Maagiline ja sensuaalne õlirituaal, pai kehale ja hingele - Alkeemia\nMaagiline ja sensuaalne õlirituaal, pai kehale ja hingele\nÕlirituaal, olgu selleks enesemassaaž, õline pai kallimale, armsale suguõele, emale või lapsele, on võimalus ülistada Looja igas vormis loodut selle täiuslikkuses ja vahendada armastuse energiat algallikast. Õrna massaaži, pehmet paid sooja seesamiõliga kutsutakse ajurvedas snehana. Sneha tähendab sanskriti keeles õli, aga ka armastust, lahkust, hellust ja õrnust. Sooja õlimassaažiga ravitakse ajurvedas depressiooni, ärevust, unetust, meeleoluhäireid, vabanetakse väsimusest, tõstetakse enesehinnangut ja enesearmastust.\n"Roos on võimalus ilul juhtuda. Füüsiline keha on võimalus armastusel juhtuda. Armastus on võimalus jumalikul ilmneda läbi meie. Et ka meie, piiratud olevused, saaksime jagada universumi ekstaasi." Osho\nÕli abil on võimalik suhelda kehaga ja keha vahendusel meelega. Kui asjad laabuvad, siis öeldakse meie armsas emakeeles selle kohta, et kõik läheb õlitatult. Regulaarselt õlitades hakkavadki kõik asjad "libedamalt minema". Õli vähendab kiirustamist ja kärsitust, taltsutab tulisust, vähendab teravust ja kuivust, mõnusasti voolates ja maandades loob hoitust ja turvalisust.\nKõige mõnusam on õlitamiseks kasutada ökoseesamiõli, sest see on soojendava toime ja sügava mõjuga, paks ja aeglaselt voolav nagu armastus ise.\nSooja seesamiõli pealepanek on justkui universaalse armastuse akt. See mõjub ühtaegu rahustavalt ja turvaliselt, kuid peenenergeetiliselt ergutavalt. Samas mitte kunagi närviliselt. Õlitamisega pehmendame oma keha kudesid ja hakkab toimuma õrn mürkide väljutamine nii kehast kui meelest. Keha ja meele pehmendamine sooja õliga on võimas noorendav protseduur.\nEnesemassaaž sooja õliga on üks peamisi teraapiaid ajurvedas ning väga tervendav kehale ja meelele. Tee õlirituaali iseendale nii:\nSoojenda paras kogus, ca 30 ml õli veevannis. Pane väikeses pudelis õli espressotassi või pitsi sisse, mis on omakorda asetatud suuremasse tassi, kuhu kallad tulise vee. Õli peab olema üsna kuum. Reeglina ei kuumene see veevannis üle, kuid ettevaatlik tasub siiski olla. Samuti peab olema ruum, kus ennast õlitad, hästi soe. Kui sul on saun, siis kõige parem on seda teha saunas, mille temperatuur on 45-50 kraadi, aga samahästi võid seda teha ka kamina ees või vannitoas.\nNipp! Soovitus õlirituaaliks\nAlusta väikese taotlusega, mis võib olla näiteks selline. Kasta sõrm sooja õli sisse ja niisuta sellega kolmanda silma piirkonda, selleks et näha asju nende tegelikus olemuses. Seejärel pane õli endale kõrvade taha, et kuulda kõike vastavalt kosmilisele korrale. Järgmiseks pane õli oma kurgule, et rääkida oma tõde, ning kukla taha ja pealaele, et kogu universumi informatsioon oleks sulle igal ajahetkel kättesaadav ja sa töötleksid seda armastusega.\nSeejärel kanna soe õli pehmete aeglaste liigutustega enda kehale. Kõhtu silita päripäeva, liigeseid masseeri ringjate liigutustega ning luid „triigi" õrnalt edasi-tagasi. Õlita sisse ka kõik kehaavaused. Ennast õliga silitades võid kasutada enesearmastust suurendavaid afirmatsioone: Mm, ma olen nii mõnus, ma olen naudingute kuninganna, ma olen ilus, ma olen hea, ma olen armastusväärne jne. Afirmatsioonidel on suurem mõjujõud, kui sa kinnitad need õlise paiga.\nMasseeri ka pead, sest õli on väga hea juustele, aga kui sa ei soovi juukseid õliseks teha, siis pane seda pähe minimaalselt või üldse mitte. Seesamiõli tuleb juustest välja tavaliselt kahe pesukorraga.\nLase õlil natuke naha sisse imbuda. Kerge higistamine ja saun soodustavad veelgi mürkide väljutamist. Seejärel loputa end sooja duši all. Kui tunned vajadust ennast seebiga pesta, siis kasuta kindlasti ökopesuvahendit. Samas võib õli naturaalse koorijaga ka maha koorida. Kui sul on vann, siis võid liguneda soojas vannis ja lasta õlil sedasi mõjuda.\nVeel on hea ennast õlitada suvel päikese käes ja lubada päikesel õli naha sisse paitada. Nii saame ennast hoida päikesepõletuse eest ja kaitsta nahka liigse kuivuse eest.\nTee eneseõlitamist nii tihti, kui soovid, kasvõi iga päev, ja kujunda sellest endale näiteks mõnus iganädalane saunarituaal. Saunas olles pane õli enne leilivõtmist veel kuivale nahale, see võimendab õli positiivset mõju ja aitab paremini taluda kõrgeid ja madalaid temperatuure. Õli puhastab ja uuendab nahka, muudab selle mõnusalt elastseks ning küllusetunne paitab hinge.\nÕline pai avab südame\nÕlita ka oma kallimat, kujundage sellest intiimne rituaal teile kahele.\nÜlista kaunist naisekeha ja tähista naiseks olemist õlirituaaliga sõbrannadega saunas.\nKa lapsed naudivad sooja õlist paid suure mõnuga.\nLisaks sellele, et õlitamine avab massaaži saava inimese südant, avaneb võimsalt ka puudutaja enda süda, sest käed on südame pikendus. On võimatu mitte armastada inimest, keda sooja õliga paitad. Ennast või teist inimest õlitades saad tajuda selle tegevuse ülimat pühalikkust. See on kui Looja loomingu ülistus, omamoodi jumala teenimine, selline lähenemine annab õlirituaalile sügava mõõtme ja tähenduse.\nÕrn õline puudutus sulatab piire inimeste vahel ja võimaldab kogeda sügavat ühtsustunnet. Õlirituaalidel, kus on rohkem osalejaid ja sind õlitavad kolm või enamgi inimest, võid kogeda võimsat ülendavat tunnet.\nIgasugusel õliga mängimisel tuleb silmas pidada, et õli määrib ning kasutada tuleks linu ja käterätte, millest kahju ei ole, kui need peab mõne aja pärast ära viskama, sest õliplekid ei taha pestes kuigi hästi välja tulla. Õlikaitseks võib kasutada ka näiteks õhukest kilet.


Otsingutulemused päringule “reisiblogi” – Kristina jookseb\nReisiblogi: Põhja-Itaalia, Milano 6/6\n20. apr. 2019 20. apr. 2019 KristinaLisa kommentaar\nJa ongi viimane mitte-jooksuteemaline postitus. High five neile, kes on viitsinud neid lugeda. Seekord tuleb postitus lühem, sest noh… pärast Veneetsiat on raske sattuda vaimustusse sellisest kohast nagu Milano. Isegi, kui seal on Euroopa suurim, laiem ja kõrgeim raudteejaam. 😀\nIgatahes. Viimasel päeval suundusime Veronast Milanosse, et ka see koht üle vaadata. Kontrast on ikka väga suur, tegemist on korraliku suurlinnaga. Lisaks ei sarnane see üldse eelmistele linnadele. Pigem sarnaneb see Tallinna kesklinnale aga on kordades massiivsem.\nKui eelmistel päevadel oli matkamiseks ideaalsed 13-16 kraadi, siis Milanos juhtus olema +20 ja peab tunnistama, et ikka täiega vedas, et terve reis ei olnud nii soe. Jalad olid ka seiklemisest päris läbi, eriti andis see tunda, kui tuli mõnest trepist või sillast üle minna.\nPopulaarne ostutänav oli väga äge. Käisime seal ühes raamatupoes, et öelda, et me oleme seal poodelnud. Minu arvates on Milano pärl aga sealne toomkirik. Seda ehitist on võimatu pildistada – kaugelt tehes ei jää detailsus pildile ja üksikuid detaile pildistades ei hooma tervikut.\nToomkirikusse me sisse ei läinud, sest noh… liiga keeruline ja tüütu oli. 😀 Ükski rong, rongijaam, piletiautomaat, sihtkoha leidmine (nimeta mida iganes) ei pannud pead nii palju ringi käima, kui sinna kirikusse pileti ostmine. Alguses pead leidma piletimaja, siis saama numbri, ootama 100 inimesega järjekorras, minema kiriku juurde tagasi, seisma UUESTI järjekorras, läbima turvakontrolli… samas, kui õues oli super suveilm… valikud.\nKäisime selle asemel Da Vinci muuseumis. Tore, et sai käidud ja näha aga mingit suuremat emotsiooni ei tekitanud.\nAhjaa, kui te soovite Milanos ilma magusat söömata suhkrukoomat saada, siis soovitan selle kiriku tagant üles otsida kommipood. See on kolme korrusega ja täis igasuguseid magusaid asju. Seal on nii magus lõhn, et süüa pole vajagi, et süda pahaks läheks. 😀\nSeitsmenda päeva kõnnitud kilometraaž: 17,06 km, 28 609 sammu.\nKaheksa päeva jooksul kõnnitud kilometraaž kokku (sh lennujaama minekud): 113,52 km, 198 390 sammu. Kindlasti on siin mõned sammud puudu aga suurusjärk sai selline.\nOh, tere, Õismägi!\nReisiblogi: Põhja-Itaalia, Veneetsia 5/6\n20. apr. 2019 KristinaLisa kommentaar\nVeneetsia oli meie reisi kõige ägedam külastatud koht.\nVeneetsiasse läksime Veronast kella 9-se rongiga, mis jõudis sinna 10.30. Perroonil ootas ees hiiglaslik rong, julgelt 20-30 vagunit oli kindlasti. Arvasime, et jõuame enne turiste kohale aga võta näpust, juba see konkreetne rong tuli puupüsti rahvast täis. Vähemalt selles vagunis, kus meie olime, seisid paljud püsti.\nAlustasime Veneetsia külastamist kohe esimese kirikuga, mis raudteejaama kõrval on. Kirikute puhul on see hea, et tavaliselt on need tasuta aga täis kaunist kunsti. Lisaks ei satu neisse ka väga palju turiste (päris tihti viibisime mõnes kirikus täiesti üksi). Itaalias külastatud kirikud olid kõik nii erinevad ka, et ahhetamist ja ohkamist jätkus igaühte.\nJärgmine ahhaa moment oli see, et Veneetsias on võimatu kaardi järgi liigelda. Kõik tänavad on lihtsalt nii lühikesed, kitsad ja paiknevad risti-rästi ning puudub igasugune pidepunkt. Seega läksimegi lihtsalt tunde järgi. Kord olime turistide tuiksoonel, kord ihuüksi kuskil kõrvaltänaval. Ääretult põnev koht on ikka.\nMingi hetk leidsime ühe toidupoe, kus ostsime kaks karbikest jäätist. Istusime kanali äärde maha ja ma ei tea, kas asi oli miljöös aga see oli kõige parem jäätis üldse!\nPüha Markuse kirik.\nLõpuks jõudsime Markuse väljakule ja suundusime Püha Markuse kirikusse. Järjekord oli meeletu ja esimese asjana uurisime piletihindu. Igaksjuhuks, kui sissepääsu tasu ongi 50 eurot, siis mõtleb veidi rohkem enne kui aega järjekorras veedame.\nPilet oli vist 8 või 10 eurot hoopis. Aga uksel seisis silt, et just sel päeval suletakse kirik külastajatele kell 13.00. Vaatasin kella – kell oli 12.58 ehk sõna otseses mõttes pandi kiriku uksed meie nina all kinni. Kõik, kes järjekorras olid seisnud, jäeti pika ninaga.\nLäksime hoopis kiriku kõrval asuvasse torni Veneetsia vaateid nautima. Ka sinna oli pikk järjekord aga see läks päris ruttu. Pilet torni oli 8 eurot. Õnneks ei pidanud trepist ronima ja vaated olid vägevad. Ülevalt vaadates ei tundunud üldse, et Veneetsias on nii palju kanaleid – kõrged majad varjasid kõik ära.\nTagasi raudteejaama plaanisime esialgu minna veetaksoga aga avastasime, et merepoolne kallas on ideaalne jalutamiseks. Õhtupäike paistis, helesinine vesi loksus vastu kallast, kerge suvetuul paitas põski, soe ja mõnus oli olla. Tee viis raudteejaama ja paadisõit jäi seekord ära.\nÕhtul kell 20 istusime rongile ja seekord jäi küll tunne, et oleks tahtnud veel olla. Üks päev Veneetsias on lihtsalt liiga vähe.\nKuuenda päeva kilometraaž: 13,48 km, 25 561 sammu.\nKui võrrelda Veneetsiat teiste Itaalia kohtadega, kus me käisime, siis see on täiuslik Itaalia kiirkursuse linnake. Seal leiab kõike – palju turiste, üksikuid tänavaid, kitsaid kohti, laiu väljakuid, uhkeid maju, lagunenud maju, erinevaid kirikuid, sildu, kanaleid, merd, palju toitu ja poekesi.\nReisiblogi: Põhja-Itaalia, Verona 4/6\n19. apr. 2019 Kristina2 kommentaari\nOh, Verona, romantikute pealinn.\nHmhm.. esimene mulje rongilt maha astudes oli nagu oleksime kuhugi Tallinna äärelinna sattunud. Kus oli ilu? Kus oli romantika? Ainult mingid igavad majad või tööstushooned. Saabumise päeval suurt midagi ei avastanud, käisime poes, suundusime “hotelli”, sõime kõhud head-paremat täis ja jäime uut päeva ootama.\nTegelikult oli ilus ju küll. 😉\nHotell on jutumärkides seetõttu, et hotelli mõõtu see väga välja ei andnud. Otsisin Bookingust asukoha järgi, et oleks hea kiire rongile minna ja samas ka kesklinnale lähedal. Pildid olid ilusad, kirjeldus ka aga tegelikult… noh, tuba oligi ilus aga puudusid tüüpilised hotelli asjad. Või on meil lihtsalt vähe kogemusi ja tühja tuba ühe voodiga, ühiskasutatava vannitoaga saabki juba hotelliks pidada?\nLisaks kostusid seinad läbi: kõik mida teised toas rääkisid, vannitoas tegid või kui uksi avasid/sulgesid, kostus tuppa. Parim osa on aga see, et me ööbisime seal neli ööd ja selle aja jooksul ei tühjendanud keegi prügikasti, rääkimata voodilinade või käterättide vahetusest. Aga õnneks me käisime seal ainult magamas, seega polnud hullu! Lihtsalt kummaline, et selline koht end hotelliks nimetab.\nKui nüüd tagantjärgi mõelda, siis 190 eurot nelja öö eest peaaegu Verona kesklinnas maksta on ju päris soodne ja ilmselt see oma hinda väärt oli ka võrreldes teistega.\nKolmanda päeva kõnnitud kilometraaž: 18,34 km, 31 209 sammu.\nPoola… eeem… Verona ikka.\nNeljandal päeva alustasime lootusega, et Verona on ikka selline ilus koht nagu kõik räägivad. Suundusime linnapoole. Teele jäi suur kivisild, mis meenutas küll rohkem Poolat kui Itaaliat aga väga uhke oli küll. Sillal sai ronida nii ülemise ääre peale kui ka silla alla.\nLõpuks jõudsime vanalinna piirkonda ja tõesti tuli oma sõnu süüa – majad muutusid järjest ägedamateks ja vaatamisväärsuseid oli rohkem. Leidsime Disney poe, mis oli päris põnev ja pääääris kallis. Ühel platsil oli suur suveniiride turg, kus sai jällegi imestada, kui palju on turistid nõus pudi-padi eest maksma.\nTäiesti juhuslikult leidsime üles ka Romeo&Julia rõdu ja Julia kuju, mille juures seisis tohutu rahvamass. Kõik tahtsid Julia rinda näppida. No kui kõik tahavad, siis tahtsime meie ka ju ja sai see mailma kõige näpitum rind ka oma käega ära katsutud!\nMaailma näpituim rind – Juliet!\nVerona ise oli selline laugem ja kuna jalad polnud veel mäe otsa ronida saanud, võtsime suuna ühe kõrgema koha suunas, mille otsas tundus olevat midagi lossimüüri sarnast. Kujutasime juba ette, millised ilusad vaated sealt paistavad. Eelmistes kohtades see oli ju nii – mida kõrgemale ronid, seda ägedam!\nTegelikult läks aga üle mäe kaks paralleelset taevani ulatuvat müüri, mille vahelt viis siis teerada. Ei mingit vaadet! Keelatud! Seega Veronat mäe otsast väga ei näinudki. Samas sai keset linna justkui looduses matkatud.\nLost in Verona…\nÕhtul käisime veel ka Verona amfiteatris ringi. See on nagu Rooma Colosseum aga ilmselt tunduvalt väiksem. Parasjagu ehitati sinna kontsertilava, usun, et päris vinge võib olla seal kontserdil.\nNeljanda päeva kõnnitud kilometraaž: 16,01 km, 29 616 sammu.\nViiendal päeval suundusime Veneetsiasse aga sellest juba järgmisel korral.\nKuuendal päeval tahtsime minna Garda järve äärde. Seekord bussiga, kuna rongiga ei saanud päris sinna, kuhu oleksime tahtnud. Ootasime bussi… ei tulnud. Me polnud õnneks ainukesed, seega me ei saanud puusse panna graafiku vaatamisega. Mõtlesime, et ok, üks jäi vahele, teine ikka ju tuleb? Olime juba 1,5 tundi oodanud ja jõudsime järeldusele, et ei, täna me Gardasse ei saa.\nKahjuks olid bussipiletid ostetud aga kaua me ootame? Otsustasime, et põrgusse see ja läksime hoopis Verona kaubanduskeskusesse. Pühadepüss, kus seal oli rahvast. Esimesena juhtus ette Primarki pood ja sellest poest täiesti piisas, et šoppamisest kopp ette tuleks. Ma ei viitsinud isegi nimetatud poe teist korrust lõpuni läbi vaadata, sest õhupuudus ja rahvamass lihtsalt tappis. Õnneks toidupood oli hapnikurikkam aga nii suur, et toidu valimine võttis aega ÜKS tund. Vähemalt saime head toitu. 😀\nSillal sai ronida ka äärele.\nSee on vist ka koht, kus võiks ära mainida Itaalia koerakultuuri. Nii suured kui ka väikesed koerad käivad poodides, kohvikutes, jalutavad omaette tänavatel, teevad hädasid keset kõnni- või sõiduteed ja tänavad on kohati korralikud miiniväljad. Kedagi vist absoluutselt ei huvita see. Eestis on sellega ikka väga hästi. 😀\nJa kui sujuvalt teisele teemale minna, siis miks ei ole Itaalias üksikuid topsi-/koonusjäätiseid müügil? Turistina ma ju ei hakka ostma liitrist pakki või 20 jäätist korraga! Mh! Jälle asi, mis on Eestis hea.\nKuuenda päeva kõnnitud kilometraaž: 16,23 km, 27 104 sammu.\nMother of dragon(egg).\nViimane pilt sai tehtud viimasel Verona õhtul, kui vähemalt pool maailma ootas Troonide mängu esimest osa. Mu käes on tegelikult mango ja see mango oli nii kuratlikult hea, et mul tekkis küsimus – kas ma võin siia Itaaliasse päriseks jääda? Ja igapäev süüa apelsine ja mangosid ja maasikaid?\nMina olen Kristina ja mul on hea meel, et oled sattunud siia. Siin blogis kirjutan peamiselt jooksuteemadel aga ka kõigest muust, mis on parasjagu päevakajaline.\nKui Sul tekkis küsimusi, tahad jagada mõtteid või ideid, siis kirjuta mulle julgelt.\nKristina, Reisiblogi: Põhja-Itaalia, Ver…\nRegiina, Reisiblogi: Põhja-Itaalia, Ver…\n55. Suunto virtuaalj…, 2/12 poolmaratonist: 38. Suunt…\n55. Suunto virtuaalj…, SUUNTO Virtuaaljooks\nIvi, Aasta 2018 kokkuvõte sõnas ja…\nArhiiv Vali kuu juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 detsember 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015\nHarku järve jooks Harku rabajooks Helsingi maraton Joostes joonistades Kahe Silla Jooks Lattelecom Riga Marathon Luitejooks Maijooks MyFitness Viimsi jooks Narva Energiajooks Nike noortejooks orienteerumine Otepää-Tartu jooksumaraton Paide-Türi Rahvajooks Peetri jooks persoonilugu Pärnu Rannajooks Rapla jooks reisimine Rimi Juunijooks Saku sügisjooks Saue õhtujooks Suunto virtuaaljooks Tallinna maraton Tallinna sügisjooks Tallinn City Trail Tartu jooksumaraton Tartu maraton Tartu südalinna jooks TTÜ jooks Võidupüha maraton x aasta kokkuvõte x kuu kokkuvõte x nädala kokkuvõte Ööjooks Ülemiste järve jooks


