkestused ja plaanilised tööd » Lehekülg 12\nSeoses veetorustiku ümberühendamisega Kesa tänaval, esineb veekatkestus 15.07.2020 kell 9:00-16:00 järgnevatel aadressitel: Vilja 15 Kesa 9 Palume klientidel veekatkestuse ajaks varuda joogivett. AS Võru Vesi vabandab ebameeldivuste pärast.\nVeekatkestus Kesa tänaval, 15.07.2020\nSeoses veetorustiku ümberühendamisega Vilja ning Vabaduse tänaval, esineb veekatkestus 13.07.2020 kell 9:00-17:00 järgnevatel aadressitel: Vabaduse 2 Vabaduse 2a Vilja 4 Vilja 6 Vilja 6a Vilja 8 Kooli 1 Palume klientidel veekatkestuse ajaks varuda joogivett. AS Võru Vesi vabandab ebameeldivuste pärast.\nVeekatkestus Vilja ning Vabaduse tänaval, 13.07.2020\nSeoses Elektrilevi OÜ plaanilise elektrikatkestuse tõttu Otsa veepumplas, esineb veekatkestus Otsa küla piirkonna elanikele järgneval ajal: 14.07.2020 kell 10:00 – 14:00 AS Võru Vesi vabandab ebameeldivuste pärast!\nVeekatkestus Otsa külas, 14.07.2020


VIDEO: Lapsed on oodatud arhitektuurimuuseumi linnalaagrisse! - news\nEesti Arhitektuurimuuseumi augustikuine linnalaager on pühendatud suvitamisele. Kolme laagripäeva sisse mahuvad näitusega "Suvila. Puhkamine ja arhitektuur Eestis 20. sajandil" tutvumine, Eesti Vabaõhumuuseumi külastus ja põnevad meisterdamised.\nVIDEO: Lapsed on oodatud arhitektuurimuuseumi linnalaagrisse!\nLaager toimub 17.-19. augustini. Laagri sihtrühm on 7–11-aastased lapsed. Osalustasu on 70 € lapse kohta ning kohti on 15-le lapsele.\nRegistreerida saab kuni 14. augustini või kuni kohti jätkub.


Kokkama Ragnega: Pistaatsiajäätis\nViimasel ajal tunduvad isetehtud pulgajäätised kuidagi eriti populaarsed olema ning seepärast jagan ka homme (04.07) ilmuvas Naistelehes erinevaid pulgajäätiste retsepte ning nippe valmistamiseks - tervelt 2 lehekülge! Enne homset jagan aga üht retsepti juba isutekitamiseks siinsamas blogis, mida homse ajakirja vahelt ei leia. Pildilt tunnete pistaatsiajäätise ära roheka tooni järgi. Kõik ülejäänud jäätised on aga leitavad siis homsest ajakirjast!\nSelle jäätise valmistamiseks kasutasin ma pistaatsiapähklitest valmistatud pastat, mida mina olen ostnud umami.ee veebipoest. Tegemist on siis 100% pistaatsiapähklitest valmistatud pastaga. Seda on nii lihtne igasugu magustoitudes kasutada, kuid selle puudumisel võite kasutada ka ise pistaatsiapähklitest kokku mikserdatud võiet.\nKogus: 4 pulgajäätist\n4 tl pehmet mett\n4 tl pistaatsiapähklipastat või siis isetehtud võiet\nSega mesi koos hapukoorega ühtlaseks, lisa segades ülejäänud ained. Vajadusel lisa täiendavalt mett või pistaatsiapastat. Vala segu jäätisevormidesse, koputa vorme korra vastu lauda ning pista siis segusse jäätisepulgad. Külmuta vähemalt 4 tundi!\n*Selleks, et jäätisevormid paremini vormidest eemalduksid, siis lase neil pisut toatemperatuuril seista!\nUnknown kolmapäev, juuli 04, 2018 10:21:00 AM\nPalun jaga, kust otsida-leida pulki ja selliseid jäätisevorme?\nRagne kolmapäev, juuli 04, 2018 11:33:00 PM\nMina ostsin need jäätisevormid Apelsini kauplusest (Järve keskuses), kuid need on tegelikult leitavad ka suuremate kaupluste koduosakondadest. Rimis ja Prismas on hiljuti silma hakanud. Lisaks on need leitavad ka erinevate kodutarvete poodidest.\nJäätisepulgad ostsin aga minu mäletamist mööda vist Suhkrukunsti kauplusest. Seal pakis olin neid päris palju ning ostsin need juba päris kaua aega tagasi, aga jällegi arvan, et Apelsinis võib vabalt müügil neid olla ning ehk ka suuremates Rimides?\nUnknown neljapäev, juuli 05, 2018 11:21:00 AM


Sõerd ja Ligi küsitlesid minister Kiike\nSotsiaalminister Tanel Kiik. Foto: Liis Treimann\nÄripäev • 8. mai 2019 kell 12:06\nKiik tunnistas, et pensionitõus on prioriteet, kuid küsimärgi all. Lisaks pälvis tähelepanu teise pensionisamba reform ja küsimus, mida teha nendega, kes otsustavad sambasüsteemist väljuda, aga ise kuskile investeerima ei hakka.\nPensionitõus on küsimärgi all\nAivar Sõerd viitas riigikogu istungil tänasele uudisele, et aastases arvestuses tõusid aprillis hinnad 3,2% ja riigi poolt reguleeritud hinnad kasvasid veelgi enam, ligi 4%. "Kui me vaatame seda hinnatõusu komponentide kaupa, siis seal just kodukulud – toit, kütus, transport, teenused – olid need, mis kasvasid kõige enam ja need on ka sellised kuluartiklid, mis kõige enam mõjutavad pensionäre," viitas Sõerd. Kuna koalitsioonileppes on Sõerdi hinnangul pensionitõusu punkt sõnastatud väga ebamääraselt, tundis ta huvi, kuidas viib valitsus järgmisel aastal ellu erakorralise pensionitõusu. "Või osutus see tühjaks lubaduseks?" küsis Sõerd.\nSotsiaalminister Tanel Kiik ütles, et pensionitõus on prioriteet, kuid erakorralise pensionitõusu reaalne võimalus aasta mõttes sõltub loomulikult rahalistest vahenditest. "Tulenevalt riigieelarve senisest baasseadusest, tulenevalt senisest ka, võiks öelda, konservatiisest eelarvepoliitikast, mida on ajanud kõik eelmised valitsused, on selle 2020. aastal teostamise võimalus kindlasti küsimärgi all," lausus Kiik. "Seetõttu me ei pannud seda koalitsioonilepingusse niivõrd ambitsioonikalt."\nSõed ütles, et eelarvestrateegia koostamisega peab hakkama varsti otsi kokku tõmbama ja kõik ministeeriumid on oma ettepanekud rahandusministeeriumile järgmise eelarvestrateegia koostamiseks ära esitanud. "Kas teie juhitud ministeerium tegi rahandusministeeriumile ettepaneku eelarvestrateegias erakorraliseks pensionitõusuks ja kui tegi, siis millises summas?"\nKiik vastas eitavalt. "Erakorraline pensionitõus on üks nendest küsimustest, mida me ei ole teinud läbi ministeeriumi taotluse, mis on pigem poliitiliste valikute koht, otsuste koht, mida kolm erakonda asuvad järgnevatel nädalatel läbi rääkima, et kas ja mil määral on võimalik meil muuta," ütles ta.\nKiik ütles, et riigieelarvelised võimalused on mõnevõrra halvemad, kui enne valimisi tundus, mistõttu ei oleks ka teistel erakondadel võimalik ellu viia lubadusi, mida enne valimisi välja käidi. "Täpselt sama tuleb tunnistada Keskerakonna platvormi kohta, mis oli 1,5 miljardit. Loomulikult täies mahus nelja aasta jooksul ei võimalda tänane eelarveline perspektiiv seda ära teha," ütles ta. "Aga erakorraline pensionitõus just nimelt ühe konkreetse eesmärgina on seetõttu koalitsioonilepingusse kirja pandud, et see on meie jaoks n-ö prioriteetide lõikes kas esimene või üks esimesi, mis me soovime siiski selle nelja aasta jooksul ära teha."\nVastuse peale võttis sõna Jürgen Ligi, kes leidis, et sellist pensionitõusu oligi erakordselt küüniline lubada. "Meie demograafia ja teie tekitatud struktuurse miinuse ajal rääkida erakorralisest pensionitõusust on erakordselt küüniline. See ei ole võimalik: vaadake oma eelarve olukorda, vaadake demograafiat!" ütles ta. "Ja ma soovitan teile, et te ei üritaks vägisi seda lubadust ellu viia – siin on niivõrd suured numbrid mängus."\nMida teha nendega, kes pensionile ei mõtle?\nLisaks viitas Jürgen Ligi teise pensionisamba reformile. "Üks erakordselt küüniline asi läks ikkagi koalitsioonileppesse, see on teise samba lammutamine. Kui teie esimese lubaduse mõte on see, et pensionid on liiga madalad ja neid tuleb tõsta, siis teise samba vabatahtlikuks muutmise tulemus on, et pensionid saavad olema veel väiksemad. /.../ Kuidas te sotsiaalministrina seletate sellise olukorra loomist, kus vanad inimesed tulevikus on süvavaesuses sisuliselt?"\nTanel Kiik ütles, et debatid tuleb ära pidada ja vaadata, kuidas tagada inimväärikas vanaduspension ka neile, kes mingil põhjusel otsustavad näiteks sambasüsteemist väljuda ja ei investeeri erinevate kontode kaudu raha, vaid hakkavad seda kasutama jooksvas tarbimises.


Online - kasiino rulett\nSarnaselt terve rea klassikaliste kasiinomängudega ulatuvad ruleti juured 18. sajandi Prantsusmaale. Rulett on üks kõige stiilsemaid ja populaarsemaid hasartmänge maailmas. Mäng on rohkem olnud populaarsem just Euroopas, aga ka Ameerikas võib leida kasiinosid, kus rulett on täiesti olemas. Lisaks on tänapäeval rulett saadaval ka online-kasiinodes. Selle üle on palju arutletud, kas ruletti on võimalik mingi „süsteemiga” võita. Tõde on aga see, et ainus viis kuidas ruletis võita, on seda teha puhta õnnega.\nRulett on korraga nii lõbus kui ka huvitav mäng ning live-kasiinos on selle mängu ümber palju põnevust ja kära. Lisaks garanteerib see inimesele lõbusalt veedetud aja. Rattal keerleva palli hääl ja kiired otsused muudavad selle mängu eriti kaasakiskuvaks. Mäng on iseenesest äärmiselt lihtne, sellel on lihtsalt paar kompleksset panustamise variatsiooni. Ruletti ratas koosneb pöörlevast kettast, millel on vaheseinad ümber oma ääre ja mis keerleb ümber rattaaluse. Pall keerleb ümber ratta välimise osa. Pall ja ratas peatuvad hetkel, millal pall on jäänud seisma ühes vaheseinas.\nEnamus osas on maja eelis ruletis suunatud teie vastu. Muidugi on seal mõned panused, mis maksavad teile isegi raha ja ei ole üldse halvad — must/valge, paaritu/paaris, kõrge/madal — aga need on „väljaspoolsed” panused. Õige põnevus ruletis toimub panustega, mis on „seespoolsed”. Kui olete endale ruleti reeglid selgeks teinud, saate oma oskusi praktiseerida online-kasiinode tasuta raha mängudes. Online-Casinos saate valida kolme variandi vahel.\nOnline-kasiino ruleti mängimine\nOnline Casino pakub mängijatele allalaaditavat kasiinomängu tarkvaraprogrammi. Ruletimängu allalaadimine võtab aega vaid mõne minuti ja mängijatel on võimalus lihtsalt oma õnne proovida tasuta mängudes või teha panuseid raha eest. Allalaadimist mittevajav kiire mängu kasiinoversioon on antud versiooni täpne koopia. Ainus vahe nende versioonide vahel on see, et viimast saab mängida veebis ilma allalaadimiseta. Kolmas variant on online-kasiinoruleti tasuta flash-versioon, mis laaditakse alla automaatselt ja see on mängimiseks kohe valmis. Olenemata sellest, millise versiooni valite, saate ühte põnevamat ja populaarsemat kasiinomängu mängida mugavalt oma enda kodus.


