Jõulud – Koduteel\nNr 139 – 4 2020 Superintendendilt Robert Tserenkov\nOleme taas advendiajas ja ootame jõule – Kristuse sünnipäeva tähistamist. See on üks eriline aeg aastas, kui me ristirahvana tuletame meelde Jumala armu ja armastust, mis sai ilmsiks läbi Jumala Poja tuleku sellesse patusesse ja omadega sassis maailma, et tuua pattude andestust, lepitust Jumalaga ja uut elu kõigile, kes usus selle sõnumi vastu võtavad.\nNr 139 – 4 2020 Jutlus Aleksandr Fjodorov\n„Aga ingel ütles neile: „Ärge kartke! Sest vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale.“ (Lk 2:10)\nJuba varasest lapsepõlvest saadik seostub mulle jõulude tähistamine erilise sooja atmosfääriga lähedaste keskel ning mingisuguse helge imeootuse lootusega. Jah, jah, täpselt imega! Sest jõululugu pole midagi muud, kui uskumatu ime, mis vaevalt tänapäeva inimese mõistusesse mahub.\nNr 139 – 4 2020 Lastele Meeli Tankler\nLeeni oli jõululugu kuulnud juba mitmeid kordi, see oli talle päris tuttav. Kõik see lauda ja inglite ja karjaste lugu. Aga kui jõulud jälle lähenema hakkasid, mõtles ta selle peale natuke uut moodi. Sest Leeni oli suvel maal olles päris laudas käinud. Ja see ei olnud üldse selline armas valgete lammaste ja helendavate inglite ja lõhnavate heintega koht nagu jõulupiltide peal. Päris laut oli pime, seal oli paha lõhn ja ämblikuvõrgud ja igasugused putukad ja hein tegelikult torkis. See ei olnud kohe üldse niisugune koht, kus Jeesuslapsuke võiks sündida.\nNr 135 – 4 2019 Superintendendilt Robert Tserenkov\n„Au olgu Jumalale kõrges ja maa peal rahu inimeste seas, kellest temal on hea meel! “ (Lk 2:14)\nEestis on traditsiooniks enne jõulupühi kuulutada välja üleriigiline jõulurahu. 13. sajandi Skandinaaviast pärit traditsioon on muutunud meie riigis nii populaarseks, et erinevad linnad kuulutavad välja nüüd oma jõulurahu, jahimeeste selts kuulutab metsades välja jahirahu ja mõned koolid kuulutavad advendiaja alguses välja jõulurahu oma koolides. Mul ei ole midagi selle vastu, et meie ühiskonnas rahu rohkem oleks, sest me tõesti vajame seda. Tõestust rahu vajadusele ei ole vaja kaugelt otsida, piisab vaid vaadata tagasi 2019. aasta kõige põletavamatele teemadele meedias. Esikoht kuulub kindlasti poliitika valdkonda – valimiseelsed debatid, uue koalitsiooni ja opositsiooni omavahelised sõnelused, ministrite tagasiastumised, valetamised, halvustamised, vaidlused, vastastikune poriloopimine. Seda kõike on olnud väga palju. Teravalt kerkis ühiskonnas üles ka perevägivalla teema. See on äärmiselt kurvastav, et elades näiliselt heaolu ühiskonnas, ei suuda kõik inimesed oma emotsioonide, frustratsiooni ja vihaga hakkama saada ning „lahendavad“ olukordi, teistele haiget tehes. Paratamatult tulevad meelde Jeesuse sõnad: „Iga kuningriik, mis on omavahelises riius lõhenenud, laastatakse, ja ükski linn või pere, mis on omavahel riius, ei jää püsima.“ (Mt 12:25). Seega – me tõesti vajame meie ühiskonnas rohkem rahu.\nKuid ma arvan, et me kõik mõistame, et formaalsest jõulurahu väljakuulutamisest sisuliselt midagi ei muutu, kuigi see on kena traditsioon. Rahu ei ole võimalik peale sundida või kunstlikult tekitada. See on midagi, mis on inimese enda sees, tema südames. Rahu kas on või seda ei ole. Kristlastena me mõistame, et tõeline rahu tuleb Jumalalt ja seda sama mõtet kannab ka inglikoori laul, mida jõuluevangeeliumist ikka loetakse – ja maa peal rahu inimeste seas, kellest temal (Jumalal) on hea meel. Näib, et vahel tõlgendatakse seda kirjakohta natuke valesti arvates, et inglite kuulutatud rahu tuli või tuleb kuidagi automaatselt, iseenesest, justkui võluväel ja kõigile. Kuid mulle paistab, et jutt ei käi mingist globaalsest rahust kõikidele inimestele, mingist kosmilisest rahust, vaid rahust inimeste seas, kes tunnevad Jumalat, kellest Jumalal on hea meel. Inimestest, kes täidavad Jeesuse suurt käsku – armastada Jumalat kogu oma südamest ja oma ligimest nagu iseennast. Jutt on rahust Jumalaga, mis tuleb läbi pattude andekssaamise, mille tegi meile võimalikuks Jõululapse sündimine siia maailma. Jutt on rahust, mis täidab meie südamed, kui me anname teistele andeks ja oskame ka ise teistelt andeks paluda. Tõeline rahu, mille Jõululaps siia maailma tõi ja millest inglid laulsid, tuleb kõigepealt südamesse, muudab selle südame ja alles siis muudab ka selle inimese välist keskkonda.\nKallid lugejad! Soovin teile kõikidele jõulurahu, mis tuleb Jumala tundmisest ja tema muutvast väest!\nNr 135 – 4 2019 Jutlus Üllas Tankler\nMõni aeg tagasi koputas keegi mu kodu uksele. Olin maja teises otsas toimetamas ega kuulnud esialgu. Kui märkasin, läksin avama ja ütlesin külalisele, et ta oleks võinud uksekella helistada: „Näe, muidu oleksin peaaegu tähele panemata jätnud, et ukse taga oled!“ – „Kus see uksekell teil on?“ – „Ee… Tõsi jah – me vahetasime ju paar aastat tagasi ukse välja… Eelmise uksega oli uksekell kaasas, nüüd meil ju kella polegi! Vabandust!“\nTänapäeval on kõiksugu vahvaid uksekelli kõikvõimalike helinate ja tilinatega. Aga koputamine uksele on toiminud lausa läbi aastatuhandete ning selle tähendust ei pea entsüklopeediast otsima.\nPaar tuhat aastat tagasi koputas Jeesus selle maailma uksele. Piiblis öeldakse Johannese evangeeliumi alguses selle kohta nõnda: „Ta tuli omade keskele, ent omad ei võtnud teda vastu“ (Jh 1:11). Tuttav oli universumi Looja ennekõike iisreali rahvale, aga omadeks pidas Jumal ometi kõiki.\nIssanda koputus ei olnud siiski vaid globaalne ja üldine, vaid lisaks ka individuaalne. Sõnumis Laodikeia kogudusele läks asi n-ö isiklikuks. „Ennäe, ma seisan ukse taga ja koputan. Kui keegi kuuleb mu häält ja avab ukse, siis ma tulen tema juurde sisse ning söön õhtust temaga ja tema minuga“ (Ilm 3:20). Siinne pöördumine on koguduse poole, kuid kõlab samas nii konkreetselt, et meil igaühel on põhjust kõrvu teritada.\nSuur pilt ja detailid\nFilmidest või fotograafiast on meile tuntud mõisted üldplaan ja lähiplaan. Või siis räägime ‘suurest pildist’ ja ‘detailist’. Ei saa küsida, kumb on õigem või olulisem. Profifotograaf, kellega mul oli kord eesõigus väike koolitus läbi teha, rõhutas muuhulgas korduvalt, et pildistamisel on tarvis kaameraga liikuda kord objektile hästi lähedale ja teinekord jälle hoopis kaugemale. Pildile jäävad siis erinevad asjad ning loovad sellele erilise iseloomu.\nKristlik õpetus toonitab, et Jeesus on kogu maailma lunastaja. Samas näitab ta meile, et Jeesus on iga üksiku inimese lunastaja. Kaks tähtsat teemat – omavahel küll seotud, aga siiski kaks ise asja. Meil on vahel pisut mugavam näha Jumalat tegutsemas kusagil „mujal“ ja muidugi arvame, et ta peaks lahendama maailma suured probleemid, võimaldades meil jääda pigem nende uudiste mugavateks pealtvaatajateks. Teisalt tuleb paljudel meist ette aeg-ajalt olukordi, kus hing justkui kisendab: „Kus sa, Jumal, nüüd oled?!“ Tahaks, et ta oleks just siin, minu elus, otse minu põletavate probleemide juures, ja kipume talle etteheiteid tegema, sest ta näib olevat pigem kauge ja suur, seda gloobust eemalt jälgiv Jumal.\nPiibel aitab meil mõista, et Jeesus sündis siia kogu inimkonna heaks ning samas iga üksiku inimese – sinu ja minu – heaks. Mõned meist on rohkem huvitatud globaalsest, teised individuaalsest mõõtmest. Ühtesid huvitab esmajoones „suur plaan“, teisi üksikasjad. Ometi ei saa keegi meist ignoreerida seda „detaili“, milleks on meie endi elu.\nJõulud on Jeesuse koputus meie uksele\nJõuludest võib rääkida mitmel moel. Olgu sel korral meie lähenemiseks tõdemus, et jõulud on Jeesuse koputus meie uksele.\nÜleskutsest, et jõulude ajal peaksime vaikseks jääma ja endasse vaatama, on saanud rohkesti pruugitud klišee. Samas on ka klišeede algses tuumas kunagi ikka mingi tera olnud. Nõnda tuleb ka tunnistada, et vaikseks jäämisel on oma väärtus. Aga milleni see meid viib? Vaikus iseenesest võib olla ka täielik tühjus. Kuid vaikuses võime ka midagi olulist hakata tähele panema, mis melu keskel muidu märkamatuks jääb. Nii et võib-olla vaikus polegi täielik vaikus, vaid hakkame tasapisi koputust kuulma?\nMõelgem sellele, mida koputus võib meie jaoks tähendada.\nKoputus võib kaugele kosta, koputust võib ka mitte kuulda (kui näiteks teler väga valjusti jõulumuusikat või järjekordset seebiooperit mängib)\nKoputust võib tähele panna, koputust võib ka mitte märgata\nKoputusele võib reageerida, koputust võib ignoreerida\nKoputust võib oodata, koputusest võib ehmuda\nKoputusele võib kellegi tähelepanu juhtida („Kas kuulsid, keegi koputas uksele!“), koputuse puhul võib eeldada, et keegi teine avama läheb.\nUks kui kujund vastastikusest suhtest\nEhkki koputada võib muidugi ka aknale või maja seinale, viib koputamine me mõtted siiski esmajoones uksele. Meie piiblitekstis, kus Jeesus ütleb: „Ma seisan ukse taga ja koputan…“, on omamoodi päris huvitav, et lause algab tegelikult sõnaga „Vaata!“ (varasem piiblitõlge) või „Ennäe!“ Justkui koputamine ise ei olegi olnud piisav tähelepanu äratamiseks – Jeesuse koputamisele on tarvis eraldi tähelepanu tõmmata: „Hei! Kuule! Halloo! – Kas hakkab juba kohale jõudma, et ma siin innukalt ust müksin?“ Paistab, et seespool olija on väga kõva kuulmisega – või on ta tähelepanu tõesti hoopis mujal.\nUks on läbi aegade kandnud endas väga sümboolset tähendust. Uks ja ukselävi on ülemineku, teisenemise, muutuse tähis. See on olnud väga oluline ja sügava tähendusega kujund Piibli erinevatele autoritele. Uks tähistab sageli kodu tervikuna, sest uks on sissepääsutee kõigesse, mis kodus on või mida kodu tähistab. „Südameuks“ on siis vastavalt sellele tee avamine kogu meie olemusse. Uks, mis on suletud, varjab ja välistab (nii halba kui head). Avatud uks osutab võimalustele (vrd Ilm 3:8; Ap 14:27).\nKoputus uksele pakub tõepoolest rikkalikku mõtlemisainet. See kirjeldab vastastikuse suhte võimalust. Ühel pool on tema, kes annab märku: ma soovin tulla su juurde. Ma soovin olla seespool, olla osa sinu elust. Ma soovin jagada sinu rõõme ja muresid. Siinne tekst tuletab meelde, et initsiatiiv on Jumala poolel (nagu see Eedeni aiast alates on olnud!). Jumal, kellest Jeesus meile sõnumi tõi, ei ole ükskõikne, eemalolev Jumal, kellele ei läheks korda minusuguse väikese inimese elukene.\nNiisiis, ühel pool on armastuse märguanne, soov ja hea tahe.\nTeisel pool on otsustamine. Kui Jeesus meisse luba küsimata sisse murraks, ei oleks tal põhjust koputada. Ta koputab ja see tähendab, et ta näitab tahet luua meiega suhe. Meil teisel pool on võimalus valik teha ja otsustada. Meil on võimalus koputust märgata, sellele reageerida, avada oma süda ja öelda: Tere tulemast!\nTulen ja söön õhtust… Ühine söömine oli tol ajal eriti tähtis osaduse ja ühtekuuluvuse tähis. Selle olulisus on väärtustatud siiski tänapäevalgi paljudes kultuurides.\nMida Jeesuse sisenemine meie ellu endaga kaasa võib tuua?\n1. Jeesus tuleb, et olla meie elus. Kui näiteks ka jõuludel on ühine söömine paljudes peredes väga oluline, siis sealjuures pole asi sugugi üksnes söömises. See on ennekõike suhtlemise, koosolemise, osaduse vorm. Lähedus üksteisele. Nii et pilt Jeesuse soovist meiega n-ö lauas ühineda sobib jõuluajaga väga hästi kokku. See tähendab Jeesust meie kodus, Jeesust meie elus. Ta ei ole väljaspool, ta ei ole eemalseisja.\n2. Lisaks osadusele meiega tähendab Jeesuse koputus veel midagi enamatki. Jeesus tuleb, et meid uuendada, sest tema ligiolul on mõju. Jeesuse koputus ja soov siseneda meie ellu ei tähenda seda, et meie elus oleks kõik tingimata hästi. Ta koputab, et meie elu uuendada peegeldama neid väärtusi, mis Jumalalt pärit. Küllap on paljudele meist tuttav kogemus, kui ootamatu külalise puhul hakkame uksel end vabandama ja püüame leida viisi, kuidas viisakalt öelda, et praegu ei ole külastamiseks hea aeg, toas kõik segamini ja lisaks muudki mured.\nJeesuse puhul me võime olla ausad ja tunnistada: tõepoolest, kõik meie elus ei ole nii ilus ja korras, et sobiks teda vastu võtta. Aga see pole põhjus tema koputuse ignoreerimiseks. Jeesus koputas Laodikeia koguduse uksele mitte seepärast, et väikest viisakusvisiiti teha, vaid seepärast, et kogudus vajas Jeesuse uuendavat ja muutvat väge.\nUks on suhete loomise kujund. Suhete kõige kaunimaks tasandiks – ja samas kõige suuremaks väljakutseks – on armastus.\nArmastust väljendab ühelt poolt see, et Jeesus üldse koputab – soovib siseneda meie ellu, osaleda selles ning meid uuendada – ja teiselt poolt väljendab armastust see, et ta jätab meile võimaluse avada.\nJeesuse koputus me südameuksele on selles mõttes on ebatavaline, et see saadab meid jätkuvalt. Avamine temale ei ole ühekordne tegu või jõululise hetke meeleliigutus. On omamoodi müsteeriumiks, et meil on alati võimalus Jeesust enam oma ellu sisse lasta. Tegelikult on see inimsuhetes umbes samamoodi. Ka väga sügavas läheduses kallite inimestega me jätkuvalt koputame. Me anname üksteisele märku soovist jagada oma elu igas uues olukorras – ja avame end teineteisele. Jätkuvalt.\nSuhted ei ole midagi, mis üks kord ja alatiseks paika pannakse. Suhted on dünaamilised, seal on areng ja kasvamine. Niisugune on ka meie suhe Jeesusega.\nNr 131 - 4 2018 Jutlus Toomas Pajusoo\nAga kuuendal kuul läkitas Jumal ingel Gabrieli Galilea külla, mille nimi on Naatsaret, neitsi juurde, kes oli kihlatud Taaveti soost Joosepi-nimelise mehega. Selle neitsi nimi oli Maarja. Tema juurde tulles ütles Gabriel: „Rõõmusta, sa armuleidnu! Issand on sinuga!” Tema oli aga vapustatud nende sõnade pärast ja imestas, mida see teretus võiks tähendada. Ja ingel ütles talle: „Ära karda, Maarja, sest sa oled leidnud armu Jumala juures! Ja vaata, sa jääd lapseootele ja tood ilmale poja ja paned talle nimeks Jeesus. Tema saab suureks ja teda hüütakse Kõigekõrgema Pojaks ja Issand Jumal annab talle tema isa Taaveti trooni. Ja ta valitseb kuningana Jaakobi soo üle igavesti ning tema valitsusele ei tule lõppu.” Aga Maarja küsis inglilt: „Kuidas see võib juhtuda, kui ma ei ole mehega olnud?” Ja ingel vastas talle: „Püha Vaim tuleb sinu peale ja Kõigekõrgema vägi on varjuks sinu kohal, seepärast hüütaksegi Püha, kes sinust sünnib, Jumala Pojaks. Ja vaata, ka su sugulane Eliisabet on pojaootel oma raugapõlves ja see on kuues kuu temal, keda hüüti sigimatuks, sest Jumala käes ei ole ükski asi võimatu.” Aga Maarja ütles: „Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle sinu sõna järgi!” Ja ingel läks ära tema juurest.\nLoetud kirjakoht räägib meile Maarja kohtumisest ingliga. Ingli sõnum oli Maarja jaoks midagi erakordset: ta oli leidnud armu Jumala juures; Maarja oli Jumala poolt ära valitud, et tuua ilmale Kõigekõrgema Poeg, kellele pannakse nimeks Jeesus.\nKui Jumalal on maa peal midagi erilist teoksil, siis elab sellele sündmusele kaasa kogu taevas. Piiblis on toodud palju erinevaid näiteid kohtumistest inglitega. Jõuluööl, kui karjased olid Petlemma väljal valvamas oma karja, ilmus ingel, kes kuulutas neile suurt rõõmu Päästja Issanda Kristuse sünnist. (Lk 2:14)\nLuuka evangeeliumi esimese pea-tüki alguses räägitakse ka preester Sakariase, Ristija Johannese isa kohtumisest ingliga. Kuna Sakarias ei uskunud koheselt ingli sõnu, jäi ta keeletuks kuni ajani, mil ta naine Eliisabet tõi ilmale poja ja talle pandi nimeks Johannes.\nMaarja kohtumine ingliga oli hoopis teistsugune. Ta oli alandlik ja võttis vastu kõik ingli sõnad. Maarjast sai Jumala poolt valitud naine, kes sai emaks Jumala ainusündinud Pojale.\nKohtumised inglitega võivad aset leida mitmel viisil. On mitmeid tunnistusi, kuidas taevalikud olendid on kaitsnud inimest õnnetuste eest. Pühakiri ütleb inglite kohta, et nad on teenijad vaimud, läkitatud abistama neid, kes ükskord pärivad pääste. Kõigile neile ingli külastustele on iseloomulik üllatusmoment. Kõiki asjaosalisi tabas see ootamatult. Üllatused tulevad tavaliselt ikka siis, kui seda kõige vähem oskad ette aimata. Antud juhtumitel oli tegemist Jumala saadikutega.\nKuna elame reaalses maailmas, kus on tegemist ka kurjuse jõududega, siis Piibel hoiatab meid nende inglite eest, kelle eesmärgiks on viia inimesi Jumalast kaugemale. Need ei ole taevased inglid, vaid langenud Luciferi inglid, kes heideti kord Jumala poolt taevast alla. Apostel Paulus hoiatab oma teises kirjas korintlastele, et „saatan ise moondab ennast valguse ingliks“ (2Kr 11:14). Need deemonid koondavad oma vägesid kindla eesmärgiga – eksitada, kui võimalik, ka Jumala valituid.\nKuidas võib inimene vahet teha, kas tal on tegemist taevaingli või valguseingliks maskeerunud deemoniga? Piibli printsiipe mõistes on vahetegemine võimalik. Kohtumine taevaingliga austab alati Jumalat. Niinimetatud valguseingli puhul ei lange aga aupaistus Jumalale. Nii lihtne see ongi. Keegi jumalasulane on öelnud: kas me peaksime uskuma inglite olemasolusse? Jah! Kas me peaksime kummardama neid? Ei! Tuletagem meelde, et inglid on Jumala looming ja nad teenivad Jumalat mitmel viisil, mis on kasuks sulle ja mulle. Seepärast ei peaks me tegema inglitest oma tähelepanu keskpunkti, vaid keskenduda tuleb Kristusele. Kummardagem alati Loojat, mitte loomingut.\nAga pöördume tagasi Luuka evangeeliumi ja ingli üllatava külastuse juurde, mis sai osaks Maarjale, juudi tütarlapsele Naatsareti linnast. Peatume hetkeks ingel Gabriel kolmekordse sõnumi juures.\nIngli esimene sõnum Maarjale oli: „Rõõmusta, sa armuleidnu! Issand on sinuga!“ (s 28). Püüa ennast panna Maarja rolli. Mida tema lihtsa Naatsareti tütarlapsena võis küll mõelda, saades inglilt sellise üleva sõnumi? Salm 29 ütleb, et: ta oli vapustatud ja imestas – ta ei olnud ingli külaskäiku millegagi ära teeninud. Korraga tundis ta, et on sattunud Jumala enese tähelepanu keskmesse – sai ingli kaudu Jumalalt tunnistuse, et ta on armu leidnud Tema palge ees ja võib seepärast rõõmustada. Kui ingel märkas Maarja kohmetust, julgustas ta teda (s 30).\nKas võib midagi ülevamat olla teadmisest, et Jumal on sinuga? Mis tunne võiks sul olla, kui Issanda ingel pöörduks täna konkreetselt kellegi poole meie seast sõnadega: „Ära karda, sest sa oled leidnud armu Jumala juures!“\nNendel jõuludel, kus paljudes Eestimaa kodudes on kurbust ja valu kaotatud töökoha või madala sissetuleku pärast, on nii vajalikud julgustuse sõnad. Kõik üksildased, rõhutud ja murelikud inimesed vajavad täna julgustust ja rõõmu, mida üksnes Jumal võib neile kinkida.\nJõulud on üllatuste aeg. Ka täna on Jumal meie keskel oma Püha Vaimu läbi ja ütleb igale Kristusesse uskujale: „Rõõmusta, sa armuleidnu! Issand on sinuga!“ Kui Jumal pöördub kellegi poole isiklikult, siis tuleb see talle alati kasuks ja õnnistuseks. Seepärast ära karda, kui Jumal räägib. Ta soovib sulle head! Jumalal on iga inimesega oma plaan, nagu Tal oli individuaalne plaan ka Maarjaga. Nii nagu inimesed on erinevad, nii on ka Jumala teed ja mõtted iga inimese suhtes erinevad.\nIngli teine sõnum Maarjale oli: „Ja vaata, sa jääd lapseootele ja tood ilmale poja ja paned talle nimeks Jeesus. Tema saab suureks ja teda hüütakse Kõigekõrgema Pojaks ja Issand Jumal annab talle tema isa Taaveti trooni. Ja ta valitseb kuningana Jaakobi soo üle igavesti ning tema valitsusele ei tule lõppu“ (s 3133). See oli spetsiifiline sõnum, mis määratles Maarja erilise osa Jumala plaanis. Ta oli Jumala poolt väljavalitu, kes pidi ilmale tooma Jumala ainusündinud Poja, Jeesuse.\nKindlasti oli Maarja tol hetkel tõsiselt vapustatud, sest ta ei mõistnud veel, mis teda ees ootab. Ta oli kihlatud Taaveti soost Joosepi-nimelise mehega ja pealegi oli ta neitsi. Mis saab siis, kui ta leitakse rase olevat väljaspool abielu? Juudi käsuseaduse kohaselt oleks ta kuulutatud abielurikkujaks ja kividega surnuks visatud. Mis saab tema peigmehest Joosepist? Kas ta hülgab tema? Tol hetkel võis tema peas keerelda korraga nii palju küsimusi.\nJa mida tähendab see nimi – Jeesus? Jeesus on kreeka vorm heebreakeelsest nimest Joosua, mis tähendab tõlkes ’Issand päästab’. On märkimisväärne, et Issanda ingel ilmus unes ka Joosepile, valmistades pinda tema südames. Sellest võime lugeda Matteuse evangeeliumi esimesest peatükist.\nImelises nimes Jeesus peitub võrratu sõnum mitte ainult Maarjale ja Joosepile, vaid kõigile inimestele üle kogu maailma. See ongi jõulusõnumi peamine sisu: Jumal saatis meile oma ainusündinud Poja, et päästa meid pattudest. Maarja oli vaid tööriistaks Jumala käes, et kinkida maailmale Päästja ja Lunastaja. Meie osa tänapäeval on uskuda Jeesusesse, et kogeda pattude andestust ja lepitust Jumalaga, mille tulemusena saame Jumala lasteks.\nIngli kolmas sõnum Maarjale oli vastus tema küsimusele: „Kuidas see võib juhtuda, kui ma ei ole mehega olnud?“ (s 34). Ingli vastus oli: „Püha Vaim tuleb sinu peale ja Kõigekõrgema vägi on varjuks sinu kohal, seepärast hüütaksegi Püha, kes sinust sünnib, Jumala Pojaks“ (s 35).\nKüsimus Jumala tahte teostumise suhtes on väga inimlik. Kui Maarjalegi ei olnud jumalik neitsist sünd mõistetav, mis siis veel rääkida tänapäeva inimestest, kes eitavad kõike üleloomulikku, kõike, mis on seotud Jumalaga ja Ta püha sõnaga. Maarja oli aga inimene, kes vaatamata oma piiratusele uskus alandlikult ingli sõnumisse. Ta uskus, et Jumala käes ei ole ükski asi võimatu. Meiegi võiksime õppida Maarja suhtumisest Jumala tahtesse, mis on vastuolus sageli inimlike arusaamadega: „Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle sinu sõna järgi!“ (s 38). See vastus oli Jumalale meelepärane. Ingel oli oma missiooni täitnud.\nTänapäeva inimesed, kui nad pole varem kuulnud armastavast Jumalast, kes on tulnud päästma meid pattudest, on ausad, kui nad küsivad Maarja kombel: „Kuidas see võib juhtuda?“ Isegi teoloogilist kirjandust lugenud inimene võib sattuda väga suurde hingekitsikusse, kui tal puudub isiklik vaimuliku uuestisünni kogemus. Milles peitub siis lahendus? Ainult Jumala sõnasse uskumises. Toimi nii nagu Maarja. Ta uskus Jumalasse: „Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle sinu sõna järgi!“ Jumala imed sünnivad alati usu läbi.\nMitte sugugi väiksem ime ei sündinud Maarja sugulase Eliisabetiga, kes sai raugapõlves Ristija Johannese emaks. Ingel teatas sellest ka Maarjale. Kindlasti oli Maarja julgustatud ja kinnitatud teadmisest, et Jumal oli sekkunud nii võimsalt tema ja ta lähedaste ellu.\nNendel jõulupühadel soovib Jumal oma armastuse läbi tulla meiegi ellu suuremal määral. Ta sooviks saada paljudele nii lähedaseks ja kalliks, et inimesed on valmis Teda vastu võtma. Veel täna tõuseb rõõm Jumala inglite ees kasvõi ühe patuse pärast, kes meelt parandab, kuigi seda pole võimalik alati silmaga näha, kuid võib vaimus kogeda.\nPaljud inimesed on võinud oma Issandaga isiklikult kohtuda just jõulude ajal. Meie kiriku kauaaegne superintendent Aleksander Kuum, kes on praegu igavikus, on rääkinud sellest, kuidas ta jõulude viimasel pühal võttis vastu oma Päästja Jeesuse Kristuse. Ta oli siis 22aastane ja elas Pärnus, kus ta isa Karl oli kohaliku metodisti koguduse õpetaja. Vanemate soovil oli ta õpetanud noortele selgeks mõned jõululaulud, mida hiljem noorte kristlikul koosolekul lauldi. Millise vaimustusega noored tunnistasid ja laulsid! Mitmed uued noored tulid eestpalvele. Tänupalved ei tahtnud lõppeda. Kui kõik olid viimaks lahkunud, jäi Aleksander üksi koosolekusaali. Tal oli tunne, nagu oleks ta rongist maha jäänud. Kõik oleksid justkui suurele rõõmupeole ära sõitnud ja teda maha jätnud. Aleksander surus kuuma otsaesise vastu aknaklaasi ja vaatas välja. Sadas vaikselt lund. Kõik oli valge. Tema südames oli aga maru, sest ta süda oli must ja tahtmatult võitles ta pisaratega.\nIsa kutsus teda magama. Nende voodid olid vastamisi. Isa pidi midagi märkama, sest korraga ta ütles: „Poeg, Jumal kutsub sind täna! Anna oma süda Temale!“ Aleksandri suu oli aga lukus. Isa seletab talle Pühakirja, räägib, nagu teaks ta kõiki poja hingekahtlusi ja küsib jälle: „Poeg, kas sa ei tahaks paluda?“ Jah, ta tahaks, aga suu vaikib. Vastata ei saa. Nüüd segab ema Agathe vahele ja ütleb: „Rääkige hommikul!“ Aleksander aga mõtleb: „Oh, kui sa teaksid, mis praegu kaalul on, ei sa siis nii räägiks! Peaks mu isa veel kord küsima, siis ma vastaksin kohe.“\nJa isa küsiski veel. Nüüd Aleksander vastab, lausa kisendab: „Jah, palume!“ Kui nad siis kolmekesi pimedasse tuppa põlvedele laskusid – isa, ema ja poeg, lausus Aleksander need otsustavad sõnad: „Jumal, kui Sa oled, ilmuta ennast ka mulle. Ja kui Sa minule mu patud andestad ja mu südamele rahu kingid, siis tänasest öötunnist ma tõotan oma elu Sinule.“ See oli 27. detsembril 1921, kell 5 öösel. Hommikul oli imeline rahu Aleksandri südames. Kristus oli võitnud ja kõik kahtlused kadunud. Tänu Jumalale, see jõuluöö sai tema elus otsustavaks pöördepunktiks.\nEvangelist Johannes on öelnud: „Aga kõigile, kes tema vastu võtsid, andis ta meelevalla saada Jumala lasteks, neile, kes usuvad tema nimesse“ (Jh 1:12). Need Jeesuse sõnad on maksvad veel täna igaühele, kes Temasse usuvad. See on jõulusõnumi tuum Jeesus on tulnud meile Päästjaks. Lase siis tulla oma südamesse Jumala heal sõnumil, mis võib muuta kõik uueks. Ole täna valmis Maarja kombel Jumala sõna uskuma ja sa võid kogeda Jumala tõelist jõuluimet.\nLühike mõtisklus sellest, kui aeg täis sai\nNr 131 - 4 2018 Arutlus Andres Kapp\n„Ta (Maarja, toim.) tõi ilmale oma esimese poja ning mähkis ta mähkmetesse ja asetas sõime, sest nende jaoks polnud majas kohta.” (Lk 2:7). Seda evangeeliumi lõiku tsiteeritakse ikka ja jälle jõulude ajal. Meile on kindlasti kõige tähtsamaks fakt, et maailma sündis Päästja, Jeesus Kristus – tõeline Jumal ja samas ka tõeline inimene. Jah, Päästja on sündinud. Apostel Paulus sekundeerib evangelistile, kirjutades sellest sündmusest lakooniliselt oma kirjas galaatlastele: „Aga kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja…” (Gl 4:4) – nii see oli.\nOotamisest ja ootustest\nNr 131 - 4 2018 Hingehoid Meeli Tankler\nLadinakeelne sõna adventus tähendab tulemist, aga millegipärast on meie rõhuasetus nihkunud ootamisele. Mõnes mõttes põhjendatult, sest advendiaeg toetub Jumala tõotusele Messia tuleku kohta ja rõhutab Tema ootamist. Ootamist inimeseks saanud Jumalana, mis on ajaloos juba toimunud ja mida me jõuluajal tänulikult meenutame. Aga ühtlasi Tema taastuleku ootamist ja selleks valmistumist.\nAndeksandmisest jõulupühade taustal\nNr 131 - 4 2018 Arutlus Anne Saluraid\nFranciscus Assisist on palvetanud: Issand, tee mind oma rahu tööriistaks, seal, kus on vihkamine, lase mul külvata armastust; kus on ülekohus – andestust.\nNr 131 - 4 2018 Luulet Maire Simm\n“Ära karda,” ütles ingel,\nütles seda Maarjale.\n“Oled armu leidnud sina,\n“Ära karda,” ütleb täna\nElujulgust, rahu tooma\nÄrge kartke, kuigi pime –\nikka sünnib Jõuluime,\nigal aastal uuesti.\nJätab oma sooja sära,\nmis ei kustu hingest ära,\nvalgustab me eluteed.\nNr 131 - 4 2018 Lastele Toimetus\nVajad selleks: kiiresti kuivavat savi, tainarulli, pitsi või kudumeid, väikest naasklit või varrast, lisaks klaasi või piparkoogivormi. Värvimiseks guaššvärve ja pintsel.


