Audru keskuse ruumikava 2015 by Linnalabor - Issuu\nAUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nTellija: Audru Vallavalitsus Koostaja: Linnalabor Maria Derlõš, Kaie Kuldkepp, Regina Viljasaar\nAUDRU KESKUSE RUUMIKAVA 1\n2 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nTöögrupp: Maria Derlõš, Kaie Kuldkepp, Regina Viljasaar (Linnalabor) Joonised, diagrammid, fotod: Maria Derlõš, Kaie Kuldkepp, Regina Viljasaar Ruumikava graafiline disain: Kaie Kuldkepp ja Maria Derlõš Küsimused ja kommentaarid: juhatus@linnalabor.ee\n3 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nLähteülessanne ja töö eesmärk 5 5 6 12 14 14 16 18 21 23 25 27\nKontekst Tööprotsess ja metoodika\n3. LÄHTESEISUKOHAD 4. ETTEPANEKUD\nHubane keskusala Atraktiivne ja aktiivne jõe- ja pargiala Ühendused – kergliiklusalevik Ajalooline ja kaasaegne Pikem perskeptiiv: uushoonestus ja muud tulevikulahendused\n5. JÄRGNEVAD SAMMUD 6. KOKKUVÕTE\n4 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\n1. SISSEJUHATUS Lähteülesanne ja töö eesmärk\n2014. aasta lõpus saatis Audru vallavalitsus Linnalabori meeskonnale kirjelduse alevikust ja olemasolevast olukorrast ning järgmise soovi: ootame ruumilist lahendust, mis pakuks visiooni keskusalale ja aitaks omavahel ühendada muidu laialivalguva aleviku erinevaid osi. Teie käes olev Audru keskuse ruumikava on Linnalabori viiekuulise visioneerimisprotsessi lõppraport. Ruumikava keskne küsimus on, milline on ühe aleviku väliruum, mis oleks mugav ja atraktiivne kohalikule elanikule ning samas oleks ka mõjuv põhjus külalisele siia korduvalt tulemiseks ja pikemas perspektiivis ajend oma elu Audruga sidumiseks. Linnalabori lähenemise üks keskseid märksõnu on kohaloome ning ka Audru puhul lähtusime püstitatud ülesandele vastuse leidmiseks koha mõistest – erinedes anonüümsest, umbmäärasest ruumist, mida on meie ümber niigi küll, on kohal identiteet, millega on võimalik suhestuda. Et kohti luua või senisest paremini esile tuua, pakume ruumikavas nii kiiresti teostatavaid kui pikaajalist planeerimist vajavaid maastikuarhitektuurseid ja planeeringulisi lahendusi, mis kõik järgivad sama printsiipi – põhinedes olemasolevatel ruumilistest ja ajaloolistest väärtustel kujundavad need aleviku seni omavahel lõdvalt või külalise jaoks isegi arusaamatult ühendatud ruumitükkidest terviklikku, liikumisteedest, olulise tähtsusega kohtadest ja peatuspaikadest koosnevat süsteemi. Ruumikava lõppdokumendis on ülevaade töökäigust ning ettepanekud viie fookusteema kohta: Audru aleviku kese; jõgi ja jõekaldad; ühendusteed; ajaloolised kihistused koos kaasaegse disainiga; ja lõpuks pikaajaline vaade võimalikule uushoonestusele keskusala servas. Lähtematerjaliks oli meile vallavalitsuse poolt kogutud ideed, intervjuude käigus kogutud kohalike mõtted ning vaheesitlustel saadud tagasiside. Täname kõiki audrulasi ning Audruga seotud inimesi, kes on ruumikava valmimises osalenud! 24. august 2015 Maria Derlõš, Kaie Kuldkepp, Regina Viljasaar Linnalabor\n5 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\n2. ÜLEVAADE Kontekst\n(allikas: Maa-ameti geoportaal)\nAudru vald, mille keskuseks on Audru alevik, paikneb Pärnu linnaregioonis. Valla külades, Lavassaare alevis ja Audru alevikus elab üle 5800 elaniku. Peamised keskused on peale Audru veel Ahaste, Jõõpre ja Lindi külad ning Lavassaare alev, kus asuvad peamised teenused: lasteaiad, põhikoolid, kauplused, raamatukogud ja rahvamajad. Just paljud külad on oma aktiivse kogukonnaga suutnud jõudsalt areneda, pakkudes oma elukeskkonnaga Audru keskusalale konkurentsi. Ehkki linna mõjusfääris paikneva valla elanikkond suureneb aasta-aastalt (viimase kümne aasta jooksul kokku 7% – valla arengukava lk 12), koonduvad uued elanikud peamiselt Papsaare, Lemmetsa ja Valgeranna küladesse. Audru alevikus ja tema keskusalas elanikkonna lisa täheldatav ei ole. Pigem on Audru oma erinevate elamupiirkondadega laialivalgunud ja hajus. Keskusest eemal asuvate elamupiirkondade elanikud sõidavad tihtipeale teenuseid tarbima Pärnu linna ning seega ollakse igapäevaselt Pärnuga vaat et rohkem seotud kui Audru keskusalaga. Kui paljud audrulased käivad igapäevaselt Pärnus tööl, siis toimub ka vastupidine pendelränne ning vallas on pigem tööjõupuudus, mis takistab uusi ettevõtteid Audrusse tulemast. Ehkki Audrus on baasteenused (perearst, hambaarst, politsei, post) olemas, olles mugavalt koondunud vallamaja hoonesse, on teatavatest teenustest siiski ka vajaka. Puudu on\nnäiteks kohvik – koht, kus kohtuda, koguneda, korraldada peielaudu või tänuüritust. Samas on teada, et mitmete ettevõtjate mõtted sel suunal ka liiguvad. Olulised keskusala maamärgid on spordihoone, kus on võimalik tegeleda erinevate väljakualadega, käia judotrennis ja jõusaalis; vabaõhu-spordiväljak spordihoone taga on populaarne kooliealiste laste seas. Samas on mõlemad objektid hetkel lahendatud utilitaarselt ning ei anna aleviku väliruumile omalt poolt palju juurde. 2009. aastal valminud staadion asub keskusalast eemal koolihoone juures ning selle kasutamine on vähemalt osa perede jaoks sõltuv ühistranspordigraafikust. Keskusala tõmbenumber on kindlasti ka imposantne, endisest viinavabrikust ümber ehitatud kultuurimaja, kus toimub aktiivne liikumis- ja kultuuriringide programm, kuigi hetkel jääb hoone asukoha ja haljastuse tõttu varju. Üritusi korraldatakse ka kõrvalasuvas muuseumis. Nii sündmuste kui kogu aleviku ruumi seisukohast on kõige tähtsam ilmselt keskusala põhjaservas asuv kirik koos haruldase arboreetumiga. Kuigi kirikut varjutavad põlispuud ning enamusel meie intervjueeritud inimestest sinna igapäevaselt asja pole, loetakse seda siiski vaieldamatult aleviku suureks väärtuseks.\n6 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nKuid sarnaselt muuseumis korraldatavate üritustega tuntakse muret, miks rahvast väga palju ei käi (ehk kuidas on nii kiirelt tekkinud harjumus suunduda Pärnu ostukeskustesse). Keskusala väliruumi defineerivad veel nõukogudeaegsed kortermajad, millest enamus on korda tehtud, ning mida ümbritsevad hoolitsetud välialad, mille puhul tuleb eraldi tunnustada, et rajamata on jäänud teistes linnades tavalised, kuid sellise ruumitüübiga sobimatud hoonetevahelised piirded. Viimane ning Audru puhul ülioluline ruumikiht on mõisaansambel ja jõeäärne park kaunite rippsildadega. Olgugi et mõisa peahoone asemele nõukogude ajal rajatud ehitus ei kanna praegu olulisel asukohal välja, on üle keskusala paiknevad abihooned ja mõisa toimimisest jäänud paigad (nt sakste surnuaed) ruumi seisukohast haruldane väärtus. Samas, kuigi ruumiliselt võib mõisaansambel moodustada omavahel terviku ning disainiga saab objekte taas omavahel kõnelema panna, on reaalselt raske leida igale hoonele funktsioone. See, et iga objekt kuulub erinevale omanikule, ei pruugi seejuures ollagi suur takistus, juhul kui vallavalitsusel on võimalik silma peal hoida, et hooneid arendades peetaks meeles, et tegu on ka avaliku huviga ning järgitaks nt väliruumi disainilahenduste juures ühiseid tingimusi. Rääkides Audru imagost, siis vähemalt Pärnu poolt vaadates teatakse, et tegu on elava ja teiste linnalähedaste paikadega võrreldes tegusa ja edeneva paigaga. Konkreetsetest objektidest või sümbolitest nimetatakse kurikuulsat rebasefarmi (suleti 2008/2009) ja legendaarset Kuld Lõvi kõrtsi, ka Audru Ringrada (mis küll kahjuks oma uue nimega auto24 ring hajutab seost Audruga), vanem generatsioon meenutab ehk meeleolukaid pargipidusid. Ent need peamised “Audru kuulsused” on pigem killud minevikust. Mis on aga Audru tugevused ja väärtused praegusel hetkel ja mis võiksid need olla tulevikus? Mis on Audru paikkondlik identiteet, millele viidata ja millega end elanikuna seostada? Kindlasti on Audru kvaliteediks aleviku roheline ja rahulik olemus. Meri asub mõne kilomeetri kaugusel, alevikust endast voolab\nläbi jõgi ja oja, moodustunud on paisjärv. Seega on vesi üks tajutav ja füüsiliselt olemasolev maastikuelement. Audru pargialad ja metsatukad, poldriala ja niidud lisavad loodusmaastikulist väärtust ning rekreatiivset potentsiaali. Olla rahulik ja turvaline väikekoht, kus majade vahel on palju “õhku” – ka see on väärtus omaette. Valivad ju just noored lastega pered oma elukohta peamiselt selle järgi, kus on turvaline oma lapsed õue mängima saata. Vanemaealistele on sümpaatne aga võimalus teha aiatöid ja sedagi pakub Audru, kus kortermajade ümbrused on ääristatud peenramaade ja iluaedadega. Pärnu, kui Eesti ühe arvestatava linnaregiooni keskuse, lähedus võimaldab tarbida linlikke hüvesid, naastes siis ent rahulikku ja elamisväärsesse Audrusse. Mugav ja hubane elupaik, põnev ja rekreatiivne külastuspunkt – just selles tundub peituvat Audru potentsiaal, millele ka edasises arendustöös rõhuda.\nAudru väärtused ja potentsiaal\n7 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nTööprotsess ja metoodika Projektiala Ruumikava fookus on keskusala ruumiline identiteet ning keskusala ühendatus aleviku teiste osadega. Keskusala tähendab Pärna allee lõiku Tõstamaa mnt ja Ringi tänava vahel, hõlmates kirikut, vallamaja jt valla asutusi, kortermaju, mõisaansamblit ja hulka eramuid. Ühendusteede küsimus puudutab Rebasefarmi ja Tiigi elamurajoone. Lisaks nimetatud piirkondadele käsitlesime kontaktvööndina Audrut laiemalt, kaasates mh kooli piirkonna, ning väljusime ka aleviku piiridest tutvudes Lõvi elamurajooni, golfiväljaku ja mitmete Valgeranna objektidega. Audru alevik Audru keskusala Kontaktvöönd\naluskaart: Regio kaardirakendus\nKohaloome Nagu Linnalaborile tavaks, läheneme ka Audru puhul avalikule ruumile kohaloome meetodil. Kohaloome tähendab, et esmane eesmärk pole mitte elegantse arhitektuurse lahenduse leidmine, vaid see, et protsessi tulemusel\ntekiks juurde koht, kus on põhjust ja tahtmist olla, Ehk lühidalt – paigad, millel on sisu ja kus on elu. Lähtume seejuures esmajoones kohalikest, sest kui neil on seal hea olla, kehtib see ka külaliste kohta. Pärast seda kui ruumi põhimõttelised lahendused on leitud, võib neid valada juba erinevatesse arhitektuursetesse vormidesse, sest konkreetne\n8 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\ndisain on juba maitse asi. Kohaloome lähenemist illustreerib USA büroo Project for Public Spaces diagramm, mis kirjeldab põhilisi hea koha omadusi ning toimimise mõõdikuid. Nagu näha, pole üks koht mõeldud vaid kohaliku inimese meelelahutuseks või turistile vaatamiseks, vaid sellel on väga oluline sotsiaal-majanduslik mõju. Kui kuskil on inimestel hea olla, on seal ka turvalisem ning kohalikel äridel on rohkem tegutsemisvõimalust. Ehk, kohaloome mõju on enamasti palju ulatuslikum kui võiks esialgu arvata, isegi kui muudatus seisneb paaris pingis või valgustatud rajas. Kuid ainult “headest kohtadest” siin ja seal ei piisa. Ruumis elamine ja liikumine on tervikkogemus, mis eeldab, et ka pakutavad lahendused on terviklikud – näiteks ei piisa jalgrattateedest, kui sihtpunkti jõudes ei ole\njalgratast kuhugi lukustada, ega ühistranspordist, mis käib ebaloogilistel aegadel või ei paku vajatud ühendusi. Igapäevaharjumuste muutumiseks ja inimeste neile endale meeldida võiva või kasuliku kohani toomiseks on vajalik pakkuda senisele mugavusstandardile vastavaid lahendusi, mis tõstavad märgatavalt elukvaliteeti, olgu muutuseks siis selge ajavõit, tervislikum liikumisviis või elamusrohke teekond. Seejuures pole tervisliku ruumi eesmärk pelgalt visuaalselt nauditava teekonna pakkumine, vaid põnevate elementide paigutamine liikuja teele, huvi äratamine ja dialoogi alustamine. Sotsiaalteadlaste sõnul saab pikema aja vältel sellises ruumis kasvanud inimesest mugava ja kapseldunud, punktist A punkti B liikuva elaniku asemel iseenda tervem, avatum, huvitatum ja teotahtelisem elanik (vt lisaks Linnalabori projekt “Ruumiidee. 