Ühistransport linna soosingus\nTallinn paneb ka 2008. aastal suurt rõhku ühistranspordile. Järgmisel aastal lähevad liinile 25 bussi ning seitse uut liigendtrolli. Uute ühissõidukite ostu finantseerib linn 83,5 miljoni krooniga. "Pargi ja reisi" süsteem jätkub Pirita-kesklinna suunal, 2008. a lisanduvad suunad Õismäe-kesklinn ning Peterburi tee ja kesklinn. "Pargi ja reisi" süsteem on end mujal maailmas igati õigustanud, ka Tallinn jätkab selle arendamist, et vähendada liiklus- ja parkimiskoormust südalinnas. Loomulikult kaasnevad sellega puhtam õhk ja stressivabam liiklusruum.\nLisaks rakendub järgmisel aastal ühistranspordi prioriteedisüsteem: 26 ristmikule paigaldatakse foorikontrollijad ning bussid ja trollid varustatakse prioriteediseadmetega, mis tagavad ühissõidukitele sujuvama ja kiirema liiklemise. Jätkub edukas koolibussiprojekt Viimsi, Randvere ja Tabasalu liinidel.\nÜhistranspordi sõidupiletite hinnad järgmisel aastal küll tõusevad, kuid sellel on linnast mittesõltuvad põhjused. Riik on otsustanud tõsta aktsiise, transpordiettevõtetel tuleb järgmisel aastal tasuda kütuse eest ligi 15 miljonit krooni rohkem. Riik aga on keeldunud seda hüvitamast.\nSamuti soovivad palgatõusu bussi-, trammi- ja trollijuhid. Kuna riik meid erinevalt teistest Eesti linnadest ja maakondadest ei toeta, siis peame ise leidma raha uute ühissõidukite jaoks.\nAga ka pärast hinnatõusu jäävad nii üksikpileti kui ka juunior- ja seeniorkaartide hinnad Tallinnas väiksemaks Tartu vastavatest hindadest, kuigi sõiduvalikuid on Tallinnas tunduvalt enam.\nVõttes arvesse tänast olukorda nii liikluses kui ka parkimises, tuleb korrigeerida ka parkimise tariife. Täna on parkimiskoormus Tallinna süda- ja vanalinnas ületanud taluvuse piiri, mistõttu tuleb otsustavalt sekkuda. Parkimistariifi tõstmisega vanalinnas saame juba täna astuda samme autode arvu vähendamiseks. Tulevikus peaks vanalinn jääma ikka jalakäijatele. Autodest ummistunud südalinnas saab parkimiskoormust vähendada samuti mõningase parkimistariifi tõusuga, suunates parkima rohkem parkimismajadesse, kus ka hinnad odavamad.\nLisaks investeerib linn järgmisel aastal üle 12 miljoni krooni kahte suurde fooriobjekti Keskuse ja Ehitajate tee ristmikul ning Laagris.\n2008. aastal jätkub väikeettevõtluse arendamine, ettevõtlusalane nõustamine, regulaarsed koolitused alustavale ja tegutsevale väikeettevõtjale, finantstoetused ning inkubaatoriteenuste pakkumine.\n2008. aastal arendatakse välja Lasnamäe tööstuspargi II etapp. Arvestades turistide arvu langust, on oluline sihipärane turismiturundus. Tegevust alustab MTÜ Eesti Konverentsibüroo, mille üks asutaja on Tallinna linn. Helsingi on aastaid teinud turismiturundust kaugemal. Nüüd hakkab Tallinn koos Helsingiga tegema ühisturundust Aasias, mis võimaldab kulusid kokku hoida.\nAutor: Jaanus Mutli


Liigeste ja lihaste valu: miks see ilmneb ja kuidas ravida? - Massaaž - Indometatsiini liigeste valu tottu\nIndometatsiini liigeste valu tottu, Valu sõrmede liigestes - Menisk\nLülisamba kumerus kyphosis, lordosis, skolioos suurendab liigeste ja üksikute lihasgruppide koormust, põhjustades liigeste ja lihaste valu. Ennetavad tegevused Valu vältimiseks sõrmede liigestes peaksite läbima täieliku füüsilise läbivaatuse iga kuu tagant.\nLiigeste valu korral soovitavad arstid spaateenust.\nIga patsiendi arstid valivad individuaalse rehabilitatsiooniprogrammi, mis on igal juhul kõige tõhusam. Sanatooriumis õpetatakse tervisliku eluviisi oskusi, viiakse läbi terapeutilisi harjutusi, füsioteraapiat, massaaži. Reeglina unustab patsient pärast sellist ravi pikka aega haiguse retsidiivide teket.\nNarkootikumide ravi Ravimite väljakirjutamisel taotletakse kahte eesmärki: põletikulise protsessi leevendamine ja valu kõrvaldamine.\nPõhimõtteliselt kasutavad arstid tsüklooksügenaasi inhibiitoreid MSPVA-sid ja kui haiguse põhjus peitub autoimmuunpatoloogias, siis on ette nähtud steroidravimid.\nÄgedate infektsioonide korral saab kasutada antibiootikume. Sümptomite kiireks leevendamiseks on ette nähtud paiksed ravimid kreemid, salvid, geelid. Liigespindade düstroofsete kahjustustega on soovitatav kasutada kondroprotektoreid.\nTõhusad ravimid liigesevalu kõrvaldamiseks: Tselekoksiib. Koksiibigrupi NVPS. Tööriistal on tuimestav, põletikuvastane, palavikuvastane toime.\nÄrge määrake ravimit bronhiaalastma, koliidi, peptilise haavandi, perifeersete arteriaalsete patoloogiate, raseduse, imetamise korral. Ravim kuulub mittehormonaalsete põletikuvastaste ravimite rühma.\nLihas-skeleti süsteemi valu korral on ette nähtud annus mg 2 korda päevas. Ravimit soovitatakse võtta pärast sööki päeva. Pikaajalise ravi korral võivad tekkida lümfi- vereringe- ja kesknärvisüsteemi kõrvalreaktsioonid: aneemia, trombotsütopeenia, peavalud, painajad, pearinglus. Ärge määrake Nimesili põletikuliste soolehaiguste, haavandite, verejooksudele kalduvuse määramiseks.\nSünteetiline glükokortikosteroidravim. Sellel on immunosupressiivne, allergiavastane ja põletikuvastane toime. Päevane annus täiskasvanutele on 4 kuni 60 mg intravenoosset või intramuskulaarset lahust.\nKui on vaja kõrvaldada valu sõrmede liigestes ja nende põhjused, võib ravi sanatooriumis anda hea tulemuse. Raviarsti suunas saab patsient võimaluse muuta kliimat 1 või 2 korda aastas, võtta füsioteraapia protseduuride taaselustamise kuur, juua looduslikest allikatest pärit mineraalvett. Spetsiifiliste patoloogiate ravi tunnused Lisaks üldistele meetoditele ja vahenditele on iga patoloogia ravimisel nüansse: Patoloogia Trauma ravi toimub järk-järgult. Esiteks antakse ohvrile esmaabi sideme kinnitamine, jääkompress 24 tunniks.\nRavi kestus on päeva. Võimalikud kõrvalreaktsioonid: menstruaaltsükli ja suguhormoonide sekretsiooni rikkumine, vedelikupeetus, hüpokaleemia, kehakaalu tõus ja teised. Vastunäidustused: haavand, kalduvus trombembooliale, viirusnakkused, arteriaalne hüpertensioon, herpes, süüfilis ja paljud teised. Võimas sünteetiline glükokortikoid. Sellel on desensibiliseerivad, šokivastased, toksilisuse ja põletikuvastased omadused.\nArtriidi korral on suu kaudu manustamine näidustatud mg päevas. Annus jagatakse annuseks. Ravi kestus on 3 päeva kuni mitu nädalat.\nDeksametasoon võib põhjustada paljusid kõrvaltoimeid, sealhulgas: iiveldus, oksendamine, bradükardia, arütmia, steroiddiabeet.\nRavim on vastunäidustatud ülitundlikkuse korral komponentide suhtes. Immunosupressiivse ja põletikuvastase toimega glükokortikoid.\nLiigeste haiguste korral on see ette nähtud annuses g päevas. Päevane annus võetakse üks kord. Ravi kestus on päeva, sõltuvalt haiguse tõsidusest. Kõrvaltoimed võivad esineda seedehäirete, söögitoru kandidoosi, buliimia kujul. Metypredi kasutamise vastunäidustused: tuberkuloos, laktoositalumatus, viiruslikud või bakteriaalsed infektsioonid. Naturaalseid kõhre komponente sisaldav kondroprotektor.\nMis tahes lokaliseerimisega osteoartriidi raviks manustatakse suu kaudu 1 pakk pulbrit, lahustades klaasi vees 1 kord päevas. Indometatsiini liigeste valu tottu kestus on nädalat. Kursust korratakse intervalliga 2 kuu järel.\nKõrvaltoimed on haruldased: südamejuhtivus, värinad, suu, keele tuimus. Ravim on vastunäidustatud fenüülketonuuria korral, raske südamepuudulikkusega, raske maksa- või neeruhaigusega patsientidel. Kombineeritud kondroprotektor, mis sisaldab glükoosamiini ja kondroitiini. Liigeste kudede muutuste korral on ette nähtud 1 kapsel kõhre taastamiseks 2 korda päevas mitme kuu Indometatsiini liigeste valu tottu vähemalt 6. Võib tekkida puhitus, kõhukinnisus, kõhulahtisus ja kõhuvalu.\nRavim on vastunäidustatud neerupuudulikkuse, raseduse, imetamise ajal. Sõrmede liigeste valu põhjused ja ravi, mida teha Sellest artiklist saate teada: miks haiget käte sõrmede liigesed, sellise valusümptomiga ilmnevate patoloogiate põhjused ja ravi. Trauma, osteoartriit, reumatoidartriit ja muud patoloogiad. Ravi traditsiooniliste ja rahvapäraste ravimitega. Artikli autor: 2.\nKõige sagedamini hakkavad sõrmede liigesed valutama 40—45 aasta pärast ühel inimesel kümnest on see tingitud vanusest tingitud muutustest kehas. Pärast 60 aastat ilmneb valu sageli polüosteoartriidi taustal kahjustused, erinevate liigeste liigesekõhre hävitamine. Enamik artriidist, mille käigus sõrmede liigesed on kõigepealt protsessi kaasatud, on süsteemsed haigused see tähendab, et need mõjutavad keha erinevaid süsteeme, mitte ainult liigeseid. Samuti diagnoositakse neid igas vanuses inimestel, sealhulgas noortel; meestel esineb neid korda harvemini.\nMõnda sõrmede liigestes valu põhjustavat haigust ei Haiget polve kuljelt täielikult ravida, aja jooksul muutuvad need puude põhjustajaks reumatoidartriit, psoriaatiline artriit, polüosteoartriit.\nKui kahtlustate süsteemset haigust artriit, polüosteoartriitpeate konsulteerima reumatoloogi või artroloogiga. Osteomüeliiti ravib ortopeediline traumatoloog, kirurg, vigastused - ortopeediline traumatoloog. Miks sõrme liigeste valu ilmneb: põhjused ja sümptomid Miks valutavad sõrmede liigesed?\nPõhjusi on palju, aga ka tegureid, mis võivad protsessi kiirendada või edasi lükata. Kõigi haiguste ja vigastuste puhul võib arvestada tavaliste soodustavate teguritega: Elukutse sellesse kategooriasse kuuluvad inimesed, kes peavad töötama pintslite ja sõrmedega, muusikud, õmblejad, programmeerijad. Koormused Indometatsiini liigeste valu tottu tulenevad vigastused ja mikrotraumad, proovid. Hormonaalsed muutused, häired rasedus, östrogeeni puudus eakatel naistel.\nPärilikkus lähisugulased on vastuvõtlikumad süsteemsetele haigustele.\nImmuunsüsteemi puudused või haigused. Kroonilised infektsioonid tuberkuloos. Hüpotermia hüpotermia. Mõned pikaajalised negatiivsed tegurid nende hulgas - Indometatsiini liigeste valu tottu võtmine, toksiliste ainetega mürgitamine kahjulikus ettevõttes, suitsetamine, alkoholism jne. Allolevas artiklis kirjeldatakse patoloogiaid ja seisundeid, mis põhjustavad valu sõrmede liigestes.\nTrauma Pärast vigastust tekkinud valu on keeruline segi ajada muuga: kõik sümptomid ilmnevad kohe pärast lööki, verevalumit, kompressiooni ja muid vigastusi; paistetus, verevalumid löögikohas, liigeste liikumisvõime halvenemine Indometatsiini liigeste valu tottu terava valuga; mõõduka ja raske kahjustusega sümptomid ei kao pikka aega, vaid muutuvad tugevamaks - valu, jäikus, turse; ebamugavustunne suureneb sõrmede painutamisel või sirgendamisel.\nKõige tavalisemad kätevigastused.\nPolüosteoartriit Polüosteoartriit on krooniline patoloogia, mille tagajärjel deformeeruvad ja hävivad sõrmede liigesed järk-järgult on olemas haiguse vorm, mis mõjutab pöialde liigeseid - rhizarthrosis. Käed, mida mõjutavad polüosteoartriidi deformeerunud isikud Algul ilmneb valutav valu pärast rasket tööd õmblemine, tikkimine, mitu tundi harjutamist muusikariistale. Haiguse progresseerumisel: valu sõrmede liigestes muutub konstantseks, ei kao puhkeolekus; klõpsud ja krigistamine liigutuste ajal liituvad valulike aistingutega; jäikus ilmub alguses väheoluline.\nÄgenemise perioodidel kaasnevad peamiste sümptomitega tursed, tursed, kohaliku temperatuuri tõus ja mõnikord liigeste punetus.\nAja jooksul deformeeruvad sõrmed: Küüntele lähemal asuvatel liigestel moodustuvad Heberdeni sõlmed kondised kasvud, hernesuurused tihendid. Bouchardi sõlmed tekivad keskmistel liigestel liigesepindade vohamine, luutüved. Sõrmede liigesed kaotavad oma esialgse kuju muutuvad sõlmedeks ja aja jooksul kaotavad nad pehmete kudede luustumise anküloosi tõttu liikuvuse. Prognoos: patoloogia on ravimatu, kuid varases staadiumis kuni deformatsiooni ilmnemiseni saab seda pikka aega peatada.\nHiljem muutub see puude põhjustajaks kuded kasvavad kokku, luustuvad, sõrmede liikuvust saab tagasi ainult operatsiooni teel. Reumatoidartriit Liigeste krooniline põletikuline haigus, mis Olaliigese sooki valutab teiste organite ja süsteemide kaasamisega patoloogilisse protsessi südame väliskest, kopsud, veresoonte seinad, nahk.\nSuurendamiseks klõpsake fotol Reumatoidartriiti iseloomustavad: sümptomite järkjärguline suurenemine ja suurenemine alguses asendatakse ägenemine üsna pikkade asümptomaatilise kuluga, kuid aja jooksul muutuvad need lühemaks ; hommikune jäikus, mis meenutab tihedaid kindaid kaob minutiga ; terav, terav, igav valu sõrmede liigestes mõlemal käelmis painutamisel suureneb väljakannatamatuks; punetus, tursed, tursed, liigeste jäikus. Valusündroom ilmneb tavaliselt öösel või hommikul ja väheneb veidi pärastlõunaks.\nKui ägedad sümptomid taanduvad remissiooni ajalmuutub valu külma veega töötades Indometatsiini liigeste valu tottu tugevaks, valutab, suureneb liikumine. Sõrmede liigesed valutavad paindumisel ja sirutamisel, jäävad puudutamisel valusaks ja on pisut paistes.\nJärk-järgult põhjustab haigus sõrmede stabiilse deformatsiooni ja talitlushäirete teket - need pöörduvad väljapoole või ülespoole, painduvad sagedamini mõjutatakse keskosa, indeksit ja nimeta, väga harva - väike sõrm ja suurprotsessis osalevad muud liigesed randmed, pahkluud, põlved, õlad.\nPsoriaatiline artriit Psoriaatiline artriit on raske süsteemse haiguse psoriaas vorm. Kõige tüüpilisemad sõrmede liigeste kahjustuse tunnused: artriidi äkiline, järsk algus; interfalangeaalsete ja distaalsete küüntele lähemal liigeste lüüasaamine; pidev, ühtlane, tugev valu koos ulatusliku turse, naha punetuse, piiratud liikuvusega sõrmede kuju meenutab sel hetkel redist või vorsti, valu ja turse tõttu on võimatu sõrmede liigeseid painutada ega lahti painutada üldtemperatuuri tõus.\nPikemas perspektiivis põhjustab see küünteplaatide hävimist nad murenevad, kaotavad oma kujusõrmede deformatsiooni need on "pööratud" väljapoole või ülespoole ja puudeid.