Taali otsuseid mõjutab hirm\nOlari Taal kirjutas eile Postimehes, et ta ei informeerinud Hoiupanga nõukogu skandaali põhjustanud laenutehingust Daiwa pangaga tekkinud psühholoogilise krambi tõttu.\nTartu ülikooli psühholoogiadotsent Aleksander Pulver ütles, et teadus psühholoogilise krambi mõistet ei tunne ja Olari Taali käitumise ajendiks oli tõenäoliselt hirm.\nOlari Taali ajalehes avaldatud mõtted sobivad psühholoogi sõnul inimesele, kes on allunud mingi grupi või rühma survele. «Vabandavas vormis otsitakse põhjendusi, mis ei tule isiku enda seest,» selgitas Pulver.\n«Selline käitumine on reeglina püsiv ning võib, nagu ajalugu näitab, kaasa tuua raskeid tagajärgi,» lisas Pulver.\nKõrgetel ametikohtadel töötavad inimesed peavad sageli oma isiklikest hirmudest üle olema, lausus Pulver. «Mulle meeldiks elada riigis, kus teiste inimeste elu ja väärtuste eest vastutavad ametnikud on suutelised ametiülesandeid täites oma mina unustama,» sõnas ta.\nSotsiaalminister Tiiu Aro ütles eile valitsuse pressikonverentsil, et valitsus ei ole siseministri ajalehes avaldatud pihtimust arutanud. «Naistearsti ja günekoloogina ei oska ma meeste sellelaadseid hädasid nagu psühholoogiline kramp kommenteerida,» lausus Aro.\nOlari Taal viibis eile pika päeva valitsuse istungil ja teda ei õnnestunud tabada.