179 ettepanekut ruumi ja kogukondade kohta kuradi keeruliste probleemide aegadel”, 2014. ruumiidee. tumblr.com).\nKohaloome skeem (allikas: Mereääre ideekonkursi korraldamise juhend, Linnalabor 2015, lk 15. Originaali allikas Project for Public Spaces, www.pps.org)\n9 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nTöökäik Ruumikava esmane lähtepunkt oli vallavalitsuse poolt protsessi alguses üle antud taustadokument nimekirjaga võimalikukest lahendussuundadest. Võttes need aluseks, asusime Audrut uurima, et leida prioriteedid ja täiendused nimetatule.\ntajukaardid meeldivate ja ebameeldivate, potentsiaalikate paikade, liikumisviiside ja tulevikusoovide kogumiseks.\nAlates 2015. aasta märtsist kuni lõppraporti valmimiseni augusti lõpus jagunes ruumikava koostamise tööprotsess laias laastus kolme, üksteisega pehmelt kattuvasse faasi: taustatöö, kohapealne uurimustöö ja vaheesitlused.\nIntervjuud ja tajukaartide vastused kinnitasid üldpilti: Audru näol on tegu turvalise, meeldiva ja arenguvõimalustega kohaga, kus oleks justkui kõik olemas. Küll aga tunti vajadust enamate väljaskäimise võimaluste järele (söögikohta mainiti väga tihti), et kohalikud inimesed tuleks rohkem nelja seina vahelt välja, et alevikku tuleks uusi inimesi juurde, et peale Valgeranna oleks külalistele veel midagi näidata ja et nii pargiala kui ülejäänud väliruum oleks korras ning meeldiv.\n1. Taustatöö Eesmärk oli saada Audru ülesehitusest ja toimimisest paremini aru ning selgitada konkreetsed küsimused, millele me saame oma tööga vastuseid pakkuda. Süvenesime esiteks valla arengudokumentidesse, kaartidesse, maa-ameti geoportaali infokihtidesse jt kättesaadavatesse materjalidesse. Vestlesime kohaliku kogukonna tegijatega, viisime läbi kuus süvaintervjuud ning saime kohtumisel vallamajas juurde taustainfot Audru arengute kohta. Kolmandaks koostasime\nLõviosa vastanute elu on seotud mitte ainult Audru keskasulaga, vaid kas Pärnuga või Audru valla küladega. Seetõttu kasutab enamus vastanuist ka pragmaatilistel põhjustel igapäevaselt autot, olgugi aitaks Audru väliruumi visuaalselt “inimtihedamaks” muuta juba see, kui osa sõitudest tehtaks auto asemel säästlikumate transpordivahenditega. Valla kergliiklusteede rohkust kiideti palju, kuid tõrvatilgana meepotis toodi tihti välja väljavalgustuse puudumist ja katkestusi rajas.\n“Teeviitasid pole võõrad on hädas!” “Ühendus kooliga on täielikult bussigraafikust sõltuv!”\n“Nõukogude ajal olid pargipeod ja ilutulestik...”\n“Golf on 75% meeste ala, mida teevad sellel ajal naised ja lapsed?”\n“Kõhe on garaažide vaheline tee pole valgustust!”\n“Väliruum ei ole väga kasutuses tegevused on ikka peamiselt tubased.”\n“Pärna allee on korda tehtud - mõnus ja ilus sõita!”\n“Pargis on kõik peo peal - noored ei taha hängida.”\n“Audrus ei ole söögikohta!” “Audru spordimaja on oluline koht alevikus!”\n“Noortekeskusele võiks mõelda!” “Audru on rahulik, linnalähedane, mugavate inimeste mugav paik.”\n10 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nVäärtuslikest paikadest nimetati esimesena enamasti Valgeranda. Ilmselt on siinkohal tegu konkreetse ja ajalooliselt sissetöötatud kohaga, millega on kerge sidestuda ning millega on seotud isiklikud mälestused ja emotsioonid. Järgmiseks nimetati meeldiva kohana Pärna alleed “piki mida on ilus sõita”. Väärtuste hulgas tuli alati jutuks ka mõisapark, kuid kahe eelneva näitega võrreldes tundus siin enamasti tegu olevat mitte niivõrd isikliku kontaktiga kui pigem tunnustuse ja lootusega, et park saaks korda ja tuleks seeläbi ka oma elus lähemale. Valla sündmustest meenutati kunagisi pargipidusid, aga tänase osas lahknesid arvamused kaheks – ürituste korraldajad kurtsid, et puudu on kohalikust identiteedist, mis paneks inimesi ühistest asjadest huvituma ning seega on raske inimesi kodust välja saada; ürituste võimalikud külastajad ütlesid, et kohalikud sündmused väga ei tõmba ja elu on niikuinii Pärnuga seotud. Mitmed vastajad näisid tundvat, et lähedalasuvates külades, nt Lindil, on seltsielu aktiivsem ja ka vanematel inimestel on seal rohkem teha. Väljendati soovi aktiivsete inimeste järgi, kes ka Audrus elu rohkem käima tõmbaks.\nLinnalabori “töölaager“ ratastel, 17.-18. august\n2. Kohapealne uurimistöö Esimene pikem Audruga tutvumine toimus 3. mail, mil vallavalitsus korraldas elanikele ja külalistele rattaekskursiooni “Külast külla”. Järgnevast mitmest kohalkäimisest kõige intensiivsem oli ruumikava meeskonna kahepäevane “töölaager” Audrus, ööbimisega kultuurimajas. Samuti ratastel ringi sõites uurisime läbi nii selle, mis silmaga näha näiteks pargi ja Pärna allee, kui ka selle, mis jääb peateest\nkõrvale – näiteks sakste surnuaia ja Männituka lasteaia ümbruse. Kaardistasime töö käigus Audru ruumilisi sõlmpunkte, maamärke, ajaloolisi kihistusi ja maastikulised väärtusi ning mõtlesime potentsiaalsete arengusuundade üle. Kuna alevik on väga laiali valgunud, oli ratas suurepärane vahend ruumi “lugemiseks” ja saamaks aru, kus on ühendused, kus katkestused ning millised kohad väärivad enam esile tõstmist.\nVaheesitlus 12. augustil vallamajas\n3. Vaheesitlused Töö alguse ning lõppraporti üleandmise vahel korraldasime kaks vaheesitlust vallavalitsuse töötajatele ja teistele huvitatuile. Esimene neist toimus 18. juulil vallamajas. Meie eesmärk oli tutvustada senise uurimistöö tulemusi ning teemasid, millele otsustasime lahenduste pakkumisel keskenduda koos juba esimeste lahendussuundadega. Soovisime veenduda, kas oleme õigel teel ning koguda lisaettepanekuid. Saime kohtumise tulemusel oma mõtetele kinnitust ning tegelikult tõdes ka vallavalitsus sama – läbi meie töö said ka nemad oma juba mõeldud plaanidele kinnitust. Teine vaheesitlus toimus vallamajas 12. augustil, mil näitasime nii varasema esitlusega võrreldes edasi arendatud ideid kui ka uusi ettepanekuid. Selleks ajaks oli meie endi jaoks selge, et olulised teemad on Audru keskplatsi arendamine, Audru “sissepääsude” nähtavamaks tegemine ja ühendusteede parandamine, ning Audru mõisapargi ja maastikuliste väärtuste parem ärakasutamine, väljudes seejuures keskusala piiridest ka näiteks poldrile. Sel esitlusel küsiti lisainfot senise tööprotsessi kohta ning anti tagasisidet peamiselt ühendusteede ja aleviku võimaliku keskplatsi idee kohta. Eri vormis tuli näiteks jutuks väikeste peatuspaikade vajadus\n11 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nliikumisteede ääres, juhuks kui sõita lastega ratastel ringi või juba suurematele lastele üksi avastamiseks. Saime mitmeid väga konkreetseid, kohalikust kontekstist lähtuvaid soovitusi; korduvalt tuli jutuks pargi kordategemise tähtsus, mis on vallavalitsusel ka juba käsil. Küsimusi tekitas võimaliku perspektiivse uushoonestuse teema. Kuna vallavalitsuse soov oli saada selle ala kohta suunavaid inspiratsioonimõtteid, esitasime oma nägemuse, jäädes seejuures veel suhteliselt skemaatiliseks. Esitlusel kohalolijaid oli kõik nõus keskplatsi vajalikkusega, kuid rõhutasid, et see peab toimima arvestades Audru mastaape võrdselt hästi ka ilma ümbritsevate uusarenduseta.\n12 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\n3. LÄHTESEISUKOHAD Eeltöö ja kohtumiste põhjal jõudsime järgmiste seisukohtade ja nendest tõukuvate küsimusteni, millele ettepanekute peatükis vastuseid pakume: Vesi Nii jõgi oma erinevate harudega, meri kui paisjärv – on Audru väliruumi määrav element ja midagi, mis eristab alevikku paljudest omataolistest. Vee tähtsuse rõhutamine on peamine võti köitva avaliku ruumi kujundamisel, mis pakub tegevust ja elamusi kõigile vanusegruppidele ning samas pakub võimalust aleviku erinevate osade sidumisel tervikuks. → väljakutse: kuidas vett aleviku väliruumis paremini esile tuua, arvestades looduslikke ja maakasutusest tulenevaid tingimusi ning mõeldes erinevate kasutajate huvidele, eale ja ruumikasutusviisidele? Mõisaansambel Teine väärtus, mille terviklikkuse silmaspidamine ka eraomanduse tingimustes on töövahend Audru identiteedi tugevdamiseks. Soosides ühteaegu iga hoone eraldi arendamist, saab samas järgida kokkulepitud ühiseid väliruumi disainilahendusi. → väljakutse: kuidas siduda senisest enam mõisakompleksi erinevaid osi disaini abil omavahel ja ülejäänud asulaga, arvestades seejuures erinevate omanikega ja hoonetele antud funktsioonidega? Uusarendused Lähedus Pärnu linnale on ühtede meelest Audru arengut pärssiv, teiste meelest soosiv. Kui audrukatel on võimalik osa saada Pärnu pakutavatest hüvedest, siis pärnakad ja muud eestimaalased tulevad Audrusse vaid selle pärast, mida nende oma asulates pole. Seega, pole\nmõtet ehitada kortermajadega tühimikke täites ei väikest Pärnut ega uut Lindi küla, Sauga valla Hirvepargi elamurajooni või Tallinna lähedaste monofunktsionaalsete kinnisvarakülade sarnast elamupiirkonda. Küsimus on, millist elu saab pakkuda just Audru? Vastamisel on tähtis arvestada, et inimene hindab oma elukeskkonda tervikuna – on seal turvaline, on seal meeldiv, on ta lastel head haridusvõimalused, tal endal töökoht, milline on sotsiaalne õhkkond jne. Maailma üha suurema avatuse juures ei konkureeri Audru elanike pärast ainult Pärnuga, vaid Soome, Londoni ja ülejäänud globaalse “eluasemeturuga”. → väljakutse: milline saaks olla Audru oma “elamisviis”, mis suudab võistelda teiste alternatiividega elamuturul ja pakub turvalist lastekasvatamiskohta kinnisvaraturul nii ihaldusväärsetele noortele peredele? Kohalik aktiivsus Audru väärtustest rääkides naasesime üha jälle ja jälle ühe audruka tõdemuseni, et tegu on mugava väikelinnaga, kus on ühest küljest palju väärtuslikku olemas ja veel üle harju keskmisegi, kuid teisest küljest ei ole seda hästi näha. Sõna “mugav” on seejuures mitmetähenduslik, tähistades nii meeldivat, head elu kui seda, et initsiatiivi end liigutada ja harjunud olemisest välja raputada on vähe. → väljakutse: kuidas saavad ruumilised sekkumised aidata kaasa kogukonnatunde loomisele? Teenused Viies läbi intervjuusid ja jälgides asula toimimist sai kiirelt selgeks, et suur osa audrukatest kasutab igapäevatoimetusteks autot. Kuigi keegi ei rõhutanud seda kui midagi negatiivset, võib pikemas perspektiivis selline sõltuvus saada arengu\n13 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\ntakistuseks – kasvõi vanurite ja laste seisukohast. Kui asula struktuur või ühistransport ei võimalda kodu juures esmavajaduste rahuldamist, nt hõlpsalt poes käimist, suundutaksegi autoga sinna, kus valik on suurem, jättes Audru inimestest ja rahast ilma. → väljakutse: kuigi käesoleva ruumikava võimuses ei ole muuta ühistranspordigraafikuid või panna inimesi autost loobuma, siis uurida tasub siiski, milliseid alternatiive saab Audru pakkuda esiteks autoga ja teiseks Pärnus käimisele? Ühendused Audru vallavalitsus on juba märgatavalt panustanud laialivalguva valla ühendamisele oluliste kergliiklussuundade ehitusega, kuid jääb puudu sidusast tervet aleviku hoomavast kergliiklusvõrgustikust, mis mitte ainult ei seoks omavahel olulisi pidepunkte, vaid tooks Audru väärtusi ka tajutavamalt esile. → väljakutse: millised on Audru puuduolevad ühenduslülid, et võimaldada sujuvat, selget ja mugavat liiklemist ning anda selliselt hoogu Audru ruumikasutuse rikastumisele?