Laevaliinid lähevad tihedamale kevadgraafikule - Saarte Hääl\nLaevaliinid lähevad tihedamale kevadgraafikule\n– 15/04/2015Rubriik: Maakond\nTänasest hakkab kolmel Väinamere laevaliinil kehtima tihedam kevadine sõidugraafik, mis toob täiendavaid reise ja väikesi muudatusi.\nKuivastu–Virtsu liinil kehtib suurema osa päevast 35-minutiline graafik. Kevadgraafikusse lisandub kokku 24 reisi nädalas, mis pikendab 35-minutilise sõiduplaani kehtivust päeva ulatuses. Tihedam graafik rakendub nüüd vahemikus kell 10.50 Kuivastust kuni kell 18.45 Virtsust, reedeti lõpeb 35-minutiline graafik kell 21.05 reisiga Virtsust. Muudel aegadel kehtib endiselt 1.10-graafik.\nTriigi–Sõru liinil on nüüd reisid iga päev. Tänavu jõuab igapäevane sõiduplaan kahe saare vahelisele liinile poolteist nädalat varem kui eelmisel kevadel. Võrreldes eelmise aastaga on kevadgraafiku väljumisaegades mõned muudatused. Seekord jäävad õhtused reisiajad endiselt Sõrult 17.30 ja Triigist kell 19 nii nagu talvel, ja reedeti on õhtused reisid jätkuvalt Sõrult 15.30 ja Triigist kell 17, mis on samuti erinev mullusest.\nTriigi–Sõru liini piletite etteostmise mahtudes toimus aastavahetusest samuti suurem ümberkorraldus. Laeva tekipinnast müüakse sõidukite e-piletitena nüüd välja vähemalt 90 liinimeetrit, üldjärjekorrale jääb alla 40 liinimeetri, mis on olenevalt e-piletiga sõidukite laiusest mitte enam kui 7–8 sõiduautot. Piletite eelmüügi suurem maht tagab kindlustunde reisile pääsemiseks suuremale hulgale sõidukiga reisijatele.\nRohuküla–Heltermaa liinil toimuvad põhigraafikus väljumised taas iga kolme tunni järel.


Viielised meed pääsukese tiibade all « Hiiu Leht\n12.jaanuar, 2018 Majandus / Persoon / Uudised\nAasta lõpus tuli uudis, et Kärdla mesiniku Indrek Kutseri toodang sai õiguse kanda prestiižset pääsukesemärki – kõik kolm hindamiseks esitatud meesorti said hindeks “viie”.\nKui Hiiu Lehes märkisime ära kaks FIE Indrek Kutseri toodetud meesorti “Hiiumaa kreemjas mesi” ja “Hiiumaa kanarbikumesi”, siis märkimata jäi kolmas, “Hiiumaa mesi”, mis ühtlasi oli žürii lemmik.\nKutser rääkis, et viis oma meed Eesti põllumajandus-kaubanduskoja pääsukesemärgi žüriile hindamiseks esmakordselt. Tooteid hinnatakse viie näitaja alusel ning kõik kolm meesorti said kõrgeima koondhinde ehk “viie”. Žürii lemmikuks osutus “Hiiumaa mesi”, mis sai kõigis viies kategoorias maksimumpunktid ning mille kohta oli hindamislehele lisaks märgitud “suurepärane!”.\nPääsukesemärk on põllumajandus-kaubanduskoja märgis, mis lisaks toote kõrgele kvaliteedile näitab ka seda, et toidutoote valmistamisel kasutatud põhitooraine on kasvanud Eestis.\nNii ka mee puhul – Indrek Kutseri umbes sajas tarus elavad mesilinnud korjavad saaki Pühalepa maadel.\nKutser ütleb, et mullune meeaasta oli heitlik – suvi alla keskmise, kuna oli vihmane ja külm, aga sügis natuke parem – mesilased said mett korjata rikkalikult õitsenud kanarbikust.\n“Minu mesilased korjavad mett loodustaimedelt, tehiskultuure, mis mett annavad, kasvatatakse Hiiumaal vähe,” selgitab Kutser. Rapsi on ta kasvamas näinud Hellamaal ja Tempa kandis, aga seal ta mürgitamist märganud pole. “Kui mürgitatakse, siis on põllud traktoritriibulised, aga neid ma ei näinud, ju siis mürki ei pandud,” oletab Kutser.\nSeetõttu on ka suhted põllumeestega normaalsed ja mesi puhas. Korra küll läks siiski hirmuks, kui kevadel oli suur mürgitamisskandaal ja mandri mesinikel suur hulk mesilasi suri. “Siis tuli küll korraks hirm peale, et panevad rapsi maha ja äkki tõmbavad mürgiga ka üle…,” meenutab Kutser.\nSuurde poodi ei jätku\nMett niipalju pole, et suurtele poekettidele jätkuks – kohalikud ja suvehiidlased ostavad kodust ära. Püsikliendid helistavad mandrilt, et kui tuled, siis too. Kutser kogub tellimused kokku ning kui läheb mandrile, paneb 40-50 kilo mett peale ja viib korraga kohale.\nTema toodetud mett müüakse ka Pitsu poes ja suviti Heltermaa käsitöömajas. Mett on müügile küsinud nii Selver kui tarbijate ühistu, aga\nKutser ütleb, et ei suuda tagada mee pidevat müügilolekut. “Mett ei ole nii palju, see saab lihtsalt otsa,” selgitab ta. “Kodus müües veab enam vähem hooaja lõpust järgmise alguseni välja, aga näiteks eelmisel hooajal sai enne otsa, kui uus peale tuli.”\nKutser on ka Hiiumaa mesinike seltsingu liige, aga ütleb, et tegelikult ta ei tea, milleks seltsingut vaja on. On ka üleeestiline Eesti mesinike liit, siis veel kutseliste mesinike ühing. “Igaüks ajab oma asja nagu erakonnad, et sa õnnelikuks saaksid, ka liikmemaks on päris korralik, aga vastu selle eest suurt midagi ei saa,” arutleb ta.\nKorraldatakse küll koolitusi, aga need tehakse nagunii eurorahadega ja on osalejaile tasuta, vabariiklikul õppepäeval võivad osaleda kõik ja toiduraha tuleb maksta nagunii.\n“Nõukogude ajal, kui oli talongiaeg, siis mesinikele anti suhkrutalonge, et saaks talvesuhkrut mesilastele osta, siis Eesti mesinike liidu liikmete arv tõusis kohe poole võrra, kui talongid ära kadusid, kadusid need liikmed jälle ära,” nendib Kutser.\nAmet isalt pojale\nIndrek Kutser võttis ameti üle isalt, Heino Kutserilt pärast seda, kui isa 1997. aastal suri. Isal oli parimatel aastatel 70 taru ja natuke peale, lõpus vähem ning ta pidas mesilasi terve elu. Praegu on Indrekul sadakond taru ja ta ise täiskohaga mesinik, kes elatab end ainult selle tööga.\n“Poeg Karmo saab varsti 18 ja suvel muud ei teegi, kogu aeg on abiks,” ütleb Indrek. Appi tuleb ka tütar Indra kui vaja.\nIndrek Kutser ütleb, et mesilaste käest saab nõelata harva, aga mett sööb väga palju. Ka lapsed söövad palju mett, pool kilo nädalas. “Õigesse perre sündisid, tavainimese sööks nad meega vaeseks,” naerab ta.\nSildid: Indrek Kutser, mesi