EKA keraamikatudeng valmistas Eesti ühele suurimale toitlustajale disainkruusid – Ehemaitse.ee\nEttevõtte ärinimest inspireeritud tumelillat kruusi kaunistab omapärane valget värvi b-tähe kujuline sang. „Tass on selline tarbeese, mis on oma kuju ja vormi juba ammu omandanud ning kui tassi kasutatakse ikkagi tarbe- ja mitte iluesemena, siis tuleb talle see funktsionaalne vorm ka alles jätta. Seega sai tassi isikupärasemaks muuta sangalahendusega ning tähe paunadega mängides luua sõrmedele mugav toetuspunkt,“ selgitab tassi kujundanud kunstnik Maarja Tänav.\nPraktiline topeltsang hoiab ka jooja sõrmed eemal tuliseks muutuvast tassi välisküljest.\n„Tavaliselt on tiheda külastatavusega lõunarestoranides kasutusel vähem hinnalised nõud, kuid selle koostööprojektiga saime rakendada EKA loomingulist õhkkonda, luua üheskoos midagi isikupärast ja tuua kvaliteetse Eesti disaini ka meie igapäevastele külastajatele lähemalt,“ selgitab Endrikson.\nKursusekaaslaste hulgast paistis Tänava disain silma erilise funktsionaalsusega, kuigi kunstniku sõnul on savikunstis ka omajagu üllatuslikkust ja mängulisust.\n„Inimesed on keraamikaga tegelenud aastasadu ja seega oskame materjali käitumist mingil määral ette näha, aga alati jääb sellesse protsessi etteaimamatu osa. Samas sellest algabki keraamika filosoofiline külg, teinekord ootamatu ilu leidmine ja oma väikese koha mõistmine suures savi ja tule mängus,“ selgitab Tänav keraamiku tööprotsessi.\nTummine tomatisupp veisehakkliha ja täistera spagettidega Eelmine lugu\nE-Selver laieneb Tartusse ja Tartumaale Järgmine lugu