\nRomantilised isetekkelised aiamaad, taustal Audru kirik\nEesrindlik Audru Lõpuks, paljud Audru olemust ja toimimist puudutavad küsimused on ettevõtlusalased (nt mis saaks olla mõisa peahoone funktsioon; “millal tuleb kohvik?”) või hea PRi lahendada. Kui enamasti käib planeerimisprotsess niipidi, et maaomanik töötab välja äriplaani ning tellib seejärel arhitektuurse lahenduse, siis sama hea on ka vastupidine lähenemine: saab tuua esile ruumi ja kogukonna seisukohast potentsiaalikad ruumitükid, millele tähelepanu pööramisel tekib nii palju väärtust juurde, et ka äriplaani leidmine saab võimalikuks. Samamoodi saab ruumiloome anda sisendit nendele lugudele, mida suhtekorraldajad saavad hakata edasipidi Audrust rääkima. → väljakutse: millistesse Audru paikadel on potentsiaali saada aleviku tunnuskohtadeks ja tegevuste käivitajateks?\n14 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nAlustame keskusala arenduse ettepanekute puhul kahest lahendusest, mis nõuavad teistest enam ressursse, kuid mille olulisuses oleme veendunud. Kui tänase Audru kaks tuumikut esiteks kiriku ja poe piirkond ning teiseks vallamaja, siis ei joonistu need külalise jaoks piisavalt selgelt välja. Kirjeldame järgnevalt nende kahe piirkonna disaini ettepanekut.\nnende fassaadid ning kustpoolt oleks lähenemine loogiline, tekib tõeline telgede ristumispunkt just sellesse kohta, kus hetkel asub parkla.\n“Keskväljak” Kui vallamaja lähiümbrus on hästi defineeritud kaunite lillepeenardega, siis kohe vallamaja kõrval asub umbes 7000 m2 suurune tühi muruväljak. Ala serva on ehitatud parkla, seal kasvab uhke puu ning platsist viib üle isetekkeline jalgrada, kuid muus osas on väli hetkel kasutamata. Samas on see nii ulatuslik, et sinna mahuks täissuuruses jalgpalliväljak.\nVallamaja ees olev ulatuslik muruplats\nKui vähemalt vallamaja on saabujale praegu hästi näha, siis ei tule piisavalt esile ala lähiümbruses paiknevad valla seisukohast väga olulised muuseum ja kultuurikeskus. Lisaks seisab samas läheduses tühjalt endine ambulatooriumihoone, mida nimetati intervjuudes paaril korral häirivana. Jõe peamine sild jääb samuti lähedusse, kuigi selle alguse võib Pärna alleed mööda tulles kergelt maha magada. Kui analüüsida, kuhu koonduvad nimetatud objektide jõujooned st kuhu avanevad\nOluliste hoonete visuaalsete ja funktsionaalsete telgede ristumisala (aluskaart: Maa-ameti geoportaal)\nSamas, viibides Audrus, vesteldes kohalikega ning kaardistades Audru ruumilisi väärtuseid hakkas meile järsku silma, et Audrul puudub praegu kindel ruumiline kese – fookuspunkt, mida saaks selgelt lugeda aleviku keskpunktiks. Tavaliselt toimivad selliste füüsiliste ja mentaalsete keskusaladena turu- või laadaplatsid, linnade keskväljakud lipuvardaga. Need on funktsioonid mida näiteks park kanda ei saa. Seega pakume lahendust väikesest kõvakattega platsist, kus aeg-ajalt saavad toimuda ka üritused, pidevalt asuvad aga mõned pingid ning mõni mänglev ja meeldejääv disainielement, mille järgi orienteeruda. On ju pealegi ka ajalooliselt võimuhoone (vallamaja, linnavalitsuse) ees paiknenud avaram kogunemiskoht. Meie ettepanekus on väljak jaotatud kahte tegevustsooni – tuumik, kus asub atraktiivse disainiga tänavamööbel ning pool-aktiivne ala, mis laieneb muuseumi ette, rippsilla alguseni ja kultuurimajani (soovitame rajada sinna eraldi jalgtee hoone paremaks ühendamiseks platsiga). Kui leida funktsioon ambulatooriumihoonele (vallavalitsus on maininud kortereid, miks mitte!),ja tulevikus ääristada plats uute hoonemahtudega, tekiks platsile vajalik raamistav\n15 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nhoonetefront ja hubase väikelinna keskuse tunne. Hoonete puhul pakume ridamaja tüpoloogiat, kus privaatne ala jääb teisele poole platsi. Ambulatooriumi ees võiks hooned olla osaliselt ühekorruselised, et vanem hoone platsilt paista saaks ning tekiks juurde ruumilist kihilisust.\nsaab nii autorataste all kui silmale selgeks, et “oled kohale jõudnud”. Kuigi me ei soovita kasutada päris jagatud ruumi meetodit, kus eri liiklusvahenditele on antud kogu ruum vabalt liigeldavaks; näeme, et ka see lahendus mõjub liiklust korrastavalt ning jalakäija saab turvalisust juurde.\nSamalaadne teekattelahendus saab jätkuda keskväljaku juures, ühendades muuseumi tänavapoolt ülejäänud väljakuga.\nKui kirik ja pood on üks olulisemaid maamärke iga asula puhul, siis Audrus on kerge neist mööda sõita, taipamata, et oled kohale jõudnud ning asula jätub pöörde taga. Meie vast kõige radikaalsem ettepanek kogu ruumikava peale on ehitada poe esine väljak üheks suureks liiklust rahustavaks, tõstetud, teekattematerjalide ja värviga tähistatud alaks. Maailmas on selleks katsetatud väga erinevaid lahendusi - teekate on tehtud krobeliseks, maalitud sinna mastaapseid pilte, efektse värvi saamiseks kasutatakse erinevaid asfaldi-, betooni- ja plasti segusid. Võib välja kuulutada väljaku disainikonkursi, arvestades, et kujunduslikud elemendid saavad alata juba tükk maad enne väljakuni jõudmist (nagu liiklusmärgid, mis teatavad raudteele liginemisest). Kuid mis ka poleks lõplik tehniline lahendus, on meie eesmärk, et Audrusse saabudes\nPoe ees on hetkel kaheksa parkimiskohta, mis varjutavad ajaloolist hoonet, eriti Pärnu poolt saabudes. Kuigi poe juures on parkimine kahtlemata oluline, soovitame kaaluda parkimise rajamist hoone kõrvale ning vähendada autosid poe ees. Sobida võib ka ristkasutusega platsike, kus autode parkimine ning väljak saavad toimida eri aegadel.\nAudru poeesine plats, kust ristuvad olulised teed viivad aleviku keskusesse, poodi ja kirikusse\nkaugemad kergliiklusühendused ristmiku ala, liiklust rahustava teemärgistusega\nAudru fookuspunktid ja kese\nAudru keskusala arenduse puhul tekivad uued fookuspunktid: keskväljak ja poe plats. Meie ettepanekus on keskne aleviku väljak jaotatud kaheks peamiseks tegevustsooniks: tuumik, kus asub atraktiivse disainiga tänavamööbel, ning poolaktiivsed keskuse alad muuseumi ja kultuurimaja esisel, jõe kaldal, kuhu on kavandatud kaldapeale promenaad ja jõeplatvorm/paadisild. Poe plats kujuneb üheks suureks liiklust rahustavaks, tõstetud, teekattematerjalide ja värviga tähistatud alaks. Selle eesmärk on, et Audrusse saabudes saab nii autorataste all kui silmale selgeks, et “oled kohale jõudnud”.\nmõisahooned ja kirik\nkeskusala poolaktiivne ala\nteetähised Audru rada kaugemad kergliiklusühendused\nPOE PLATSmõisahooned ja kirik\nveepealsete platvormide võimalikud asukohad\nristmiku liiklust keskusalaala, poolaktiivne ala rahustava teemärgistusega veepealsete teetähised platvormide võimalikud asukohad Audru rada kaugemad kergliiklusühendused mõisahooned ja kirik\nkeskusala poolaktiivne ala veepealsete platvormide võimalikud asukohad\nkeskväljaku aktiivseim ala keskusala poolaktiivsed alad KESKVÄLJAK keskväljaku peamised jalgrajad silmatorkavad ühendused oluliste keskväljaku aktiivseim ala objektide vahel (nt teekattega) uushoonestuse ettepanek keskusala poolaktiivsed alad uushoonestust ümbritsev privaatne ala keskväljaku peamised jalgrajad KESKVÄLJAK uushoonestuse juures poolprivaatne ala (hoov; parkimine; aiandus jms) keskväljaku aktiivseim ala silmatorkavad ühendused oluliste 7. 6. keskusala poolaktiivsed alad uue jõeplatvormi võimalik asukoht objektide vahel (nt teekattega) keskväljaku Meeldejäävad väikevormid: 1. Keskväljak Rakveres 2. Promenaad Pärnus teetähised peamised jalgrajad silmatorkavad ühendused oluliste 3. Pop-upuushoonestuse restoran Veldkeukenis (Holland) ettepanek keskusala promenaad objektide vahel (nt teekattega) 4. Võimlemisvahendid Kopenhaagenis (Taani) 5. Grillikohad Kopenhaagenis uus sild uushoonestuse ettepanek uushoonestust ümbritsev ala (Taani) 6. Pingid New Yorkis (USA) 7. Keskusalaprivaatne Telfordis (Inglismaa) uushoonestust ümbritsev privaatne ala keskväljaku fookuspunkt uushoonestuse juures poolprivaatne ala uushoonestuse juures poolprivaatne ala uus ringtee (hoov; parkimine; aiandus jms) (hoov; parkimine; aiandus jms) mõisahooned uue jõeplatvormi võimalik asukoht\nuue jõeplatvormi võimalik asukoht\nteetähised keskusala promenaad\nkeskusala promenaad 9.\nFookuspunkt: 8. uus Purskkaev sild Kadrioru pargis 9. Purskkaev\nkeskväljaku fookuspunkt uus ringtee\nAUDRU KESKVÄLJAK ILMA UUSHOONESTUSETA\nVäljakutena toimivad liiklussõlmed: 10. Markeeritud ristmik Londonis (Inglismaa) 11. Jagatud ruum Harenis (Holland) 12.Värvitud ringtee (Austria)\n13. Kogunemispaik: 13. Hubane väliruum New Yorgis (USA) 14. Plats Portlandis (USA)\nAUDRU UUED FOOKUSPUNKTID: KESKVÄLJAK JA POE PLATS AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\n16 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nAtraktiivne ja aktiivne jõe- ja pargiala Viibides Audrus kohapeal, intervjueerides kohalikke ning analüüsides Audru ruumilist olemust, ei saa üle ega ümber loodusmaastikust – jõest ja erinevatest aleviku pargialadest. Jõgi on kohalike seas kasutust leinud – metsikutel kallasradadel seiklevad lapsed, kalurite teerajad viivad otse veeni.