Rootsi laskesuusatamise endine peatreener karmist korruptsioonist: Itaalia ostis olümpiamängud - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRootsi laskesuusatamise endine peatreener karmist korruptsioonist: Itaalia ostis olümpiamängud\n3. juuli 2019, 17:35\nRootsi koondise endine peatreener Wolfgang Pichler\nEndine Rootsi laskesuusatamise peatreener Wolfgang Pichler ei ole korraldajamaa valikuga rahul ning arvab, et võrreldes Itaaliaga oli Rootsil tunduvalt parem mängude kontseptsioon.\nNii Rootsi kui ka Itaalia esitasid oma kandidatuuri, et korraldada 2026. aasta taliolümpiamänge. Eelmisel nädalal jõudis Rahvusvaheline Olümpiakomitee (IOC) otsuseni ning järgmisi taliolümpiamänge valiti korraldama Itaalia – täpsemalt Milano ja Cortina d'Ampezzo.\nIltalehti andmetel ei olnud selle uudisega sugugi rahul Pichler, kes töötab Rootsi Olümpiakomitees arendustreenerina ning tegeleb uute noorsportlaste ettevalmistamisega järgmisteks taliolümpiamängudeks. Tema arvates oleksid mängud pidanud kindlasti toimuma Rootsis.\nPichler: «See on skandaal, olin šokis. Olen sakslane, aga mõtlen nagu rootslane. Sõitsin tütrele lennujaama järele, kui otsus tuli. Pidin peatuma, sest hakkasin peaaegu nutma.»\nRootsi plaanis korraldada mängud, mis oleksid nii majanduslikult kui ka ökoloogiliselt jätkusuutlikud. Seetõttu usub Pichler, et hääletus ei olnud täielikult korrektne ning seal võis toimuda midagi kahtlast.\n«Meil oli parem kontseptsioon: jätkusuutlikud olümpiamängud, mis oleks tulevastele korraldajatele eeskujuks. Rootsi ei ole kunagi taliolümpiamänge korraldanud, kuid Itaalia on seda teinud kaks korda. Teame, et nad on korrumpeerunud ja pankroti äärel, kuid ometi said nemad korraldusõiguse. Ma ei suuda seda mõista,» ütles Pichler. Ta lisas: «Lõuna-Itaalias ei ole keegi talispordist isegi huvitatud. Ma arvan, et Itaalia ostis olümpiamängud.»\nPilcher treenis varasemalt nii Rootsi kui ka Venemaa laskesuusatajaid ning otsustas 2019. aasta jaanuaris treeneriametist loobuda.


25.-26. juulil 2017 oli Tšehhi-Eesti Klubi (TEK) välisesindaja Iivi Zajedova kutsutud pidama ettekannet "Eesti folklooriarengu peegeldused" traditsioonilisel rahvusvahelisel Folkloori ja Muusika Kollokviumil Náměšť nad Oslavou. Korraldajaks oli Tšehhi Vabariigi Teaduste Akadeemia etnoloogia osakond.\nEesti Kultuuriseltside Ühenduse suvekool "Heas seltskonnas"\nEKSÜ esimene suvekool toimus 4.-5. augustil 2017 Toilas, mis oma 150-aastase seltsitegevusega on selleks igati kohane paik. Suvekool kujunes välja juba aastaid korraldatud välisseltside seminarist ja mõttetalgutest. Eelmisel aastal toimunud mõttetalgutel tõstetus seltside soov mitmepäevase ühise sündmuse järele.\n12. augustil 2017 korraldas Johannes Aaviku Selts koostöös Tallinna Ülikooli teaduskeelekeskuse ja Eesti Keele Instituudiga Paides arvamusfestivalil osalusdemokraatia alal arutelu „Kuidas hallata ja vallata halduskeelt?“ Arvamusfestivalil oli kahel päeval kokku 160 arutelu, meie arutelul osales umbes 30 huvilist.\nMõtteid suvekoolis toimunust\nLühiülevaate EKSÜ esimeses suvekoolis toimunust annab suvekooli moderaator, EKSÜ juhatuse liige ja Tšehhi-Eesti Klubi välisesindaja Iivi Zajedova.\nEesti Kultuuriseltside Ühenduse kahepäevane suvekool "Heas seltskonnas" toimus esmakordselt 4.-5. augustil 2017 Toilas ja nagu teada kasvas see välja iga-aastastest mõttetalgutest, millega tehti algust juba 2006 a.\n18. augustil 2017 oli ERMi sõpradel suur rõõm kohtuda Vellamo Merekeskuse (Kotka, Soome) Sõprade Seltsi 50 lustliku liikmega. Soome sõbrad külastasid ERMi näitusi, aga leidsid aega ka hetkeks ERMi Sõprade Seltsi ruumis tööasjadest rääkida.\nEsiplaanil Sirkka Kotola, seltsi esinaine ja suur Eesti-Soome kultuurisidemete edendaja.\nKümme päeva hiljem, 28. augustil oli ERMi sõprade kamber jälle toredate külaliste päralt, me võtsime vastu Soome Rahvusmuuseumi Sõprade Seltsi liikmeid. 1. septembril külastasid aga muuseumi Soome Postimuuseumi töötajad eesotsas direktor Kimmo Antilaga ja muuseumi ümber koondunud sõprade seltsi liikmed. ERMi puudutavatele küsimustele vastasid teadussekretär Agnes Aljas, näituste juht Kristjan Raba ja produtsent Eve Aab, ERMi sõprade tegemistest rääkis Sirje Madisson.\nJuba 9.-10. septembril on ERM Sõprade Selts aga kutsutud esinema Soome muuseumite sõprade seltside aastakogunemisele Kotkas Vellamo Merekeskuses. Meie poolt osalevad kokkusaamisel ERM Sõprade Seltsi juhatuse liige Virve Tuubel, kes peab ka ettekande, ja Sirje Madisson.\nTekst ja foto Sirje Madisson\nLehekülg 10 / 44