§ 4 Tiitelleht\n3 Lehe vorminõuded ja väljaandmine\n§ 24 Ilmumissagedus\nLeht koosneb tiitellehest, sisukorrast eesti ja inglise keeles, INID-koodide loendist eesti ja inglise keeles ja järgmistest osadest:\n§ 4. Tiitelleht\n(1) Tiitellehe esiküljel on järgmised andmed:\n4) toimetaja ja levitaja nimed ning kontaktandmed (eesti ja inglise keeles);\n3. peatükk Lehe vorminõuded ja väljaandmine\nLeht vormistatakse A4 formaadis.\n(1) Lehe kaaned on poolkartongist. Kaanel on § 4 lõikes 1 loetletud andmed, välja arvatud punktides 4 ja 5 loetletud andmed, ja Patendiameti embleem.\n§ 24. Ilmumissagedus\n(1) Leht ilmub neli korda aastas järgmistel kuupäevadel: 15. jaanuar, 15. aprill, 15. juuli ja 15. oktoober. Kui lehe ilmumise päev ei ole tööpäev, ilmub leht nimetatud kuupäevadele järgneval esimesel tööpäeval.\n(2) Patendiamet võib avaldada lehe lõikes 1 nimetatud tähtpäevadel PDF formaadis ka Patendiameti veebilehel.


USA börsid sünnitasid uusi rekordeid - Investeerimine - Majandus\nUSA börsid sünnitasid uusi rekordeid\nAmeerika Ühendriikide investorid võivad täna rõõmsal meelel iseseisvuspäeva pidada, sest kõik kolm aktsiaindeksit lõpetasid eile ajaloo kõrgeimal tasemel.\nMaailma tuntuima aktsiaindeks Dow Jonesi tööstuskeskmine tegi uue rekordi pärast üheksa kuud kestnud vaheaega. Laiemat turgu peegeldav S&P 500 indeksil ja peamiselt tehnoloogiasektori aktsiate hinnaliikumisi peegeldav Nasdaqi koondindeks kerkis sel aastal esimest korda rekordtasemele juba aprillis, ning on teinud uusi rekordeid vahepeal veelgi, kaasa arvatud eile.\nAktsiaturgude tõusu põhjuseks on ootused, et USA keskpank (Föderaalreserv ehk Fed) alandab sel aastal baasintressi. USA kümneaastaste võlakirjade tulusus (intressimäär) langes eile mitme aasta madalaimale tasemele 1,98 protsendile ning langenud S&P 500 indeksi keskmise dividenditootluse tasemele, mis on 1,93 protsenti. Tingimustes kus võlakirjade tootlus on sama suur kui dividenditootlus, eelistavad investorid aktsiaid.\n«Võlakirjaturul jätkavad tootlused kindlasti langemist uutele rekordmadalatele tasemetele, mis tähendab signaali, et majandus aeglustub ja keskpangad peavad (baasintresse – T.O.) langetama. Ma arvan, et aktsiaturud ütlevad, et see on OK,» ütles Reutersile investeerimisfirma Globalt Investments vanemportfellihaldur Thomas Martin.\nLisaks mõjutas aktsiaturge andmed USA väliskaubandusbilansi kohta, mille kohaselt sealne väliskaubandusdefitsiit hüppas viie kuu kõrgeimale tasemele. Lisaks viitasid ettevõtete laoseisud ja tarbijate kulutused majanduskasvu aeglustumisele.\n«(Makromajandus-) Andmed on erinevad, need polnud nii kohutavad, näitasid vaid üldist langust,» selgitas Martin.\nEhkki turud on üsna veendunud, et Fed baasintresse langetab, päris kindel see siiski ei ole. Palju sõltub tööhõiveraportist, mis avaldatakse homme. Täna on USA turud iseseisvuspäeva tõttu suletud ja eilegi oli kauplemine tavapärasest enam kui kolmandiku võrra hõredam.\n«Kui andmed tulevad sellised, et keskpank ei pea tegutsema agressiivselt, investorid ilmselt pettuvad,» ütles The Wall Street Journalile investeerimisfirma Plante Moran Financial Advisors investeeringute juht Jim Baird. «Igasugune vihje, mis näitab, et Fed ei langeta intresse, on katalüsaatoriks suuremale volatiilsusele,» lisas ta. (Investeerimisspetsialistid kasutavad languse asemel tihti eufemismi volatiilsus – T.O.)


Kibuvitsa kasulikkus pankreatiidi korral - Ravi\nKõhunäärmepõletiku kibuvits on ravim, mis hoiab ära haiguse ägenemise ja erinevate komplikatsioonide ilmnemise.\nKas pankreatiiti on võimalik ravida kibuvitsaga\nPankreatiidiga pankreases võivad ilmneda muutused, mida arstid nimetavad fibroosiks. Lisateavet selle patoloogia kohta leiate siit.\nPankreatiidi traditsiooniline meditsiin pakub palju retsepte kibuvitsaga. Koduste ravimite valmistamiseks kasutatakse kõiki taimeosi: kroonlehed, lehed, varred, marjad, juured..\nTaimel on diureetiline toime, seetõttu on pankreatiidi ägedas vormis soovitatav seda kasutada ettevaatlikult ja ainult väikestes kogustes. Esiteks on vaja läbi viia põletikuvastane ravi ja seejärel 2-3 päeva pärast on kibuvitsa joogid lubatud. Päevas peate jooma mitte rohkem kui 150 ml puljongit. Alustada tuleks väikeste portsjonitega ja need ei tohiks sisaldada magusaineid. Te ei saa lisada mett, suhkrut ja muid sarnaseid tooteid, kuna haige nääre reageerib neile halvasti. Ja ärge unustage pankreatiidi ägenemise ajal terapeutilist dieeti..\nRetseptid meditsiiniliste kibuvitsajookide valmistamiseks\nDiureetikumina võivad kibuvitsamarjad põhjustada neeruprobleeme ja loputada kaltsiumi kehast välja..\nKibuvits on mitmekülgne ravimtaim. See aitab pankreatiidi ravis, pikendab remissiooni perioodi, ennetades haiguse ägenemist ja tüsistusi. Infusiooni valmistamiseks kasutatakse kõiki taimeosi..


Lahtrisse - leiti 302 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "lahtrisse" leiti 302 faili\nlahtrisse on siiski vaieldav ja kehtib vaid erandjuhtudel.\nI II III ärkama, äratama kandma, sünnitama, taluma siduma, köitma lõhkema, puhkema välja jagama tõmbama, joonistama und nägema, unistama põgenema paiskama, viskama, pilduma lendama keelama unustama jahvatama rippuma, riputama panema, asetama hüppama õppima, teadma saama laenutama, laenuks andma lamama niitma tõusma saagima õmblema valama, heitm(lehti, valgust) paistma l...\nTARBIMINE TÖÖ ÜLESANNE: Määrata milliseid toiduaineid meie rühma liikmed ostavad ja koosta nädala sees ostetud toiduainetest tabel Määrata toitudes kasutavaid lisaaineid (E) Kanda kaardile kohad, kust ostetud tooted pärinevad. Märkida miks olin sunnitud just seda kaupa ostma TOP 10 TOOTEID MEIE RÜHMAS 1 Coca Cola 2 Rumm 3 Piim 4 Leib...\nKeskkonnakaitse ja säästev areng ül. 7 töövihikust\nCd ja Hg konsentratsioonid tuhas Cd ja Hg sisaldus tuhas Koht Tuhakogus % Cd gt Hg gt Aastane tuhakogus Cd kg (t) Tuhavoog nr 1 39,3 3,4 0,153 353700 1202,6...\nKopeerige sealt tabelist välja vaid õppetooli töö Special->Values käsku, et saadud tulemused oleks tavalise vormindu vormindusega tabel kustutage. Tehke sama oma variandile vastava teise õppetooliga. RIMINE abel, kus igale teaduskonna nimele järgneb nimekiri selle töötajatega, a saab esimesena valida teaduskonna. Seejärel saab ta teise valideerimisega valida nktsiooni kasutate?). Kolmandasse lahtrisse kuvatakse funktsiooni VLOOKUP (!!!) amamoodi telefoninumber. MINE ngikood töölehele Majandusteaduskond. Avage aadress www.ttu.ee. Valige otsingu stavat õppetooli nime. Kopeerige tulemuseks olev tabel Excelisse - esialgu tuleb see a vaid õppetooli töötajate nimed - kasutage parema-nupu menüüs asuvat Paste- ks tavalise vormindusega. Töötajate nimed jäävad ka lõpptulemuseks - halva oliga. a, rimisega valida LOOKUP (...\nIsetehtud KT Bioloogias\nÜlesanne 1 Nimeta GMO plussid ja miinused: GMO plussid GMO miinused Ülesanne 2 Tuulerõuges on (1)__________haigus, mis nakatub väga (2) ___________. Seda haigust Põevadtavaliselt (3)___________. Haigusega tekivad nahale (4)_______, mis jäävad kehale tavaliselt (5)______ päeva...