\nkasvõi edasi minna vallavalitsuses välja käidud ideega, rajada Audru jõele väikepaadisadam. Miks ei võiks keskusala jõekaldal ilutseda paadikuurid ja jõeruumil olla aktiivne kasutus. Avalik ruum on atraktiivne, kui seal on midagi teha. Ehk võiks suvisel hooajal Audru jõel olla ka vesijalgrataste laenutus või saaks ehk romantikud seilata “luigel”; kanuu või kajaki kasutamise võimalus pakuks vabaajaviidet aktiivsemale elanikule ja külastajale. Ruumikogemus vee pealt lisaks Audru rohelisele keskusalale lisandväärtuse. Käegakatsutav jõeruumi aktiviseerimise ettepanek hõlmab ent parandatud ligipääsetavust, et saaks vett käega katsuda ja varbad vette lasta. On ju ülemaailmselt trend nii suuremates linnades kui ka väiksemates asulates arendada veeäärt, tehes seda mõnikord väga lihtsate disainivõtetega, rajades treppe, platvorme, promenaade. Meie ettepanek on tekitada jõeäärne liikumistrajektoor. Rada, mis oma olemuselt pakub erinevat ruumikogemust ja seost jõega, olles kord vee kohal looklev laudtee, siis läbi metsikuma loodusliku kaldapealse läbiv jalgrada, kord veepiiril seilav platvorm, siis keskne promenaad. Et tekitada mugav veeäärne liikumissuund, ei peakski tingimata kõikjal rajama üheilmselist sillutatud kergliiklusteed – ühtsena tajutavast rajast võiks aimdust anda teatud korduv element – teetähis.\nÜks mitmetest isetekkelistest pääsudest Audru jõele\nAegajalt võib jõel näha ka pisikest paati, peamiselt kalastajatega. Samas tunnistavad kohalikud, et jõe kaldad on enamjaolt soised ega ole seetõttu kutsuvad. Ujumas jões suurt ei käida ning veeni jõuda ja “vett katsuda” väga mugav ei ole. Paaris kohas on eramajad lausa hõivanud kallasraja. Vesi kui keskne telg saaks aga kenasti toimida ühenduslülina. Unistada võiks ju kunagise AudruPärnu veetee taaselustamisest või siis esmalt\nRada ühendaks erinevaid objekte ja sihtpunkte – juhataks mõisahooneteni, keskväljakuni, kultuurimajani, pargini. Teed juhatavad viidad, millel on peal huvitav fakt või lugu. Ent kindlasti ei ole ühel mõnusal trajektooril vaid sihtpunktid, oluline on ka teekond ise ehk võimalus teha ringe. Olgu see siis tervisesportlane, lapsevankriga noor vanem või jalutavad vanemad daamid, kõikidele on meeltmööda teha tiir. Seega pakub meie ettepanek potentsiaalset Audru jõekallasraja trajektoori, mis avaks uued ühendused ja liikumisvõimalused. Jõeäärne rada võiks ent ühilduda kergliiklusradadega, mis ühendavad eemalolevad elamupiirkonnad (nt. Rebasefarmi, Tiigi) keskusalaga. Samuti võiks\n17 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nrada jätkuda Valgeranna suunal, pakkudes nö. taskuid peatusteks. Audru keskne pargiosa – nn. Audru mõisapark – on klassikaline park, millele on iseäralik väärikas kõrghaljastus, mis tekitab ent pargist ühtjagu pimeda roheala. Pargis asub pisike laululava, kus aegajalt toimuvad üritused. Igapäevaselt tundub ent, et parki ei olegi asja, sest seal puudub tõmbenumber – funktsioon erinevatele eagruppidele. Avalik ruum on aga atraktiivne, kui seal on ka midagi teha. Mänguväljak, treeningatraktsioonid, kiiged, kelgumägi või discgolf on vaid mõned näited ruumi lisatavatest võimalikest kasutusfunktsioonidest. Pargile on koostatud Audru mõisapargi rekonstrueerimisprojekt (projekteerinud kohalik maastikuarhitekt Kati Niibo, Hüüp OÜ), mille järgi kohandatakse parki – uuendatakse puistut, lisatakse põõsarinnet, pakutakse parkimisvõimalust, rajatakse lehtla jms. Selle projektiga saab park endale kindlasti uue näo. Meie lisanduv ettepanek ongi mõisaparki vaadata laiemas kontekstis – üleüldises Audru rohealade süsteemis ning jõekaldal. Liikumistrajektooride külge tegevustaskutena haakuvad pargid, platsid ja väljakud on suurema tõenäosusega inimesest tulvil, sest läbi nende jalutatakse, tehakse jooksutiiru või sõidetakse rattaga. Seega on oluline lülitada park osana pakutava nn Audru raja võrgustikku. Pargist läbi looklev kergrada juhatab sinna külalise, tervisesportlase ja jalutaja. Kindlasti võiks park olla eristatav teistest rohealadest, et tajuda ajaloolise kihistuse kohalolekut. Seega võiks parki lisada huvitava ajaloost inspireeritud disainielemendi (nt teetähis, huvitavalt kujundatud infotahvel vms), mis aitaks aimata, kus algab ja lõpeb Audru mõisapark ning tekitada ruumikogemuses varieeruvust. Kindlasti\nVäärikas Audru mõisapark\nvõiks avaliku funktsiooni alla kasutusse võtta endise maneeži – vallavalitsuses välja käidud idee kontserdipaigast oleks kindlasti sobilik. Mõeldes jõeäärsete uutele platvormidele, pakub maneež romantilist vaadet muuseumi taha kavandatud jõeterrassilt, kus kasvõi koolilõpupilti teha. Just jõgi võiks olla see keskne kude, mis Audru väliruumi kokku traageldab.\nLiikuvus jõel ja kallastel traageldab aleviku kokku\nATRAKTIIVNE JA AKTIIVNE JÕE- JA PARGIALA\nAudru looduskvaliteetite ära kasutamine\nTERE TULEMAST Sakste paviljon ja sild\nJõeruumi aktiviseerimise ettepanek hõlmab parema ligipääsetavuse planeerimist, et saaks vett käega katsuda ja varbad vette lasta. Tekidades jõeäärse liikumistrajektoori, saab elavdada jõekaldad ning ühtlasi siduda erinevad keskusala punktid ühtseks tervikuks. Rada, mis oma olemuselt pakub erinevat ruumikogemust ja seost jõega, olles kord vee kohal looklev laudtee, siis läbi metsikuma loodusliku kaldapealse läbiv jalgrada, kord veepiiril seilav platvorm, siis keskne promenaad, pakub mitmekesist ruumikogemust ja avab Audru loodusmaastiku aktiivsesse kasutusse.\nLih ul am nt\nolemasolevad ja uued sillad laudtee veeäärsed paviljonid ja paadikuurid veepealsed platvormid\na ama Tõst\nLaudtee vee kohal\nlooduslik kallasrada promenaad\nVaateplatvorm paisjärve kohal\nVeepealne ruumikogemus: 1. Platvormid Tartus 2. Paadisild Aarhusis (Taani) 3. Laudtee Lillebonnes (Prantsusmaa) 4. Sild Amsterdamis (Holland) 5. Sillad Kopenhaagenis (Taani)\nvaateplatvorm vee kohal peatuspunktid rajal mõisahooned ja kirik\nKallasrada läbi looduse\nHOOGU JUURDE! Kirbu Kohvik\nVeeäärne ruumikogemus: 6. Promenaad Zürichis (Šveits) 7. Paviljon Kokneses (Läti) 8. Istumiskohad Ljubljanas (Sloveenia) 9. Paadisild (USA) 10. Kallasrada Lillebonnes (Prantsusmaa) 11. Veeäärne platvorm Stassfurtis (Saksamaa)\nLinnuvaatlustorn PÄRNA ALLEE - MARKEERITUD KERGLIIKLUSTEE\nGOLF POLDRI HOIUALA\n14. 9. Aktiivne veeruumikogemus: 12. Paat-majad Rotterdamis (Holland) 13. Bassein Göteborgis (Rootsi) 14. Paadikuur Westport Islandil (USA) 15. Ujuv kino Londonis (Inglismaa) 16. Paadikuur jõe kaldal (Inglismaa)\nLIIKUMINE JA PEATUSPAIK JÕEKALDAL\n18 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nÜhendused – kergliiklusalevik Ühed Audru meeldivaimad paigad nagu kiriku arboreetum, jõeäärne ala ja paisjärve ümbrus jäävad paraku külalisele suures osas märkamatuks. Ka on need elanike poolt vähe kasutatud kuna paigad pole ruumiliselt piisavalt hästi seotud aleviku teiste oluliste kohtade ja trajektooridega. Teeme ettepaneku luua alevikus ühtne selgelt tähistatud radade võrgustik, mis ühendab olemasolevaid ja uusi põnevaid Audru paiku ning pakub nii avastamisrõõmu kui sportimisvõimalust. Audru raja puhul on oluline tekitada piisava distantsi ning rütmiga erinevaid peatuskohti, mis liigendaks trajektoori ning pakuks liiklejale vaheldusrikkust. Kergliiklusvõrgustikus on kandva olulisusena Pärna allee kesktelg, mis moodustab aleviku peatänava ning jõeäärne promenaad. Aleviku keskusalas peab rada kindlasti läbima kõiki olulisi mõisarajatisi, tuues need sel viisil tervikliku mõisakompleksina rohkem esile. Lisaks on rajal peatuspunktideks ka vähem nähtavad, kuid suure potentsiaaliga kohad, nt Audru ja Uruste jõe kohtumiskoht, mis pakub väga meditatiivset kogemust. Siin võiks asuda\nMaaliline vaade Audru paisjärvelt kiriku suunas\nromantiline paviljon, millest teisele poole jõge viib uue ühendusena perspektiivne rippsild (vt 4. teemakaardi peatuspunkti nr. 3). Teine perspektiivne rippsild ühendaks omavahel kultuurimaja taga olevat jõeäärset piirkonda ülejäänud mõisapargiga, et paremini siduda aleviku keskust veel vähe aktiivse parkmetsaga ning tekitada mööda tervet Audrut sidusamat liikuvust (vt 4. teemakaardi peatuspunkti nr. 11). Audru rajaga integreerime ja aktiveerime endisest paremini ka ajaloolise Orikasaare (vt 4. teemakaardi peatuspunkti nr. 21) ja korte surnuaia saare (vt 4. teemakaardi peatuspunkti nr. 22), mis on hetkel küll rippsildu mööda ligipääsetavad, kuid nagu intervjuude põhjal võib öelda, ei kuulu praegu audrulaste esmase ajaveetmiskohtade hulka. Saartele hakkab olema senisest rohkem asja, kui need on teadlikult ühendatud ühtsesse võrgustikku, pakuvad aistinguline elamusi ehk võimalust platvorme mööda vee äärde pääseda, ning olemas on ka sihtpunkt paviljoni näol. Senisest rohkem soovime ühtse rajaga rõhutada ka kiriku arboreetumi, sealt Männituka lasteaia ja edasi Audru kooli poole viivat silda\n19 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nMitmetes kohtades oleme lähtunud isetekkelistest radadest, mis tähistavad elanike tegelikke vajadusi. Kuigi jõe kallas on keskusalal tihti väga kitsas ning jätab vähe ruumi liiklemisest, on inimesed juba praegu tallanud sisse veeäärseid radasid ja ehitavad oma initsiatiivil veele pääsemiseks erinevaid treppe ja platvorme. Jõeäärne liikumistrajektoor pole vaatamata ruumilistest kohati kitsastest oludest võimatu, võib ju rada pakkuda erinevat ruumikogemust ja seost jõega, olles kord vee kohal looklev laudtee, siis läbi metsikuma loodusliku kaldapealse läbiv jalgrada, kord veepiiril seilav platvorm, siis esinduslik promenaad.\nÜks mitmetest mõisapargi isetekkelistest jalgradadest Hubane sillaühendus, mis viib Audru kiriku arboreetumist Männituka lasteaeda ja edasi Audru kooli poole\nkoos jalgrajaga ning paisjärve maalilist ümbrust. Kiriku puhul on märkimisväärne tema olulisus kaugelt tajutava sõlmpuntki ja maamärgina. Samas jääb ta hetkel logistiliselt justkui Audru tuumalast välja, olles maantee poolt ära lõigatud. Ettepanekute esimeses peatükis kirjeldatud poe platsi uus kujunduss tõstab antud, Audru seisukohast väga olulist piirkonda senisest palju rohkem esile ning seob ümbritsevad alad tervikuks dünaamiliseks sõlmpunktiks. Kavandatav Audru rada ühendab poe platsi ja kirikut kaugemate aleviku osadega, minnes läbi loodusmaastiku, pargialade ja piki jõekallast. Nii on võimalik luua terviklik puhkeala, kus võiks jalutada kohalik ja uudistada külaline. Ajalooline ja vägagi eriline arboreetum saaks isegi laieneda, istutades mõningaid eripäraseid liike Audru keskusalasse tuleviku-promenaadi äärde, mille tulemusel tekiks keskusala ühendav arboreetum. Ühtset süsteemi aitaks tajuda taaskord viidandus ja selgitused liikidest.\nKuigi paljud ühendusteed ja kergliiklussuunad on tänaseks olemas, võiksid nad olla tugevamalt esile toodud läbi ühtse ja lihtsa maastikulise kujunduse. Radade visuaalseks kokkusõlmimiseks soovitame taaskasutada ajalooliste teetähiste vormi, millest on pikemalt juttu järgmises peatükis. Meeldiva ja kutsuva kergliiklusraja puhul on oluline pidada silmas hajutatud ja ühtlast valgustust, eriti on see oluline muidu pimedates pargiosades ja endise sakste surnuaia ning tänase kalmistu kandis. Pärna allee kaudu on kergliiklusteede võrgustik ühendatav ka Valgeranna mereäärsete terviseradadega. Kaugematest sihtpunktidest viib Audru rada liiklejat edasi mööda Põllu teed Pärnu poole, pakkudes autoliikluse poolest intensiivsemale Lihula teele rahulikumat alternatiivi. Aleviku kaugem, Rebasefarmi ala tuuakse samuti läbi kergliiklusühenduse Audru keskusele mentaalselt lähemale. Hetkel kasutuses olev rada on kõige otsem, kuid pole käijale kõige meeldivam segase alguse tõttu Rebasefarmi piirkonna\n20 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\ngaraažide vahelt ja möödudes surnuaiast. See rada peaks olema selgemalt tähistatud, valgustatud ja sillutatud. Rebasefarmi poeesine on paratamatult selle paiga olulisem sõlmpunkt, mida tasub muuta atraktiivsemaks luues Uruste oja äärde sarnase veepealse platvormi-puhkekoha kui keskusalal. Läbi Rebasefarmist eripärase industriaalse keskkonna viib perspektiivne kergliikluskoridor Tiigi elamurajooni poole, kulgedes enamuse ajast mööda põllumaastike.