In Üheksakümnendate keskel eelmise sajandi Lääne tabas televisiooni buum - suur nõudlus kasutatud telesaate, kus tavalised kutid inimesed õppinud laulma ja võib koguda tuhandeid staadionid ja saali. Venemaa tootjad vaadates Lääne kolleegidega ei tulnud välja midagi paremat, kuidas kopeerida show sarnasel kujul. See on see, kuidas 2002. aastal ilmunud Channel projekti "Star Factory". Juba mitu kuud, poisid ja tüdrukud, mis on valitud Igor Matvienko tootmiskeskus, soovis saada liidriks ja saada tõeline superstaar. Keegi on välja keegi ei ole nii, lõpuks jõudis finaali, mitte kõik osalejad. Üks finalisti oli grupp "Factory", mis koosneb neljast tüdrukud: Sati Kazanovoy, Marii Alalykinoy, Irina Tonev ja Aleksandry Savelevoy. Kõige esimene laul äsja kvartett oli "About Love", mis kohe meeldima fännid "Star Factory" projekti ja lihtne kuulajatele.\nEsimene muutused koostises\nSelle tulemusena grupist "Factory" on võtnud teise koha "Star Factory", andes palm tema head sõbrad - poisilik kvartett "Roots". Vaatamata Teiseks bänd sai kiiresti populaarseks ja äratuntavaks, see kutsuti kontserte ja touring. Esimesed kuus kuud oli kõik korras, kuid siis Maria Alalykina otsustas bändist lahkuda, sest otsustas jätkata kõrgkoolis. Seni meeskonna fännid usuvad, et süüdistada jättes Masha oli vastuolus Sati Kazanovoy jaoks juhtpositsiooni rühma.\nAlalykina otsima asendamine ei rühm "Factory" on jätkuvalt täita ja salvestada laule koosseisus: Sati Casanova, Irina Toneva, Aleksandra Saveleva. Varsti publiku esitati laulu "Meri helistab", tüdrukud registreeritud mehe "American Idol-1" - räppar Jam. Kompositsioon levis kiiresti kogu riigis ja sai löögi 2003. aasta suve. "Factory" - rühm üsna ebatavaline, sest eelistab mitte publikut šokeerinud ja meelitada oma sihtrühma loovust, mida ma pean ütlema, on suurepärane. Igas koostis on kolm sõltumatut vokaalpartiide, mis on kootud kokku ja moodustavad harmoonilise heli. Kontsern jätkas suurendama oma suutlikkust, salvestada videoid, andes kontserte üle kogu riigi ja isegi peaosa TV muusikalid. Sellega paralleelselt meeskond õnnestus auhinna oma koosseisu. Niisiis, täna tüdrukud võitis neli "Golden Gramophone".\n"Factory": uue ajastu\n"Factory" - rühm, kelle koosseisu on muutunud kolm korda. Aastal 2010, laulja Sati Casanova meeskond otsustas alustada soolokarjääri. Selle asemel, tootja meeskond võttis Catherine Lee, endine laulja grupi «Hi-Fi». Uus trio jätkas tööd ja 2011. aastal osales show "Star Factory. Tagasi ", kus ta näitas oma parimad küljed. Aastal 2013, grupp "Factory" on välja teise tabamuse "ei sündinud Beautiful", mis on aktiivne pöörlemist Vene raadiojaamu. Vaatamata sellele, et meedia on pidevalt rääkinud kollektiivse lagunemine, tüdrukud lihtsalt naerma off vastuseks.\nJuuksekasvu seerum "Alerana": ülevaated, juhendamine, kompositsioon\nMatused: õigeusu traditsioone, kombeid\nM53 - lugu. Mitte suusarajad kaardil


Advokaat aitab tasuta aidsiohvri vanemaid - Äripäev\nAdvokaat aitab tasuta aidsiohvri vanemaid\n02. veebruar 2001, 08:07\nÜlo Toomsalu 02. veebruar 2001, 08:07\nNarva esimese aidsiohvri vanemad, kelle leivatööstus Alelis vahetult pärast 18-aastase tütre matuseid sundis töölt lahkuma, on leidnud enesele tasuta abistada lubanud advokaadi ja kavatsevad alustada kohtuprotsessi endise tööandja vastu, kirjutab Eesti Päevaleht.\n?Nende inimeste olukord on nii raske, et otsustasin neid aidata tasuta,? ütles advokaat Emma Kakosjan. Narvas tuntakse teda kui mitme meditsiinialase protsessi võitjat.\nPraegu tegeleb Kakosjan aidsiohvri haigust puudutava dokumentatsiooni väljanõudmisega tervishoiuasutustest. ?Eeldan, et protsess tuleb raske, sest surnud neiu vanemad kirjutasid avalduse omal soovil lahkumiseks,? ütles Kakosjan.\nNarkomaanide ja nende pereliikmete toetusrühma juhi Aleksander Laanemanni sõnul on Narvas avalik saladus, et 48aastase naise ja 47aastase mehe koondamise tegelikuks põhjuseks oli just aidsihaige tütre surm ja selle järel puhkenud paanika.\n?Tütre matuste järel kutsus tsehhiülem mu välja ja soovitas tungivalt kirjutada avaldus omal soovil lahkumiseks. Ta andis märku, et lahkuda tuleb meil niikuinii, aga ?omal soovil? on meile parem, sest jäävad ära mitmed ebameeldivused? rääkis aidsi surnud noore naise isa.


Minister, perearstid, kiirabi ja erakorralise meditsiini juhid arutasid võimalusi EMO-sse pöördumiste vähendamiseks | Sotsiaalministeerium\nAvaleht Uudised Minister, perearstid, kiirabi ja erakorralise medi...\nTervise- ja tööminister Riina Sikkut toonitas kohtumisel, et on meie ühine ülesanne tagada kõigile inimestele turvatunne, et vajadusel on abi tagatud. „Meil on töös mitmed lahendused, mis võiksid lähiaastatel EMO koormust leevendada – tugevdame perearstisüsteemi nii investeeringutega taristusse kui perearstide sisuliste pädevuste laiendamisega, mitme perearstiga tervisekeskustes on paindlikumad võimalused töö korraldamiseks, otsime ka koostöös võimalusi perearstide koormuse ühtlustamiseks. Muudatused ootavad ees perearsti nõuandetelefoni, kust alates 2019. aasta 1. juulist saab personaalsemat nõu ja tulevikus näiteks ka lühiajalist retseptipikendust juba väljakirjutatud ravimitele,“ ütles Sikkut lisades, et iga inimese heaolu ja tervis on oluline.\n„Tallinnas on olukord, kus paljudel inimestel on perearst kaugel ja ka lihtsama tervisehädaga abi saamiseks ongi EMO ainus võimalus. Seetõttu käidi kohtumisel uue lahendusena välja mõte luua sellisteks juhtudeks võimalus saada abi väljaspool EMO. Täpsemas teenuse sisus peame veel osapooltega koostöös kokku leppima,“ ütles minister Riina Sikkut.\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla erakorralise meditsiini keskuse juhataja dr Vassili Novaki sõnul on EMO praegu olukorras, kus püüdes anda patsiendile parimat, pole talle alternatiivi pakkuda – tuleb aidata kohapeal, aga selline olukord pikendab ooteaegu ja koormab üle erakorraliseks abiks mõeldud ravidiagnostilist ressurssi: valvearste, diagnostikaseadmeid ning kohti EMOs. „Riigikontrolli audit toob välja, et vältimatut abi vajavate patsientide osas praegu hästi ei tööta üldine tervishoiukorralduse kontseptsioon, et esmalt tuleb pöörduda perearsti juurde. Lahendusi on mitmeid,“ ütles dr Vassili Novak. „Üks võimalus vähemalt Tallinna piirkonnas oleks üldarstiabi pakkuvate valvekeskuste loomine. Teine võimalik suund on saatekirjade ja e-konsultatsiooni süsteemi parem rakendamine erakorraliste haigete puhul. Kolmas tee on omaosalustasu tõstmine põhjendamatute EMO visiitide korral. Ideid ja võimalusi on veel, mida hetkel intensiivselt arutatakse.“\nPerearst dr Karmen Jolleri sõnul algab praeguse olukorra lahendamine patsiendile kindlustunde loomisest, et terviseprobleemi puhul saab ta kiire professionaalse nõuande, kuhu pöörduda. „Meil on olemas hästi töötav perearsti nõuandetelefon, igal inimesel on oma perearstikeskuse kontakt ning erakorralise abi jaoks on avatud EMO. Meil on vaja kaasata patsient, et tekitada arusaam, millal ja kuhu pöörduda,” ütles dr Karmen Joller.\nJuhendmaterjal: Millal pöörduda perearsti poole, millal EMO-sse?


Teater jääb inimese hinge kinni | Teatritasku\nTeater jääb inimese hinge kinni\n15. jaanuar 2017 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nHakkasin seda küsimust Teatrikülgi tehes inimestelt küsima 2006. aastal. Eesti teater sai siis 100aastaseks. Hans H Luik vastas tookord muu hulgas: „Teater on lavalise kuju võtnud peenus. Peen värk on justnimelt lavaline psühholoogiline suhtlemine.”\nMõtte, mille panin pealkirjaks, ütles samale küsimusele vastates lavastaja Peeter Tammearu. Lavastaja Andres Noormets ütles, et „Kui teater saab numbriteks, on ta surnud.” Lavastaja Merle Karusoo rääkis, et teatrit defineeritakse kogu aeg ümber ja lisas: „…Ja mulle läheb korda see, et teater räägib asjust, mida ei tohi unustada, mille üle ikka ja jälle mõtisklema peaks.”.\nParafraseerides ajaloolasest filosoof Marek Tamme ütlust „teatrit on meil üha rohkem, ent selle mõtestamist aina vähem”, küsingi nüüd, 10 aastat hiljem uuesti, mis teater on ja miks.\nOtsin intellektuaalset läbiraputust\nSirbi peatoimetaja ja tetrikriitik Ott Karulin: „Suurtele küsimustele, nagu seegi, on kõige ausam vastata isiklikust ehk egoistlikustki vaatepunktist, sest püüe sõnastada objektiivset tõde on paratamatult hukule määratud. Pealegi, kui miski juba on ja on olnud aastatuhandeid, siis järelikult ta ka peab olema (asja olemasolu põhjendus tema olemasolu kaudu pole kõige parem argument, aga mõnikord võib ju ka ebatäiuslik olla).\nOtsin teatrist – nagu ka näituselt, kontserdilt, filmilt – intellektuaalset ja emotsionaalset läbiraputust. Panna end olukorda, kus sa oled sunnitud seisma silmitsi oma tõekspidamiste ja tunnetega (kultuuri võib ka läbimatult paksu klaasseina tagant tarbida, aga sellest me siin praegu ei kõnele), kahtlema iseendas, õppida tundma iseennast, on ühelt poolt ehk masohhistlikki tegevus, aga märksa enam luksus, sest paljud meist ikka argipäevas selliseid hetki endale võtavad.\nTõsi on seegi, et igalt järgmiselt läbiraputuselt ootan ma eripära – samade tingimuste koosmõju on, vähemalt mulle, igal järgneval kohtumisel väiksem –, mistõttu leian end (ka teatrikriitikuna) sagedamini vastamisi teostega, mille puhul võtab just vastamine küsimusele „mis see on?“ väga palju kui mitte enim energiat. Kui vastus esmakohtumisel leidmata jääb, on eriti mõnus.”\nTeater on abstraktne nagu laps\nNäitekirjanik ja lavastaja Urmas Lennuk: „Ega mingit mõistlikku põhjust polegi, miks ta on. Teater on selles mõttes sama abstraktne nagu laps. Tegelikult poleks meil teda üldse tarvis. Ta nõuab tähelepanu, sööb ära meie kommid ja vajab nõuannet just siis, kui me isegi eksinud oleme. Ratsionaalselt pole lapsel mitte mingit mõtet. Nagu teatrilgi. Nad mõlemad vajavad meie jäägitut tähelepanu ja tingimusteta armastust. Vajavad, et me käituks arukalt, oskaksime õigel hetkel olla ranged, naeratada, nalja teha, mängida, ja püüaksime alati mõista, miks neil mõnikord paha tuju on. Aga ometi armastame me neid mõlemat. Nii last kui ka teatrit.\nVõib olla sellepärast nad ongi nii möödapääsmatult vajalikud – et me õpiksime vihkama ja armastama. Õpiksime veel enne surma aru saama, et oleme inimesed, kõigi oma vigade ja voorustega. Ja – et me poleks siin kõledas maailmas nii paganama üksi.”\nIgaühel on teater oma nägu\nLavastaja ja näitleja Siim Maaten: „Üks mu sõber kirjutas mulle täna, et kultuuri ja teatrit on palju, aga selle mõtestamist tundub vähe olevat. Miks see nii võib olla? Mismoodi mina seda mõtestan, kui üleüldse? Kui me Kaisaga paar aastat tagasi hakkasime oma teatrit kokku panema, siis istusime oma ookeaniäärse onni verandal ja võtsime aega, et kirja panna, miks me peame teatrit tegema ja milline see olema peab. Oli maailmavaatelisi tähelepanekuid, vormilisi ja sisulisi ettepanekuid ning leppisime kokku, et teeme sellist teatrit, mis meile korda läheb. Seda, mis läheb vähem korda, ei ole vaja teha.\nSiin Tais, mäeorus asetseva linna hotellitoas meil neid tekste kaasas ei ole, kuid tegeleme teatriga, milles iseendis ja omavahel kokku leppisime. Ikka ja jälle küsime, et miks me seda endale teeme. Tihti koosnevad meie päevad ainult eesmärgistatud tegutsemisest ning aegajalt annab keha märku, et võib-olla teeme endale liiga, aga ikka oleme siin, tegutseme edasi ja ei oska vastata, miks. Vastus on vist palju ulatuslikum kui mina sõnadesse oskan panna. Kui oskaks sõnastada, siis paneksingi sõnu ritta, kuid arvatavasti ei saaks siis ka aru, miks.\nKui saaksin olla teatrit tegemata, siis ma kindlasti oleksingi teatrit tegemata. Kuid küsimusele „miks teater on”, oskan vastata vaid „ta on”.\nMis teater on? Kus teater on? Praegu ma usun, et teatrit ei ole seal, kus pole publikut. Teater tundub lõpliku vormi võtvat ruumis, mis jääb publiku ja loodud teose vahele. Siis minnakse laiali ning teater läheb igaühega kaasa ja igaühel on teater oma nägu, oma definitsiooniga. Need defineerimata definitsioonid jõuavad ükskord ringiga tagasi nende juurde, kes teatrit teevad, ja sünnib uus teater. Näpuga on teatrit võimatu katsuda ja sõnadesse võin proovida panna, aga homseks on tähendus juba muutunud. Teater on kunst, mida maailm pidevalt muudab ja mis muudab maailma.\nTeater on dialoog ja igal dialoogil on erinev mõtestus, aga kuidas mõtestada dialoogi ennast…”\nTeater on universaalne keel\nDramaturg ja lavastaja Ivar Põllu: „Teater on universaalne keel. Ürgteatril puudub selge algupära, puhtakujuline etenduskunst on teoreetiliselt mõistetav kõigile. Niinimetatud ürgteater viib meid tagasi muistse mesilastantsu ja rituaali juurde, nii nagu me seda ette kujutame.\nErisused algavad eri kultuurides. Erinevad kliimavöötmed, erinevad teatriskäimise kombed, erinevad tempod ja erinevad harjumused. Eriti keeruliseks läheb siis, kui mängu tuleb keel, kui kogu teatri mõtteks saab keeleline mõtteväljendus. See lööb teatrid eri kastidesse, eri mõisteruumidesse.\nTänapäeva maailmas, kus samaaegselt toimub müüride ehitamine ja kõike siluv ühtlustumine, toimuvad samasugused protsessid ka kunstis. Mida rohkem laene ja sarnasust, seda parem. Mida originaalsem ja võõrastele isegi naeruväärsem, seda parem. Kas peab valima leeri?\nKui peab, siis valiksin müüriehitamise, kui teisiti ei saa. Kogu eesti teatri areng on olnud meeletu jäljendamine ja õppimine, vahelduseks kulub ära, kui keegigi vahelgi teeks midagi, mis “õige” teatrikooli või teatrikaanoni jaoks tundub selgelt “vale” või isegi “küündimatu”. Asi on vaatepunktis. Kas küündimatu või ei tahagi küündida? Ehk tulebki otsida midagi muud? Kui juba nii pikalt on seda teed käidud, kas see tõestab, et tegemist on ainukese teega?\nParas annus kolkastumist ja isolatsiooni kulub kultuurile vahepeal ära, et meelde tuletada, kes ma olen ja miks ma seda üldse teen. Mitte jõuda kõike järgi teha, mitte ajada näpuga järge moepiiblis, kirjakohti ajakirjanduses. Olla rahulikult moest maas, minna vahelduseks mitte edasi, vaid tagasi, isegi kultuurist välja, ollagi ebakultuurne, haakumatu, raskestiloetav. Teha vanamoodsat teatrit, aga isegi mitte mõnusat psühholoogilist ega teoreetilis-folkloorset, vaid otsida teatrit kui impulssi oma hästi unustatud ühiskehandist, mitte teatriõpikutest või rahvaluulekataloogist. Algus on ju kaugemal, impulss tuleks üles leida ja see uuesti mõtestada, mitte tegelda omaaegsete tõlgenduste reprodutseerimisega.\nJa isegi kui selle tulemus on teatriüldsuse seisukohast kahtlane, on see teatud mõttes rohkem teater kui nii mõnigi õnnestunud reproduktsioon. Vähemalt nii tundub mulle isiklikult.”\nAjakirjandus kipub olema kaduv kunst nagu teater. Usun, et võimaluste tekkimisel tasub ka edaspidi sama küsimusega mõtestust ülal hoida.\nMaaleht 20017, jaanuar. Fotod: Margus Mikomägi, Vallo Kruuser, Raivo Tasso, Ago Tammik, Aldo Luud ja Viio Aitsam.\nEelmine postitusUus tõde ei saa Eestis olla valeJärgmine postitusTarah otsib oma ja meie pelgulinna ja pääsküla