10 dieeti, mis tõesti toimivad | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nMoehullus toitumise tulevad ja lähevad, mõned toetavad kuulsusi, ja mõned, et on lihtsalt imelik, aga kuidas sa saad öelda, mis toitumise tõesti toimib? Mis iganes toitumine te järgite, sa ikka vaja saada toitaineid, et su keha vajab toimimiseks korralikult, nii et sa peaksid ainult proovida dieedi plaanid, mis ei tundu liiga äärmuslik. Mõned neist dieedid, kuigi on seisnud ajaproovile ja osutunud väga tõhusaks ja parim soovitus plaan olema aus soovitusi inimestelt, kes on tegelikult proovinud. Soovitatakse, et olete ettevaatlikud tahes toitumine väidab, et tundub olevat liiga hea, et olla tõsi ja vaadake neid kümme dieedid, mis tõesti teha tööd. Kui teil on mingeid kehtivaid meditsiinilisi tingimusi, siis tuleb vaadata oma arstiga enne mis tahes dieedi kava.\n1. South Beach toitumine\nLeidub päris suur väited South Beach Diet, kuid see põhineb heli dieedi mõistus. South Beach Diet töötab asendades halb rasvad ja süsivesikud hea ones. See on kolm faasi dieet, mis algab kõrvaldades kõik süsivesikud oma dieeti ja seejärel järk-järgult suurendades neid. Plaan väidab, et võite kaotada kaheksa kuni kolmteist naela esimese kahe nädala, kuid see sõltub sellest, mida te olete, kui te alustada dieeti.\nAtkinsi dieet, mis väidab, et võite kaotada viisteist naela esimese kahe nädala, piirab oma tarbimist süsivesikuid ja võimaldab teil süüa kõrge valgusisaldusega toitu. See muudab palju mõistust, sest keha kasutab valku energiat tõhusamalt kui see süsivesikuid nii vähem rasva koguneda. Teine reegel algstaadiumis Atkinsi dieet on, et ei mingit alkoholi üldse on lubatud, nii ei ole nii hea, kui te nautida klaasikest veini oma sööki!\n3. Kapsasupp dieet\nKapsas toitumine võib olla üks, mis peetakse natuke moehullus, vaid inimesed teevad öelda, et on väga tõhus. Kui sulle ei meeldi kapsas, siis juhtida selge tema üks, sest siis tuleb süüa palju kapsasupp! See on seitse päeva krahhi toitumine, mis väidab, et te kaotate kümme naela. Toitumine paarid kapsasupp teiste puu- ja köögiviljad, kuid see ei ole ilmselt dieeti soovitatakse inimestele, kes on väga aktiivne, sest võib tekkida jõuetus üle nende seitsme päeva jooksul.\n4. Madal carb dieeti\nOn mitmeid madala carb dieetide, ja nad kõik järgivad üsna sama põhimõtte piiramine toiduained nagu terad, kartulid ja oad ja süüa rohkem toitainete rikkad puu- ja köögivilju. See on kindlasti kehtiv lähenemine kehakaalu, sest süsivesikuid võib põhjustada tõusu insuliini, mis on seotud liigse rasva salvestatakse kehas.\n5. Cambridge toitumine\nCambridge dieedi plaanid on olnud juba mõnda Tome ja nad keskenduda vähendada kaloreid süües toidu asendaja tooteid nagu baarid ja laaste. On mitmeid versioone plaani ja valida üks, mis on õige kehakaalu soovite kaotada. Plaan on teatatud, et olla efektiivne, kuid nagu iga dieet, mis lõikab kaloreid oluliselt, mõned inimesed on teatanud pearinglus või peapööritust. Teine asi, mida meeles pidada umbes toidukorra asendamiseks plaanid on, et sa pead meeldi maitse asendamiseks toidu või teil on probleem!\n6. Mahulised toitumine\nSee dieet keskendub oma toitude söömist, mis täidab üles, kuid mis ei sisalda väga palju kaloreid, nii on palju arbuus, viinamarjad ja sarnast tüüpi toitu, mis sisaldavad palju vett ja kiudaineid. See on täiuslik, kui te olete inimene, et leiab, et on raske kontrollida oma söögiisu ja see on osutunud tõhusaks liiga. See pole veel kõik vesised puu- ja köögiviljade, et sa pead sööma küll, toit on seatud erinevatesse kategooriatesse ja kava võimaldab valgu, süsivesikute ja rasvade samuti.\n7. Greip toitumine\nGreip toitumine tugineb kontrollitud osades, lõigates läbi süsivesikute ja greibimahla joomist iga sööki. See lubab, et võite kaotada kuni kümme naela vähem kui kaks nädalat ja nad seostavad seda rasva põletamine omadused greip. Olemasolu tõttu greip selles toitumine, võite süüa mõned toidud, mida oleks võinud arvasin, et sa ei tohi dieeti.\n8. Dukan Dieet\nDukan dieet on kõrge valgusisaldusega, madala süsivesikute dieeti, millega saab süüa nii palju kui soovid, nii kaua kui sa kinni plaani eeskirjad. Plaan määratleb, mida saab süüa iga nelja etappi ja kõige süsivesikuid ei ole lubatud. Hea asi see dieet on, et esialgne kaalulangus võib olla üsna dramaatiline ja mis motiveerib teid jätkata ülejäänud etappidel. Negatiivne külg on Dukan dieet on, et tasakaalustatud toitumine ei ole väga hea, nii et sa pead võtma vitamiini. See on üsna äärmuslik toitumine, nii ettevaatlikult koos sellega.\n9. Paleo toitumine\nPaleo toitumine, mis on tuntud ka kui koopaelanik toitumine, oli nii populaarne 2017. Aastal, et ta sai kõige otsitakse kaalulangus kava Google'is. See on põhimõtteliselt kõrge valgusisaldusega, madala carb dieeti, mis põhineb süüa ainult seda, mida meie küttide ja korilaste esivanemad oleks söönud 10000 aastat tagasi. Söömine vähem töödeldud toitu ei ole halb niikuinii, kuid, kuigi paljud inimesed väitis suur edu dieet, vaid piiratud uuringud on kunagi läbi tõestada seda.\n10. Zone toitumine\nTsoon toitumine keskendub tasakaalustamine insuliini taset, kontrollides osad rasvade, süsivesikute ja valkude et saab süüa iga päev. Dieeti mis lubab aidata teil kaotada 1-2 naela väga nädalal peaks võimaldama teil kaalust ei märka mingit kahju energiat.