\nAUDRU KOOLI AUDRU KOOLI\nAudru kergliiklustrajektoor ja peatuspunktid\n1. AUDRU RADA\n1 km REBASEFARMI\nRebasefarmi kergliiklusühendus ja peatuspaik 3.\nmn t AUDRU KOOL\nAudrus on palju kergliiklusteid ja meelsasti liigeldakse rattaga. Seega saab hästi panustada veelgi ühtlasema ja selgelt tajutavama kergliiklusvõrgustiku loomisele. Audru keskusalale on omane tähistatud rada, kus ajaloolistest teetähistest inspireeritud postid juhatavad teed, teeviidad pakuvad informatsiooni, Audrule iseäralik välimööbel võimaldab mugavat peatuspunkti. Audru nö sissepääsud on kujundatud kui silmapaistvad väravad. Ühendused eemalasuvate elamurajoonidega (nt Rebasefarmi, Tiigi) on lülitatud samasse süsteemi, olles ühtlaselt valgustatud ja tähistatud.\nAUDRU MÕISAHÄRRA RADA e us or No\n21 ORIKA SAAR\nORIKA SAAREL PEETI MÕISA AJAL SIGU. LAADA AJAL RONITI ORIKA SAAREL RASVATATUD TEIBA OTSA.\na tam Tõs\nKESKUSE PEATELG - PÄRNA ALLEE\nna e le al\nAudru poldri hoiuala\nühendused aleviku kaugemate piirkondadega\nAudru raja peatuspunktid\nPärna allee -- Audru peatelg\nAudru rada -- keskuse kergliiklusvõrgustik\nuus ringtee uus sild\nAUDRU INFOTAHVLID AUDRU TEETÄHISED\nER LG VA\nAudru raja peatuspunktid paviljonid\nühendused aleviku kaugemate piirkondadega LÕVI\n9. 8. Teetähis / korduv detail / meeldejääv disainielement: 1. Mastvalgustid Kopenhaagenis (Taani) 2. Postid Kopenhaagenis (Taani) 3. Tähistatud sillutis Stassfurtis (Saksamaa) 4. Suunav sillutis Uus-Meremaal 5. Infotahvlid Lyonis (Prantsusmaa) 6. Kergliiklusrada Lillebonnes (Prantsusmaa) 7. Infopostid Sydneys (Austraalia) 8. Promenaad Jõhvis 9. Iseäralik skulptuur sissesõidul Kilingi-Nõmmes\nSUUNAVAD TEETÄHISED JA ISEÄRALIKUD PEATUSPAIGAD AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\n21 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nAjalooline ja kaasaegne Audru ruumiline väärtus on kindlasti ajalooline mõisapärand. See terviklik mõisakompleks hõlmab tervet Audru keskusala, lisades alevikule väärtusliku ruumikihistuse, mida paraku ei ole ent kõige lihtsam leida. Mõisahooned kuuluvad erinevatele omanikele ning kui mõned hooned on renoveeritud või renoveerimisel, siis palju on ka täiesti korrastamata hooneid (nt peahoone!). Seega tundub, et mõisapärand on Audrule ka suisa nuhtluseks – kuidas organiseerida muinsuskaitsele vastuvõetavat renoveerimist, mis funktsioone hoonetesse paigutada, jm küsimused. Ent kuidas siiski tugevdada seda arhitektuurset pärandit, mis on ajalooliselt oluline Audru keskusala olemus? Mõisahooned ei ole antud hetkel maastikus hästi märgatavad, ära tuntavad, puudub justkui tervik. Meie pakutav ettepanek hõlmabki esimese etapina tajutava terviku looomist. Eelpool mainitud Audru rada koos teeviitadega viiks ka mõisahoonete juurde. Nii saaks Audru külaline sõitagi kohale, võtta kätte kaardi ja käia läbi huvitavate peatuspunktidega raja. Ajaloolisele kihistusele viitamiseks aitaks kaasa ka mõisahoonete välja valgustamine. Avaliku ruumi disainis võiks ära kasutada ent ideid mõisapärandist – täiustada veel olemasolevaid mõisaaegseid kivimüüre maastikus, rajada uus Audru avalik õunapuuaed jms. Mõisa peahoone nutune seisukord on kindlasti taunitav. Asudes nii keskses kohas, oluliste telgede ristumispunktis, vajaks antud asukoht midagi ruumiliselt suursugust ja avalikult kasutatavat. Üks võimalusi on ka vaheesitlusel kohalike poolt mainitud peahoone esise kurdonööri taastamine. Kindlasti oleks autentselt renoveeritud peahoone Audrule pärliks ja lisaks mõisakompleksile olulisust, kuid veelgi huvitavam võib olla kaasaegse arhitektuuri võtmes lahendus, mis järgib ajaloolisi hoonemahte. Samas kuniks seda ei õnnestu teha, ehk võiks mõelda ajutistele alternatiividele. Tühjas mõisamajas saaks toimuda kunstifestival, laste suvelaager, peatuda talgureisilised või mine tea, ehk on võimalik\nrajada sinna paintballi rada? Taoliste ajutiste sündmustega saab edukalt kohta pikemaajalisteks muutusteks nö ette valmistada, saavutades kohalike osalemine, avalikkuse tähelepanu ja luues nii kohale esmane uus identiteet. Ehk peitubki Audru mõisapärandi tulevikuidee ajaloolise ja kaasaegse ühendamises. Audru kohta on kohalikus linnaregioonis juba kujunemas kuvand kui arenevast ja edumeelsest paigast. Miks mitte väljendada seda siis ka ruumiliselt, kasutades väliinventarina huvitavamaid lahendusi kui traditsiooniline pink või taimekonteiner. Tänavate ja ristmike lahenduses võiks kasutada Eestis senini ehk vähe kasutatud lahendusi – tõstetud ristmikud, erineva sillutisega markeerimine jms. Uushoonestus võiks samuti silma paista nii keskkonnasõbralikkuse kui ka arhitektuurse kvaliteediga. Välise ilme peale on hea mõelda terviklikult ja süsteemselt. Näiteks võiks alevikus kesksel kohal asuva spordimaja fassaadi üle lüüa laudisega ning tellida põnev värvilahendus, et oluline hoone ei meenutaks tehast ja tekitaks hubasema tunde.\nEndine mõisa tall läbib uuenduskuuri ning leiab uue kasutuse\nHuvitavat disaini ja kunstiliselt põnevaid lahendusi võiks kasutada kõikjal, alustades Audru väravatest ehk aleviku nö sissepääsudest, lõpetades uue keskväljakuga. Meie ettepanek on Audrule kujundada kohalik, eripärane ja terve aleviku väliinventari puhul läbivalt kasutusel olev Audru disain. Üks elemente, mida soovitame selleks ära kasutada, on ajaloolised graniidist teetähised.\n22 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nPakume, et nendega saaks ääristada kõik peamised liikumisrajad, seejuures oleneks postide sagedus liikumiskiirusest ja kasutajate arvust. Kui keskväljaku kandis on vaja markeerida olulise kohani jõudmist, on poste tihedalt; metsaraja ääres 20-30 meetriste vahedega, kuid nii, et säiliks silmside; Valgeranda viiva Pärna allee ääres veelgi hõredamalt, sest kiirused on seal suured ja silm ei haara tihedamat postiderivi. Teeäärse peatuspaiga juures annab postide tiheduse kasv taas teada olulise kohani jõudmisest. Mängida saab ka postide kõrguse ja paksusega kuni selleni, et pargis muutuvad need omaette mööbliks - aluseks lindude joogikausile või väiksele skulptuurile.\nAjaloolised teetähised on juba praegu leidnud kohalike kaasabil endale uue kuue\nAJALOOLINE & KAASAEGNE Audru mõisapärandi ja uudsete lahenduste ühildamine Audru ruumilisele identiteedile on iseloomulik ajalooline mõisapärand, mis vajab ent taasavastamist ning tugevdamist. Audru ajalooline kihistus areneb koos kaasaegse lähenemise, planeerimis- ja disainivõtetega. Mõisalegende ja ajaloolist pärandit kasutatakse ära kohaloomes ja Audru PR-praktikas, luues kõrvale uue kuvandi Audrust kui moodsast paigast. Väliruumi lahendustes kasutatakse uudseid ja huvitavaid disainivõtteid -- inventarina on kasutatud huvitavamad lahendused kui traditsiooniline pink või taimekonteiner. Tänavate ja ristmike lahenduses kasutatakse Eestis senini ehk vähe praktiseeritud tõstetud ristmikke, erineva sillutisega markeerimist jms. Uushoonestus paistab silma nii keskkonnasõbralikkuse kui ka arhitektuurse kvaliteediga. Huvitavat disaini ja kunstiliselt põnevaid lahendusi märkab kõikjal, alustades Audru väravatest ehk aleviku nö sissepääsudest, lõpetades uue keskväljakuga. Meie ettepanek on, et Audru võiks panustada kohaliku ja eripärase Audru väliruumiilme välja töötamisse, ühildades ajaloolise ja kaasaegse.\nAUDRU RAJA PUNKTID: MÕISAHOONETE JA TEISTE SIHTPUNKTIDE TÄHISTAMINE Audru värav/ skulptuur\nsakste surnuaed paviljon /uus sild\nAudru värav/ skulptuur\nII MS hukkunute hauad\nKirbu kohvik ja vaateplatvorm paisjärvel6\nKirbu kohvik ja vaateplatvorm paisjärvel\nmõisa magasiait / Audru pood\nmõisa viinavabrik/ kultuurimaja 12 mõisa viinavabrik/ kultuurimaja\nmõisa valitsejamaja/ 13 Audru muuseum\n17 mõisa viinaait/ muuseum\nmõisa ait/ 18 käsitöö- ja kunstitöökojad\nmõisa viinaait/ muuseum\nviit/teadetetahvel moonakate maja suunas\nOrikasaar/ platvorm saarel\n“Koerte surnuaia” saar/21 paviljon saarel\nmõisa maneež/ kontserdipaik\n“Koerte surnuaia” saar/ paviljon saarel\nmõisa ait/ käsitöö- ja kunstitöökojad\nAUDRU MÕISA AIT\n28 mõisa tall/külaliskorterid\nPärna allee Valgeranda/29\nAUDRU MÕISARETK. PUNKT 8\nKESKUSE PEATELG - PÄRNA ALLEE 12\n11 mõisahooned ja kirik\nAudru rada - keskne kergliiklus 13 Audru raja peatuspunktid\nkergliiklusühendused 23 teetähised\nmõisa tall/külaliskorterid Pärna allee Valgeranda/ kergliiklusrada peatustega\nmõisahooned ja kirik Audru rada - keskne kergliiklus\nolemasolev 31 potentsiaalne\nmõisa valitsejamaja/ Audru muuseum\n14 Audru keskväljak AUDRU MÕISAHOONETE TÄHISTAMINE JA UUSKASUTUS\nAjutine “uus kuub” mõisa peahoonele sündmuste toimumise ajaks\nAjaloolise ja kaasaegse ühildamine: 1. Ajaloolise kirikuhoone taaselustamine kultuurikeskusena kergliiklusühendused Santpedoris (Hispaania) 2. Meeldejääv ja funktsionaalne tänavaruum vanas teetähised linnajaos Kopenhaagenis (Taani) 3. Kaasaegne uusväliinventar ringtee Kopenhaagenis (Taanis) 4. Stuudio ja näitusepind Inglismaal 5. Kaasav ruumiplaneerimine paintballiga Alidhemis (Rootsi) 26\nTEETÄHISTUSPOSTIDEST INSPIREERITUD ATRAKTSIOONID 32\nTühja mõisahoone saab täita käsitöö-, kunstitöökoja, stuudio vms funktsiooniga. AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nTEETÄHIS AJALOOLINE & KAASAEGNE\n23 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nPikem perspektiiv: uushoonestus ja muud tulevikulahendused Viimase teemana tegelesime vallavalitsuse palvel skemaatiliselt keskusala lääneküljes asuva suure, arendamata ala võimaliku tulevikuga (riigireservmaa piiriettepanek AT1507300021 ja tükk reformimata riigimaad). Ala kõrvale jääb kinnistu Pärna allee 3b, millele on kehtestatud 12. juunil 2008 vallavalitsuse otsusega nr 51 detailplaneering kaheksa 2-3 korruselise, kuni 1500 m2 brutopinnaga koertermaja ehitamiseks. Hooned on mahukad ning üles kerkib küsimus, on nende proportsioonid Audru jaoks sobivad ning kas selline buumiaegsetele arendustele tavaline lahendus pakub tänapäeval huvi võimalikele uuselanikele? Üks väärtuseid, mis vaadeldaval alal juba on, on olemasolevate korterelamute elanike hoolitsetud aiamaad. Praegune omavoliline tegevus võib näidata teed ka tulevasele väliruumile, haakudes säästlike eluviiside ideedega ning väikelinnas võimaliku eluviisiga, kus isiklik ruum laieneb nelja seina vahelt välja, pool-privaatsesse väliruumi.