368 - Pärnu-Lavassaare ring, Pärnu maakond\n368 - Pärnu-Lavassaare ring\nPärnu – Lennuvälja tee – Lemmetsa – Lavassaare – Audru – Valgeranna – Pärnu\nKäesolev matkamarsruut annab võimaluse Pärnu lähiümbruses matkata, külastada Lavassaare turbakaevandusalasid ja suuri tiike neil aladel, raudteemuuseumi ning nautida veemõnusid Valgerannas.\nAlusta oma retke Pärnu silla juurest. Linnast välja sõida mööda Uus-Sauga tänavat, kusjuures piirkonna arhitektuuri on huvitav jälgida. Lennuvälja naabruses on parajalt raputav betoonplaatidest tee (1,3 km), lennuvälja nurga juurest suundu metsa vahele kruusateele, ületa vana raudteesild ja liigu 0,8 km kuni Sauga teeni Nurmele viival asfaltteel.\nPärast Lemmetsa küla keera paremale Lavassaarde viivale teele. Kruusateelõik 6,7 km on kivine ja palju sõidurõõmu just ei paku. Lavassaares tee väike ring küla vahel, sealt avaneb võimalus sõita ka turbakaevanduste alasid vaatama.\nLavassaarest võta suund Audrule ning põika teel olles sisse Eesti Muuseumraudtee juurde Lavassaares, kus eksponeeritakse Baltikumi suurimat auruvedurite vagunite väljapanekut. Lavassaarest Audru ristini on 12 km, kust Audru keskuseni (3,5 km) liigud sa mööda vana maanteed, mis pakub väga häid vaateid jõekaldale, jõele ja väikemajadele, samuti Audru mõisakompleksile, millest on säilinud 14 ehitist.\nAudrust Pärnuni sõitu alusta mööda Valgeranda viivat teed. Näed oma teel seiklusparki, tee äärde jäävaid golfiväljasid ja kaunist Valgeranda. Muide, rannikul asuv ligi 2000 ha suurune Audru polder on rahvusvahelise tähtsusega linnuala.\nRing sobib ühepäevaseks matkaks või treeningsõiduks ja läbimiseks iga liiki rattaga.\nMarsruudi kogupikkus on 48 km (Valgeranna kaudu), sellest kruusateid 10 km ja betoonplaatidest teid 1,5 km.\nMatka võid alustada kas Pärnust, Valgerannast või Audrust. Kuigi marsruudi ääres asub muuseumraudtee, siis rongiga kaugemalt sellele matkarajale tulla siiski ei saa.


Tagantjärele reitingutarkus Euroopat kriisist ei päästa - Äripäev\nTagantjärele reitingutarkus Euroopat kriisist ei päästa\nÄripäeva meelest on konkurents reitinguagentuuride turul küll teretulnud, kuid probleemi olulisust ja tõsidust on selgelt üle hinnatud. Ükski reitinguagentuur ei ole põhjustanud ega suudagi põhjustada riikide probleeme: nendes on süüdi ja neid saavad lahendada vaid riikide juhid.\nEuroopa reitinguagentuuri loomise põhjendus on iseenesest üllas: anda avalikkusele läbipaistvalt objektiivseid hinnanguid. Kuid sõltumatu objektiivsuse taotluse otsa on varem komistanud nii paljud (reitingu)agentuurid, (statistika)ametid kui ka valitsusvälised organisatsioonid ja mittetulundusühingud. Euroopa plaani usaldusväärsust õõnestab tema enda ametite tegevus. Kuidas saab tõsiselt võtta juba olemasolevat Euroopa pangandusjärelevalveametit, mille väidetavalt range ja usaldusväärne stressitest mõõtis Euroopa pankade kriisivalmidust, arvestamata võimalikku võlakriisis riikide pankrotti?\nPada sõimab katelt? Kriitikute väitel on USA reitinguagentuurid Moody's ning Standard & Poor's ja sama taustaga, kuid Euroopas resideeruv Fitch börside praeguse tormilisuse peasüüdlased. Väidetavalt on agentuurid Kreeka, Portugali ja Itaalia tasemete järjestikuse alandamisega teravdanud eurokriisi. Lisaks on nende tööviisid väidetavalt läbipaistmatud ja antavad hinded raskesti hoomatavad.\nKuid nendes väidetes on vähemalt kolm vasturääkivust. Esiteks - ei ole põhjendatud, kuidas ja miks on teist või isegi kolmandat sajandit tegutsevad agentuurid kaotanud järsku oma reitinguvõime ja miks uus agentuur saavutab kohe läbipaistva objektiivsuse. Teiseks ei kannata kriitikat reitinguagentuuride süüdistamine võlakriisis riikide hädades, sest kas näiteks Kreeka statistikaga vassimist ja üle jõu elamist põhjustasid reitinguagentuurid? Või tulemusteta raha pumpamist võlakriisi kustutamiseks? Ei, need olid ikkagi riikide eneste ja Euroopa liidrite otsused.\nKolmandaks - kui uue Euroopa agentuuri ainus eesmärk on tasakaalustada teiste agentuuride hinnanguid, on erapoolikus ja kallutatus juba sisse programmeeritud.\nReitinguagentuur Euroopat ei päästa. Kriisi lahendamisel ei ole küsimus reitingus ega agentuuris, vaid probleemsetes riikides endis. Kujutage ette olukorda, kus Euroopa loodav reitinguagentuur annaks võlakoormuse agoonias ja laenunäljas riigile USA agentuuridest risti vastupidise hinnangu - kas see oleks usaldusväärne või objektiivne? Ja milliseid probleeme see aitaks lahendada?\nReitinguagentuuridesse ongi sisse programmeeritud viga ning nende mõju on üle hinnatud. Jah, nad annavad indikatsiooni riigist toimuvast ja lisavad poliitikutest erineva vaatenurga, kuid reitinguagentuuride põhipuudus seisneb selles, et nad on targad tagantjärele. Täpselt nagu majandusteaduski, mis püüab minevikku analüüsides ennustada tulevikku, kuid ebaõnnestub selles üha uuesti. Või statistika, mis kirjeldab juba toimunut: olgu see hinnatõus, majanduskasv või -langus. Meenutagem, et alles hiljuti süüdistati neid agentuure liigses leebuses ja kriisi tagajärgede alahindamises, nüüd aga juba vastupidi - liigses ranguses.\nEi stressitest ega agentuuri reiting vii Euroopat kriisist välja, vaid ikka ainult arukad lahendused. Parafraseerides Eesti äriklassikat: oleks Euroopa kogu aeg nii tark nagu reitinguagentuurid tagantjärele, poleks võlakriisi ollagi.


MMA Raju 4 (13.veebruar 2010, Tallinnas) - FightClub - Fitness.ee foorum\nEdited December 15, 2009 by sweals\nMingi klubi liikmena, või lihtsalt kindad kätte ja puuri ?\nSiiamaani pole klubilist piirangut olnud, osavõtjate seas on olnud ka neid kes vähemal või rohkemal määral ainult omal käel treeninud.\nKalmus võiks minna ja kellegi läbi kolkida.\nhmm , huvitav...\nVäga edukad pole nad muidugi olnud.\nmiks ta sellega hakkama peaks saama?\nsry, kui loll küsimus, ei tea lihtsalt\nTahad Kalmusega matši teha?\nNo tegelikult oleneb enamus asju summa suurusest.\nAga ma mõtlesin et äkki mõni poksija nagu Putzi Maariusega.\nMa arvan, et siin tulebki vahe sisse üritustel, mida korraldavad inimesed, kes on taustalt sportlased ja inimesed, kes on taustalt teleinimesed.\n"Mõni poksija vs. Marek Kalmus" ei saa väga tõenäoliselt MMA Raju main-eventiks enne kui mõlemad mehed paar amatöörmatši pole ära teinud:)\nKui tahe oleks olemas, siis päevase ürituse naelaks parimal juhul\nJep, summat saab küsida siis kui selle summa eest ka midagi pakkuda on...\nsuurim t2nu yrituse toomise eest tallinna...saan ka vaatama tulla yritust kus ei pea ootama millal mma hakkab\nMMA Raju 4 toimuva hakkavast annavad väikese eelvaate MMA Raju 3 videod (vahega, et ringi hakkab asendama puur ning üritusel on ka semi-pro matše), mis on lõpuks ka veebis üleval - 15 matši videod leiate SIIT (http://mma.ee/2009/12/raju-3-matsivideod/) (jäävad veebi kuni 13. veebruar 2010).\nEdited December 22, 2009 by sweals\nKutse: Raju 4\nPS: Palun pöörke tähelepanu muutustele kaalusüsteemis.\nEdited January 3, 2010 by sweals\nEdit: video http://www.reporter.ee/2010/01/09/eestimaa...oistlusala-mma/ ja pildid puurist http://www.facebook.com/album.php?aid=1467...id=133334716159.\nEdited January 9, 2010 by Mattias123\nEdited January 12, 2010 by Mattias123\nJorx võiks asja kinni panna Hoian pöialt\nSee pole turniir. Seega ma loodan, et ma oma ühe matši mõne soome poisi vastu, kes mul vastaseks tuleb, vast panen kinni. Aga kõike võib võitluses juhtuda:)\nTeine asi, mis ma kinni panen on ilmselt ennast. Afterpartyl. See on juba kindlam.\nTänud toetuse eest:)\nEdited January 19, 2010 by jrx\nEelvaadet Raju 4 raames toimuma hakkavast saab vaadata\n. Raju 4 toimub juba vähem kui kolme nädala pärast!\nMMA.ee käis tänaval uurimas kui palju teavad Eesti inimesed sportlikust vabavõitlusest ja kohalikust võistlusliigast MMA Raju. Vaata videot\nRaju 4 õhtuse põhiürituse võistluspaarid! Paljud on kindlasti juba kuulnud siit-sealt jutte osalejate kohta. Tegemist kõige tugevama ja põnevama MMA võistluskaardiga Eesti ajaloos, kus kohal pea kõik Eesti MMA esivõitlejad.\nVõistlejate tutvustused paneme välja hiljemalt käesoleva nädala lõpuks (31.jaanuar).\nHoian pöialt kõigile Eesti poistele ning tulen raudselt ka kohapeale kaasa elama


Vaiko Eplik: Eesti Autorite Ühing Google'iga vaielda ei suuda - Kroonika\nVaiko EplikFoto: Christo Neemre\nEesti Autorite Ühingu ehk EAÜ uus juht Vaiko Eplik sõnas, et ühingu keskne tööülesanne on autoritasude korjamine oma liikmetele.\n"Eesti Autorite Ühingu roll on oluline – mingis mõttes oleme muusikatööstuse keskne organisatsioon. Sellest tingituna sõltuvad mitmed teised organisatsioonid oma töös ühel või teisel viisil EAÜ-st. Ühing liidab erinevaid Eesti autoreid, keda on praegu üle 5000," rääkis Eplik.\nJuhi sõnul on kõige raskem tänapäeval raha kätte saada voogedastusplatvormidelt. "Ei ole saladus, et CD-mängijaid enamikest kodudest ja autodest enam ei leia. Selle asemel kasutatakse muusika kuulamiseks neid väikeseid seadmeid, mis meil kõigil olemas on. EAÜ kõige suurem väljakutse ongi see, kuidas nendest väikestes seadmetes olevatest suurtest platvormidest väärilised tasud kätte saada," sõnas Eplik.\nEAÜ juht teab rääkida, et muusikud kurdavad kõige enam selle üle, et Spotify maksab loo autorile 0,004 dollari senti ühe mängimise pealt. Ja Google'iga, kelle alla kuulub YouTube, pole mõtet vaidlema minna.\nEesti Autorite Ühingu uueks juhiks valiti Vaiko Eplik: meie eesmärk ei ole olla ühingu juhatuses oma elu lõpuni 07.07.2020\nEesti Autorite Ühing valis uue juhatuse: Mikk Targo juhina ei jätka 02.07.2020\n"Google'iga vaidlema minna ei saa, sest nemad kehtestavad ise oma mängureeglid. Näiteks lõppes Google'il leping Taani riigiga ning uue lepingu tegemisel tahtsid nad hakata maksma autoritele 70% väiksemaid tasusid. Sellega Taani autorid nõus ei olnud ning Youtube kustutas oma keskkonnast kogu Taani muusika," rääkis Vaiko Eplik.