Mitte ainult suvepäevad - Paunkula Heaolukeskus\nHomeUncategorizedMitte ainult suvepäevad\nTalvine hooaeg kipub tahest-tahtmata meid kõiki mõjutama. Pimedus, külmakraadid, pori ja lumi, rutiin ja vähene liikumine… Sellisel ajal kipub paraku kannatama ka töötajate motivatsioon ja töövõime. Rohtu selle vastu ei ole, küll aga võib üks meeleolukas väljasõit ja päev kontorist väljas anda meeskonnale uue hingamise ning sellega ei pea ilmtingimata suveni ootama! Suvepäevade kõrval lülitavad üha rohkemad ettevõtted oma kultuuri ka talvepäevad peletamaks kollektiivset kaamost.\nEsmalt võib tunduda, et talvepäevade idee ei ole kuigi hea – järjekordne väljaminek ettevõttele ja mida üldse sellise ilmaga õues peale hakata!? Tegelikkuses on talvepäevad väga hea vaheldus seda enam, et värskes õhus viibimine jääb talvisel ajal paljudel märkamatult tagaplaanile. Lisaks vajavad töötajad peale palganumbri ka muid motiveerivaid tegureid ning meeskondlikud üritused on selleks ideaalne lahendus. Meid on külastanud mitmed suuremad ja väiksemad kollektiivid, kellel on kombeks korraldada iga kuu vähemalt üks selline väljasõit või üritus. Nende sõnul tõstab see kõvasti töötajate motivatsiooni ja soovi panustada ühiselt ettevõtte kasvamisse, rääkimata tugevamast meeskonnatundest. Oleme näinud, kuidas meeskonnamängude või mõne muu ühise tegevuse käigus sulanduvad ühte erinevad osakonnad ja rahvused ning enam ei ole vahet kes on ülemus ja kes on alluv. Kõigil on koos tore päev ning see emotsioon tuleb igapäevatöösse kaasa parandades meeskonnatööd ja töövõimet. Seega tasub investeerida oma töötajate heaollu – see tasub kuhjaga ära!\nTalvine loodus on imeline! Lisaks on nii mõnigi aktiivne tegevus nagu näiteks ATV-matk, paintball või miks mitte ka meeskonnamängud sel hooajal hoopis põnevam ja ekstreemsem kui suvel ning kui veab, saab harrastada klassikalist talisporti nagu suusatamine või uisutamine Paunküla veehoidlal. Millega tuleks arvestada talvepäevade korraldamisel?\nIlmaolud ja riietus – Eesti ilm on heitlik ning sellega tuleb riietumisel arvestada. Hästi sobib kihiline, sportlik riietus millest ei ole kahju kui see peaks määrduma.\nTegevused – Talvisel ajal on optimaalne aeg välitegevusteks umbes 2-3 tundi, mitte rohkem. Peale seda on soovituslik teha saunaõhtu juhuks kui külm nahavahele puges.\nAjakava – Talvisel ajal läheb kiirelt pimedaks ning paljusid aktiivseid tegevusi ei ole pimedas võimalik läbi viia. Seega on talvisel ajal mõistlik välitegevused lõpetada enne pimeda saabumist. Mõne tegevuse puhul (näiteks ATV-matk) see nii suurt rolli ei mängi nii, et ajakava koostamisel on kindlasti mõistlik konsulteerida programmijuhiga.\nTalvepäevad on kindlasti väärt proovimist eriti kui Teie firmas seda varem tehtud ei ole! Et elu lihtsamaks teha, oleme välja töötanud talvepäevade ja jõulupidude paketid, millega saate tutvuda SIIN. Läheneme igale kliendile individuaalselt ning koostame Teile sobiva paketi 🙂\nPaunküla Heaolukeskuse pere


KUTSE ÜRITUSELE: tule ja võta osa keskkonnateemalisest vestlusõhtust Erki Savisaarega! - Kesknädal\nTeisipäeval kell 17.30 toimub Keskerakonna büroos (Narva mnt 31, Tallinn) Keskerakonna Roheliste kogu poolt korraldatav vestlusõhtu Riigikogu keskkonnakomisjoni esimehe Erki Savisaarega.\nMis asi on kliimaneutraalsus? Kas Eestis raiutakse liiga palju metsa? Millised muudatused ootavad meid ees jäätmemajanduses? Mida tähendab ringmajandus? Milliseid muudatusi on oodata põlevkivisektoris? Neile ja paljudele teistele küsimustele annab Erki Savisaar vastuse.\nRiigikaitse küsimustes ma arutlusele ei läheks sest keegi ei kavatse meid rünnata, vaenlane asub hoopis Reformi tagatoas. Meie riigi sisene kaitse huvitab mind kõige rohkem.Peavoolumeedia edestab jätkuvalt reformierakondlaste valesid. Kui palju vaeva nad nägid et linnapea ametist minema ajada E.Savisaar. Ausa inimese kohta on raske valesüüdistusi leida. Nüüd laimatakse linnavalitsust setst Michal tahab saada linnapeaks. Jube. mind ei huvita praegu kliimaküsimused. Erki Savisaare käest tahaksin teada miks Edgar Savisaare tapatalgute asjaolusid pole uuritud. Kes on süüdlased- Põhjus on teada, taheii Tallinn üle võtta ja neile ajas hirmu nahka E.Savisaare suur häältesaak. Kuidas sattus bakter E.Savisaare jalale jne. MIKS POLE SUGULASED KUTSUNUD MAAILMAKUULSAID SELGELTNÄGIJAID ASJA UURIMA.\nTia,kuda ma senna soan,nõnna kaugelt tulla ja tagasi es soa koa enäm mette, rongid ja bussid lähvad menema ju.\nKas Erkki annab oma saadiku esindusrahhast võerastemaja tua ja õhtasöögi ???


Kui pasunasse annad, siis järgi reeglit „Kolm on kohtuseadus“ | Director\n← Millise mulje sinu müügimees kliendile jätab?\nKuidas suurendada enesekindlust – soovitused ja nõuanded →\nKui pasunasse annad, siis järgi reeglit „Kolm on kohtuseadus“\nMida selle Peetriga küll ette võtta? Kaks nädalat tagasi jäi ta kliendikohtumisele hiljaks. Nädal tagasi jättis ta esitluse tegemise viimsele hetkele. Ning eile unustas ta õnnitleda üht ammust kundet sünnipäeva puhul. Ükski neist asjadest pole ju teab mis katastroof, aga kõik kokku… ei, seda on liiga palju. Millal oleks õige aeg see mees vaibale kutsuda?\nPeter Bregman, konsultatsioonifirma Bregman Partners omanik, soovitab: „Kolm on kohtuseadus“. Ta rõhutab HBRi blogis, et just see reegel aitab juhil otsustada, kas pigistada alluva kahtlase käitumise peale silm kinni või probleemist number teha.\nEsimesel korral ei peaks juht reageerima, küll aga juhtumi meelde jätma. Ka teisel korral ei peaks ta reageerima, küll aga võtma seda signaalina, et tegemist pole mitte ühekordse juhtumi, vaid kindla mustriga. Nüüd on aeg hakata selle töötaja käitumist täpsemalt jälgima. Kui töötaja komandat korda eksib, on aeg temaga juba tõsisem vestlus maha pidada.\nMuidugi ei ole see absoluutne tõde ning kui mõni juht arvab, et esimese viljaka vestluse peaks lohaka Peetriga juba esimesel korral pidama, siis võib ta mõistagi seda teha. Aga, nagu ütleb Peter Bregman, ei tohiks ta unustada, et iga inimene võib eksida korra või paar. Kuid kolm on juba kohtuseadus.\nPeter Bregman: When to Confront Someone: The Rule of Three. HBR.com blogi, 30. november 2009


orkaani südames on vaikus: Oshom-toshom\nTäna jälle tükike Oshot, aga mitte pooleliolevast raamatust.\nSellise pildikese leidsin:\nUmbes siis, et ...\n"Oled ennast teiste ootusi täita püüdes täitsa ära trööbanud. Ja seda tehes pole sul ometi õnnestunud mitte kellegi soove (lõpuni ära) täita. Keegi pole õnnelik. Sina oled segaduses ja kurnatud, aga õnnelikuks ei suutnud sa kedagi teha. Inimesed, kes enda üle õnnelikud ei ole, ei saagi õnnelikud olla. Mida iganes sa ka ette võtaksid, nad jäävad sinu suhtes rahulolematuks, sest nad lihtsalt ei oskagi õnnelikud olla.\nÕnnelikkus on kunst, mida tuleb õppida. Sellel pole mitte midagi pistmist nende asjadega, mida sa teed või tegemata jätad. Teistele meeldida püüdmise asemel õpi lihtsalt ise õnnelik olema."\nOlen viimasel ajal hästi palju mõelnud selle peale, kas meil, inimestel, üleüldse oleks konflikte, kui me ei mässiks ennast lõputusse üksteise teenindamise ja paratamatult sellega kaasa tuleva väsimuse ja ootuste võrku? Eks ole ju nii, et kui lapsevanem on väsinud, saab laps palju rohkem pahandada, sest väsinud inimese kannatus on nii õhukeseks kulunud... Kui vanem pole väsinud, siis ta läheb ja ütleb, et kuule, ära nüüd mürtsuta või karju nii kõvasti. Väsinud vanem tuleb ja karjub sellesama jutu maha.\nVõi näiteks, kui teine inimene ajab lolli juttu. Mulle tundub, et meid saab see vihastada ainult juhul, kui me oleme väsinud ja veel hullem, kui me oleme just sellest inimesest väsinud. Kusagil paar nädalat tagasi kohtusin inimesega, keda olen selliseks pime-rumal-vihaseks pidanud... Vestlesime miiiitu tundi ja selle jooksul ütles ta ikka ka asju, mille egotsentriline kitsus mind puudutas, vaikseks võttis. Kuid seekord oli selline lugu, et ma absoluutselt ei ärritunud. Tema küll ärritus. Aga mul oli umbes selline tunne, et peaaegu kurb, peaagu kahju, aga need tunded ei pääsenud välja, sest mõistmine ja teise inimese teekonna aktsepteerimine ja respekteerimine laiutas ees.\nEksimise võimalus on alati, kuid ma ise olen küll 100 protsenti kindel, et mu paranev suhtumine on seotud sellega, et olen võtnud vastu otsuse mitte teha neid asju, mida ma teha ei taha. Tavaliselt on need ju asjad, milleta me ise kenasti hakkama saaks. Kui me üksi oleks, siis me neid ei teeks, hetkel. Nii ei teki mul ka sellist tunnet, et mul on teistelt midagi - kasvõi teatud tooniga suhtlemist - oodata. Ma võtan endale vabaduse ja sellega kaasnev 'hea' tekitab tohutu lugupidamise ka teise inimese vabaduse suhtes, olla see, kes ta on.\nVõib tunduda pöörane ja arusaamatu, kuid minu praeguse kogemuse järgi tuleb see kõikidele suhetele ainult kasuks. Kui suhtled "puugiga", siis ilmselt mitte, aga puugid ka kaovad, kui nad midagi ei saa, ja see on tore.\nJa noh, nagu ma vist juba kusagil varem mainisin, et algus on raske, sest süütunne ei lase vabadust nautida. Eks nii saabki teha ainult see, keda lausa kisub iseendasse sukelduma, sest miski seletamatu tunne on, et nii saad (oma) maailma loojaks ja valitsejaks. Ja muidugi on see ka tõsi.\nAga kas seda on kuidagimoodi veel võimalik teha peale minule avanenud võimaluse - kuulutada ennast asotsiaalseks ja metsikuks inimeseks -, sellest ma pole aru saanud. Ma pole leidnud teisi võimalusi... Eks ma veel mõtisklen sellel teemal...\nPosted by karikate emand at 11:24\nValgustatud internetikasutus :p\nInstagramilemmik: uue ajastu perekond\nEneseabimeetodid ja õpetajad\nInstalemmik: Tiibetlaste portreed\nMiks ma nälga ei karda\nMinu kõige suurem hirm\nInstalemmik: täpitüdruk Elspeth\nPessoa katked, seekord eesti keeles\nOSHO "Vaikus. Sinu olemuse sõnum" / viimane osa\nInstagramilemmik: söögikarbituus Mamekei\nOSHO "Vaikus. Sinu olemuse sõnum" / 2. jupp\nOSHO "Vaikus. Sinu olemuse sõnum" / 1. osa\nSalanartsissisti eest põgene salaja, ööpimeduse ka...