\nNunavik, Kanada. Arhitektuuribüroo FGMDA Architects, 2011\nNya Bruket, Rootsi. Arhitekt Ralph Erskine, 1970. aastad\nPakume vaadeldavale alale tulevikus planeeringulahenduse otsimiseks välja omapoolse lähtekoha, mille aluseks on järgmised printsiibid: • Kasutatud on ridamaja tüpoloogiat. Inspiratsiooniks on siinkohal üks Audru keskusala oma näiteid – Ringi tn 4, kus üks pikk hoonemaht jaguneb eri omanike vahel. • Hooned on paigutatud viisil, et moodustuks turvalised, pool-privaatsed hoovialad, mida elanikud saavad lisaks oma ukseesisele privaatsele tsoonile ühiselt kasutadaarendada (laste mängumaaks, viljapuuaiaks, miks mitte väikse ühise saunahoone rajamiseks). • Parklad pole mitte toodud ukse ette (kuigi ukse ette peab lühemaks ajaks autoga ligi pääsema), vaid koonduvad suurematele aladele (vt EVS 843 Linnatänavad, tabel 10.4 Parkla suurim kaugus matka sihtpunktist). Usume, et selline, kuigi Eesti kontekstis veel vähe levinud ridamajade paigutus annab argumendi muu hulgas ka noortele peredele Audrusse kolimiseks, sest turvalised, autovabad sisehoovid koos vähemalt osa päevast olemas oleva e sotsiaalse kontrolliga (majadest avaneb vaade ühistele aladele) on võimalus laste õuesaatmiseks – võimalus, mida see sihtgrupp meie teada oluliselt väärtustab. Erinevalt pahatihti anonüümsetest kortermajadest on selline ruumistruktuur hea\n24 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nvastava ehitamise soodustamist. Märgime aga seejuures, et arendust ei saa pidada üleni “roheliseks” kui inimesed jäävad oma igapäevastes toimingutes siiski autost sõltuma. Vald on juba teinud väga tänuväärset tööd kergliiklusteede rajamisel, võib-olla on võimalik ka ühistranspordivõrgu laiendamine või kaasaegsete paindlike lahenduste rakendamine, kus eraautod on lülitatud üldisesse transpordisüsteemi (Über on selle lahenduse vaid üks võimalikke ja puht-kommertslikke näiteid). Oluline on aga ka töökohtade teke asulas endas, et saaks võimalikuks kaasajal populaarseks saav “elan-töötan-puhkan ühes kohas” elustiil. Veskitammi, Tallinn. Arhitektuuribüroo Kosmos, 2003\nMagasini 29, Tallinn. Arhitektuuribüroo Eek & Mutso. Ehitamisel.\nalus kogukonnatunde tekkimiseks, mille läbi on võimalus ka ühiselt mitmete sotsiaalsete vajaduste lahendamiseks, nt päevase lastehoiu rajamiseks või sõiduki jagamiseks Pärnu teenuste tarbimisel. Veel hoogsamalt mõeldes saaks kaaluda omalaadset public-private-private partneship (PPPP), kus vallavalitsus on esmane arendaja, ehitades välja peamised kommunikatsioonid ja hoonete puhul kandvad seinad, mis võimaldab uutel omanikel maja oma maitse järgi lõpule viia. Selline lahendus vähendab kulusid, sest kinnisvaraarendaja jääb vahelt ära ning on seetõttu paljudele taskukohasem ja lahenduste paindlikkuse tõttu ka atraktiivsem. Juhul kui küsimuse all on Rebasefarmi kortermajade tulevik, tasuks – paljude praktiliste ja inimlike takistuste kiuste – kaaluda võimalust just munitsipaalarenduse teel sealsete inimeste ümberkolimist keskusala poole. Kindlasti soovitame, nagu ka vallavalitsus on ise esile toonud, säästva ehituse standardile\nMinnes tuleviku-visioonidega veelgi kaugemale, ehk on Audrul perspektiivi kui moodsate jagamismajanduse ning rohelise ja sotsiaalse ettevõtluse katselava. Audru valla üheksa päikesepatareidel bussipeatust on seejuures väike, aga väga sümpaatne näide. Rakvere linn on teinud targast ehitusest ühe oma lipukirja; ka Tallinn ning Tartu mõtlevas samas suunas (milline linn veel ei mõtleks!), kuid Audru võib olla paraja suurusega terviklahenduste väljatöötaiseks, kus ühendatud on energia ja toidu toomine, transport, hoonestus, tööturg ja vaba aja veetmine. Kus auto/pesumasina/sauna jne omamise asemel on tähtsam ligipääs hetkel vajaminevale ressursile.\nAudru keskusala võimalik tihendamine uushoonestuse ettepanek uushoonestust ümbritsev privaatne ala uushoonestuse juures poolprivaatne ala (hoov, parkimine, aiandus jms) kehtiva planeeringu järgsed hooned kehtiva planeerungu järgsed tänavad võimalik teedevõrk\n25 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\n5. JÄRGNEVAD SAMMUD Käsitlesime eelnevates peatükkides nelja põhiteemat ning viiendat, pikaajalisemat vaadet Audru keskuse arengutele (uushoonestus). Vallavalitsusel on juba töös pargi arendamine, ka kergliiklusteede võrgustiku väljaehitamine jätkub, seega soovime ise esile tõsta keskväljaku arendamist. Kohas, kuhu meie hinnangul kuulub väljaku tuumikpunkt, asub hetkel parkla. See, kas ja kuidas tulevikus parklale alternatiivi leida vallamaja läheduses või samas keskväljakul ajutise kasutusena, vajab edasist analüüsi koos väljaku projektiga. Senimaani soovitame alustada muuseumi, kultuurimaja ja Pärna allee paremast üksteisega ühendamisest nii jalgteede kui silmside mõttes. Teiseks, kuigi esialgu võib olla raske hakata praegusest tühjast väljast atraktiivset platsi voolima, saab siiski hakata kohta sisse töötama\najutise tänavamööbliga, mis valmib näiteks kohalikke kokkutoovas välimööbli ehitamise töötoas (selline üritus toimib hästi ka kohaliku identiteedi tekitajana) või kooli tööõpetuse tundides. Linnalabor on sarnast lähenemist järgi proovinud näiteks eestlaste-rumeenlaste ühisprojektis 2013. aastal, mille tulemusel valmis üllatusipakkuva disainiga tänavamööbel Tartusse. Kohalike poolt olulise vajadusena välja toodud teeviitade küsimus on vallavalitsusel samuti töös, näiteks on kavandamisel kivist laeva kuju aleviku alguse ristmikule. Siinses töös pakkusime välja viitade süsteemi, mis ühendab endas nii aleviku algust ära märkivaid objekte kui konkreetsete hoonete tähistusi. Sellist süsteemi saab ellu viia etapiliselt, pannes esialgu\nEesti ja Rumeenia noortevahetuse raames valmivad Annelinna noortekeskuse hoovi vanadest autokummidest kiiged. Linnalabor 2013\n26 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nrõhku aleviku piiridele, hõlbustamaks külaliste orienteerumist. Edaspidi saab keskenduda erinevate objektide tähistamisele, alustades olemasolevatest mõisahoonetest ning jätkudes läbi aastate, mil võivad valmida siinses töös välja pakutud ruumisekkumised. Üks teema, mis aga ei sõltugi niivõrd objektide valmimisest, on kohabränding. Maastikuarhitektuursed lahendused – näiteks atraktiivne park või osalt salapärased jõeplatvormid – saavad selleks küll toitu anda, kuid selleks, et inimesed kohale tuleks, tuleb need ka neile “pähe istutada”. Kui vähemalt pärnakatele ongi juba teada, et Audru on tegus ning tõusev koht, siis saab läbi tavatute ettevõtmiste seda kuvandit veelgi toita. Mõisaansambli ekskursioonid ja kohaloome läbi ürituste (just nagu ülalnimetatud mööbli valmistamise\ntöötuba) on hea alus edasi arendamaks arusaama Audrust kui kohast, mis on nii mugav, ajaloos põlistatud kui ka uuendusmeelne. Kuid mida kõige enam soovime rõhutada on see, et meie poolt pakutud lahendused on alles algus Audru väliruumi rikastamisel. Need saavad olla inspiratsiooniks edasisel tööl, mis koondab kogukonda ühise eesmärgi nimel. Kui tööprotsessi peatükis kirjeldasime kohaloome lähenemist, siis olgu siin ära toodud mõned lisaaspektid (vt tabelit allpool). Loodame, et ruumikava raport ei ole seega mitte teatud ideede lõppfaas enne teostamisele asumist, vaid sisend diskussioonidesse, kuhu, mida ja kuidas rajada.\nKohaloome ei ole:\n• kogukonna juhitud • visioonil põhinev • funktsioon enne vormi • kohandatav • kaasakiskuv • sihtkohtade loomisele keskenduv • paindlik • kultuuriteadlik • muutuv ja arenev protsess • distsipliinidevaheline • kontekstist juhinduv • konteksti muutev • koostööl põhinev • seltskondlik\n• ülevalt alla suunatud • reageeriv • disainile keskenduv • kõiki probleeme käsitlev lahendus • väljajättev • monoliitne arendus • ülearu autosõbralik • üks lahendus, mis sobib kõigele • staatiline • distsipliinist juhinduv • privatiseeritud • ühemõõtmeline • sõltuv reguleerivast kontrollist • maksuvus-/tasuvusanalüüs • projektile keskenduv • kiire lahendus\nKohaloome tunnused (allikas: Mereääre ideekonkursi korraldamise juhend, Linnalabor 2015, lk 10-11. Originaali allikas Project for Public Spaces, www.pps.org)\n27 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\nNeli soovitust järgmisteks sammudeks: • keskväljak on ruumilahenduste prioriteet, alustada saab väljaku “sissetöötamist” ajutise inventariga • keskväljaku kõrval on oluline ühenduste ning aleviku sissepääsude viidasüsteemi korrastamine • kardinaalsete, töö- ja ressursimahukate ümberehituste asemel saab nii uut disaini kui uute funktsioonidega katsetusi teha – juba lisaks eelmainitud keskväljakule näiteks mõisahoonete visuaalsel kokkusidumisel, jõeplatvormide ehitamisel, pop-up kohvikuna. • pakutud lahendustest elluviidavate lahendusteni jõudmine on haruldane võimalus kohalike kaasamiseks oma elukeskkonna üle otsustamisesse ja seeläbi kogukonnatunde kasvatamisesse. Tööriistaks saavad olla näiteks töötoad, sihipärased ekskursioonid projektialadel, teemaõhtud. ideede realiseerimist saab seejuures jaotada pikema aja peale, vaadates, kuidas “ruumikude” ajapikku aina rikkalikumaks saab. Ning lõpuks on hea ruum ka hea kõneaine ja väga arvestatav müügiartikkel Audru brändimisel.\n28 AUDRU KESKUSE RUUMIKAVA\n6. KOKKUVÕTE Audru ruumikava raport koondab ettepanekud neljal asula jaoks kesksel teemal: aleviku keskväljak; jõgi ja selle kaldad; pärand koos uue disainiga; ja ühendusteed. Pakutud maastikuarhitektuursed sekkumised on peamiselt keskusala kohta, kuid maamärgid ning ühendusteed ulatuvad ka aleviku teistesse osadesse. Lisatud on ka kaugem visioon uushoonestuse võimalikust tüpoloogiast. Lisaks ettepanekutele koondab siinne raport ülevaate töökäigust, uurimistöö põhjal tehtud järeldustest, küsimustest, millele vastuseid otsisime, ja järeldustest, millele ettepanekud tuginevad. Kirjeldame Audru väärtuseid, töögrupi muljeid ning kohalike intervjuudest kogunenud teavet ja hoiakuid. Töö viimases peatükis toome välja mõned suunad, mille puhul näeme, et oleks hea alustada, seejuures enne esimeste objektide valmist. Oleme töö käigus avastanud Audru näol enda jaoks seni võõra, kuid süvenedes väga rikkaliku paiga, mille väärtuste esiletoomiseks ja aleviku ruumi paremaks toimimiseks ei ole tarvis sugugi suuri sekkumisi. Loodame, et meie ettepanekud on aluseks kohalike poolt soovitud kohaidentiteedi suurenemiseks. Kuigi usume, et juba heal ruumil endal on võime luua juurde kohauhkust, siis veelgi põnevam tee on projektide elluviimise kasutamine kaasamistööriistana, nii kavandamise kui paigaldamise faasis – tuues inimesi kokku, andes kõneainet, pakkudes aleviku arengutest osasaamise elamust.\nAUDRU KESKUSE RUUMIKAVA august 2015\nAudru keskuse ruumikava 2015\nAudru keskuse ruumikava on Linnalabori viiekuulise visioneerimisprotsessi lõppraport. Ruumikava keskne küsimus on, milline on ühe aleviku vä...