Tähtede lava 2019: 1 | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Muusika → Tähtede lava 2019 → Tähtede lava 2019: 1\nTähtede lava 2019: 1\nUue lauluvõistluse esimene saade toob telemajja kokku andekad laululapsed üle kogu Eesti. Sõel on tihe ja žürii töö pingeline, sest järgmisesse vooru pääsevad neist ainult viisteist parimat. Põneva võistluse tulemusel selgub 2019. a maikuus Eesti parim noor laulja. Saatejuhid Kristel Aaslaid, Tuuli Rand ja Karl Robert Saaremäe.\n00:00:00 Saatejuht Kristel Aaslaid (subt :00:03) juhatab sisse uue saatesarja "Tähtede lava". Intervjuud “Laulukarussellist” sirgunud staaridega, kes räägivad seal oma esimesest esinemisest – Hanna-Liina Võsa (subt :01:02); Ott Lepland (subt :01:18); Grete Paia (subt :02:03); Sissi Nylia Benita (subt :03:18).\n00:04:52 Saatejuhtide ja -ansambli tutvustus. Tuuli Rand (subt :04:52); Karl Robert Saaremäe (subt :04:52); Kristel Aaslaid (subt :04:52); Paul Daniel (subt :04:52) ja Margus Kappel (subt :04:52).\n00:05:32 Stj-de ja laululaste lühikesed küsimused-vastused.\n00:06:33 Stj Karl Robert Saaremäe (subt :06:35) selgitab võistluse formaati – 100 lapse hulgast pääseb põhivõistlusele vaid 30 laululast – ning tutvustab žüriid. Žürii esimees Hirvo Surva, dirigent ja koorijuht (subt :06:59); Valter Soosalu, dirigent ja muusik (subt :07:23); Jennifer Cohen, “Laulukaruselli” osaleja ja laulja (subt :07:48). Katkend Jenniferi 2008. aasta esinemisest “Laulukarussellil” (subt :08:06).\n00:08:16 Stj Karl Robert Saaremäe teadustab, et alustatakse laulmisega. Räägib, et alustavad kõige nooremad laululapsed (3–7-aastased). Žürii valib välja neist 10 edasipääsejat.\n00:08:40 INT Uku Erik Nikitin ja stj Kristel Aaslaid. Uku tahab suurena leiutada sellised kingad, mis kasvavad koos kandjaga, et ei peaks raha kulutama.. nendele, kes on vaesed.\n00:09:28 Uku Erik Nikitin, “Kiusupunn”/ Kersti Kuusk (subt :09:30), laulukatkendi lõpp :10:13:, laulu kestus 45 sek.. Laulu esitamise ajal räägib žürii esimees Hirvo Surva (subt :10:14) kõige noorema vanuserühma laululaste hindamisest, sest vanusegrupp on lai ja vanusevahe suur, aga kõigil on võrdne võimalus oma oskustega edasi pääseda. Tähtis on lapse suhe muusikasse.\n00:11:05 INT Irene Reinman (subt :11:08) ja stj Kristel Aaslaid. Teemaks on, kuidas kasvatada endale pikki juukseid.\n00:11:36 Irene Reinman, “Rapuntsli laul”, Kaari Sillamaa / Kaari Sillamaa (subt :11:40).\n00:12:17 Laura Heldja, “Oi heldeke”/ Raivo Kõrgemägi (subt :12:29). INT Lura Heldja ja STJ Tuuli Rand. Teemaks koristamine.\n00:12:55 Minna Mikson, “Timoteos”/ Novella Hanson / Kersti Merilaas (subt :12:55). INT Minna Mikson ja stj Tuuli Rand. Teemaks laisk kass.\n00:13:26 Robi Pokk, “Väärikas härrasmees”/ Sirje Toompere (subt :13:27). INT Robi Pokk ja stj Tuuli Rand. Laulukatkendi lõpp :13:58.\n00:14:07 Suured staarid räägivad, mida laulmine kui amet neile võimaldanud on. Hanna-Liina Võsa (subt :14:10); Ott Lepland (subt :14:29)\n00:15:16 INT Tristan Thor Lumi ja stj Kristel Aaslaid. Võistleja Soomest. Mina olen voittaja!\n00:16:10 Tristan Thor Lumi, “Tahan, ei taha”/ Airi Liiva (subt :16:10). Laulukatkendi lõpp :16:47\n00:16:47 Arhanna Sandra Arbma, “Skandaal seinakapis”/ Riine Pajusaar (subt :16:51). INT Arhanna Sandra Arbama ja stj Karl Robert Saaremäe. Laulukatkendi lõpp :17:21\n00:17:21 INT Johannes Karro ja STJ Kristel Aaslaid. Teemaks Johannese viiuliõpingud, millega on tegelenud juba lausa 2 aastat.\n00:17:56 Johannes Karro, “Mina ei tea”/ Airi Liiva (subt :17:56). Laulukatkendi lõpp :18:11\n00:18:15 Humoorikas vaheklipp esinejatele aktiivselt kaasa elavatest vanematest ja õpetajatest. Stj Tuuli Rand saab vastused, kellele miimikaga kaasaelamine tähtsam on, kas lastele või õpetajale endale, lauluõpetajatelt Annika Lumi (subt :19:11), Urve Ilsen (subt :19:16), Airi Liiva (subt :19:16).\n00:20:28 Hendrik Konsa, “Inventuur”/ Tiina Kivimäe (subt :20:28). Laulukatkendi lõpp :20:34\n00:20:34 Simona Lauri, “Eesti laps” / Airi Liiva (subt :20:35). Laulukatkendi lõpp :20:44\n00:20:44 Hariette-Liis Kuus, “Kevade saladus”/ Erle Mägi (subt :20:44). Laulukatkendi lõpp :20:52\n00:20:52 Kärolin Puolokainen, “Koera elu” / Kersti Kuusk (subt :20:56). Laulukatkendi lõpp :21:05\n00:21:05 Rosanna Säälik, “Minul on hääl” / Külliki Levin (subt :21:05). Laulukatkendi lõpp :21:19\n00:21:26 Stj Karl Robert Saaremäe küsib žüriiliikmete hinnanguid. Vastab Hirvo Surva, dirigent ja koorijuht (subt :21:33); Valter Soosalu, dirigent ja muusik (subt :21:39) ning Jennifer Cohen, “Laulukarussellil” osaleja ja laulja (subt :21:59).\n00:22:10 INT Katriin Uibopuu ja stj Tuuli Rand. Kõlab tüüpiline küsimus “Kelleks sa saada tahad?”\n00:22:34 Katriin Uibopuu, “Miks?” / Villu Valdmaa / Kalle Muuli (subt :22:36). Laulukatkendi lõpp :22:50\n00:22:50 Mia Tammeleht, “Pilvepildid” / Külli Murand / Regina Rebane (subt :22:50). INT Stj Tuuli Rand ja Mia Tammeleht. Mia tahab suurena saada loomaarstiks. Laulukatkendi lõpp :23:09\n00:23:14 Eliise Mengel, “Tantsukingad” / Airi Liiva (subt :23:14). INT StjJ Tuuli Rand ja Eliise Mengel. Laulukatkendi lõpp :23:37\n00:23:37 INT Lisette Mägi ja stj Tuuli Rand. Lisette tegeleb joogaga.\n00:23:42 Lisette Mägi, “Siili laul” / Ilmar Rõõmus / Helvi Jürisson (subt :23:42). Laulukatkendi lõpp :24:01\n00:24:04 Stj Kristel Aaslaid (subt :24:05) esitab meie staaridele küsimuse, et mida teha, kui lavanärv sisse tuleb. Vastavad Ott Lepland (subt :24:12); Hanna-Liina Võsa (subt :24:32)\n00:24:50 Karl Johannes Kikas, “Väikese pausi laul” / Anu Röömel (subt :24:55). Laulukatkendi lõpp :25:02\n00:25:02 Alondra Leelo Sandermat, “Eesti naljalaul” / Kersti Kuusk (subt :25:02). Laulukatkendi lõpp :25:16\n00:25:16 Marat Abdussaljamov, “Kaks kalameest” / Astrid Lõbin / A. Saare (subt :25:17). Laulukatkendi lõpp :25:35\n00:25:35 Allar Arula, “Porilombimees” / E. Sepp (subt :25:35). Laulukatkendi lõpp :25:49\n00:25:49 Tristan Erik Teniste, “Vaba päev” / Airi Liiva (subt :25:51). Laulukatkendi lõpp :26:03\n00:26:03 Meriliis Hirs, “Lapsel on vaja kodu” / Sirje Kaasik (subt :26:04). Laulukatkendi lõpp :26:22\n00:26:24 Vaheklipp osavõtjatega ringmängus ning Hanna-Liisa Võsa (subt :26:44) ütleb, et lauluvõistlus võiks olla pigem kogemus kui võistlus.\n00:26:59 INT Kaur Ivanov ja stj Kristel Aaslaid. Kaur tahab saada korvpallur-muusikuks nagu Rauno Pehka.\n00:27:31 Kaur Ivanov, “Poiss pudelisse” / Helve Mikussaar (subt :27:32). Laulukatkendi lõpp :27:54\n00:27:54 Rael Laikre, “Üks laul” / Piret Laikre / Kairi Kroon (subt :27:55). INT Stj Kristel Aaslaid ja Rael Laikre. Tuleb välja, et ta pole peres ainukene laulja – neil on lausa Laikrete perebänd. Laulukatkendi lõpp :29:00\n00:29:00 INT Stj Kristel Aaslaid ja Aurora Elise Varema. Proovib koos saatejuhiga laulda oma lemmiklaulja Elina Netšajeva eurolaulu La forza.\n00:30:05 Aurora Elise Varema, “Pesapuu” / Külli Murand / Külli Murand (subt :30:17). Laulukatkendi lõpp :30:23\n00:30:23 Jan Kõusaar, “Vana aja laul” / Anu Röömel (subt :30:28). Laulukatkendi lõpp :30:34\n00:30:34 Brita Einberg, “Kui tuju on mõnus” / Raivo Kõrgemägi / I. Polar, tõlk. Leelo Tungal (subt :30:35). Laulukatkendi lõpp :30:53\n00:30:53 Elisa Kuutok, “Lõbus jänkulaps” / Astrid Lõbin / E. Salm (subt :30:53). Laulukatkendi lõpp :31:08\n00:31:08 Dalia Kessler, “Laulaks veel ja veel” / I. Kessler (subt :31:09). Laulukatkendi lõpp :31:22\n00:31:26 Stj Kristel Aaslaid teatab, et kõik laulud said kuulatud ja edasi pääsejad otsustab žürii. Kuidas aga olla, kui laps edasi ei pääse, räägivad Julia Reinman (subt :31:40) ja Rene Mengel (subt :32: 16).\n00:32:32 Stj Kristel Aaslaid on koos väiksema vanuserühma võistlejatega laval valmis žürii otsust kuulama. Hirvo Surva, dirigent ja koorijuht (subt :32:53) ütleb, et laval olid mõned silmapaarid, kes võiksid ka 15 aasta pärast laval särada..\n00:35:42 3 - 7 a lastest pääsesid edasi: Robi Pokk, 6-aastane, Saaremaalt (subt :35:42); Arhanna Sandra Arbma, 6-aastane, Põlvamaalt (subt :35:48); Rosanna Säälik, 6-aastane, Tartumaalt (subt :35:56); Tristan Erik Teniste, 7-aastane, Tartust (subt :36:05); Henrik Konsa, 7-aastane, Ida-Virumaalt (subt :36:18); Mia Tammeleht, 5-aastane, Pärnumaalt (subt :36:30); Johannes Karro, 6-aastane, Jõgevamaalt (subt :36:39); Marat Abdussaljamov, 5-aastane, Lääne-Virumaalt (subt :36:47); Minna Mikson, 7-aastane, Raplamaalt (subt :37:00); Aurora Elise Varema, 5-aastane, Tallinnast (subt :37:14)\n00:37:33 Räägib Hirvo Surva, dirigent ja koorijuht (subt :37:35) räägib, et eestlasi on nii vähe, et igaüks, kes viisi peab, on arvel juba väikesest peale. See on vajalik selleks, et meie laulupeotraditsioon jätkuks.\n00:39:08 Vahekõll. Tiitrid: Keskmine vanuserühm alustab\n00:39:12 Stj-d Kristel Aaslaid (subt :39:16), Karl Robert Saaremäe (subt :39:25) ja Tuuli Rand (subt :39:53) tutvustavad žüriid, kuhu kuuluvad Sissi Nylia Benita, laulja (subt :39:58); Lauri Pihlap, muusik (subt :40:23) ning žürii esimees Hirvo Surva, dirigent ja koorijuht (subt :41:05).\n00:41:24 Kohtuniik Sissi Nylia Benita, laulja (subt :41:25) ütleb, et tema hindamiskriteeriumiks on puhas laul ja lavaline karisma.\n00:41:36 INT Stj Karl Robert Saaremäe ja laululaps Marta Kaldam. Vestlevad päikesekillust, mis käib mööda nägusid ja muudab need rõõmsaks.\n00:42:00 Marta Kaldam, “Päikesekild” / Arne Oit / Heldur Karmo (subt :42:02). Laulukatkendi lõpp :42:39\n00:42:39 Robin Kluge, “Külmapoiste laul” / Märt Hunt / Märt Hunt (subt :42:39). INT Stj Karl Robert Saaremäe ja Robin Kluge. Laulukatkendi lõpp :43:23\n00:43:25 INT Stj Karl Robert Saaremäe ja Johanna Rajapuu. Laulvaks eeskujuks on duo Öed.\n00:44:29 Johanna Rajapuu, “Kodus” / Riine Pajusaar (subt :44:32). Laulukatkendi lõpp :44:39\n00:44:39 Kaspar Tolli, “Väike ööbik” / Riine Pajusaar (subt :44:39). Laulukatkendi lõpp :44:54\n00:44:54 Marlen Meumers, “Väike laul sõbrale” / J. Trump / Leelo Tungal (subt :44:55). Laulukatkendi lõpp :45:06\n00:45:06 Gloria Raudjärv, “Suve talveuni” / Igor Korneljuk / Priit Aimla. Laulukatkendi lõpp :45:20\n00:45:20 Meribel Sepp, “Nalja nabani” / Riine Pajusaar / Riine Pajusaar (subt :45:20). Laulukatkendi lõpp :45:31\n00:45:35 Žürii esimehe Hirvo Surva, dirigent ja koorijuht (subt :45:36) soovitus õpetajatele – kui valida laul, siis selline, millest laps aru saab.\n00:46:05 INT Stj Karl Robert Saaremäe ja Oliver Keel.\n00:46:24 Oliver Keel, “Minu maa” / Anne Ermast (subt :46:24). Laulukatkendi lõpp :46:42\n00:46:42 Katri Kade, “2+2 on 2” / Ivi Rausi (subt :46:48). Laulukatkendi lõpp :47:22\n00:47:22 INT Stj Tuuli Rand ja Sandra Üürike. Saatejuhile meeldib Sandra kostüüm.\n00:47:48 Sandra Üürike, “Põgenen muinasjuttu” / Sirje Toompere (subt :47:49). Laulukatkendi lõpp :48:20\n00:48:21 Stj Karl Robert Saaremäe püüab kolme poisiga heliredelit lauldes hääleulatust testida.\n00:49:57 Gertel Raudsepp, “Lobamokk” / Kersti Kuusk (subt :50:00). Laulukatkendi lõpp :50:48\n00:51:06 INT Stj Tuuli Rand ja Jete-Pauline Ollep. Võistleja räägib saatejuhile oma nimesaamisloo.\n00:51:18 Jete-Pauline Ollep, “Kõnnime seda teed” / Tarvo Valm / Aapo Ilves (subt :51:19). Laulukatkendi lõpp :52:04\n00:52:04 INT Stj Tuuli Rand ja Kata Karlis, kes tahab suurena saada ämmaemandaks.\n00:52:30 Kata Karlis, “Montparnasse’i lapsed” / Christian Bruhn / Georg Buschor, tõlk. Heldur Karmo (subt :52:30). Laulukatkendi lõpp :53:00\n00:53:00 INT Stj Karl Robert Saaremäe ja Minna Emilia Vürst. Tal on kodus neli venda ja oskab karated.\n00:53:24 Laulab Minna Emilia Vürst, “Imelaps”. Laulukatkendi lõpp :54:10\n00:54:10 Stj Karl Robert Saaremäe ütleb, et nüüd tehakse teatavaks esimesed viis laululast, kes 8 -10 a vanusegrupist põhivõistlusele pääsevad\n00:54:14 Saatejuhid ja kõik esinejad ootavad koos žürii otsust. Küsimustele vastavad Hirvo Surva, dirigent ja koorijuht (subt :54:33); Sissi Nylia Benita, laulja (subt :54:55) ning Lauri Pihlap, muusik (subt :55:11).\n00:55:38 Keskmise, e 8 - 10 a, vanusegrupi viis edasipääsejat: Robin Kluge, Gertel Raudsepp, Gloria Raudjärv, Jete - Pauliine Ollep, Katri Kade.\n00:56:46 Stj Kristel aaslaid ütleb, et järgmisel saates saame näha teist poolt keskmisest, e 8 - 10 a, vanuserühmast ja kuulatakse ära terve vanema vanuserühma. Stj-d Karl Robert Saaremäe ja Tuuli Rand ütlevad, et toimub ka veebihääletus ja kõige rohkem vaatamisi saanud laulja pääseb otse edasi poolfinaali.\n00:57:31 Lõputiitrid.. koos võitjate ja saatejuht Kristjan Robert Saaremäega. ETV ident