Lihtne viis, kuidas suunata laps õigele teele - Hingepesa\nÜks lastekasvatuse juhtiv ekspert juurdles hiljuti küsimuse üle, kuidas mõjutab laste vigade teadvustamine nende hilisemat maailma tõlgendamist. Lugege lähemalt, sest kindlasti on siin paljut, mille üle järele mõelda. Ühe koduõppel oleva tüdruku käekirja harjutamise vihik nägi välja selline:\nKas märkad midagi erilist? Tüdruku vigu ei ole välja toodud punase pastakaga. Selle asemel on esile toodud rohelise pastakaga kõik see, mis on eriti hästi tehtud. Tüdruk nautis väga sellist lähenemist. Ta küsis alati emalt: “Millise ma kõige paremini tegin?“ Eriti õnnelik oli ta selle üle, kui mõne tehtud töö juurde sai märgitud suurepärane.\nMis on vahe vigade esiletoomises ja saavutustele keskendumises?\nMis on sul meeles sellest kui õpetaja sinu vigu parandas? Kas sa mäletad üldse seda, mis oli õige vastus või lahendus, mis oli peidetud kogu selle punase info sisse? Muidugi mitte, kuna lapsena keskendusid automaatselt kõikidele punastele märkmetele ning see tekitas halva tunde.\nAga mis siis kui keskenduksime lapse töö headele külgedele? Laps tunneb siinkohal midagi hoopis teistsugust ning see mõjutab ka elu mõtestamist. Kui lapsed näevad, mida nad hästi teevad, siis püüavad nad seda korrata, kuna tahavad uuesti kiitust saada. See on hoopis teine lähenemine, mis tekitab täiesti teistsuguse motivatsiooni lapses – mitte vältida vigu, vaid püüelda edu poole.\nSiinkohal kerkib aga veel üks palju olulisem küsimus. Kuidas mõjutab lapse vigade esile toomine tema täiskasvanuks olemist?\nVastus on ilmselge. Lapsepõlves areneb meil kalduvus keskenduda oma puudujääkidele; sellele, mida valesti tegime ja mis teeb meid nö pahaks. Sellele aitavad oluliselt kaasa meie õpetajad oma punaste pastakatega ja vanemad, kes kulutavad rohkem aega rääkimaks, mida me valesti oleme teinud, mitte aga mida me hästi oleme teinud. Seetõttu kujunebki see harjumus meis juba lapsepõlves välja ning seda on keeruline muuta. Seejuures kordame me seda taas järgmise põlvkonnaga. See juhib meid aga põlvkondade viisi inimesteni, kes keskenduvad negatiivsele ning tunnevad end õnnetutena nii iseenda kui elu suhtes üleüldiselt.\nVõta hetk, et mõelda selle üle tõsiselt järgi. Kahekümnest kirjutatud tähest tuuakse alati esile see üksainus, mis on läinud valesti. Kui aga mõelda loogiliselt, siis on absurdne tähtsustada fakti, et laps kirjutas ühe tähe valesti, kui võiksime kiita teda selle eest, et 19 oli õigesti kirjutatud.\nSee, millele sa keskendud, areneb millekski enamaks. Millele iganes su tähelepanu on keskendunud, see muutub nii sinu kui teiste meeles olulisemaks. Kui mõelda, kui palju oma kogemusi ja esmamuljeid lapsepõlvest me anname edasi järeltulijatele, on oluline meeles pidada, et mitte kõik selles kogemuses ei ole positiivne. Meie eesmärk peaks alati olema vältida neid asju, millel oli negatiivne mõju meie jaoks, et mitte neid anda edasi oma armastatutele, ennekõike aga oma lastele. Niiet mõelge sellele, ehk on aeg hakata punase pastaka asemel kasutama hoopis rohelist. Kindel on see, et kui laste vigu mitte rõhutada, siis nad teavad, kuidas elus paremuse poole püüelda.\nAllikas: Real Parents\nToimetas: Annamaria Ala


Maakivi - Fitness.ee foorum\nMaakivi replied to pinksireketid's topic in Algajad\nKang08 ja Sargega nõus. Sealt tuli veel parem ja õigem mõte välja\nEbardiks siis sellesmõttes et rind ja biits on ägedad aga ülejäänud?... Jah\n15 minutit päevas? Tee parem kätekõverdusi ja kükke. Toenglamangus hoiad töös ka siselihased ja natuke kükke jalgadele võiks ka teha. Rohkemat selle ajaga pole midagi pääle hakata kui just ebardiks ei taha muutuda.\nMaakivi posted a topic in Algajad\nHommikusöök: Puder- (kiirkaerahelbed 50g, piim 100g, vesi 150g). Tuleb selline väike kausitäis. Törts maasikamoosi peale. 1 keedumuna. Esimene vahepala: Tavaliselt üks banaan, õun või pirn, vahel ka kohupiimatuutu (200-300g) Lõuna: Tatar(100g kotike) Broilerisüdamed(400g). Kodujuust (150-200g). Katsetan erinevaid köögivilja segusid. Pakid on umbes 400g. Korraga panen pool pakki neid ka lisaks, et siis (200g umbes) Teine vahepala: Hamburger Õhtusöök: Keedukartul, heeringa, sibula ja hapukoorega Töötan vahetustega ja toidukorrad iga nädal erinevatel kellaaegadel. Kord käin jõusaalis hommikul ja kord õhtul. Lisaks toidukordadele lisandub peale trenni koju jõudes selline omavalmistatud kokteil. 4-5 muna, banaan, 2 teelusikat suhkurt ja purustan ühtlaseks massiks, ning joon ära. Kehakaalult olen umbes 105 kg. Eesmärk oleks suuremaks ja tugevamaks kasvada. Kaalu võib tulla ka rasva arvelt, sest vundament on tugev. See toitumis kava on enda aretatud. Loogiliselt võttes peaksin ise nägema kas see on normaalne kava või mitte. Aga omapead alustades pean mõned nädalad vastu ja kahtlen selles sügavalt. Äkki jääb midagi puudu või söön üle? Kaalu järgi ei toimu muutuseid kuskile suunas igaljuhul.\nMaakivi replied to Maakivi's topic in Vaba foorum\nMõte vist tundus ainult minu jaoks hea\nMaakivi replied to batmannu's topic in Vaba foorum\nTema koer sööb minu taksi ära vahepeal, või vahepalaks Ma olen harjunud süüdi jääma\nJa kes süüdi jääb kui tõstekang koerale peale kukub?\nMaakivi posted a topic in Vaba foorum\nTere, olen miljon korda vaadanud siin fitness TV. "Sinu küljes trennis", "Jõutõstmine", "Varia" jne jne. Alustuseks muidugi võiks Ott Kiivikas sinna veel lisada selliseid videosid. Teiseks minu mõte on sellest teemast teha midagi sarnast tavalistele harrastajatele, olgu siis peategelane peenike kui piibuork või jäme nagu Kiivikas ise. Sõber võiks võtta kaamera või siis tänapäeval telefoni ja filmida tervet treeningut, kus treenija räägib samal ajal enda tegemistest ja arvamistest. Lõpus võib ka toitumisest rääkida jne. Esiteks see oleks päris huvitav paljudele jälgida, kaasa rääkida ja kogemusi jagada. See võiks olla teema kus kirjapilti on vähe ja kõik saab läbi videode öeldud. Kes on esimene julge? Arvan et naisterahvas\n100 kilogrammilt 150 kilogrammile...\nMaakivi replied to Maakivi's topic in Kaalust juurde\nNo toon siis suvalise päeva välja ja suvalises järjekorras. 10 muna 380g kodujuustu 400g broileri südant umbes 300-400g ahjus küpsetatud lõhet, tilli, majoneesi ja tomatiga puuvilju ja köögivilju ei oska arvutada, neid vitsutan igal vabal hetkel umbes 200g kaerahelbeid kuivalt kaaludes ja siis alles vee ja piimaga pudruks keedetud 100g pruuni riisi või tatart 50g kamajahu segatult umbes poole liitri kefiiriga ja juurde olen püüdnud rämpsu ka osta. coca-colat ja burgerit. Ma ei tea mis see kokku teha võib aga ma ei usu et selelst väga väheks jääb, või siis jääb??\numbes aasta või natuke peale isegi on kaal 100-105 kg vahel. See on olenenud palju kas lähen hommikul kohe tõustes kaalule või keset päeva. 1-2 kg on kõikunud aga mitte rohkem.\nHakkasin hullult sööma ja trenni tegema augusti keskel umbes. Kaal algul langes aga siis hakkas tõusma ja tõusis umbes 5 kg. Ümbermõõdud on stabiilselt samad. Viimase nädala olen töö tõttu vähem trenni teinud aga sõin samapalju. Kõik püsis ja oli tore kuni tänaseni. Tekkis vaba päev ja ma lihtsalt tahtsin magada lõunani. pole väga midagi söönud ja olen lebos. Mõtlesin minna trenni ja enne seda astusin kaalule. Kaalule astudes aga 5 kg nagu peoga pühitud. Tuju kadus koos kilodega. Arusaam et nädalas 0.5 kg juurde võetakse kergelt on kindlasti liialdus või teatud tüüpi inimestele. Ma pigem arvan et toit mille sisse sõin tekitas kaalu. nii kui ei söönud kadus ka täielikult ekslikuks pidanud kehakaal. Oleks siis peaaegu kuuga 1 kg suutnud saavutada. Toitumisest pikalt ei maksa vb rääkida aga lühidalt ma sõin väga palju. Kindlasti pole ma tavaline mehike kes arvab et söön paju aga kui asjatundjad üle vaatavad siis nagu ei söögi üldse. Sõin päevas keskmiselt 7 korda. süsivesikuid ja rasvu oli alati väga palju millele tähelepanu polnudki vaja pöörata kui naguinii tahtsin suuremal määral kehamassi. Lisaks et lihas saaks oma osa oli iga toidukord vähemalt 30g valku. Tõsiselt sõin palju ja oma trenniga ma ei kulutanud seda kindlasti äragi. Pigem käisin söögikordadega samaväärselt ka vetsus Aga no ma ei tea, ma arvan et iga inimene ikkagi ei saa selliseks nagu ta tahab. Tuleb oma 100 kg leppida igas mõttes. See poleks ka normaalne kui jätad vahel päeva vahele ja kukud kolinal nulli. Elu surub piisavalt peale kohustustega et kahjuks kellapealt elu ja tegevust lubada ei saa ja selline elu pole ka elu kus teed kasvõi nädalase pausi ja oled jälle poisike\nTänud Kui toorik piisav siis tuleb edasi rassida.\nTundub et väga vist kellegil kogemusi pole selles osas? :D\nEi, ei ma sellist kulturismi poolt ei taha. Liiguks vaikselt selles suunas nagu Marko Traks või Siim Rast vms. Jõudu vaevalt, et sellises vanuses väga juurde saan ja neile meestele ei jõua pooleldigi järgi. Ma ei tea palju ma tõsta jõuan aga olen proovinud sõpradega kaasas olles jõusaalis siis 110 kg oli kangil ja ma jõudsin selle maast peakohale tõsta, aga see vist pole eriline tulemus, nii keskmine ehk kui tavalised inimesed sisse tuua. Jõusaali tasemel olen ikka seal alumisel oksal. Saaks niisamagi jämmeks oleks kah hea\nMaakivi posted a topic in Kaalust juurde\nOlen 28 aastane, keskmise kehaehitusega eesti mees. Pikkust 1,82 ja kaalu 100-105 kg. Vähesel määral olen trenni teinud poisikesest peale (umbes 6-8 aastaselt hakkasin huvi tundma hantlite vastu. Ja mitte ainult huvi tundma. Iseõppijana tahtsin juba siis suureks ja tugevaks saada ning harjutasin igapäevaselt). Paraku loodus pole mind soosinud sellega. Nüüd 28 aastaselt mõtlen et tahaks uuesti proovida, aga esimene küsimus on see et kas on juba hilja ja minu vanuses ei arene enam suuremaks? Suureks sooviks oleks 50 kg kehakaalu juurde saada. Tõenäoliselt see on ulme ja väga pikaldane ettevõtmine kui see üldse võimalik on? Mõtlen et 1,5 aasta pärast saan ma 30 aastaseks ja tahaks plaani võtta projekti võttes 30 kg kehakaalu juurde selle ajaga. Kas see oleks võimalik? Otseselt ma kavade järgi trenni teha ei saa ja päris kavade järgi toitumist ka jälgida ei saa, aga omale sobilike aegu leides saan midagi kokku kompunnida kus iga 3 tunni tagant midagi süüa jne. Üldiselt ma hakkasin nädal tagasi juba hullult sööma iga natukese aja tagant. Olen netist lugenud igasuguseid huvitavaid ja mis peamine erinevaid vastuseid samale küsimusel ja noh jah, ei teagi kohe mida teha või mida uskuda. Küll tõsta kaloreid ja võtad 0,5 kg nädalas juurde jne. Kas oskate keegi öelda kuidas jõuda kõige kiiremini sihini ja kas 1,5 aastaga 30 kg juurde võtta on lilla unenägu või on see ka reaalne. Palun igasuguseid mõtteid ja arvamusi, veel parem kui kogemusi ja teadmisi.. Ette tänades