Minister Aas: ühinemisest ei pääse - Saarte Hääl\nTEOREETIK JA PRAKTIK: Minister Arto Aas veab suurejoonelist Eesti haldusreformi veel paberil. Koit Keldril on aga olemas täiesti praktiline kogemus Lääne-Saare valla loomisest, mille koordinaator ta oli. Foto: Raul Vinni\nJuhul, kui väikesed omavalitsused ei soovi 2017. aastal toimuvateks valimisteks ühineda vabatahtlikult, teeb selle ära riik. Lõpptulemusena peaks omavalitsusi alles jääma praegusest kolm korda vähem.\nSuvesaarlasest riigihalduse minister Arto Aas kinnitas esmaspäeval Kuressaares viibides Saarte Häälele, et 20 aastat toiminud omavalitsuste süsteem ei ole enam jätkusuutlik ja ümberkorraldused tuleb ära teha igal juhul.\nValitsus pooldab loomulikult, et omavalitsused teeksid ühinemisotsuse ise. Vabatahtliku ühinemise hoogustamiseks peaks riigi rahaline toetus sügisest kahekordistuma.\nMinistri sõnul on ühinemisel peamine kriteerium omavalitsuse elanike arv. Aasa sõnutsi on erinevad uuringud välja pakkunud, et see võiks olla 4500–5000 inimest omavalitsuse kohta. Saaremaal vastaks sellele kriteeriumile maaomavalitsustest ainult Lääne-Saare vald. Saaremaa kohta ütles minister, et saareline asend loob oma võimaluse.\n“Praeguses plaanis ei hakka ütlema, et te ei tohi teha Saaremaale ühte valda,” sõnas Aas. “Kui kohapealsed inimesed siin arvavad, et see on hea mõte, siis jumala pärast tehke ära.”\n“Üldiselt on meil Eestis väga hajali asustus, peame vaatama, et omavalitsused ei läheks geograafiliselt liiga suureks,” arutles minister ja lisas, et kindlasti tuleb lisaks igasugustele arvnäitajatele hinnata ka omavalitsuse võimekust, pädevust ja teenuste kvaliteeti.\nArto Aasa sõnul peaks vabatahtlike ühinemiste voor 2017. a valimisteks läbi olema ja valitsus võtab siis juhtimise enda kätte. “Kuskile peame me joone tõmbama ja ütlema, et nüüd on tõepoolest see hetk, kus valitsus peab sekkuma,” selgitas Aas.\n“See on kindlasti keeruline ega pruugi meeldida ühelegi osapoolele. Ei liidetavale ega sellele, kellega liidetakse. Ega seal häid vastuseid ole, see on keeruline reform,” ei hakanud minister salgama.\nVallajuhtidele hüvitis priskemaks\nMinister Arto Aas selgitas pikemalt ka seda, kuidas töö kaotavate vallajuhtide hirme leevendada. “Praegu on väga tõsiselt laual ettepanek, et nendele vallavanematele ja volikogu esimeestele, kes kaotavad töö, makstakse senisest suurem hüvitis. Praegu on see kuue kuu palk, me tõstaksime selle ühe aasta peale. Eelkõige siis nende puhul, kes on vallajuhid olnud pikka aega. Seal peab vahest erisusi tegema. Võib-olla neile, kes on olnud juht aasta-kaks, makstakse jätkuvalt poole aasta palk. Aga neile, kes on olnud ametis üle ühe valimistsükli, makstakse aastapalk.\nLoodetavasti võtab see teatud pingeid maha. Soomlased näiteks maksid oma haldusreformi käigus viie aasta palga nii valla juhtidele kui ka ametnikele. Tundub, et see on meie kontekstis natuke liiga palju. Meil ei ole selle jaoks lihtsalt raha ja natuke läheks vint üle. See paneks kahtlema, et äkki vallajuhid tahavad liitumist viie aasta palga pärast. Aasta raha on selline päris hea kompromiss. Nad on selle ära teeninud ja meie saame oma reformiga edasi minna.”\nLisatud: 26.06.2015 / 01:10\nLennukilt raha külvamine vallavanematele ja -ametnikele. Meil on ju töötukassa ja sealsed toetus-, täiend- ja ümberõppe ning tööotsimissüsteemid olemas. Kuidas see lahendab probleemi (et nad saaks hakkama), kui anda vallavanematele lihtsalt aastane nuts kompensatsiooniks? Halloo, mis eristaatus on kauaaegsed vallavanemad, nad on ju oma palga saanud oma tehtud töö eest igakuiselt. Pole kuulda olnud, et kellegile poleks makstud. Ja niikuinii on teada, et nende töötsükkel on üks valimisperiood – ei saa neist keegi kindel olla, et tagasi valitakse. Tõstame makse ja külvame raha, kena küll. Iseenesest valdade ühinemist või ühendamist pooldan.\nLisatud: 26.06.2015 / 03:11\n2 aastat öeldakse ette, et tuleb uut tööd otsima hakata ja ikka mingi müstiline lahkumishüvitis võlutakse välja, no tõesti!!!\nTegemist on poliitikutega, kes peavad iga päev selleks valmis olema, et homme ta enam ei ole vallavanem, mida kuradit siin kompenseerida?\nSm. Aas peaks autos konditsioneeri juurde keerama, liiga soojas palju viibimine ei mõju ajule hästi.\nLisatud: 26.06.2015 / 03:35\nTuleb tõsta bensiini aktsiisi veel 20 senti/l, et saaks ehitada endistele vallavanematele, ministritele, lollidemäe väljavalitutele, ärmatajatele ja miks mitte ka Eesti Pangas mälu kaotanud töötajatele, ühe korraliku rehabilitatsioonikeskuse. Seal saaks siis hakata inimesi vaikselt tavaelu reaalsusesse tagasi tooma, mõnda võibolla narkoosi all, et üleminek ei oleks liiga järsk. Õpiksid uuesti selget juttu rääkima, ilma nelikveota sõitma, oma õlle ja kala eest ise maksma, tuleks võibolla õpitud ametist midagi meelde, kõik on võimalik.\nLisatud: 26.06.2015 / 05:55\nVäike meenutus ajaloost:\nKuidas valmis valdade reform.\nSenised vallad oma enamikus on pärit 1890-ndaist aastaist, seega ligi 50 aastat vanad. Ühiskondlikud ja majanduslikud olud tollal olid hoopis erinevad. Iseseisvumine ja maareform tõid murrangulisi muudatusi ning senised vallad polnud enam kooskõlas riigi arenguga ega uute ühiskondlikkude tarvetega, juba Asutavas Kogus 1920. a. märgiti, et meie vallad pole enam omariiklusele kohased. Valitsusasutustes oli valdade reformi küsimus korduvalt kõne all. Valdade territoriaalseks ümberkorraldamiseks konkreetse kava koostamisele asuti 1935. a. tolleaegse siseministri, praeguse Peaministri K. Eenpalu algatusel, kes kutsus kaasa töötama eriteadlasi. Kava koostamiseks koguti põhjalikke andmeid. Valdade nimede küsimus on olnud eriteadlaste kaaluda ja nimede suhtes on võtnud seisukohad Ak. Emakeele Selts ja Kohanimede Nõukogu. Valdade ümberkorraldamise kavade koostamisel on rohkelt vaeva näinud andmete hankimisel ja kontrollimisel maavalitsused, Siseministeeriumi omavalitsuste talitused, Maaomavalitsuste Liit, Katastriamet ja teised. Võrdleva meetodi abil selgitati välja keskused, mille ümber oleks valla kujundamine loomulik. 1935. a. lõpul oli kava Vab. Valitsuses, kus see üldjoontes heaks kiideti. 1938. a. algul anti Vabariigi Presidendile õigus oma otsusega vallapiire ühekordselt ümber korraldada. Nüüd asuti siseminister R. Veermaa juhtimisel lõpliku kava koostamisele. Läinud aasta juunis läkitati kava maavalitsuste kaudu vallavolikogudele arvamise avaldamiseks. Siseministeeriumis kaaluti läbi nii valla- kui ka maavalitsuste arvamused, samuti ka delegatsioonide jne. seisukohad ja arvestati kõigi seisukohti nii palju, km kava terviklus seda lubas. Vabariigi Presidendi otsus kava elluviimiseks järgnes 7. okt. 1938. aastal. Valdade arv on vähenenud ja vallad ise oma piiride poolest muutunud suuremaks. Valdade territoriaalse ümberkorraldamise eesmärgiks oli väikeste elujõuetute valdade kaotamine ja võimalikult ühtlase suurusega valdade kui ka maaomavalitsuse esimese astme üksuste loomine. Valdade kulude analüüsist selgub, et vallaomavalitsuse kulust kuulub keskmiselt ligi 1/3 vallavalitsuse ülalpidamiseks. Seejuures vallavalitsuse kulud valdade suuruse kasvamisega progressiivselt vähenevad. Suuremad vallad suudavad peale oma tavaliste ülesannete korraldada ka mitmesuguseid teisi kogukondlikke ülesandeid, millede lahendamiseks väikevaldadel ei jätku jõudu. Reformi sihiks oligi valdade majanduse saneerimine.\nKaugus valla keskusest oli samuti teguriks, mis oli määrava tähtsusega valdade ümberkorraldamisel. Peeti ka silmas, et vallad oleksid ühes tükis. Seni oli hulk valdu, mis koosnes mitmest tükist. Valdade lapil jne iseloom ja ebaloomulik kuju on raskendanud eriti hariduse ja hoolekande korralduste teostamist. Valdade territoriaalse reformi tagajärjel võib hinnata lähemas tulevikus kulude kokkuhoidu umbes 300.000 krooni aastas.\nSuurt rahvamajanduslikku kokkuhoidu saavutatakse reformiga ka vallamajade arvel. Lähemate aastakümnete jooksul oleks valdadel, esijoones just väikevaldadel, tulnud ehitada vähemalt 80 uut vallamaja. Nüüd need kulud langevad ära. Vallamajade asemel on võimalus nüüd ehitada uusi koolimaju. Tühjaks jäävad vallamajad kasutatakse muudeks otstarveteks. Valdade reformist on ka elanikel otsest kasu. Kogukonna- või isikumaks on harilikult seda kõrgem, mida väiksem on vald. Valdade suurenemisega väheneb ka maks. Reformiga jääb Eestisse pärast 1. aprilli 365 valla asemel 248 valda, seega väheneb valdade arv 117 võrra. Alla 2000 elanikuga valdu jääb järele 19, neist on 5 väikest saartevalda, alla 1500 elanikuga üks ja 1501—2000 elanikuga 13 valda, milliseid geograafiliste tingimuste tõttu polnud võimalik kujundada üle 2000 elanikuga valdadeks. Pärast 1. aprilli jääb Eestisse 117 valda 2001 —3000 elanikuga ja 74 valda 3001—4000 elanikuga. Kokku 248 vallast on 191 valda 2000—4000…\nMis ajast see kirjutis on? See on kirjutis ajalehest Uus Eesti, nr. 89, 30. märts 1939!!!\nSuure erinevuse praeguse olukorraga tõi eelmisel nädalal Kadi Raadios Tõnis Kipperi usutluses välja Kalle Laanet. Kui 1939 aastal mängis rolli Valdade reformist on ka elanikel otsest kasu. Kogukonna- või isikumaks on harilikult seda kõrgem, mida väiksem on vald. Valdade suurenemisega väheneb ka maks., siis hetkel nullib kogu asja mõtte ära see põhimõte, kuidas omavalitsusi rahastatakse. Enamus rahast tuleb üksikisiku tulumaksust aga kõik asjad lööb sassi näiteks tasandusfond. Tasandusfondi arvutamine on ports valemeid ja selle pikemalt peatuda ei jõua. Tasandusfondi süsteemi tõttu toimib lihtsustatult selliselline asi, et omavalitsustel kus on suured kulud aga puudub initsiatiiv, areng ja tulud on suhteliselt väikesed, pole ka praegu erilist soovi seda ka kasvatada ning midagi muuta. Sest tulu kasvades väheneb automaatselt ka tasandusfondist laekuv summa ja tulude kasvades on see lõpuks null. Nüüd ongi probleem — teed midagi hästi, võetakse raha vähemaks; ei tee hästi — antakse raha juurde. Sama asi ka hetkel ühinemise korral — arvutuslikult saame tugevama omavalitsuse, mis tähendab vähemat raha Riigilt. Seetõttu ongi sisulise tegevuse asemel ’’präänikuks’’ need kasavad ühekordsed ühinemistoetused. Mis saab edasi aga peale ühinemist???\n’’Mis saab edasi peale ühinemist?’’ – see on koht, kuhu ühinemiskogemusest rääkides tavaliselt ei jõuta – edulugu lõpeb tavaliselt ühinemisega. Meilgi Saaremaal on üks näide olemas – Kärla volikogu initsiatiivil alustatud ühinemisläbirääkimised ja Kärla rahva vastuseisust hoolimata loodud Lääne-Saare vald.\nQuo Vadis, Lääne-Saare?\nKärla valla, Kaarma valla ja Lümanda valla likvideerimise ning Lääne-Saare valla loomise võttis Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas magistritöö teemaks Triin Saarma. Uuringus ’’ Saaremaa omavalitsuste ühinemise majanduslikke tagajärgi’’ tõestas ta:\n’’ Kuna pärast omavalitsuste ühinemist teenuste osutamisel mastaabiefekti ei ilmnenud ning ühinemise järel suurenesid kulutused teenuse tarbijate jaoks, siis kaotas omavalitsuste ühinemisest ühiskond tervikuna – nii teenuse osutajad kui teenuse tarbijad – ning efektiivsus ühiskonna jaoks tervikuna ei suurenenud.’’\nSarnaseid analüüse on tehtud kõigi sel sajandil toimunud omavalitsuste ühinemiste kohata ja väga mitmest eri aspektist vaadatuna, kõik on jõudnud sarnasele seisukohale. Armsad ’’1saar-1omavalitsus’’ ühinejad, saan aru, et peate ise uskuma, et ühinemine on hea idee, ühineda soovijad ei tohi lasta end hetkeolukorrast häirida, meeleolu peab õige olema jnejne loosungid ja muud sisutühjused aga kui te tõesti suuremat pilti ei suuda näha, siis lugege vähemalt Triin Saarma kirjatükk läbi asja kohta, mis on lähedal nii ajas, kui ka ruumis.\nLisatud: 26.06.2015 / 06:06\nEsiteks mõeldakse siis haigete juhtoinaste hädatapu pikendamise peale. Teiseks kõne alla tulevaks teemaks on lammaste peade arv. Ja rohkem nagu polegi midagi öelda.\nLisatud: 26.06.2015 / 08:19\nMasendav on meie magistrikraadide kvaliteet. Vaatasin selle viidatud töö diagonaalis läbi ja selgus, et suuri järeldusi tehti sisuliselt kahe asja põhjal. Esiteks fakt, et kodanikule pikenes teekond vallamajja ja valitsemiskulude osakaal tõusis 0,1% võrra. Teekonna pikenemine ei pruugi Saaremaa mõistes midagi tähendada, arvestades tõmbekeskust Kuressaaret, kus niikuinii käiakse. Teiseks vaadati valitsemiskulude tõusu, arvestamata, et kõik liitunud vallavalitsusesed olid eelnevalt alamehitaud.\nLisatud: 26.06.2015 / 08:44\nesiteks nuumavad vallaametnikud end maksumaksjate kulul aastaid ja siis, kui turuolukord nõuab, maksame neile 5a koondamishüvituise???? Mille pärast? Kas nad vähe on kohvitanud, koolitanud, tasuta lõunaid söönud ja lõputuid koosolekuid pidanud tavatööliste arvelt? Mitte sentigi muud hüvitist, kui koondamis teiste sektorite töötajatele antakse. Mingu tehku pisut reaalset tööd ka, mitte tõstku pabereid ühest nurgast teisse!\nLisatud: 26.06.2015 / 08:58\nSee vallategelaste pikaajaline nuumamine ja seejärel kullaga ülekülvamine on küll kuritegelik. See on lihtinimestele näkkusülitamine. Miks meie riik küll selline hambutu ja ebaõiglane peab olema? Tehku see reform kohe ise ära , ja kõik! Miks nii lihtsa ja vajaliku asjaga peab niimoodi venitama ja veiderdama? Sellist “demokraatiat” küll vaja ei ole.\nTõsi - riik tehku reform ära\nLisatud: 26.06.2015 / 09:53\nKOV-ametnikud kardavad reformi kui tuld. Nad on seda aastaid takistanud, kaitstes oma isiklikku heaolu. Keegi ei ole kunagi kontrollinud väikeste valdade ametnike pädevust, kuid nad töötavad aastakümneid samal ametikohal. Ja nüüd hakkame neile hüvitist maksma?!\nRiigi venitamine haldusreformiga on olnud kuritahtlik. Selle venitamise taga on paljuski olnud Reformierakond. Nüüd ongi nede kohustus riigireform ära teha. Ja kiiresti ning õiglaselt. Rahvas on paljude “pikaajaliste” vallaametnike otsustamisvõimetut ja ebapädevat valitsemist liiga kaua pidanud kannatama.\nLisatud: 26.06.2015 / 09:55\nMina saan küll väga hästi aru, miks need valla asjapulgad rahaga üle külvatakse. tegelikult tuleks lugeda: suud rahaga kinni topitakse. Asi selles, et haldusreformi läbiviimise suurimad takistajad on vallavanemad ja volikogu esimehed, kuna nemad ja reeglina nende suguselt, kes kõik vallas soojadele kohtadele tööle sokutatud, kaotavad ju oma mugava töö. Seepärast hirmutatakse rahvast ja räägitakse igal pool, milline maailmalõpp saabub valdade liitmisel/ühendamisel. Suurt hüvitist makstaksegi selleks, et nad vastutöötamise lõpetaks.\nLisatud: 26.06.2015 / 10:12\nniipalju neid ka pole et otse lennukilt peaks külvama\nLisatud: 26.06.2015 / 10:19\nVolli küll vist valla asjapulk ei ole, aga kahtleb ka ühe Saaremaa tegemises\nLisatud: 26.06.2015 / 10:42\nVollil on reedega piiratud mõistus. Ta teab alati lõpliku tõde ja püüab seda kuidagi tõestada.\nLisatud: 26.06.2015 / 10:48\nHeaküll, üks Saarte vald minimaalse ametnike hulgaga ehk siis 1/15 senisest ja maavalitsuse kui mõttetuse likvideerimine.\nKui asja mõte on kokkuhoid halduskuludelt siis maksimaalne, igasugune muu trikitamine on lihtsalt silmakirjatsemine ja võimu ümbermängimine “õigete” asjapulkade kätte.\nLisatud: 26.06.2015 / 10:55\nNii kaua, kui vallavanemad ootavad oma pensioni või mõni naudib pensioni kõrvale ka vallavanema palka ei juhtu vabatahtlikult midagi.\net likvideeriks maavalitsuse igasuguste liitumiste, haldamiste jms asjapulkadega, kasu neist 0, kui mitte litsalt miinus.\nLisatud: 26.06.2015 / 12:08\nMulle selge, palun vasta, kes kaotas sooja koha seoses Kärla, Kaarma ja Lümanda ühinemisega Lääne-Saare vallaks?\nSooje kohti tuli juurde aga kohalike elanike otsustusõigus vähenes, sest volikogu on poole väiksem ja kaugel.\nSuur jama asja juures ongi see, et vallavalitsus ei kao ühinemise puhul kuskile, ”transformeerub” lihtsalt teeninduskeskuseks ja need kohad on veelgi soojemad. Ühinemise otsustavad aga volikogud ja volikogu ühinemisotsus on ”kuul pähe” – esimene samm peale ühinemist on erakorralised valimised, mis tähendab seda, et ühinemise otsustajad jäävad ilma nii vastutusest, kui ka õigusest edaspidi midagi otsustada.\nLisatud: 26.06.2015 / 12:28\nMina ei kahtle, minul on kindel ja argumenteeritud seisukoht. Saaremaa kohta ühe omavalitsuse otstarbekuses kahtleb suvesaarlasest riigihalduse minister Arto Aas — “Praeguses plaanis ei hakka ütlema, et te ei tohi teha Saaremaale ühte valda,” sõnas Aas.\nKa ühinemisläbirääkimistel osalejatel hakkavad kahtlustest tekkima seisukohad.\nMinu kommentaar omavalitsuste hävituspataljoni poliitkomissari kirjutisele ”Ühinemisläbirääkimiste protsessist ja meeleoludest”:\n• Läbirääkimiste eesmärk on valmistada ette valdkondlik kokkulepe eeldusel, et maakonna omavalitsused ühinevad üheks omavalitsuseks. Valdkondliku kokkuleppe ettepanek läheb juhtkomisjonile üle vaatamiseks ja kinnitamiseks. Ühinemise otsustavad volikogud.\n• Tegemist on Saaremaa kui terviku valdkondliku arengu kokkuleppega mida peaks tegema ka ilma ühinemiseta.\nLisatud: 26.06.2015 / 14:25\nteadsa 1/15 ei tule kohe mitte kuidagi välja\nLisatud: 27.06.2015 / 00:17\nOma soojad kohad kaotasid volikogu esimehed, raamatupidajad, ehitusnõunikud, maanõunikud ja muud mõttetud asjapulgad ja oota natuke veel, neid tuleb riburada pidi juurde, varsti vahetatakse välja ka need Kärla ja Lümanda vallavanemad. Lääne-Saare vald veel nii nooruke, egas kõik päevapealt toimu\nLisatud: 27.06.2015 / 07:42\nVallavanemad on kõik alles – ühest sai vallavanem, teisst abivallavanem, kolmandast vallavalitsus palgaline liige. Soojemad kohad kui ennem, kuna palk suurem. Raamatupidajad, ehitusnõunikud, maanõunikud ja muud mõttetud asjapulgad on kõik alles ja oota natuke veel, neid tuleb riburada pidi juurde, Lääne-Saare vald veel nii nooruke, egas kõik päevapealt toimu.\nVähemaks jäi ainult volikogu esimehi, kes olid ühinemise otsuse taga.\nLisatud: 27.06.2015 / 08:59\nüks soe koht, mis juurde tekkis ja mida ennem kuskil polnud sai pildil olevale mehele. pole paha\nLisatud: 27.06.2015 / 09:04\nÜheks liitumise tõukejõuks olid ka kulukad kohtuasjad,kas keegi teab, kas õigeksmõistmised on kaugel.\nLisatud: 27.06.2015 / 12:26\nmis eri kohtlemist need vallaametnikud siis peavad saama – siiani sisuliselt “mittemidagitegemise” eest saavad kõrgemaid palku kui inimesed, kes oma tööga tõepoolest ka väärtust loovad\nLisatud: 27.06.2015 / 12:29\ntubli Arto, kuna sellist reformi läbi viia raske, sest vastuseis suur, siis mida vähem neid omavalitsusi jääb, seda parem !\nLisatud: 27.06.2015 / 13:06\nJah, Raul Viini kirjatükk on väga sisuline asja olemust kirjeldama.\nÄrme vaatame, keda siin kirjatükis kajastatakse, vaatame keda ei kajastata — kirjutises pole mainitud ka ühtegi selle Saare maakonna omavalitsute hävituspataljoni ohvitseridest!\nAsi taandub usuküsimusele. Kuidas saab suvesaarlasest riigihalduse minister Arto Aas ütelda, et kätt ühe omavalitsuse moodustamisele Saaremaal ta kätt ette ei pane? Lihtne — ”ühinejad” on juba ise ar saanud, et see on lauslollus. Seda on aga raske tunnistada, sest kohe küsitaks, mis on siis alternatiiv. Kpmpartei diktaadi all elati pool sajandit ja siis aeti õigel hetkel selg sirgu, IRLi diktaadi all on elatud veerand sajandit ja pole julgust sega sirgu ajada.\nLenin polnud loll, meilgi on revolutsiooniline situatsioon ja kolme kuu (viie kuu, suvel on isegi kaabakatel puhkus) toimub suur muudatus.\nLisatud: 27.06.2015 / 16:07\nImelik töö on see valdade valitsemine. Suvel pannakse kuuks ajaks uksed lihtsalt kinni – kollektiivpuhkus. See tähendab, et tegelikult pole ju vallaametnikke vaja. Ja jutt sellest, et väikevallad on vajalikud, et võim oleks inimestele võimalikult lähedal, ei päde kuidagi.\nSaadakse kuu aega ilma vallaametniketa hakkama, tullakse ka pikemalt ilma nendeta toime. Kui ikka pole vaja, siis POLEGI vaja. Üks vald Saaremaale ja see üks teenigu ka tegelikult rahvast.\nLisatud: 27.06.2015 / 16:53\nKES ja KUS räägib, et väikevallad on vajalikud, et võim oleks inimestele võimalikult lähedal???\nTüüpline jaanikatiitsonlik ühinemishäma. Tema sai selle trikiga hakkama. Tõi Lääne-Saare ühinemise rahvakooselkutel välja Koit Kelderi seisukoha, et tooge üks näide, mida Lümanda suudaks üksi paremini teha, kui koos Kaarma ja Kärlaga. Sellist näidet ei saa ju tuua, sest see tähendkas, et Jaanika Tiitson saab valla juhtimisega hakkama aga Tiitson ju Maastikuga koos lammutas elujõulist Lümandat.