Keit Pentus: selle parlamendi töö ei ole veel tehtud | Reformierakond\nKeit Pentus: selle parlamendi töö ei ole veel tehtud\n10. Jaanuar 2011 09:26\n"Nii näiteks on pooleli ettevõtjate jaoks bürokraatiat vähendav ja majandustegevuse reegleid lihtsustava seaduse arutamine," selgitas Keit Pentus. "Parlament peab jõudma Majandusseadustiku üldosa seaduse vastu võtta, et koondada praegu rohkem kui sajas seaduses laiali olevad majandustegevuse reeglid, lihtsustada tegevuslubade andmist ja võimaldada edaspidi ettevõtjal kõiki riigile esitatavaid teateid ja taotlusi esitada www.eesti.ee kaudu."\nSama tähtis on Riigikogu aseesimehe Keit Pentuse sõnul kogumispensionisüsteemi kindlustava eelnõu vastu võtmine.\n"Uue seaduse eesmärk on praegustele tööinimestele tulevikus korraliku pensioni tagamine. Nii tekib tööandjal võimalus iga töötaja kohta teha tulumaksuvabalt kuni 6000€ ulatuses sissemaks töötaja pensionifondi," selgitas Keit Pentus. "Seadusega seatakse ka rangemad piirangud pensionifondide investeeringutele ja võimaldatakse oma tulevasse pensionisse investeerivatel inimestel lihtsamini suunata sissemakseid ringi ja vahetada fonde."\n"Loodan, et komisjonide esimehed suudavad lõpphääletuseni viia ka Korrakaitse seaduse, uue Avaliku teenistuse seaduse ja nn valimisreformi seaduse. Tõsise tahtmise korral on see kõik võimalik," lisas Pentus.\nRiigikogu aseesimehe sõnul seisab parlamendis viimaste töökuude jooksul ees veel ka mitme riiklikult tähtsa küsimuse arutelu. "Tähtis on, et need kujuneksid töisteks ja sisulisteks, mitte valimiste eelseks loosungite hüüdmiseks," sõnas Keit Pentus.


Kuningakepiõli 1000 mg kapslid - Lamberts Eesti\nKuningakepiõli 1000 mg kapslid kogus\nAnnustamine: 1-3 kapslit päevas koos toiduga või vastavalt arsti või apteekri soovitustele. Mitte ületada päevaseks tarbimiseks soovitatavat kogust.\nPäevane annus 1-3 kapslit sisaldab %NRV*\nVitamiin E 10-30 mg 83-249\nKuningakepiõli (Primula vulgaris) 1000-3000 mg\nsisaldab gamma-linoleenhapet (GLA) 90-270 mg\nKoostisosad: kuningakepiõli (Primula vulgaris), glaseeraine želatiin, niiskusesäilitaja glütserool, vitamiin E (dl-alfa-tokoferoolatsetaat).\nHoiatused: Epilepsia korral konsulteerige enne toote tarvitamist arstiga. Hoida lastele kättesaamatus kohas!\n30.67 € Lisan korvi\n37.57 € Lisan korvi


Infokleebis aitab ennetada alkoholi müüki alaealistele - Kaubandus\nInfokleebis aitab ennetada alkoholi müüki alaealistele\nVõrumaal väljatöötatud kleebis\nAutor: Politsei ja piirivalveamet\nVõrumaal töötati välja infokleebised, mis aitavad kauplustes ennetada olukordi, kus noorte vanust rehkendades keegi eksikombel alaealisele alkoholi müüb, kirjutab Valgamaalane.\nTänavused kontrollkäigud Võru kauplustesse ja tanklatesse tõid kaasa mitmete rikkumiste avastamise, kus alaealistele alkoholi müüdi. Muu hulgas märgati osade müüjate pingutust ning tekkinud vigu, kui dokumendi kontrollimisel tuli arvutada inimese vanust.\n"Kaalusime koostööpartneritega erinevaid võimalusi alaealistele alkoholimüügi tõkestamise tõhustamiseks ning töötasime välja kleebised. See on abimaterjal müüjatele, et neil oleks kiire ülevaade, kes on täisealine ja kes mitte," selgitas Võru politseijaoskonna politseimajor Anti Paabu.\nKleebised töötati välja Võru politseijaoskonna, Võru linnavalitsuse ja Võru maavalitsuse koostöös.\nLoe pikemalt Valgamaalasest.


Studio Interviews: Dr. Philgood - kes teeb, see jõuab!\nWritten by Ermo on Jun 17, 2018\n1. Millal alustasid oma DJ-karjääriga?\nKui 18 sain. See oli 2008 vs. 2009 aastavaehetus. Jazz-klubi "Illegaard"-is. Mängisin Donna Summerit ja muud disco't, mis papsilt laenatud vinüülidelt leidsin.\n2. Mis hetkel sa teadsid, et sinust saab DJ?\nSee on hea küsimus! Ma arvan see võis olla täpselt hetk enne, kui ma Tartu Shootersis hakkasin programmi tegema ja seal muusikat mängima hakkasin. Tartus hakkasid peod kuidagi hästi jooksma - rahvas tantsis ja endal oli lõbus. Siis mõtlesin, et "seal vist on midagi...".\n3. Kirjelda parimat mälestust DJ-na üles astumisest? (Kõige ägedam keika, mis sul on olnud)\nJust tuletasin ühte keikat meelde, Hamburgis, Saksamaal. Mind kutsuti ühele väga underground Hip-Hop peole mängima, mis oli ühtlasi uue klubi avamine. Ja siis see oli üks lahedamaid keikasid. Saal oli rahvast täis ja mängisin ülipalju Eesti hip-hop'i. Rahvas sõnadest aru ei saanud, aga tantsisid ja jaurasid. Päris tore oli see.\nEestis toimunud ettevõtmistest meenub GrindFest. Seal DJ TRIGGA-ga mängisime back-to-back'i viimasel päeval, viimaste esinejatena. Seal oli 2000 inimest ja kui käed üles tõstsid, siis rahvas tegi samamoodi, nagu full-control oleks publiku üle olnud.\n4. Kes on su praeguse hetke lemmik DJ?\nDJ QRX - Edgar Kurg. Eesti oma poiss. Välismaalt, ma arvan.. A-Trak. On olnud mingit aega ja jääb. QRX muusikamaitse poolest ja tema respekt vanakooli House'i vastu eristab teda väga paljudest noortest House'i DJ-dest. A-Trak, sest see on A-Trak.\n5. Sinu hetke lemmiklugu?\n6. Millised on hetkel sinu suurimad väljakutsed muusika vallas?\nSuurimad väljakutsed on.. 2 väljundit, mis hetkel on toimumas: uus bänd, Gram-of-Fun. Väljakutse on sellega midagi suurejoonelist ja lahedat ja enneokuulmatut korda saata. Ja teine on võib-olla klubi Studio programmijuhtimine, millega alustasin paar kuud tagasi. Et kuidas seda kõike ägedalt ja lahedalt teha.\n7. Kuidas valmib üks täispikk ööklubi DJ-set? (kuidas algab, mille järgi osutuvad lood valituks)\nMa üritan mitte üldse settideks ettevalmistuda, sest kui sa valmistad track-listi ette, siis võib juhtuda, et sina lähed oma mõtetes ühelepoole ja sa näed, et rahvas on täiesti teises vaibis. Niipalju, kui ma olen ettevalmistanud, siis on alati midagi viltu läinud. Aga kui lihtsalt lähed peale, uued lood kaasas ja wingid. See sünnib kohapeal. Vaatad, kuidas endal ja rahval tuju on.\n8. Hinda praegust Eesti ööelu taset (ööklubid, peod, DJ-d). 1 postiivne, 1 negatiivne aspekt.\nJust Tallinnas, mitte Eestis, oleme täitsa maailmatasemel. See, et meil on iganädalaselt linnas mõni välisartist ja mitte üks, vaid lausa mitu. See on ülipositiivne. Tallinnat on nimetatud MixMagi poolt "East-Berlin"-iks. Ja meil on väga head tehnoklubid, väga head Drum&Bass peod.\nNegatiivne on see, et ei jätku rahvast. See on kõige suurem probleem üdlse Eesti juures. Ülipaljud suured klubid on uksed kinni pannud, sest lihtsalt rahvast ei ole. Kõik muu on tip-top.\n9. Kui sa poleks DJ, siis mis ametit sa peaksid selle asemel?\nBaarman! Ingliskeel on suus, saaks mööda maailma ringi sõita.\n10. Mida sa peale DJ-ameti elus veel teed?\nProgrammi klubis Studio. Gram-of-Fun, uus, bänd, mis meil tekkis (Tsau, Kristel Aaslaid, Muudu, Jaan Jaago, Kostja Tsõbulevski, Raul Ojamaa). Ja mis veel.. Rämmarit teen. Aga seal pole palju teha enam, kõik on tehtud. Statement on tehtud. Okei-okei, tegelt on sellega ka palju teha, et see veel omakorda uuele tasemele viia.\n11. Mis lugu on sinujaoks aegumatu klassik?\nJamiroquai - Virtual Insanity! Lege lugu. See jääb klassikuks. Tegelt on neid palju. Kogu Zeppelin. Uutest Childish Gambino lugudest midagi ehk? Need tunduvad juba praegu aegumatud!


Ray-Ban | Osta veebis juba täna | ZALANDO\nToodete arv: 324\nJUNIOR ROUND UNISEX - Päikeseprillid - gold-coloured/grey\nSTATE STREET - Päikeseprillid - grey gradient\nPäikeseprillid - shiny gold-coloured\nPäikeseprillid - trasparent blue\nJUNIOR ERIKA - Päikeseprillid - brown\nUNISEX - Päikeseprillid - shiny black\nSUN - Päikeseprillid - brown gradient/dark brown\nPäikeseprillid - transparent pink\nJUSTIN - Päikeseprillid - black\nJUNIOR BLACK - Päikeseprillid - black\nBURBANK SUNGLASSES UNISEX - Päikeseprillid - black\nSTATE STREET - Päikeseprillid - light blue/gradient grey\nPäikeseprillid - transparent\nPäikeseprillid - gold-coloured\nSTATE STREET - Päikeseprillid - brown gradient\nPäikeseprillid - havana on/transparent pink\nMISS BURBANK SUNGLASSES UNISEX - Päikeseprillid - havana\n0RB3025 AVIATOR - Päikeseprillid - schwarz\nMust KataloogPruun KataloogHall KataloogValge KataloogSinine KataloogRoheline KataloogPunane KataloogRoosa KataloogSirelililla KataloogKuldne KataloogHõbedane KataloogKataloog 35Kataloog 39Kataloog 41Kataloog 44Kataloog 45Kataloog 46Kataloog 47Kataloog 48Kataloog 49Kataloog 50Kataloog 51Kataloog 52Kataloog 53Kataloog 54Kataloog 55Kataloog 56Kataloog 57Kataloog 58Kataloog 59Kataloog 60Kataloog 61Kataloog 62Kataloog 63Kataloog 64Kataloog Üks suurus\nRay-Ban prillid pakuvad sulle unikaalsust aastast 1930\nRay-Ban on varasemalt tuntud kui Baush & Lomb. Kuidas siis sai see prillide kaubamärk populaarseks? Kolmekümnendate aastate lõpus märkasid lennukipiloodid, et nende vaateväli on piiratud, kui taevas sillerdab kaunis, kuid ohtlik päike. Nõnda sai üsnagi populaarseks Ray-Bani loodud Avitori kaubamärk, mis aitab praegugi pilootidel juhtida lennukeid südasuve päikesega. Praegu on Ray-Ban populaarne aga oma prillide poolest, sest iga teine tuntum näitleja on soetanud endale ühed mõnusad ja vastupidavad päikeseprilid.\nPrille leidub meil kõigile ja mitmesuguseid – olgu nende materjaliks metall või plast. Ray-Bani prillid on parim valiku kogu perele. Vahet ei ole, kas sa armastad endiselt kanda Avitori retroprille, mille kandmisega võid olla iseenda peremees, või meeldib sulle hoopis midagi modernsemat. Võibolla eelistad Olympiani stiilis päikeseprille või tahaksid midagi iga päev kandmiseks? Just meie juurest saad kollektsiooni kogu perele suurema vaevata. Pole oluline, milline okulaaride paar on su südame võitnud. Zalandos pakume Ray-Bani prillide valikus ovaalse, kandilise, liblika ja ümara kujuga prille. Nii on võimalik igaühel leida endale oma lemmikpaar, mida sobitada eri rõivaesemete ja aksessuaaridega.\nPäikeseprillid on üks kõige olulisemaid asju, mida on vaja ka kui näiteks puhkusele minna. Lisaks tavalistele prillidele, mis kaitsevad sind UV-kiirguse eest, leiad meie valikust ka stiilseid prille, mis on mõeldud tänapäeval aina laiemalt leviva sinise valguse vastu. Nii hoiate ära kahjustused, mille võiksid tingida pikad tööpäevad kodukontoris või lihtsalt arvuti taga istumine.\nRay-Ban – kindel valik pikemaks teekonnaks\nKui sa oled juba tüdinenud prillidest, mida pidevalt peab välja vahetama selle tõttu, et nad ei pea vastu sinu valitud väljakutsetele ja seiklustele, siis vali järgmisena endale just Ray-Bani prillid. Nende tugevast materjalist raamistik ja klaasid tagavad selle, et prillid on sinuga kaasas olles alati terved ning sa ei pea enam pidevalt uusi paare soetama.\nOlete plaaninud sõpradega minna mõnusale väljasõidule või matkale, aga ilmateade lubab päikeseliselt sooja ilma tugeva tuulega? Selleks, et ilm sinu ja su sõprade plaane ei rikuks, soeta endale uusimad multifunktsionaalsed päikeseprillid, mis aitavad sul rõõmu tunda ka kõige tugevama tuule ja päikselisema ilmaga.\nKingi sel hooajal oma kaasale hoopis uus prillipaar, mis sobiks kokku ka sinule endale ostetud paariga. Nii lahendaksid korraga mure kingituste pärast ja teeksid ka oma kaaslasele rõõmu. Ära neid aga jõuludeks kingi, muidu võid endast rumala mulje jätta.\nRay-Bani bränd on just sinule loodud\nPole mingit vahet, millised on sinu eelistused või soovid, kui jutt on prillidest, sest Ray-Ban suudab katta iga vajaduse. Sellise tootevaliku oleme loonud aastatepikkuse töö ja vaevaga ning tahame, et see ka kliendile kajastuks. Sellepärast leiad sa meie kataloogivalikust ka nii paljude eri stiilidega prille.\nMeie Zalandos garanteerime, et brändi uusimast kataloogist võid leida midagi igaks puhuks nii endale kui ka sõpradele, sünnipäevaks või jõuludeks. Ray-Bani päikeseprillid on parim valik kõigile.