Juuli raamaturiiul: Olen põnevil - august 2016\nKirjastus Tänapäev andis välja uue Hamish Macbethi raamatu. "Ülbe mehe surm" on sarja 20. lugu, kus külas tapetakse loova kirjutamise kursust õpetav väiklane kirjanik John Heppel.\nAugusti alguses ilmus ka Charles Martini "Kui ritsikad nutavad". Enne on sama kirjaniku sulest eesti keeles ilmunud "Mägi meie vahel". "Kui ritsikad nutavad" on lugu seitseaastasest tüdrukust ja võõrast habemikust. Mõlema tegelase elu muutub, kui mõlkis leivaauto nurga tagant välja kihutab. On ju intrigeeriv?\nSamuti ilmus augustis Victoria Aveyard'i raamat "Klaasmõõk", mis on raamatu "Punane kuninganna" järg.\nKirjastus Varrak annab välja järjekordse Diana Gabaldoni raamatu "Rändaja". Tegu on sarja "Võõramaalane" kolmanda raamatu teise osaga.\n9. augustil ilmus Joanna Wylde'i sarja "Reaper MC" 6. raamat "Reaper's Fire". Lõpetasin just kolmanda osa "Devil's Game" lugemise ning siiani on see parim mootorratturite raamatusari, mida ma lugenud olen.\nSherrilyn Kenyoni sarja "Dark Hunter" 26. raamatu "Dragonmark" peategelane on Illarion - lohe, kes muudeti sajandeid tagasi vastu tahtmist inimeseks ning sunniti inimkonna hüvanguks sõdima.\n2. augustil ilmus Mary E. Pearsoni triloogia "The Remnant Chronicles" kolmas osa "The Beauty of Darkness".\nNalini Singh'i lühiromaanide kogumik "Wild Embrace" ilmub 23. augustil ning sisaldab nelja täiesti uut lugu.\nKõige rohkem ootan ma just kahe viimase raamatu kohale jõudmist. Nalini Singh on üks mu lemmikkirjanikke ning "The Remnant Chronicles" puhul otsustasin kohe alguses, et ootan kuni kogu triloogia on ilmunud, enne kui seda lugema asun. :)\nPostitas: Juuli at 01:23:00


🏅▷ 5G-s "uus sihtkoht". Valitsus teatas, et on vaja uut maapealse digitaaltelevisiooni rändekava - telekommunikatsioon\n5G-s "uus sihtkoht". Valitsus teatas, et on vaja uut maapealse digitaaltelevisiooni rändekava – telekommunikatsioon\nPortugalis mõjutas 5G rakenduskava COVID-19 pandeemia pärast protsessi edasilükkamist märtsist aprillini. Nüüd on valitsus Alticele märkinud uue põlvkonna kärgstrateegia jaoks olulise maapealse digitaaltelevisiooni (DTT) uue migratsiooniplaani vajalikkust, millel on uued eesmärgid. See protsess lõpeb selle aasta juunis.\nDinheiro Vivo esitatud teave, mis põhineb infrastruktuuri- ja elamumajandusministeeriumi ametlike allikate avaldustel. Uudiste kohaselt hindab valitsus 5G riiklikku strateegiat ümber, et võtta vastu uued eesmärgid, täpsemad tingimused, milles me elame.\nInfrastruktuuriministeerium, kus integreeritud kommunikatsiooni riigisekretär ei esitanud aga eesmärki alustada uut maapealse digitaaltelevisiooni migratsiooniprotsessi. Valitsuse mure, et DTT ja seda kasutav programm #Estuda em casa ei esine häireid, tugevdab ainult ministeeriumi ametlikke allikaid.\nAastal 2019 ja isegi enne uue koroonaviiruse puhkemist tagab Altice Portugal, et DTT-st migreerumise tähtaeg on võimatu. Arvestuslikult liigutab ettevõte juuli kolmanda nädala võimaliku lõppkuupäeva võrra edasi.\nTõde on see, et COVID-19 pandeemia ei toeta 5G strateegia praegust konteksti Portugalis. Uus koroonaviirus pani Anacomi viivitama DTT-võrgu rändega märtsi keskel ja avalike aruteludega 5G oksjonilt.\nAlles aprilli lõpus hakati uuesti tööle asuma, kuid siiski ettevaatlikult. Garantii andis kommunikatsiooniminister Alberto Souto de Miranda, kes tunnistas, et "operaatorid on nüüd vähem entusiastlikud, kuna neil on piiratud rahalised võimalused".\nKuid kõik ei tundu olevat negatiivne. Sel esmaspäeval muutis eRicsson oma varasemat prognoosi tipptasemel, hinnates, et 5G klientide arv ulatub 2025. aastaks tõenäoliselt 2,8 miljardini. Pandeemia aitas seda kasvu selgitada võrreldes 2,6 miljardi kasutaja varasemate andmetega kogu maailmas.\nTags:5Gs, digitaaltelevisiooni, maapealse, quotuus, rändekava, sihtkohtquot, teatas, telekommunikatsioon, uut, vaja, Valitsus\nDolby Vision või HDR10: millist tehnoloogiat ei saa 4K nutiteleri puhul kaotada?\nMiks muudab ekraan nutitelefoni kasutuselt kõrvaldatavaks?\nKuidas saate Interneti kaudu abielutunnistuse? Saidi duplikaadid | Tootlikkus