Martin Hanson • Martin Hanson, Tööandjate Keskliidu kommunikatsiooniprojektide juht • 26. november 2007 kell 22:00\nSuurima inkubatsiooniharu - infotehnoloogia - kuldmunadeks on näiteks OÜ Tarkvaralabor loodud korteriyhistu.net, mis pakub lihtsat tegevuskeskkonda korteriühistutele, ja ehituse tarbeks geodeetilist informatsiooni koondav infosüsteem GeoWeb.\nInkubatsiooniga on kokku puutunud ka Tartus paiknev m-äri turuliider Mobi Solutions. "Mobi tiim sai kokku Tartu Ülikooli kursusel, mille üks korraldajaid oli Tartu Teaduspark. Hiljem on mõned Tartu Teaduspargi konsultandid meid ka aidanud," sõnas Mobi asutaja ning juhatuse liige Rain Rannu.\nKlassikalises mõttes inkubaatorifirma pole Mobi Rannu sõnul kunagi olnud. "Meil oli teaduspargis firma algusaastal mõned kuud kontor, aga loobusime, sest meie toonased töötajad olid kõik tudengid, kes teaduspargi linnaäärse asukoha tõttu eelistasid kodus või kesklinna kohvikutes töötada," sõnas Rannu.\nInkubatsiooni edu ei saa alati majanduslikult mõõta, vaadata tuleb ka ideed. Näiteks päikesepatareide paigaldaja Futuren on suhteliselt väikese käibe juures üks edukamaid väikestele kogukondadele sõltumatute energiaallikate pakkujaid.\nVõi näiteks firma Praiston, kes paigaldab ühistransporti kenasti helkivaid ekraane, millelt igavuse peletamiseks kommertsteadaandeid jälgida. Väidetavalt suudetakse kuus teadaanded kuni kolme miljoni vaatajani viia.\nÜlemiste ettevõtlusinkubaatorist väljakasvanud printereid ja -tarvikuid müüva Berolina Balticu juhatuse liige Signe Tiitso sõnab, et inkubatsioonis oli ikka väga lihtne alustada, ei pidanud pöörama tähelepanu kontori otsimisele ja sisustamisele. "Võib öelda, et meil oli tänu inkubatsioonile lendstart," mainib Tiitso.\nTiitso ütleb, et paljud ettevõtted ei pruugi kunagi rentida büroopinda ning võivad teha oma asju kas wifi levialas või kodus, kuid hea impulsi tööks annab ikkagi see, et sul on kuskile tulla, ja inimesed, kellega kohtuda.\nÜlemiste inkubaatorist on välja kasvanud ka linnatänavatel ning kontorites silmajäävaid ajalehealuseid tootev Manfredgroup Eesti. Ettevõtte juht Silver Kattai mainis, et Manfredgroup ei ole samuti klassikaline inkubatsiooniettevõte.\n"Me sattusime inkubatsiooni tegelikult ühe teise, tänaseks ära jäänud ettevõtmise kaudu. Kõrvalettevõtmisena hakkasime tegutsema Manfredgroupiga, millega me tegelikult inkubaatoris ei olnud," sõnas Kattai.\nKasutati inkubaatori ruume ning alustati ajalehealuste tootmist Eesti ja Rootsi turule. Kattai sõnul hõlbustas elu kindlasti see, et nad said kasutada inkubaatori sekretäre ja infrastruktuuri, olgugi et kõige eest maksti täisraha.\nInkubaatorite munetud ettevõtetest ebaõnnestub umbes kümnendik.\nÜlemiste ettevõtlusinkubaatori juhi Jüri Saare sõnul on ebaõnnestumise põhjuseks turuolukorra muutumine, heade ideede halb teostus või lihtsalt inimese sobimatus ettevõtet juhtima. "Vahel on aga ettevõtete plaanid utoopilised, ebatõenäoliste tulemustega või lihtsalt liiga kulukad," sõnas Saar.\nMustamäel asuva Tehnopoli ehk tehnoloogia- ja teadmistepõhiste ettevõtete inkubaatori turundusjuht Martin Gorosko kinnitas, et nende inkubaatorisse asuvad ettevõtted läbivad eelinkubatsiooni, kus "mädamunad" elimineeritakse.\nTartu Teaduspargi Inkubaatori juht Tiit Urva ütles, et pargi eesmärk on tehnoloogia ja teaduse sünergia tekitamine. Urva sõnul on inkubaatorite areng aeglasem, kui alguses loodeti, ning ka sünergia tekkimine võtab aega.\nAasta on tegutsenud MTÜ Võrumaa Tehnoloogiainkubaator, mille juhi Jako Jaagu sõnul on tootmisele suunatud inkubaatori käima vedamine äärmiselt raske.