JAANIPÄEVAL TOIMUB RISTIMISJUMALATEENISTUS\n12.06 kell 12\nVanematel, kes soovivad ristida oma last (lapsi), palun võtta ühendust koguduse vaimulikuga. Lapse ristimise eelduseks on, et vähemalt üks tema vanematest oleks EELK täisõiguslik liige. Samuti peaks lapsel olema 1-3 ristivanemat, kes valitakse üldjuhul luterliku kiriku liikmete hulgast. Erandina võib ristivanem olla ka mõne teise lasteristimist tunnustava kiriku liige.\nRistimine on esimene ja ainukordne sakrament, mis rajaneb Jeesuse käsul ja tõotusel:\nMinule on antud kõik meelevald taevas ja maa peal. Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud! Ja vaata, mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni. (Matteuse 28: 18-20) Ristimise kaudu kingib Jumal inimesele õndsuseks hädavajalikku armu. Ristitav ühendatakse Kristusega, kes on ristilöödud ja ülestõusnud Issand, ning võetakse vastu kristliku Kiriku osadusse.


Eesti naisvõrkpallurid on USAs hinnas - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti naisvõrkpallurid on USAs hinnas\n30. juuni 2011, 10:25\nKadi Kullerkann lubas Houstoni ülikoolis võrdselt tähelepanu pöörata võrkpallile ja õpingutele digitaalse meedia erialal.\nVõrkpallikarjääri silmas pidades on suuremad lootused seotud kahtlemata 192 cm pikkuse diagonaalründaja Kullerkannuga, kes hooga hüpates käelaba üle korvirõnga suudab ajada. Kullerkann järgneb Ameerika Ühendriikidesse aasta varem Audentese gümnaasiumi kuldmedaliga lõpetanud õele Liisile (191 cm), kes Ohio ülikoolis tegusid teeb.\nNii üllatav kui see ka pole, huvitusid Kullerkannust koguni 35 ülikooli. Hoolika kaalumise järel jäi sõelale viis õppeasutust, kes olid lahkesti nõus andekat Eesti piigat oma kulu ja kirjadega tutvumisvisiidile kutsuma. Erinevate osariikide vahel lennukiga lennates jõudis Keilas elav Kullerkann arusaamisele, et Houstoni ülikool sobib talle kõige paremini.\n«Houston meeldis mulle eelkõige õppeprogrammi poolest,» selgitas digitaalset meediat tudeerima asuv Kullerkann.\nSihvakas eestlanna kinnitas, et pöörab 37 000 tudengiga Houstoni ülikoolis õppimisele ja NCAA 1. divisjonis kaasa tegeva naiskonna aitamisele võrdselt suurt tähelepanu.\nKuuguari hüüdnime kandev klubi harjutab Molly Alvey ja tema kolme abilise näpunäidete järgi. «Kadi toob klubisse suurust ja teadmisi. Oma pika kasvuga parandab ta meie rünnakut ja blokki. Kadi on mänginud äärmiselt kõrgel tasemel ja loodan, et ta näitab iga päev võimlas oma suurepäraseid oskusi,» ütles hiljuti koolitusreisilt Hiinast naasnud Alvey ülikooli koduleheküljel.\nKoos Kullerkannuga Audentese spordigümnaasiumi hõbemedaliga lõpetanud Lutter – sama autasu teenis ka nendega koos Audentese SG / Noortekoondise ridadesse kuulunud Liis Noormets – siirdub idarannikul Lewisburgi linnakeses asuvasse Bucknelli ülikooli.\nKõigest 168 cm pikkune vasaukäeline sidemängija ütles, et ka tema laual oli mitu pakkumist, kuid talle meeldis Bucknelli akadeemiline taust. «Pidin minema tutvumisvisiidile kolme ülikooli, kui vahetult enne seda tuli Bucknellist täisstipendiumi pakkumine. Pidin paari päeva jooksul otsuse langetama,» meenutas Lutter.\nSauel elavat Lutterit paelus 3600 õpilasega ja madala vastuvõtuprotsendiga Bucknelli ülikoolis poliitteaduse eriala. «Treener ütles mulle, et tavaliselt sportlastele täisstipendiumi ei määrata ja minu näide on harukordne. Minu eriala spetsiifikat arvestades on hea, et suurlinnad nagu New York ja Washington on lähedal, kolme-nelja tunni autosõidu kaugusel,» rääkis Lutter, kes on NCAA 1. divisjoni kuuluva ja Piisoni nime kandva naiskonna ainus leegionär.\nUSA võrkpallis puuduvad teatavasti profiklubid ja seega võib pidada NCAA 1. divisjoni ala kõrgeima taseme näitajaks. Eelmisel hooajal olid 328 naiskonda jagatud 30 konverentsi, kuid aasta lõpuks moodustatud üldise pingerea põhjal asus Ohio 79., Houston 91., seljavigastusest paranenud Heidi Luksi klubi Arkansas 129. ja Bucknell 186. kohal. Neid kohti ei tasu võtta surmtõsiselt, sest konverentside tiimide arv ja tase on erinevad – näiteks Bucknelli vastasteks on Lutteri sõnul rohkem akadeemilise kallakuga pisemad ülikoolid.\n«USAs tehakse kõvasti trenni ning õpingute ja võrkpalli ühendamiseks on see parim koht. NCAA 1. divisjoni tase on kindlasti Eesti liiga omast kõrgem, Liis Kullerkann on ühe aastaga ilusa arengu teinud,» märkis suvel Eesti naisvõrkpalluritele treeninguid läbi viiv Audentese juhendaja Peeter Vahtra.


Tuhkatriinukostüümid: kleidid naistele ja tüdrukutele | Funidelia\nTuhkatriinukostüümid naistele ja tüdrukutele\nKui tundub, et te ei leia soovitud kostüümi, siis ärge muretsege ... Funidelia on õnnelik, et on teie haldjas ristiema ja aitab teil leida täiuslikke Tuhkatriinu kostüüme !\nPaluge ratsanikel kelk ette valmistada, sest kui olete endale Tuhkatriinu kostüümi selga pannud, algab teie eriline öö! Isegi teie võõrasema ei hoia teid kodus, kui ta näeb, kui kaunis sa oled oma Disney Princessi kostüümis Cindirella filmi alt.\nDisney klassikalisel Cinderella kostüümil on kena helesinine kleit, millel on terve ümar seelik. Lihtsalt lisage blond parukas ja sobiv juuksepael ja lämbur. Pidage meeles, et see Disney kostüüm ei oleks täielik ilma mingite klaasist sussideta, kuid ole ettevaatlik, et neid mitte kaotada!\nIdeaalse paaride kostüümi jaoks riietuge Tuhkatriinu ja prints Charmingu või isegi Tuhkatriinu kasupoegadena. Kui otsite tüdrukute kostüüme , on meil olemas ka Cinderella uimastamise kostüümi miniversioonid nii tüdrukutele kui ka beebidele.\nPöörake tähelepanu kellale, peate enne südaööd kodus olema!\nLost Shoe Princess kostüüm naistele\nSisaldab: kleit ja tiara\nTuhkatriinu filmi kostüüm tüdrukule\nTüdrukute Tuhkatriinu kostüüm koos kingadega\nSisaldab: kleit, juuste ornament ja kingad\n113,09 € 154,00 € Enne seda 154,00 €\nBabys Prince Charming kostüüm\nSisaldab: Särk, vöö, püksid, saapad ja müts\n6-12 kuud 12–24 kuud\nMeeste jutuvihm Prince Costume\nSisaldab: särk, mantel, vöö ja kindad\nNaiste Drizella Cinderella Deluxe kostüüm\n44,37 € 66,00 € Enne seda 66,00 €\n41,72 € 94,00 € Enne seda 94,00 €\nTüdrukute Tuhkatriinu kingad\nSisaldab: 20 cm kingad\nPerfect printsi kostüüm meestele\nSisaldab: jakk, millel on eemaldatavad õlakatted, uks ja vöö\nSe han encontrado X productos 1: 13 leitud tooted\nprints Võluv 4


Vedomosti teatel arvavad aga Venemaa analüütikud, et tehingu põhjuseks oli Aeroekspressi suur võlakoorem, mis muudab keeruliseks pankadest täiendavate vahendite kaasamise uute projektide tarbeks. Pärast tellimuse asutus silindris, välja pumbatav pumbatava hapnikku. Peenise suuruse suurendamiseks peab iga mees, olenemata vanusest, olema teismeline 12 või üle 40 aasta. Mõned mehed on kindlad, et ümberlõikamine muudab mehed seksikaks ja nende peenis suureneb.\nTeie peenis muutub suuremaks ja kindlamaks ning erektsioon kestab mitu tundi ja regulaarselt. Ainulaadne autori kreem, mõeldud kogenud arstide- uroloogi, võimaldab saavutada suureneb peenise 4 cm pikkused loomulik, ja mis kõige tähtsam ohutu viis ei aja. Teadus, mis on Pool-liikme suurus poiss 8 aastat viidud arstide a.\nMeeste potentsiaali suureneb aegadel, ilma kasutada tablette ja Toidulisand.\nPeenise suuruse kohta informatsiooniks niipalju, et keskmiseks peenise suuruseks loetakse lõdvenenult tavaliselt cm ja jäigastunult umbes 13 cm, kõvastunult on mehe peenise läbimõõduks cm. Kirjas toodud olukorra lahendamisel on parimaks abimeheks aeg.\nAstusime oma tüdrukuga mõlemad elus esimest korda vahekorda. Erinevalt Viagrast või muudest analoogidest ei anna Zevs Eesti tilgad mitte ainult lühiajalist seksuaalset erektsiooni, vaid ka täielikult taastada meeste tervist. Pärast päevase kursuse lõppu saate unarusse jätta magamistoa probleemid juba mitu aastat ja uuesti seksuaalvastutust tunda. Paljud ostjad tellivad Zevs peenise laienemine.\nPeenise pikkus on meeste tabu teema, mis magab paljude inimeste, mitte ainult meeste silmis.\nMida teha, et oma seksuaalelu kvaliteeti parandada ja unustada komplekse? Lihtsalt jõuad Titan Geli — geeli, mis pikendab ja suurendab peenise suurust.\nPeenise pumbad võib olla suurepärane erektsioonihäirete ravi mitmed tegurid: Peenise pumbad töö. Meetodi ja ka õige kasutamise, enamik poisid saavad erektsiooni sex. Peenise pumbad asendis väiksem oht kui teha mitmete teiste raviviisidega.\nSuureneb peenise sooda on kõige kaasaegsemaks meetodiks õigused selle õrna meeste probleem. Kirurgiline sekkumine on kindlalt tagab, et seksuaalne organ muutub, kuid mitte iga mees on valmis ilukirurgia, jah, ja kõigil, kes soovivad on selleks vahendeid.\nSee geel toimib koheselt, see suurendab libiidot, tugevdab mehe erektsiooni ning suureneb peenise. Minu patsiendid on tulemusega rahul ja ei pea enam kaebusi it. Hanewich Roman D. Kliendi kommentaare Giga Max. Mitmed vastused meeste võrgus korduvalt kinnitada tõhusust. Näete positiivset mõju pärast esimest korda, kui proovite seda tööriista.\nIga päev suureneb seksuaalne erektsioon ja jõuate oma jõu maksimaalse tipu juurde. Efekt püsib kuud, kuid kui teil on regulaarseid seksuaalseid suhteid, siis võib positiivne tulemus kesta mitu aastat. Source: www.\nSuureneb peenise. Kõik teavad, et ükski insuliinipumba, pillid või harjutusi ei tee peenis on suurem, või on kõik sama teevad? Ei eitada, et kui sa esimest korda mitu aastat tagasi nägin reklaami, et suurendada peenise viimati lehekülge meeste ajakirja, kus oli kujutatud ähvardav tüüpi seade.\nEesnahk võib olla võimalik, et paljastada sugutipea valgus patsientidel avaldub kahjustus paapulid, papillary või korter prognoosid, tüükad või lillkapsa-like laigud, haavandid, vigastused järk-järgult suureneb, pind on sageli kaasneb ebameeldiva lõhnaga heakskiidu. Peenise vähk harva esineb peenise. Brasiilias suureneb lisaks lageraiele ka metsatulekahjude arv; Arv oli viimased kaks aastat vähenenud. INPE kogub andmeid satelliitidega ning neid täiendatakse reaalajas.\nDmitri, 32 aastat vana, Habarovsk, Venemaa. Ma olen alati olnud rahul suurus minu kukk. Aga valetada operatsioonilaual absoluutselt ei taha!\nAlates probleeme aitas mul vabaneda ravimi Max Enhancer. Ma kasutan seda mitu kuud, rangelt vastavalt juhistele. Amet on suurendanud oluliselt! Täiesti rahul tulemus, ja mu sõbranna on üsna rahul.\nAlates oma noorukist on tema kehas puberteedi ja menstruatsiooni algusega seotud keerulised bioloogilised protsessid. Lisaks sellele laienevad pupillid, ihukarvad tõusevad püsti, suureneb Peenise eesosas asub peenise pea glans peniskus asub mitu tundlikku närvi. Naturamax on taimsete lahendus, et suurendada oma peenise suurus, kõvadus ja vastupidavus looduslike viisil. Naturamax Pool-liikme suurus poiss 8 aastat only natural aphrodisiacs known for years for their ability to enhance sexual desire, seksuaalne võimsus, vastupidavus ja jõudlus.\nSu munandikott suureneb ning muutub tumedamaks. Vanimad tõendid ümberlõikamisest pärinevad Vana-Egiptusest, umbes aastat Pool-liikme suurus poiss 8 aastat Kristust, anda erinevaid tulemusi, tasub tõepäraste tulemuste saamiseks teha mõõtmist mitu korda.\nEsimestel seksuaalvahekordadel, mil mees viib peenise tuppe, neitsinahk pinguldub ja Väikeste häbememokkade ja kõdisti tundlikkus suureneb seksuaalse erutuse Oleme iga kord kasutanud kondoomi, lisaks võtan mitu aastat pille.\nTäielik kontroll ejakulatsioon. Long vahekorra annab mitu orgasmi partner. Peenise suureneb ,5 vaata LI Nädala 4. Kõrgeim kvaliteet erektsiooni.\nViimane on Venemaa vasekuningaks nimetatud Mahmudovi äripartner.\nInnovative kompositsioon, omadusi komponendid. See tähendab peenise laienemise patenteeritakse. Enam kui 10 aastat tagasi sai minu unistus teoks — minust sai täiskasvanute filmide staar.\nSelle aja jooksul olen palju asju näinud.