Mis nüüd seksikas | EE.rickylefilm.com\nMIS on seksikas nüüd?\nSpring uus ilu suundumused, kulunud lahedam mudel blokeerida. Jep, see on päris kuum.\nAlessandra Steinherrilt fotod Simon Emmett\nMake-up: Val Garland on Streeters Juuksed: Stephane Lancien kell Calliste kasutades L'Oreal Paris Elvive Smooth & Poola Mudel: Barbara Palvin kell IMG Naelad: Lorraine Griffin\nTema Twitter lehel Barbara Palvin ütleb ta "lihtsalt kõvasti tööd, elavad minu unistus"; meie silmad seal ei ole palju "lihtsalt" midagi. 19-aastane Ungari on üks kõige tellitavad mudelite hetkel; pritsis üle stendid üle maailma kui spokesmodel L'Oreal Paris; Kiik Victoria Secret raja. Ja see ei lõpe, kui Barbara on tema vaatamisväärsusi seatud näitlejakarjääri ja laulmine ka. Valmistage näha palju see tüdruk.\nBig juuksed; Hõõguvad silmad; sametine nahk: see on lõplik retsept pomm ilu. "Õnnelik juuksed on alati seksikas," ütleb L'Oreal Paris rahvusvahelise juuksurisse Stephane Lancien. Ehitada maht kõikidele juuksetüüpidele, ta kasutab klassikaline Elnett Satin Juukselakk 3 € L'Oreal Paris. "Spray see pikkused enne lehe haaratsiga. Olgu lokid ajal sead sa oma make-up ja siis harja neid läbi metssiga harjastega harja (proovida Pure harjastega 75 € Mason Pearson, saadaval escentual.com) kuni saad suur, lopsakas lained. "Et kompliment mitte konkureerida karvade, jumestuskunstnik Val Garland loodud rikas šokolaadi silma. "Ma tegin mati kaane ja lükatakse metallik pessa line - see annab rohkem sügavust," selgitab ta. Silmade värv Quad Cognac Sable 62 € Tom Ford muudab lihtsamaks saavutamiseks, isegi mitte plusse.\nNail Märkus: Classic mandlikujulised küüned vaatama chicest sisse nahatooni aktid - siin (vt eelmist lehekülge) küünte kunstnik Lorraine Griffin maalitud Värvus Riche Nail Vanish beež krahvinna 4 € L'Oreal Paris.\nRock 'N' Roll lokk\n"See on korraga naiselik ja mehelik ja mulle meeldib, et esimesel te ei tea täpselt, kas ta on pikk või lühike juuksed," ütleb Stephane. Saladus on, et ta saaks vaadata spontaanne ja püüa olla liiga puhas. Super-puhas juuksed võivad olla natuke libe, nii Stephanie soovitab pihustamine mõned Studio Line Matt & Räpane Salt Spray 3 € L'Oreal Paris anda juuksed mõned haaret ja oleks lihtsam ehitada kuju; või võite proovida lööklaine keemiline šampoon - me armastame õrn Kuiv šampoon Oatmilk 7 € Klorane. Seejärel pööra juuksed kuklast ülespoole, ümbermineku üks pool nägu ja pin paigas. Tasakaalu lapsetemp stiili suitsuse silma - kuid mitte traditsioonilises mõttes. "Mulle meeldib kaasaegne suitsuse silma ülemise kaane, mis kaldub rohkem suunas kassi silma," ütleb Val. Oluline on segamine ja pikendama vari peal, töötab põhja sisemine rõngas pliiats, kuid jättes alumise kaane un-suitsutatud - selle asemel, kasutada ripsmetušš põhja ripsmed luua vari. Proovi Teleskoop False Lash Mascara 10 € L'Oreal Paris.\nTop (just näinud), Isabel Marant\n"Välimuse siin on kõike loomulikku liikumist," ütlevad Stephane. Selle saavutamiseks lõdvestunud tegemata tekstuuri, ta lahutas juuksed viieks osaks, väänata neid ise, kinnitatud ja Uduste üle Juukselakk. Ta lõhata juuksed fööniga ja peate vabastama min kuklid. Stephane meeldib hõõruda tilk Elvive erakorraline Oil 39.99 L'Oreal Paris otstesse, et nad kokku hoidma veidi selle mussed-up vibe. Siin me prettied üles "tegema erksavärviline loori mähitud juhuslikult ümber kroon. Val sobitada seda elavat smaragdsilmadega ja pulber roosa huule: "Hoia naha reldes tagasi teha seda värvi mängu tööle." Sest tõeline ilmega, kuid täiuslik nahk, me armastame kastene viimistlus tooniv niisutaja Crème Compact 33 € Laura Mericer.\nKleit, Dior loor, MacCulloch & Wallis\nEi ole nii Noor tüdruk\nSisse klapp poolel Õnnelik, super sile juuksed võivad olla sama võluv. "Sirge juuksed välja seksikas kui see ei ole pokkeri-korter," ütleb Stephane. Tema otsa? "Selle asemel, et tugineda sirgendajad, sile juuksed väljapuhkekambriga nii et saate hoida otsad on ümardatud." Ja üllatavalt tema saladus tip ei ole stiil vaid hooldus toode: "Et saada seda super läikiv viimistlus, ärge üle kasutada tooteid. Pese sära Elvive Smooth & Poola Shampoo 2 € L'Oreal Paris ja loputa jaheda veega. "Siin me kärbitud võlts erisoodustustelt. Kui teil väljamõeldud reaalne, et see nüri ja kulmu koorides cool "60-vibe. Ja vaadake need küüned! Lorraine riffed on klassikaline prantsuse maniküür värvimist vihjeid päikesepaiste kollane (Color Riche Nail kaduda Bana Pop 4 € L'Oreal Paris) asemel traditsiooniline valge. Me armastame.\nKleit, Louis Vuitton\nKujundaja Alessandra Steinherrilt\nMake-up: Val Garland on Streeters\nJuuksed: Stephane Lancien kell Calliste kasutades L'Oreal Paris Elvive sooth ja Poola\nMudel; Barbara Palvin kell IMG\nNaelad: Lorraine Griffin


Tarmo Kõuts: piirivalve tuleb taastada iseseisva organisatsioonina | Eesti Vabaerakond\nTarmo Kõuts: piirivalve tuleb taastada iseseisva organisatsioonina\nViitseadmirali ja kunagise piirivalveameti juhi, Eesti Vabaerakonda kuuluva Tarmo Kõutsi sõnul tuleb viivitamatult taasta Eesti piirivalve võimekus, mille puudumine on põhjustanud julgeoleku vaakumi piiritsoonis.\n"Puht isiklikel motiividel ettevõetud politsei ja piirivalve liitmise protsess on viinud piirivalvamise riigifunktsiooni realiteedi kadumiseni ja on kaasa toonud sadade väljaõpetatud piirivalve spetsialistide, sealhulgas ohvitserid ja allohvitseride lahkumise. Sellest tulenevalt on meil tekkinud piiritsoonis julgeoleku vaakum, kuna inimesi on jäänud vähemaks ja valdkonnale ei ole pööratud küllaldast tähelepanu," ütles Kõuts.\nKõutsi hinnangul tuleks piirivalve taastada kiiresti iseseisva organisatsioonina. „Näen kohesest vajadust piirivalve tugevdamiseks Ida-Virumaal ja Eesti kagupiirkonnas. Samuti piirivalve organisatsiooni taastamist iseseisva organisatsioonina koos paramilitaarse staatusega. Vaja on taastada piirivalve sõjaaja ülesannetega, piirivalve ohvitserkonna ja allohvitserkonna ning samuti varustuse ja relvastusega,“ märkis Kõuts.\nEesti Vabaerakonna juhatuse liige, riigikaitsetoimkonna eestvedaja Märt Meesak on seisukohal, et segadused piirivalvega on seotud nelja parlamendierakonna omavaheliste erimeelsuste, tegemajätmiste ja süsteemi pideva alarahastamisega, mille üheks põhjuseks on ka piirivalveameti liitmine politseiametiga.\n„Piirivalve olukord on pidevalt halvenenud, juba 2000. aastate alguses ei olnud ametipalgad seal enam konkurentsivõimelised, ja paljud piirivalvurid läksid ära parematele jahimaadele, samas kui järelkasv oli olematu,“ ütles Meesak.\nMeesaku hinnangul süvendas seda olukorda veelgi Narva-Jõesuu piirivalve õppekeskus likvideerimine 2005. aastal, mis peatas ka uute piirivalvurite pealetuleku. „Nende otsuste tulemused on täna selgelt näha nii piirivalve prestiiži puudumises, madalas võimekuses kui ka väljaehitamata infrastruktuuris, mis on paljuski ka valede poliitiliste otsuste tagajärg. Meie julgeoleku huvides tulnuks piirirajatised korrasta ja mehitada sõltumata sellest, kas tegemist on ajutise piiriga või mitte. Iseenesest ei saa ju riigipiiri ka ajutiselt kaitsmata jätta ja jääda ootama seda, mida Moskvas piirileppe asjus otsustatakse,“ ütles Meesak.\nMeesaku sõnul ei poolda Vabaerakond täna sisekaitseakadeemia paigutamist Narva, kuid põhjendatud mahus on julgeolekualase koolituse taastamine selles regioonis ta sõnul vajalik.\nVabaerakonna programmiliste seisukohtadega on võimalik tutvuda Vabaerakonna kodulehel. Vabaerakonna programmi julgeolekupoliitika tugineb totaalkaitse põhimõttele ja muuhulgas on selles pandud kaalumisele ka ajateenistuse laiendamine piirivalvele. Ka peetakse vajalikuks taastada põhjendatud mahus Ida-Virumaal julgeolekualane koolitus.


Adventistide Kogudus - Kariibi mere saartel liitus kogudusega üle 2300 inimese\nKariibi mere saartel liitus kogudusega üle 2300 inimese\nAvaldatud 8.6.2021, allikas Adventist Review\nKariibi unioonis liitus pärast neljanädalast evangeelset internetiseminari seitsmenda päeva adventistide kogudusega üle 2300 inimese.\nVirtuaalsel seminaril osales igal õhtul tuhanded vaatajaid ja see seminar lõppes ajaloo suurima ristitute arvuga selles piirkonnas.\n„See internetikampaania tõi meie uniooni kokku sellisel moel, mida me pole varem kogenud,“ ütles Claudius Morgan, evangelismijuht Kariibi unioonis. Ta ütles, et kui varem on pastorid keskendunud ühele saarele ja teistel saartel on evangeelse seminari ajal oma jõupingutustega toime tuldud, siis praegu koondati kõik jõupingutused Barbadose saarele, kust kogu seminari kanti üle ka teistes paikades.\nSeminar toimus viiel päeval nädalas, igal õhtul oli kavas ühe tunni pikkune programm, kus oli muusikat, palvetamist, piibliteemasid: Jumala vägevus, hingamispäev, kristlik eluviis, prohvetlikult kuulutamise vaimuand, ristimine, jüngerlus ja teised. Igal õhtul vaatas programmi üle 25 000 inimese, hingamispäeval oli üle 50 000 vaataja.\n„Me oleme näinud, kuidas paljud inimesed on andnud oma elu vaid loetud nädalate kestel Issandale,“ sõnas Morgan. „Me täname selle eest Issandat.“ Praegu on uniooni kümnes koguduste liidus ristitud 2314 inimest, paljud on veel ristimise järjekorras.\n„Üks, kes oma elu Jumalale andis, oli arst,“ ütles Morgan. „St Lucia kuulus kriketimängija ja tema pere ristiti.“\nSeminari viisid läbi 32 pastorit, viis interni, 13 koguduse töötajat ja tööharu juhti, kes on varemgi evangelismi valdkonnas koostööd teinud. Strateegiate hulka kuulus varem salvestatud jutluste kasutamine koguduses, kus sel perioodil pastorit ei olnud, samuti olid töös palvemeeskonnad. Regulaarselt saadi kokku, et sõnastada arusaamu, anda tagasisidet ja lahendada probleeme.\n„Kõigi nende raskuste keskel, mille pandeemia on kaasa toonud, nägime rohkem koostööd, pühendumist ja kaasatust,“ sõnas Morgan. Nüüd mõeldakse järgmise aasta evangeelse seminari peale. Cariibi unioonis on tavaks korraldada üks evangeelne seminar igal aastal.\nAdventistidest naised teevad evangeeliumitöö nimel jõupingutusi\nBoliivia seitsmenda päeva adventistidest naised on teinud viimasel ajal suuri jõupingutusi evangeeliumitöös ning need on lõppenud sellega, et tuhanded paluvad piiblitunde ...


Sotsiaalsed ettevõtted võistlevad Ajujahil 10 000 eurose eriauhinna nimel - SEV\nEesti suurim äriideede konkurss Ajujaht ootab ka ideid, mis pakuksid lahendusi ühiskondlikele ja sotsiaalsetele probleemidele. Sealjuures antakse parimale sotsiaalsele ettevõttele kuni 10000 euro suurune eripreemia KÜSKi ja SEB panga poolt. Kui parim sotsiaalne ettevõte pääseb kolme parema hulka, lisandub preemia üldisest auhinnafondist.\nSEB Grupi innovatsioonijuht Mart Maasik rääkis, et ka sotsiaalse ettevõtluse aluseks on ärimudel, millel on piisavalt elujõudu, et pikaajaliselt funktsioneerida. „Positiivne on see, et sotsiaalsetel ettevõtjatel on hea majanduslik mõtlemine ning nad tajuvad ärimaailmas toimuvat hästi. Sotsiaalne ettevõte kui ettevõtlusvorm võimaldab kaasata avaliku sektori ja erakapitali vahendeid ja SEB saab ainult sellistele ettevõtmistele tuult tiibadesse soovida. Erakapitali kaasamise võimekus on tegelikult ka märk, et ühiskondliku probleemi lahendamise järele on selge nõudlus,” ütles ta.\nJuubelihooaega tähistav Ajujahi konkurss ootab ideid 23. oktoobrini. Üldine auhinnafond on 60 000 eurot. Ideid saab esitada läbi Ajujahi kodulehe www.ajujaht.ee. Täpsema info konkursitingimuste ja viimaste uudiste kohta leiab Ajujahi kodulehelt ja Facebook’ist.\nKatrin Jõgisaar, 14. okt 2016