Vald otsib Kahni keskusele kohta\nEhk saaks ilma selle Kahni keskuseta?\nArhidektuur on muidugi maitse asi, aga ega see härra Kahn just ilusaid ehitisi ei projekteerinud, üks hullem kui teine. Meil juba üks roostetav jõletis kesklinnas on, ehk rohkem juurde poleks vaja?\n𝐓𝐚𝐡𝐭𝐬𝐢𝐧 𝐤𝐚 𝐡ää𝐥𝐞𝐭𝐚𝐝𝐚 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐣ä𝐫𝐠𝐦𝐢𝐬𝐞 𝐯𝐚𝐮 𝐣𝐚 𝐩𝐮𝐥𝐥𝐢𝐤𝐞𝐬𝐤𝐮𝐬𝐞 𝐩𝐨𝐨𝐥𝐭 𝐚𝐠𝐚 𝐤𝐚𝐡𝐣𝐮𝐤𝐬 𝐞𝐢 𝐨𝐥𝐞 𝐬𝐢𝐧𝐧𝐚 𝐧𝐞𝐥𝐣𝐚𝐧𝐝𝐚𝐭 𝐥𝐚𝐡𝐭𝐫𝐢𝐭 𝐩𝐚𝐧𝐝𝐮𝐝. 𝐒𝐞𝐞 𝐯õ𝐢𝐤𝐬 𝐨𝐥𝐥𝐚 "𝐞𝐢 𝐬𝐨𝐨𝐯𝐢 𝐢𝐠𝐚𝐬𝐮𝐠𝐮 𝐣𝐚𝐦𝐚 𝐊𝐮𝐫𝐞𝐬𝐬𝐚𝐚𝐫𝐝𝐞". 𝐌𝐚 𝐯õ𝐢𝐧 𝐨𝐦𝐚 𝐩𝐞𝐚 𝐩𝐚𝐤𝐮𝐥𝐞 𝐩𝐚𝐧𝐧𝐚, 𝐞𝐭 𝐬𝐞𝐞 𝐬𝐚𝐚𝐤𝐬 𝐤õ𝐢𝐠𝐞 𝐫𝐨𝐡𝐤𝐞𝐦 𝐡ää𝐥𝐢.\nMiks ei võiks Kahni uus keskus olla kompleksis vana teatrimajaga? Kõrval on vaba krunt, kuhu saaks rajada moodsa parkimismaja. lao teatrimajale, keskuse, galerii, mis ühendaks seda hoonet teatrimajaga. Külastajad saaksid galerii kaudu külastada teatrit, tuua- viia vajalikku etenduste tarvis...Samas võiksid hoone alumisi korruseid kasutada parkimismajana ka gümnasistid, õpetajad...\nMis see vana teatrimaja on?\nVallavalitsus saaks välja kuulutada rahvusvahelise arhitektuuri konkursi antud hoonele. Rahvusvahelise mainega mees on selle auga ära teeninud. Hoone peaks ikka olema multifunktsionaalne...\nHoonesse lift, mis viiks kõrgematele korrustele ja katusele, kus paikneks kõrge Kahni vaateratas.\nEi, ei, ei! Sinna katusele pidi juba tulema 12-meetri kõrgune Madis Kallase pronksist kuju.\nKas just endise vallavanema, kuid näiteks Tallinna tänava ääres asuva Khani keskuse ette (fassaadile) sobiks ülemaailmse haardega arhitekti pronksist büst (kuju) suurepäraselt.\nPigem siis juba kas Iff'i või Lenini või kogunisti Viktor Kingissepa bareljeef.\nIffi oma sobiks sinna igati koos oma plastikust akendega.\nMiks mitte sellesse keskusesse rajada ka auditoorium, kus saaks läbi viia nii kolledži kui gümnaasiumi loenguid? Parkla allkorrustel ja ülemisel auditoorium. Katusel pöörlev vaateratas, kus nagu linn ja lähiümbrus peopesal.\nEmotsioon + tegu= miks ei toimi, milleks ja kellele seda vaja oli..\nLõpuks tuleks VV aru saada, et hooned ei aita Saaremaa kultuurielu paremaks vaid inimesed, ideed, hea tasemel teostus.\n𝐒𝐚𝐚𝐫𝐞𝐦𝐚𝐚 𝐯𝐚𝐥𝐥𝐚𝐥 𝐨𝐧 𝐤𝐨𝐫𝐝 𝐯𝐚𝐣𝐚 𝐚𝐫𝐮 𝐬𝐚𝐚𝐝𝐚, 𝐦𝐢𝐬 𝐨𝐧 𝐒𝐚𝐚𝐫𝐞𝐦𝐚𝐚𝐥 𝐣𝐚 ü𝐡𝐭𝐥𝐚𝐬𝐢 𝐤𝐚 𝐊𝐮𝐫𝐞𝐬𝐬𝐚𝐚𝐫𝐞𝐬 𝐯𝐚𝐣𝐚𝐥𝐢𝐤. 𝐄𝐢 𝐭𝐚𝐬𝐮 𝐚𝐢𝐧𝐮𝐥𝐭 𝐦õ𝐞𝐥𝐝𝐚 𝐭𝐮𝐫𝐢𝐬𝐦𝐢𝐧𝐝𝐮𝐬𝐞 𝐧ä𝐨𝐥, 𝐤𝐮𝐢 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐨𝐧 𝟑 𝐤𝐮𝐮𝐝 𝐚𝐚𝐬𝐭𝐚𝐬. 𝐊𝐨𝐡𝐚𝐥𝐢𝐤 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐧𝐞 𝐞𝐥𝐚𝐛 𝐬𝐢𝐢𝐧 𝟏𝟐 𝐤𝐮𝐮𝐝 𝐚𝐚𝐬𝐭𝐚𝐬 𝐣𝐚 𝐦𝐢𝐝𝐚 𝐭𝐞𝐦𝐚 𝐧𝐞𝐧𝐝𝐞 𝐯𝐚𝐮 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐩𝐥ä𝐮 𝐤𝐞𝐬𝐤𝐮𝐬𝐭𝐞𝐠𝐚 𝐩𝐢𝐡𝐭𝐚 𝐡𝐚𝐤𝐤𝐚𝐛? 𝐊𝐨𝐡𝐚𝐥𝐢𝐤𝐮𝐥𝐞 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐥𝐞 𝐨𝐧 𝐯𝐚𝐣𝐚 𝐦õ𝐢𝐬𝐭𝐥𝐢𝐤𝐮 𝐡𝐢𝐧𝐧𝐚 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐤𝐯𝐚𝐥𝐢𝐭𝐞𝐞𝐝𝐢𝐠𝐚 𝐤𝐚𝐮𝐩𝐥𝐮𝐬𝐞𝐢𝐝 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐞𝐥𝐚𝐡𝐭𝐮𝐬𝐚𝐬𝐮𝐭𝐮𝐬𝐢 𝐬𝐢𝐢𝐚. 𝐉𝐚 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞𝐢𝐝 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐞𝐥𝐚𝐡𝐮𝐭𝐮𝐬𝐚𝐬𝐮𝐭𝐮𝐬𝐢, 𝐤𝐮𝐬 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐧𝐞 𝐞𝐢 𝐤ä𝐢 𝟏 𝐤𝐨𝐫𝐫𝐚 𝐞𝐥𝐮 𝐣𝐨𝐨𝐤𝐬𝐮𝐥.\nKuressaare ongi aastatega kuidagi igavaks muutunud, ei mingeid arenguid linnarahvale! Meri on aga õiget mereäärt ei ole, rääkimata promenaadist. Võrrelda Kärdla ja Kuressaare sadamat, siis nagu öö ja päev. Meie kesklinn, hall ja armetu, ei mingit tõmmet!\nNüüd siis Kahni keskus, mida see saaremaa valla elanikele annab, või lihtsalt vaja ehitada!\nTahtsin seda Kahmi keskust juba Tori sadamasse soovitada, aga selgus et see olla juba ära kingitud.\nMingi mõttetu projekt , kuhu raha laristada !\nInetuid maju terve linn täis Ferrum , Tuulte -roosi majakas kauplus, nüüd see kaubamaja otsas olev kast jne.\nMis toimub - jälle mingi lobudik keset mulku oma väärtust hoidmas, majake nõuab raha , et see kokku ei kukuks ?\nOligi teada, miks see rannaäär üles songiti peale õppusi #!\nMiks seda vaja on, mis seal toimuma hakkaks, kes seal käiksid v'õi elaksid. Kust kohast tuleks koristaja palk, kütte raha, remondi raha,\njuhataja palk, arendusjuhi palk, kultuuritöötajate palgad jne, Nii tundub jabur, valla kultuuri ja arendusosakonnale jälle rikkalik tööpõld, aga kust tuleb nende palgaraha, mitu aasata juba lokku lõõdud.\nLouis Isadore Kahn (sündinud Itze-Leib Schmuilowsky; 5. märts [O.S. 20. veebruar] 1901 - 17. märts 1974) oli Ameerika arhitekt, asukohaga Philadelphia. Töötanud Philadelphias mitmes ettevõttes erinevates ametites, asutas ta 1935. aastal oma ateljee...\nSelles lauses peitub vastus küsimusele, miks seda keskust rajama peab.\nOsaliselt ka vene ajal, oli ta miskit vabadusvõitleja või\nHelle Kahm tahab peale valimisi ka tööd saada. Eks ta plaanib sinna juhatajaks ja seal kena oma endiste patsientitega kohtuda.\nEks selleks ajaks ju Sõmera poisid ja tüdrukud kõik linna toodud elama.


Otsitakse uusi tippe Euroopas\nEuroopa börsidel olid eile tugevas hoos kaevandusfirmade ja kütusetootjate aktsiad. Nõudlus metallide järele lööb jätkuvalt väljakäidud prognoose ning nafta hind on pärast kahe kuu pikkust langusperioodi näitamas tugevnemise märke.\nEuroopa börsidel noteeritud aktsiate liikumisi laiemalt kajastav Dow Jones Stoxx 600 jõudis eile päevasiseselt kõrgeima tasemeni pärast 2002. aasta aprilli.\nShanghai börsil tõusis vase tulevikutehingute hind üle protsendi, kuna spekuleeritakse, et Hiina tooraine varusid soetav agentuur võib metalli ostmist jätkata. Lisaks võivad metalli hinnatõusule positiivselt mõjuda võimalikud tootmiskatkestused.\n?Nõudlus metallide järele on hulga suurem, kui aasta alguses prognoositi. Selles sektoris tegutsevad firmad, nagu BHP Billiton, on kõrge kvaliteediga ning sektori aktsiad pole kindlasti veel oma maksimaalset hinnataset saavutanud,? ütles Bloombergile AMF Pensioni aktsiajuht Mats Guldbrand.\nMaailma suurima kaevandusfirma BHP aktsia oli eile pärastlõunaks tõusnud 1,7%, tasemeni 855,5 penni. Sektori kolmas Rio Tinto oli hinnale lisanud 1% ja jõudnud 2359 pennini.\nNafta hinda hakkasid eile tõstma sünoptikud, kelle arvates võib nii Euroopa kui ka USA põhjaosas minna sel nädalal kiiresti külmemaks.\nEuroopa suurima naftafirma BP aktsia oli pärastlõunaks oma hinnale lisanud 1,5% ning jõudnud 628 pennini.\n?Energiasektori aktsiaid on väga atraktiivseks hinnatud,? ütles MFC Global Investementi fondivalitseja Peter Kysel, kes ootab naftasektori aktsiatele külmade saabudes tõusu.


AS TREV-2 Grupp (registrikood 10047362, aadress Pärnu mnt 463, Tallinn 10916) („Aktsiaselts“) juhatus teatab, et aktsionäri, kelle aktsiatega on esindatud üle 1/10 Aktsiaseltsi aktsiakapitalist („Aktsionär“), nõudel kokku kutsutud aktsionäride erakorraline üldkoosolek toimub 23. märtsil 2017. a algusega kell 14.00 Aktsiaseltsi asukohas aadressil Pärnu mnt 463, Tallinn.\n1. Nõukogu liikmete tagasikutsumine ja uue nõukogu liikme valimine\nAktsionäri poolt on esitatud erakorralise üldkoosoleku päevakorrapunktide osas järgmised eelnõud:\nKutsuda Aktsiaseltsi nõukogust tagasi Kestutis Sasnauskas, Emil Oskar Georg Holmström ja Erkki Raasuke ning valida Aktsiaseltsi nõukogu liikmeks Peeter Saks (isikukood 37007230226).\nLoobuda võimalikest nõuetest Kestutis Sasnauskas, Emil Oskar Georg Holmström ja Erkki Raasuke vastu seonduvalt nende tegevusega Aktsiaseltsi nõukogu liikmetena.\nÜldkoosolekul osalemiseks õigustatud aktsionäride nimekiri fikseeritakse 16. märtsil 2016. a kell 23.59. Üldkoosolekust osavõtjate registreerimine algab koosoleku toimumise päeval kell 13.30 Aktsiaseltsi asukohas (Pärnu mnt 463, Tallinn).\nKõigi Aktsiaseltsi erakorralise üldkoosolekuga seotud dokumentidega, sh otsuste eelnõudega ning muude seaduse kohaselt üldkoosolekule esitatavate dokumentidega, on võimalik tutvuda Aktsiaseltsi asukohas juristi kabinetis (Pärnu mnt 463, Tallinn) alates käesoleva teate avaldamisest kuni üldkoosoleku toimumise päevani (tööpäeviti ajavahemikus 9.00-16.00). Üldkoosoleku toimumise päeval saab dokumentidega tutvuda alates kell 13.00 kuni üldkoosoleku lõpuni.


BRIDŽINURK nr. 538\nNord ründab ♦2-ga ja Süd paneb ♦K. Kuidas mängida? (Lahendus on artikli lõpus).\n14. Red Bull World Bridge Series MMi segavõistkondade poolfinaali 18. jaotuses leidis aset väike võitlus Wojciech Gaweli ja Sabine Aukeni vahel. Kuigi Gawel kasutas mängu altajamiseks ära kõik ressursid, osutus Auken talle vääriliseks vastaseks ja tõi oma võistkonnale 13 IMPi lisa.\n* - releejärgnevus, mille käigus selgus Osti jaotus 4-3-1-5 ja minimaalne jõud.\nSüd ründas ♥4-ga. Auken võttis ♥9-ga kätte, lõikas ♣E-ga ja sai tihi. Võtnuks Gawel ♣K-ga, olnuks mäng kohe läbi. Nüüd oli vaja aga veel kõvasti mängida. Auken otsustas, et ♣K ja ♣10 kokkukukutamise peale välja minna pole hea ning jätkas hoops väikese ristiga laua ässale ja kolmanda ristiga. Saanud ♣K-ga tihi leidis Gawel parima jätku. Selle asemel, et käia ♦K, pani ta lauale väikese pada, võttes Aukenilt viimase siseku kätte. Nüüd oli mängu võitmiseks vaja, et ♠K lõikus istuks. Auken lõikaski edukalt, lõi seejärel kaks ruutut kätte ja võitis slämmi, saades kaks pada, ühe ruutu, kaks ristit ja seitse trumpi.\nMängu saatus on ohus ainult siis, kui mõlemad puuduvad risti pildid on Nordi käes. Kogu jaotus võib olla näiteks järgmine\nSiin aitab tehnika nimega eliminatsioon ja sissevise. Pärast avatihi võtmist ♦Ä-ga peab West minema trumbiga lauda ja käima ruutut käe üheksale. Kui Nord saab tihi ♦10-ga ja käib pada, võtab West ♠Ä-ga, käib ♦S-i ja viskab lauast pada. Kui nüüd Nord jätkab trumbiga, võtab West kätte, lööb pada lauda tuleb uuesti trumbiga kätte ja lõpetab eliminatsiooni viimase pada löömisega lauda. Seisus\njärgneb risti käe kümnele ja Nord on sissevisatud.