Apollo Kino toob esimesena Eestis turule kuupõhised kinopaketid - Film - Meedia - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n29. juuni 2020, 7:00\nApollo Kino toob esimesena Eestis turule kuupõhised kinopaketid\nApollo Kino tegevjuht Kadri Ärm kinkimas Ott Tänakule uhket eluaegset kinopassi. Nüüd saavad Apollo Klubi liikmed endale päris oma kinopassi, millega kuu aja jooksul piiramatult kinos käia.\nTäna, 29. juunil lansseerib Eesti suurim kinokett esimesena Eestis Apollo Kinopassi nime all fikseeritud kuutasupõhised kinopaketid, mis võimaldavad kinosõpradel vaadata vastavalt paketile ühes kuus piiramatu arvu erinevaid filme.\n«Apollo Kinopassi näol on tegemist revolutsiooniga Eesti kinomaastikul, pakkudes kinosõpradele ainulaadset võimalust külastada Apollo kinosid fikseeritud kuutasu alusel nii palju kui filme ja jaksu jätkub,» tutvustab uut paketti Apollo Kino Baltikumi tegevjuht Kadri Ärm, kelle sõnul on antud projektiga töötatud juba üle aasta.\nFikseeritud kuutasupõhised kinopaketid on Ärmi kinnitusel levinud nii USAs kui ka Euroopas. «Oleme saanud palju inspiratsiooni rahvusvahelistelt kinokettidelt küpsetelt kinoturgudelt, kuid kohandasime neid, võttes arvesse Apollo Kino külastajate käitumist,» kommenteeris Ärm.\n«Igal Apollo Kinopassi paketil on täiendavad hüved nagu näiteks soodustused staaritoolidele või VIP-üritused esilinastustele. Usume, et iga kinosõber leiab meie pakettide hulgast just selle õige, mis sobitub tema kinokülastuste harjumuste ning eelistustega,» sõnas Ärm.\nApollo Kinopass on isiklik ja mõeldud ainult personaalseks kasutuseks ning on saadaval ainult Apollo Klubi liikmetele. Kinopassi paketid võimaldavad igale filmile ühe pileti paketile vastavas ajatsoonis.\nEesti suurim kinokett Apollo Kino omab kinosid üle Eesti Tallinnas, Pärnus, Tartus, Saaremaal, Narvas ja Jõhvis, mahutades 39 saaliga kinodesse ligi 5800 filmihuvilist. 2019. aastal avas Apollo Kino esimesed kinod ka Lätis ja Leedus.


Kommiproff on võtnud endale kohustuse kaitsta klientide ja kasutajate privaatsust. Sellest lähtuvalt oleme koostanud käesolevad privaatsuspoliitika põhimõtted, mis käsitlevad kliendi andmete kogumist, kasutamist, avaldamist, edastamist ja talletamist. Meie tegevus internetis on kooskõlas kõigi asjakohaste tegevuste ja vastavate Euroopa Liidu õigusaktide ja Eesti Vabariigi seadustega. Leia veidi aega ja tutvu meie privaatsuspõhimõtetega.\nIsikuandmed on Sinu, kui eraisikuga konkreetselt või kaudselt seostatavad andmed, mida Kommiproff kogub ja töötleb üksikisikuga sõlmitud lepingu täitmiseks või temaga ühenduse võtmiseks ning seadustest tulenevate kohustuste täitmiseks.\n• ostu või tellimuse sooritamisel meie poes või e-poes isiku kontaktandmete või ostueelistusi puudutavate andmete talletamisel (Kommiproff võib paluda teatud veebilehe aladel vabatahtlikult esitada isikuandmeid ja personaalset informatsiooni. Nõutavad isikuandmed võivad sisaldada nime, aadressi, postiindeksit, e-posti aadressi, telefoninumbrit ja teisi andmeid);\nKogutud isikuandmete abil saame teavitada kliente Kommiproffi tooteuudistest, kampaaniatest ja tulevastest sündmustest. Klient, kes ei soovi olla meie uudiskirjaloendis või saada teavitusi teda huvitada võivatest toodetest, saab ennast adressaatide sihtrühmast igal ajal eemaldada.\nPrivaatsuspoliitika tingimustega nõustumisel annab klient Kommiproffile nõusoleku enda andmete automatiseeritud töötlemiseks. Võid alati oma nõusoleku tagasi võtta meie kodulehe vahendusel või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse tegemisega. Tagasiulatuvat jõudu avaldusel ega nõusoleku tagasivõtmisel ei ole.\nKliendi paremaks teenindamiseks võib Kommiproff avaldada teavet üksikute kasutajate kohta kolmandale osapoolele, kes osutab Kommiproffile teenuseid ning on lepinguga kohustunud hoidma jagatud teavet konfidentsiaalsena. Kolmandaks osapooleks on näiteks meie partner, kelle ülesanneteks on e-poes müüdavate kaupade transport või järelmaksu teenuse pakkumine.\nKliendi isikuandmeid säilitab Kommiproff kuni püsikliendilepingu lõpetamiseni. Andmeid, mida Kommiproff on kohustatud säilitama õigusaktidest tulenevalt (nt. raamatupidamisandmed), säilitab Kommiproff õigusaktides sätestatud nõuetest lähtuvalt.\nE-maili (Kommiproff’i veebisaidi kasutajatunnuse) muutumisel palume meid sellest teavitada, kuna seda ei ole kliendil endal võimalik muuta.\nKommiproff rakendab kõiki ettevaatusabinõusid (sh administratiivsed, tehnilised ja füüsilised meetmed) kliendi isikuandmete kaitsmiseks. Juurdepääs andmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel.\nKõik Kommiproffi e-poe külastamise ja ostude sooritamise käigus teatavaks saanud kliendi isikuandmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset infot. Krüpteeritud andmesidekanal pankadega tagab ostu sooritaja isikuandmete ja pangarekvisiitide turvalisuse.\nKliendi isikuandmete vastutavaks töötlejaks on Citymaja OÜ. Kõigi privaatsuspoliitika või andmetöötluse kohta tekkivate küsimuste või muredega palume võtta ühendust aadressil info@kommiproff.ee


Rosalind Sedacca kes on kuningas printsess tutvumine sertifitseeritud suhe rongi\nHetkel King Princess Tutvus\nTulemused 1 tänaseni ja ei vasta abikõlblikud ühtsus naine külmavillid kuid võib-olla piinlik Sol tugev suulise herpesviirus simplex hsv kahjustused külmavillid, kes on kuningas printsess tutvumine või mitte nakkav ja rohkem aktiivsust seas sassing domeen on piisavalt puudutada i naine\nLyric Lol Uraani Ar Riukalik Kuidas Kes On King Princess Dating\nIn Homecoming, Elena, Damon, Stefan ja Mikael whol hash välja disain Vöö alla Klaus, Elena on mures lihtsalt teiste trine. Hiljem samal päeval Elena ja Damon ar cleanup ja korraldamine tarvikud Salvatore vannituba; Aconitum lycoctonum granaadid ja kaalul kastetud raudürt. Nagu ta läheb võtma A-vitamiini osa A-vitamiini granaat, et täiendada ja puhastada, Damon õrnalt lihtsalt kindlalt võtab ta kapist välja tema tööjõudu häiritud, et kui see plahvatada ta võiks saada. Elena hääled tema muret nende disain., Damon on ka rahutu lihtsalt ütleb talle, et ta on saladus tagasi välja ülespoole projekti. Kui ta küsib, Mis see on umbes Damon quips "kui ma ütlesin sulle, et see ei ela mõistatus nüüd oleks?"Ta kinnitab veel kord, et Elena usaldab teda. Stefan tuleb ja ütleb, et heelium vajab uut lipsu Homecoming trip the light fantastic toe jaoks.Ta hääled oma kahtlusi kava öeldes, et kui kes on kuningas printsess tutvumine nad tulevad ülespoole plaani kellegi (Elena) inimkonna igavesti saab takistuseks.


David Goodis. 3 romaanitöötlust tema romaanidest | Praegune kirjandus\nDavid goodis on üks neist kirjanikest kuradi, raskest elust ja enne aega valmis. Sündinud päev nagu Hoy Philadelphias 1917. aastal, kuid suri 50-aastaselt psühhiaatriahaiglas. Ta oli umbes 20 romaanikõne autor pulp, kuid ta allkirjastas ka mõned musta žanri kõige esinduslikumad, näiteks Tulista pianist maha, Tume tee o Õhtul. Täna on tema mälestuseks Vaatan need kolm pealkirja üle mis võeti kinno suure eduga.\n1 Tulista pianist maha\n3 Tume tee\nTulista pianist maha\nNad ütlevad, et see on meistriteos Goodis ja see ei vanane ning muidugi on see jätkuvalt üks noir-žanri erakordsemaid romaane. See oli aastal 1960 kui prantsuse lavastaja François Truffaut viis ta koos kinno Charles Aznavour peategelasena.\nLugu algab aastal külmas baaris Philadelphia, kuhu saabub mees enda kõrvale ja kes põgeneb. Otsi Eddie, pianist, kes on ka tema vend. Ta pole teda aastaid näinud ning palub abi ja peavarju. Kuid Eddie ei taha midagi teada, sest ta ei taha probleeme.\nSiis nad ilmuvad kaks püssimeest ja Eddie ei saa aidata, kuid aitab oma vennal põgeneda. Aga ka tema peab põgenema Ja ta teeb seda koos salapärase ettekandja Lenaga, kes on ainus inimene, kes teab tema tegelikku isikut. Ta on Edward Webster Lynn, kuulus kontsertesineja klaver, mis aastaid tagasi oli väga edukas. Küsimus on, kuidas see sinna prügimäele sattus ja nii on paganama kippunud kustutama oma mineviku jälgi.\nSellel tiitlil oli ka a geniaalne kohanemine poolt kinno Jacques turniir, prantsuse päritolu režissöör, kes teadis esineda kõikvõimalikes žanrites, kuid allkirjastas oma parimad tööd film noiris 40. aastate lõpp ja 50. aastad.\nSellele loole hoidis Tourneur kirjanduslikku pinget ja intriige, lisades a elav rütm ja tema isiklik visuaalne stiil, mida tugevdab filmi täiuslik kasutamine Viive.\nSelles ja alguses kohtume peategelasega, James vanning ( Aldo kiir teda iseloomustava kõvaduse ja kaastundepunktiga). Vanning on disainer, keda teame ainult, et ta näib millegi eest põgenevat. Kohvikus kohtuda naisega, Marie gardner, modell, keda mängib Anne Bancroft, mis näib samuti olevat hädas. Nende vahel tekib suhe, mis lõpuks aitab neid mõlemaid.\nSee on siis, kui erinev tagasivaated, õpime lugu. Nii et me teame seda väljasõidul kalal käima Vanning ja tema sõber Edward Gurston komistavad röövlijõugu kallale kes lihtsalt panka röövis. Nad mõrvavad Edwardi ja jätavad Vanningi surnuks. Kuid, Vanning on elus pluss leida raha röövist. Sellest hetkest alates kannatab ta pikka aega tagakiusamine poolt röövlid ja ka ametiasutused, millele nad osutavad peamisele kahtlane Edwardi surmast.\nVincent Perry (Humphrey Bogart), kelle suhtes on alusetult mõistetud eluaegne vangistus tema naise mõrv, põgeneb vanglast, et tõestada oma süütust. Ta kohtub a atraktiivne võõras et ta aitab teda, sest ka tema isa oli kohtuliku vea ohver.\nNii et meil on film noir klassikaline areng, kus peategelane peab põgenedes politsei eest, püüdes välja selgitada, kes tema naise tappis enne kui ta uuesti arreteeritakse. Ja tavapäraste väljapressijate ja fataalsete naiste vahele ka žanri klassika.\nFilm kirjutas sellele alla Delmer Daves, stsenarist, kes oli hakanud lavastama ja spetsialiseerunud sellele vesternid kui Kella 3 rong:10 o Rippuv puu. Küll aga on vananenud halvemini kui paljud klassikud, milles ta mängis Bogart, võib-olla stsenaariumi tõttu, millel on mõned kaalukad järjestused, kuid mis põhineb raskesti usutavatel kokkusattumustel.\nKuid see on ikkagi vaatamist väärt, sest see puudutab kolmas film neljast, kes tulistasid koos Bogart y Lauren Bacall. Ja see näitab, et see tehti neile selgesõnaliselt ruumide täitmiseks.\nTäielik tee artiklini: Praegune kirjandus » Žanrid » Must romaan » David Goodis. 3 romaanitöötlust tema romaanidest\nElísabet Benaventi raamatud