ETTEVÕTLUS OÜ (10474762) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nSportlandi järel KFCi juhiks siirdunud Gerd Kiili jõudis ametis olla vaid nädala 06.07.2020\nPärast jaanipäeva KFC Baltikumi juhi kohale asunud Sportlandi endise juhi Gerd Kiili aeg jäi Apollo Grupis ootamatult lühikeseks. Ta lahkus juba eelmise nädala lõpus ametist....\nTudengid plaanivad eakani tuua kukkumisandurid ja meeleolunupud 14.02.2020\nMeditsiiniteaduste valdkonna ettevõtlusainest sündis idee pakkuda eakatele personaalset nõustamist ning meditsiinilist ja tehnilist tuge, et nad saaksid võimalikult kaua oma kodus iseseisvat elu elada. Arstiüliõpilaste ettevõtte Gerifix soovib arendada Eestis eakatele kohandatud targa maja teenust - esimese asjana plaanitalse Eesti eakatele pakkuda kukkumisandurite teenust....\nSportlandi järel KFCi juhiks siirdunud Gerd Kiili jõudis ametis olla vaid nädala 06.07.2020 Pärast jaanipäeva KFC Baltikumi juhi kohale asunud Sportlandi endise juhi Gerd Kiili aeg jäi Apollo Grupis ootamatult lühikeseks. Ta lahkus juba eelmise nädala lõpus ametist....\nTudengid plaanivad eakani tuua kukkumisandurid ja meeleolunupud 14.02.2020 Meditsiiniteaduste valdkonna ettevõtlusainest sündis idee pakkuda eakatele personaalset nõustamist ning meditsiinilist ja tehnilist tuge, et nad saaksid võimalikult kaua oma kodus iseseisvat elu elada. Arstiüliõpilaste ettevõtte Gerifix soovib arendada Eestis eakatele kohandatud targa maja teenust - esimese asjana plaanitalse Eesti eakatele pakkuda kukkumisandurite teenust....\nUljaste noormeeste täitunud unistus Eesti parimast autode kereremondi- ja värvitöökojast 29.01.2020 AS Benefit loodi 30 aasta eest sooviga teha Eesti kõige parem autoremondi töökoda. Kõigil aastatel kasumit teeninud ettevõte on selle eesmärgi saavutanud, koolitanud ise ja aidanud riigil koolitada autoremontijaid ning laienenud ka välisturgudele....\n1 10474762 01.03.1999 25.02.1999 EE100507607\n2 10474762 24.04.2000 06.12.2000 EE100507607\nEndine nimi OÜ Ettevõtlus


Pankade majandusanalüütikud: eestikeelne põhiharidus, nutika majanduse ehitamine ja maksustamise nihutamine tööjõult varadele võiksid olla koalitsioonileppes — Eesti Pangaliit\nPankade majandusanalüütikud: eestikeelne põhiharidus, nutika majanduse ehitamine ja maksustamise nihutamine tööjõult varadele võiksid olla koalitsioonileppes\nPankade makroanalüütikud analüüsisid Pangaliidu ümarlaual erakondade valimisprogramme ja pakkusid välja, et maksukoormust tuleks nihutada enam varadele, sisse viia eestikeelne haridus alates lasteaiast ning edendada igal moel targa majanduse kiiret kasvu Eestis. Vältima peaks lühiajalise mõjuga, aga suure kuluga maksulangetusi ja riigivõla ebamõistlikku kasvatamist. Erasektori investeeringute ja majanduse rahastamise soodustamiseks tuleb seada eesmärgiks riigireitingu parandamine.\nAnalüütikud toonitasid, et juba programmide koostamisel peaksid erakonnad arvutama välja lubaduste maksumuse ja selgitama valijale, kust on kavas leida nende täitmiseks vajalik raha. Swedbanki makroanalüütik Tõnu Mertsina pakkus, et järgmiste valimisprogrammide puhul oleks mõistlik lisada konkreetsed arvutused lubatu maksumuse ja katteallikate kohta. Nii Tõnu Mertsina kui LHV Panga analüütik Kristo Aab olid ühel nõul, et erinevat sorti maksulangetuste asemel oleks mõistlik nihutada maksukoormust tööjõult varadele. Mertsina tõi ühe halvema valimislubadusena välja idee käibemaksu alandamisest 15%ni. „See on väga kallis ja meil ei ole vaja hoogustada tarbimist. Liiatigi annaks see vastupidise efekti soovitule – rohkem võidaksid käibemaksu alandamisest siiski suurema sissetulekuga inimesed,“ sõnas ta. Mihkel Nestor SEB Pangast kritiseeris ideed sotsiaalmaksu laest, kuna see ei ole meede kvalifitseeritud tööjõu suurendamiseks. Tippspetsialistide osakaal enam kui kolmekordse keskmise palga teenijate seas on väike ja pigem mõjutab see juhtide palgafondi suurust. . Nestori sõnul ei ole tänases majanduskeskkonnas ühiskonna seisukohast mõistlikud ka maksukärped, ehkki indiviidi tasandil on need muidugi meeldivad. Aab tõi aga positiivsena välja, et erakonnad lubavad maksurahu ettevõtjatele. “Majandust viivad edasi ikkagi ettevõtjad, kes vajavad arenguks kindlustunnet, neile on stabiilsust viimaste aastate tormituulte foonil väga vaja,” rääkis ta.\n“Pikemas vaates maksukoormus Eestis pigem tõuseb, arvestades meie vananevat ühiskonda ja kahanevat maksumaksjate hulka,” rääkis Mertsina, tuues sel foonil veel ühe ebamõistliku ideena välja II pensionisamba kaotamise või vabatahtlikuks muutmise. Temaga nõustusid nii Tõnu Palm Luminorist kui Nestor, kes lisas, et 50%-lise Eestisse investeerimise käsk pensionifondide puhul ei ole mõistlik ning võiks kohalikul väikesel kapitaliturul tekitada tõsiseid probleeme.\nTõnu Palm toonitas korduvalt eestikeelse põhihariduse sisseviimise olulisust. „Sellega ehitame üles sidusust ja anname Eesti inimestele sarnased võimalused tööjõuturul, samuti aitame lahendada tööjõuturu probleeme,“ kinnitas Palm. Ka Kristo Aab tõi olulise teemana välja eestikeelse hariduse, millega soovitas algust teha juba lasteaias. Samuti toonitas ta Ida-Virumaa suurt rakendamata potentsiaali Eesti jaoks. Teise ideena tõi Palm välja õpetajate vajaduspõhise palgafondi, mida koolidirektorid saaksid kasutada paindlikult, kuna üleüldine ühetaoline palgatõus ei aita lahendada puuduvate õpetajatega seotud probleeme. Palmi kinnitusel on mõistlikum otsida täna konkreetseid, väiksema kuluga, aga selge mõjuga ja lihtsasti ära tehtavaid asju, mitte suuri ja kulukaid investeeringuid.\nPikemalt peatusid analüütikud mitmete erakondade poolt lubatud taristuinvesteeringute teemadel. Osalenud leidsid, et ehkki need on vajalikud, on äärmiselt oluline teha neid mõistlikult, kaasamata selleks suures koguses laenuraha tulevaste põlvkondade arvelt. Tõnu Palm rääkis, et Eesti peaks vältima nn Portugali stsenaariumit. “Seal ehitati riigi laenude abil väga kallist taristut, tõsteti pensione ja muid sotsiaaltoetusi olukorras, kus majanduskasv oli juba aeglustumas. Tänaseks on Portugal elanud 10 aastat 0-palgakasvu tingimustes ja samal ajal pidanud üleval kallist infrastruktuuri. Kui meie riik oleks 2007. aastal võtnud laenu ja ehitanud neljarealisi teid, ei oleks me täna euroalas, sest me poleks suutnud täita selleks vajalikke tingimusi,” rääkis ta. Mertsina toonitas, et mõistlik on Reformierakonna pakutud eesmärk teha väljumisstrateegia ehk plaan, kuidas tuleb Eesti riik toime siis, kui Euroopa Liidu toetusraha meile oluliselt väheneb, arvestades, et täna on pool riiklikest investeeringutest kaetud välise toetusrahaga. Nii Palm kui Nestor tõid riigi laenukoorma suurendamise alternatiivina välja riigi rikkuse fondi – riiklikult juhitud investeeringute fondi, mis aitaks teenida riigieelarvesse lisaraha. Nestor selgitas, et tegu on mitmetes riikides kuuma teemaga, mida näiteks Norras on juba edukalt ka rakendatud.\nAnalüütikute hinnangul on positiivne poliitikute üksmeel selles osas, et teadus - ja arendustegevuse rahastamist tuleks suurendada, ehkki ka siin on segased katteallikad. Kristo Aab tõi kriitiliselt välja, et palju vähem on rõhku pandud sellele, kuidas motiveerida eraettevõtteid tegema teadus- ja arendustöösse lisainvesteeringuid. „Just ettevõtete endi investeeringud on teadus- ja arendustöös edukamate riikide puhul esirinnas,“ rääkis ta. Palm lisas, et teadus- ja arendustöö riikliku rahastuse kõrval tuleks toetada targa majanduse toodete ja teenuste väljaarendamist, mille puhul võiks riik panustada koostöös erasektoriga täiendavalt 1 protsent SKT-st. Lisarahad KredExile toetaks ettevõtete omakapitali ja ambitsiooni laiendada välisturgudele. Mertsina tõi eraldi positiivsena välja selle, et paljud erakonnad peavad Eesti ettevõtjate ärivõimaluste avardamiseks vajalikuks äridiplomaatia tugevdamist.


Ajalugu ja rahvasport | Militaarseiklus\nMänniku tee 106, Tallinn, Harjumaa, Eesti\nAjalugu ja rahvasport\nAirsofti relvade tuuning\nAirsofti relvadeta ei eksisteeriks Airsofti spordialana!\nNüüd oleks kõige parem alustada sellega, et öelda kui palju airsofti harrastajaid maailmas on. Kahjuks on seda aga praktiliselt võimatu öelda.\nOtseloomulikult on Airsoft populaarseim Jaapanis, sellele järgnesid tõenäoliselt Ameerika Ühendriigid, kuhu airsoft ka kõige kiiremini levis. USA järel tulevad mitmed Aasia ja Euroopa riigid, sealhulgas ka Eesti.\nAirsoft on, nagu eelnevalt öeldud, rahvasport, mille harrastamiseks enamikes riikides ei pea sa kuuluma ühtegi klubisse või liitu, sul ei pea olema ei litsentse aga muid pabereid. Sa võid lihtsalt minna ja osta omale airsofti relva ja harrastada seda oma pereliikmete või sõpradega tagaaias.\nTahaaeda aga airsoft pole jäänud.\nLisaks relvale ostab tõeline entusiast omale mõne aja möödudes tavaliselt ka muud varustust nagu lisamagasiine ehk salvesid, mille kandmiseks on aga vaja rakmeid. Tavaliselt saadakse selles osas inspiratsiooni vastavat relva kasutavate sõjavägede varustusest ja nii valitaksegi rakmed, kui ka kõik järgnev varustus selle järgi, mida viimased kasutavad ja või mis on juhuslikult kättesaadav.\nAlles siis tavaliselt avastatakse, et kogutud varustusega võiks vabalt hakkama saada ka metsas, mitmepäevastel üritustel, kuhu koguneb kümneid kui mitte sadu airsoftijaid.\nEestis sai Airsoft alguse hilis 90-ndatel, kui tekkisid esimesed entusiastid kes said endale lubada Jaapanist või USA-st tellitud relvi. Esimesed üritused peeti maha vahel vähem kui kümne osalejaga ja praktiliselt ilma igasugu muu lisavarustuseta kui kaitseprillid. Airsoft oli aga äärmiselt nakkav ja tänaseks on Eestis välja kujunenud, ma loodan et ei liialda, umbes 300 ja vahel suviti isegi ligi 500 harrastajat, kes kahjuks korraga veel ühestki üritusest osa pole võtnud.\nSiiski suuri üritusi peetakse maha igal aastal. Viimastele kutsutakse tihti ka väliskülalisi üle Euroopa ja vahest ka mujalt maailmast.\nTullakse üksi ja tullakse ka Tiimidena. Tihedaimad külalised on muidugi põhja- ja lõunanaabrid.\nVäiksemaid üritusi, kuhu oodatakse huvilisi tutvuma, peetakse praktiliselt iga nädalavahetus Männiku Polügonil. Pealinnast kaugemal elavad harrastajad korraldavad üritusi aga teistes oma vallaga kokku lepitud kohtades.\nInfot selliste ürituste kohta leiab Airsofti teemalistest foorumitest: www.airsoftfoorum.ee , militaarseiklus.ee/foorum/, forum.airsoftclub.eu, www.airsoftgames.ee/index.php\n01. juunist 2012 kuni 29. maini 2013 aitas Militaarseiklus OÜ-l põhivara soetada, kodulehte luua ning turundustegevusi ellu viia Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse alustava ettevõtja stardi- ja kasvutoetuse programm.\nSwedbank a/a EE062200221052513900\nAadress: Männiku tee 106, Tallinn\nAvatud: E-R avatud kokkuleppel ja ette helistamisel, L-P 11.00-18.00\n+372 564 73 239 info@militaarseiklus.ee militaarseiklus\nJälgi meid YouTube's Join Us On Facebook\nMilitaarseiklus - Seiklus algab siit! BlackBird WordPress Theme by InkThemes.com