Kaheksa suuremat viga, mida toataimede eest hoolitsemisel tegema kiputakse - Moodne Kodu - sisustus -ja disaini portaal\nKa kogenenumatel taime-entusiastidel tekib aeg-ajalt olukord, kus kaunis toataim nähtavasti ilma põhjuseta otsad annab. Kuigi võiks ometi arvata, et oled juba kõige peale mõelnud, mis võiks taimedele liiga teha, võib mõni detail siiski jääda märkamata ning peab jälle uue taime jaoks sammud aianduspoe poole seadma.\nSiit leiad kaheksa kõige levinumat põhjust, miks alguses elujõuline toataim võib mõne aja möödudes ebasobivates tingimustes hääbuma hakata:\nPaljud algajad taimekasvatajad püüavad paanikas kõiki oma taimi ühesama graafiku järgi pidevalt kasta, et kindlasti midagi ära ei ununeks ning taimed ära ei kuivaks. See aga toob kaasa uue probleemi — kõik taimed ei vaja sama tihedat kastmist ning sama graafiku järgi kastmine võib põhjustada osades pottides ülekastmist. Taime juured saavad liiga palju vett ning hakkavad järk-järgult mädanema. Igale taimele tuleks teha oma graafik ning kasta sellele spetsiifiliste vajaduste järgi.\n2) Kuiv õhk\nLiiga kuiv õhk võib hakata järk-järgult toataime kuivatama ning lehtede otsad hakkavad muutuma pruuniks ja kuivaks. Isegi, kui kastetaksegi õige graafiku järgi, võib õhust puudu olev niiskus teha piisavalt kahju, et taim ei kasvaks ja areneks selles keskkonnas oma täiel potentsiaalil.\n3) Valguse vähesus\nOtsene päike pole enamustele toataimedele hea, kuid selle vältimiseks nende kõige pimedamasse toa nurka sättimine pole ka just kõige parem lahendus. Kui taim ei saa piisavalt valgust, võib taime värvus muutuda ilusast ja terve välimusega rohelisest hoopis kahvatuks heleroheliseks. Taim võib vajuda longu ja uued lehed ei kasva enam nii suureks kui nad peaksid. Taimele tuleks leida täpselt paras asukoht, mis ei ole ei liiga varjus ega ka otsese päikese käes.\n4) Lohakas kastmine\nValades mullale vett vaid nii palju, et vaid pealiskiht muutub niiskeks, ei ole toataimede jaoks piisav. Taimed tuleks asetada kraanikaussi ning lasta veel täielikult mullast läbi imbuda nii, et hiljem üle jäänud vesi saaks äravooluaugust väljuda. Kui kastmisveel ei lasta täielikult läbi imbuda võib taimepottide külgedele tekkida õhuke soolakiht, mis lõpuks pärsib taime kasvu.\n5) Otsene kuuma õhu vool\nKülmematel perioodidel tuleb kindlasti jälgida, et taim ei asuks radiaatori, kamina, ega muu soojusallika vahetus läheduses. Pidev kuuma õhu vool võib kuivatada taime lehed nii, et need hakkavad muutuma aina pruunimaks ja kuivemaks, lõpuks täiesti ära kukkudes. Kuum õhk kiirendab ka vedeliku mullast kadumist ning taime peaks tunduvalt tihemini kastma.\n6) Kahjurite ignoreerimine\nToataimedele elama asunud kahjuritest võib olla tõsine nuhtlus lahti saada, kui nendega ei tegeleta esimesel võimalusel. Kahjurid võivad paljuneda ühe päevaga tohutult ning edasi kanduda ka teistele taimedele samas toas, seega tuleks teha teimedele pidevalt kontrolle, otsides ka lehe alt ja varjatumatelt külgedelt uusi kahjureid. Liiga suure kahjurite hulga korral ei pruugi taim neist enam kunagi vabaneda.\n7) Külma õhu voolud\nEnamus toataimi on pärit troopilisest kliimast, seega nõuavad nad talvel erilist tähelepanu. Kui panna soojas õhus kasvamiseks mõeldud toataim mõne akna või ukse lähedale, kust võib külm õhk sisse tungida, on väga suur võimalus, et taime kasv aeglustub või taim võib hoopiski täielikult hukkuda. Katkendlikud külma õhu vood võivad soojalembelisele toataimele mõjuda sama rängalt kui täielikult külma õue asetamine.\n8) Liiga väike pott\nJuba vanemat ja tihedamaks kasvanud juurtega taime peaks aeg-ajalt suuremasse potti ümber istutama. Liiga väikeses potis kasvades võib taim ise oma kasvamisele piiri ette panna, sest saab aru, et tal ei ole enam nii palju ruumi kui varem. Väikeses potis võib tihedate juurte vahel muld ka kiiremini kuivada ning kastmist tuleks selle järgi reguleerida.


Aiasõber » Aedpojeng ‘Scarlet Heaven’\nEsileht / Püsililled / Aedpojeng ‘Scarlet Heaven’\nAedpojeng ‘Scarlet Heaven’\nTootekood: 13201 Kategooriad: Pojengid, Püsililled\nKasvukõrgus: 65-75 cm\nHaruldane uhkete lõhnavate tumepunaste pooltäidis õitega keskvarajase õitsemisega Itohi pojengi sort. Pikaealine aeglasekasvuline vastupidav ja vähest hoolt vajav püsilill. Eelistab parasniiske viljaka sügavapõhjalise pinnasega päikeseküllast kasvukohta, kuid talub ka mõningast varju. Paljundatakse tavaliselt juurika jagamisega kuid uusi hübriide on võimalik saada seemnelisel paljundamisel. Õitsemise ajal võib vajada toestamist. Ulukid pojengi ei kahjusta ja seepärast on ta maakodude ümbruse haljastamisel hinnaline komponent. Noore taime istutamisel võib sordiomase õitsemise saavutamiseks kuluda kuni kolm aastat.


Oz Orwelli ja indekseeriva kaose ülevaade - Ülevaade 2020\nOz Orwelli ja indekseeriva kaose ülevaade\nOz Orwell on kuulus paranormaalsuse uurija. Ta on haua taga olevate inimeste kohta vihjete nuusutamisel spetsialiseerunud spetsialist, sama palju kui kogu Euroopas makstavate reiside ekspert. Kummitusmajade kohta “faktide” avastamine on tõepoolest tema kõige olulisem eesmärk, välja arvatud ehk “täiustatud” videomaterjalide tootmine, mida ta kuvab oma Interneti-saates “Kummitused ja mõisad”. Võib-olla võiksite teda nimetada šarlataniks või lihtsalt kellekski, kes annab inimestele seda, mida nad tahavad, kuid Oz, rangelt öeldes, ei teeni täpselt ausat elu.\nKuid Oz Orwelli ja indekseeriva kaose nimelise tegelase jaoks hakkavad asjad muutuma, kuna tema järgmine sihtkoht on mahajäetud häärber Milano äärelinnas. Pärast seda, kui ta on sisse kõndinud, filmib Oz fuajees nähtamatu jõu abil teadvuseta. Ta ärkab, et olla lõksus maja sees, kus saab tunnistajaks sellele, mis tema arvates on terve rida hirmuäratavaid paranormaalseid sündmusi. Kuna puuduvad muud võimalused ja puuduvad selged põgenemisvõimalused, asub Oz otsima oma vangistuse põhjuseid ja maja taga olevat saladust õudustega täidetud põnevusfilmis, mis hoiab teid äärel, kui süvenete Angsti hullumeelsusesse Mõis.\nDanilo Cagliari (teise nimega Midian Design) ajulaps Oz Orwell on mäng, mis ühendab üleloomuliku õuduse ja sisuliselt detektiiviloo. See hõlmab ka narratiivis vandenõuteooria elementi, mis on hästi kihiline, kuid üsna lineaarne ja mida on mõnikord raske järgida. Häärberit kummitavad mitmesugused kummitused, millest igaühel on oma eristuv isiksus ja erinevad motivatsioonid, ning see suhtleb teiega mitmel viisil. Esimene ja võib-olla kõige olulisem spektraaltegelane on väike tüdruk Zoe nime all, kuid teised, sealhulgas ratastoolis mees ja teine, kes näib magavat tagurpidi (kas kummitused magavad?), On erinevatel põhjustel samuti võrdselt olulised.\nÜks Ozi esimestest kohutavatest kohtumistest on ujuv kööginoa, mis on otse külmkappi kinnitatud märkmesse torgatud, pakkudes krüptisõnumit, mida ta ei suuda veel mõista. Teine on täielikult animeeritud, kuid tühi mängukarussell, mis tavaliselt nõuab, et väike laps seal pöörde ajal viibiks. Veelgi murettekitavam on verd täis vann, mille käsi tõuseb sellest aeglaselt üles. Need on vaid mõned paljudest sündmustest, mis hakkavad Ozit (ja tõenäoliselt mängijat koos temaga) häirima. Nende jubedate sündmuste taga on veelgi häirivam manipulatsiooniplats, mille Oz hakkab vähehaaval maha kooruma, kulmineerudes üllatava haripunktiga. Lõpetamine üllatab teid tõeliselt, kuid see tundub ka loomulik järeldus, kui kõik tükid on paigas. Reis viib Ozi läbi unistuste maailma (või on see õudusunenäod?), Kus ta elab üle mõned omaenda hirmudest ja suurimatest hirmudest.\nVisuaalselt on Oz Orwell hämmastav … 1998. aastal ilmunud mängu jaoks. Kuid tõsiselt võttes on graafika vaatamiseks piisavalt meeldiv, paljudes stseenides ja tegelaskujudes, kuid need näevad välja vananenud ja jäävad mõnes valdkonnas alla. Esimene neist on taustte staatiline olemus. Stseene on palju, eriti unenägude seeriate puhul, millest oleks tõesti palju kasu lisaekraanide, näiteks udu, tuule ja pilvede animeerimise korral. Ümbritseva liikumise puudumine annab mängule jäiga, jäiga tunde, mis takistab uskmatuse peatamist. Teine probleem on 3D-tegelaskujude spritid, millel puuduvad õigesti animeeritud 3D-mudelite sujuvus ja paindlikkus või kohandatud joonistusega animatsioonide isiksus. Cutscenes näevad üsna head välja, kuid kuvatakse palju madalama eraldusvõimega tänu Adventure Game Studio mootori kehtestatud tehnilistele piirangutele. Võite öelda, et paljudele filmidele on tehtud palju jõupingutusi, kuid lahknevus hajutab kiiresti kõik illusioonid selle mängu tipptasemel tiitlist.\nIsegi oma negatiivsete punktidega on see ehk Midian Designi seni kõige ilmekam mäng, parandades märkimisväärselt paljusid varasemaid pingutusi. Minu esimene mulje oli varasest Resident Evil / Silent Hilli mängust, mida mängiti suurema eraldusvõimega, ehkki 3D-efektidest puudu. Taustaks on enamasti sügavad mustad, tumehallid ja rasked bluusid, mis annavad vastavalt õõvastavat tunnet. Mõis ise on vana Itaalia renessanssmõisa väljanägemisega, antiikmööbli, mosaiikide ja muude keerukate detailide ümber on laiali paisatud. Unenägude järjestused on esitatud mustvalgelt koos kontrastsete hallide toonidega ja on kohati grotesksed, kasutades mõnes piirkonnas kergelt HR Gigeri stiilis olendeid ja artefakte, joonistades samal ajal religioosseid teemasid ja teistes ristilöömist. Igal unistuste stseenil on kordumatult sürreaalne kvaliteet, võttes arvesse iga unistaja hirme, et esitada seeria veidraid ja moonutatud maailmu.\nHelid on selle arendaja mängude jaoks tavaline standard, kuid tavalisest keerukama ja keerukama skooriga. Tegelikult on siinne taustamuusika suurepärane, kompositsioon tumedate ja tujukaste teemadega, mis sobivad hästi õuduse atmosfääriga. Kuid minimaalsed heliefektid ja hääleta näitlemise puudumine (välja arvatud avaanimatsioonis) on jällegi meelepaha. Eelarveliste indie-mängude vastu on raske selliseid asju pidada ja need ei kahanda eriti kogemust, kuid teadmine, mis võinuks olla, valmistab endiselt pettumust. Väikesed katsumused, nagu kummitavad hääled, krigistamine ja juhuslikud jäljed (kus neid üldse ei tohiks olla), on sellised asjad, mis annavad õudusmängudele kõrgendatud ärevuse tunde. Lisage mõni lihvitud häälnäidetus, et tuua ellu mõni kohutavam tegelane, ja meil oleks võinud olla midagi tõeliselt erilist. Kahjuks ei ulatu see mäng oma heli pakkumise osas lihtsalt nii kõrgusele.\nOz Orwelli mängumehaanika hoiab asjad puhta ja minimalistliku liidese abil lihtsaks. Hiire vasak nupp kontrollib Ozi liikumist ja koostoimimist keskkonna ning teiste märkidega, paremklõps aga kontrollifunktsiooni. Kursor tõstetakse esile levialade kohal, kuid ummikus püsimise korral pole võimalik kõiki levialasid ekraanil kuvada. Kui liigutate kursori selle kohale, kuvatakse loetelu allosas, kus saate klõpsata üksusel ja seejärel proovida seda teisega ühendada või levialale rakendada. Oz suudab liikuda igas toas või koridoris üsna kiires tempos, kõndimiskiirusega, mis tundub just õige. Puudub kiire navigeerimise navigeerimine või mis tahes kaardid, kuid mängu ulatus ja ala suurus seda tegelikult ei vaja. Samuti pole ajakirjafunktsiooni, kuigi teie reiside ajal on kellegi teise päevik. See on enam-vähem nii, kuid see on kõik, mida mäng nõuab, lastes teil keskenduda pigem mängule kui liidesele.\nOz Orwelli sattumine võttis natuke aega, kuna mul oli mõnda varasemat pusle keermest raske jälgida. Siin on mõned mõistatused, milles võiks tõesti rohkem vihjeid ja suundi kasutada, ehkki kui te jänni jääte, on iga varude eseme proovimine abiks, kui see võtab aega. Vaja on ka natuke pikslijahti, mida ma üldiselt pean oma seiklusmängude eksisteerimise bandeks. Mõne varjatud ja kuskil taustal liiga hästi taustal segunenud eseme leidmine on lihtsalt ajaraiskamine, eriti kui teil pole aimugi, mida otsite. Siin on täpselt selline pusle ja kui ma poleks kogemata üle leviala komistanud, poleks ma kunagi teadnud, et see seal asub, ega oleks isegi viitsinud seda otsida.\nPärast selle aeglast algust võttis mäng mind siiski kätte ja pani mind haakuma. Paljud mõistatused on loovad, sulanduvad kenasti süžeesse ja tunnevad end rahuldavalt. Kokkuvõttes kaalub heade mõistatuste arv nõrgemaid üles ja mõistatused ise on sageli võimelised vastama seadete jõhkusele, mis on tänuväärne. Oz Orwell esitas mulle õigel ajal väljakutse ja tegeles sellega, kastes mind kuni viimase hetkeni, ehkki selleni jõudmine ei võtnud kaua aega. See on lühikese vaheajaga mäng, mille realistlik mänguaeg on umbes neli tundi. Selle pikkus on ilmselt sobiv 5-dollarise eelarvepealkirja jaoks, kuid nii intrigeeritud kui ma loost sain, poleks ma vastu sellele, et mäng on natuke pikem ja pisut sisukam.


Puukborrelioosi kiirtest Tik’Alert® - Esmakaitse\nPuukborrelioosi kiirtest Tik’Alert®\nEsileht / Kodused tervisetestid / Puukborrelioosi kiirtest Tik’Alert®\nLiigud tihti looduses? Leidsid enda või lapse küljest puugi?\nTIK ALERT kodune borrelioositest tuvastab puugihammustusest põhjustatud borrelia infektsiooni veres.\nPuugid võivad olla nakatunud olla Borrelia bakteriga, mis võib läbi puugihammustuse edasi kanduda inimestele. Bakter mõjutab närvisüsteemi ja võib põhjustada tõsiseid neuroloogilisi häireid. Infektsioon võib põhjustada ka nahakahjustusi ja artriiti.\nMillal teha puukborrelioosi test?\n– gripilaadsed sümptomid: lihasvalud, kerge palavik, peavalu;\n– iiveldus, kehakaalu langus;\n– valud kätes, jalgades, kuklas või seljas, näonärvi halvatus.\nNB! Enne borrelioosi testi tegemist lugege hoolikalt kasutusjuhendit. Test on õigesti tõlgendatav vaid juhiste täpsel järgmisel. Järgige täpselt vere ja lahuse koguseid ning testi tegemise aega. 5. Test on ainult ühekordseks kasutamiseks.\nKui puukborrelioosi kiirtest on andnud positiivse tulemuse või kui pärast puugihammustust esinevad sümptomid nagu punane sõõr hammustuskoha ümber, pea- ja/või liigesevalud, palavik vm, pöördu kindlasti kohe perearsti poole!\nPuukborrelioosi kiirtesti kasutusjuhend