Asud siin » Rubriigid » Küsimused ja vastused » Väikelaevad » C-kat väikelaeva varustus.\nC-kat väikelaeva varustus.\nElektroonilises riigiteatajas väikelaeva varustuse kohta uurides, tekkisid osad küimused:\n1)Sertifikaati või markeeringut nõutav varustus - Kas nõukogude aegset päästerõngast ja vesti tohib kasutada?\n2)Kas 3 punast säratuld tähendavad 3-me pürotehnilist punast raketti?\n3)Mis asjad on päästeling ja hauskar?\n4)Kas on ka mingeid erinõudeid kompassi suhtes? Kompassi tüüp?\n5)Kas sobib ka tavaline käsi GPS?\n6)Kas jäätmekogumisvahendina piisab prügikotist?\nRe: C-kat väikelaeva varustus.\n1) Kui varustus on heas korras, siis ei ole selle kohta midagi kritiseerida.\nSamas kahtlane, kas 15-20 aastat tagasi soetatud päästevest ja päästerõngas on nii heas korras, et sellega vee peale minna? Soovitame vähemalt kaasaegse päästevesti osta, nende hinnad algavad 350-st kroonist, ohutuse mõttes ei ole see ju palju.\n2) Säratuled ei ole raketid. See on pürovarustusest miinimum, mis peab olema kaasas, et päästjatele oma asukohta paremini nähtavaks teha, põlemise ajal hoitakse käes.\nEt päästjaid välja kutsuda, selleks on olemas rakett (A ja B-kategooria väikelaeval kohustuslik), C-kategooria paadis võib see kaasas olla. Raketid peavad olema kuivades tingimustes ja nendel on ka püstolit vaja, selles suhtes on neid väikses paadis tülikam hoida.\n3) Päästeling on jahtidel päästerõnga asemel, piltlikult öeldes hoburauakujuline ujuvvahend. Hauskariga kühveldatakse paadist vett välja.\n4) Erinõudeid kompassi suhtes ei ole. Hindate ise, millist usaldate, kas kirjatarvete poest saadu või paadipoest soovitustega müüdud.\n5) Sobib tavaline käsi-GPS, aga siis peavad olema kaasas sõidupiirkonna navigatsioonikaardid, et GPS-il olevate koordinaatide abil oma asukohta kaardi järgi selgeks teha. Ainult koordinaatidest ei piisa.\n6) Prügikotist piisab. Selle nõude eesmärk on tähelepanu juhtida sellele, et mis veekogule kaasa võetakse, see ka tagasi viiakse, aga mitte ei loobita vette.


Kommentaarid: Laura Kõrgemäe ootab kupeldamisskandaali avalikustajatelt vabandust: ehk andestan neile\nLaura Kõrgemäe ootab kupeldamisskandaali avalikustajatelt vabandust: ehk andestan neile (69)\nMida 18. september 2018 14:22\nta andestab? Seda, et tema seos prostitutsiooniga avalikustati? Rumal on mõelda, et miski saladuseks jääb.\nmmm 5. juuni 2018 21:50\nTubli oled! Hoidsin kogu aja sulle salaja põialt. Loodame, et kõik läheb hasti.\nH. 5. juuni 2018 21:11\n"Proovigu selle vabandusega seitse kuud ilma tööta ellu jääda." Sponsoreid peaks ju olema .. Veikko või Karupoiss või suur sõber Zand? Siiani ju ikka lahkete meeste abiga hakkama saadud, mis siis nüüd?\nraha räägib 5. juuni 2018 20:08\nühed linnud mõlemad\nKessu 5. juuni 2018 16:48\nMa olen Lustis pettunud. Tegi saate ja see oli hea ja huvitav saade. Ajakirjanikuna peaksid tal olema kõik faktid tõestatud ja kinnitatud. Ja nüüd siis juba müüb oma järgmise hooaja saadet ja võtab oma sõnad tagasi? Teeb ka oma saatekangelasega, kelle ta nö maapõhja manas ühiseid selfisid. No vabandage väga. Hale, lapsik ja ebaprofessionaalne.\nJu 5. juuni 2018 19:12\nLUst sai ka tunda seda,et suu kinni ja , kui elada tahab ,siis avagu ,rahakoti või kõik augud, kõik ei ole kuld mis hiilgab, seega hoidgem madalat profiili, kui elu armas\nElts 5. juuni 2018 16:37\nKa meie pere koer sai Lauralt kirbud.\nraha 5. juuni 2018 08:02\neks tal seljataga rikas sponsor, kes jaksab kinni maksta juristid ja meediakampaaniad\njurakas 5. juuni 2018 12:57\nNo muidugi, pole ju raske arvata, kes seda nahaalset lindu üleval peab. Märksõnadeks "vana" ja "välismaalane":) Julm tädi ikka.\nlenda. lenda 5. juuni 2018 19:18\nkui aeg on käes lõivumaksmiseks, siis tuleta meelde kogetud rõõmupäevi ja kui enam ei jõua, siis, jõud on olematu, kuid vaeva ja valu kannatades on võibolla LIIGA HILJA\nkes 5. juuni 2018 02:39\nneed mimmud eismesel pildil on, ega ometi Lust ja Kõrgemäe, kui jah siis mul on koduloomad ka ilusamad\n4. juuni 2018 21:56\nLaura Kõrgemäele 4. juuni 2018 22:55\nÄRA ANDESTA! Anname LAIMAJATELE ja AHISTAJATELE TÄIE RAUAGA!\nNaelutame nad kogu EESTI RAHVA ees HÄBIPOSTI!\njuuli 4. juuni 2018 21:51\nSEE LAURA ON VEEL TARGEM KUI LASSI LIISU LOLLITAB TERVE EESTI RAHVA ÄRA KÖIK AGA VÖTAVAD SÖNA\nkallid ajakirjanikud 4. juuni 2018 21:03\n(1) Prostitutsiooniga tegeleva isiku ja kliendi kohtumise korraldamise, bordelli omamise, juhtimise, seal prostitutsioonile kaasaaitamise või bordelli pidamiseks ruumi rentimise eest, samuti isiku mõjutamise eest alustama või jätkama prostitutsiooniga tegelemist\nLätlane. 4. juuni 2018 20:52\nPalu või palle, jumal ei andesta. Põrgus me põleme\nAA 4. juuni 2018 20:45\nTa võib ju suust välja ajada misiganes umbluud aga ega Eesti rahvas loll pole. Kus suitsu seal tuld!\nNu nu 4. juuni 2018 20:29\nMina ei halastaks, parseldaks maha mõnele iraanlasele.\närimiis 4. juuni 2018 20:43\nkõigepeallt raha kätte, ja siis vaatame kas kaubal on ka väärtust\nAhah 5. juuni 2018 21:16\nSisuliselt soovid hakata kupeldama, inimkaubandus on kriminaalkorras karistatav, neiu ;)\nmilline hala 4. juuni 2018 19:01\noi,oi,oi, 7 kuud ei tea kus, puhas puhtakspesemine advokaaatite raha abil, kes teab see mäletab, kes ei sea, sellel polegi vaja teada, KUID õpetlik sõnum siiske ,Lugupidamiseg .. TUTTI FRUTTI\nsetokas 4. juuni 2018 18:39\nTa ju väiksest peale litsaka jutuga\nmitte 4. juuni 2018 22:29\nbaphomet 4. juuni 2018 18:02\nTähendab, et kupeldamine on lubatud, avalikustamine mitte.\nsõna EHK on kõikelubav 4. juuni 2018 18:45\nkuid universum ei tunnista kuritegusud, kleiti võib ära visata, kuid mälestsed jäävad, need tulevad bumerangina tagasi\nVAADAKE! 4. juuni 2018 20:24\nVAADAKE kui palju kommenteerijaid, kes LAIMAVAD ja SÕIMAVAD inimest, peab kriminaalselt KARISTAMA...? Siis tuleks neil ehk mõistust taguotsast rohkem pähe....!\nkuid 4. juuni 2018 20:46\ntaguotsast meile tarkust tagant aetigi, mis kinni ei jää saab kinni löödud, Oskar Luts\n4. juuni 2018 18:00\nHÄBIPOSTI panna! 4. juuni 2018 19:14\nÕHTULEHE OMAVOLITSEVAD moderaatorid tuleb ka avalikkstada ja häbiposti panna!\nkust sa tead , et moderaatorid 4. juuni 2018 20:29\näkki on moderaatojatarid, arvut saab prügikasti panna või äärmisel juhul muuseomi , nimetage kuidas tahate, mõistusega inimene ei loe kommentaare, kui talle selle lugemise eest just tõõtsu ei maksta\nIrf 4. juuni 2018 17:33\nEks minge ja vabandage. Aga enne vabandamist kysige veel rohkem yksikasja maadami ameti kohta. Siis saab näha, kas andestamisjutt läheb edasi, või läheb andestaja korraks välja puuderdama ja kaob jälle avalikkuse silme eest mõneks ajaks.\nKUUPUURIJA 4. juuni 2018 17:13\nSAMA MIS VÄGISTAJA OOTAB OMA OHVRITELT VABANDUST, EHK JÄRGMINE KORD EI VÄGISTA\nVägistaja 4. juuni 2018 17:56\nehk avalikustaja oli ju Katrin Lust, tema peab siis vabandama, kui see oli laim.\nhõissa ja trallalla 4. juuni 2018 18:31\nkui läheb libedalt, siis risti ette ei lõõ\nnaine1 4. juuni 2018 18:05\nJulmalt nahaalne prost ikka! Lust tegi ka ennast selle kupeldaja kaitsmisega täis, hakkas ikka Zandi kartma, mis! Enam ei arva sellest tädist miskit. Kah müüdav.\nLUGEJA 4. juuni 2018 19:16\nLAIMAJAD, JÄLITAJAD, PILDISTAJAD, AHISTAJAD, VALETAJAD - KÕIK AVALIKKUSTADA JA HÄBIPOSTI PANNA KOGU EESTI RAHJVA EES!\nära unusta 4. juuni 2018 20:50\ntoo zand ja teised toote kasutajad ei ole mitte eeststlased vaid vahenduskaubitsejad\nreku 4. juuni 2018 17:02\nPeab tal tšakrad lahti tegema.\nnii ja naa 4. juuni 2018 17:02\neks ikka võetakse oma sõnu tagasi, kui summa on sobiv või kardetakse elust ilma jääda. nagu miss vilsargi. no et ei ole olnudki. no et nagu ei usugi :D\nPaul 4. juuni 2018 16:41\nMulle tundub, et asi on selle mampsli kupplis :P Ehk tegu jah pigem kuppelda'miss'kandaaliga ...\nPauliine 4. juuni 2018 18:37\nraha eest tehakse isegi aborti, ja lustitakse juba jäegmisega\nmiss Podagra 4. juuni 2018 16:14\nVaid abielu Mangiga tagab andestamise.\n.. 4. juuni 2018 16:34\nMang aitab tsakrad avada.\nMANG eiole veel nii tark 4. juuni 2018 19:15\nkuna rahapuudusel ta neidiseid üle maailma laiali ei laota, piisab kohalikest puuõõnsustest ja metsaniitudest, ka heinakuhi on pehme paik, kus õndsus on ühenduses maa ja taevaga\n16:34 4. juuni 2018 20:21\nMang pea SINU tšakrad meisli ja haamriga avama....!\npgl 4. juuni 2018 16:09\nshut up miss cocain\nsushi-üllar-lembitu 4. juuni 2018 16:59\naga kes sellistele müüb seda koka.iini? kust ostavad meie tuntud lauljad jms seda kraami?\npolitsei kas ei tea v ei taha teada? kuulujutud räägivad, et siin on vihje.\nnaine1 4. juuni 2018 18:07\nJeps, nii hämara mineviku ja olevikuga tädi tuleb nn õigena välja ja kukub endale vastu rindu (kummitisse) taguma, et õige on! Jumal sa näed ja ei mürista ja kui karmast siin rääkida, nagu see musta südamestunnistusega ülbik, siis issakene Laurakene, kahju sinust lausa!\n4. juuni 2018 15:53\nInfosulu tekitamine on karistatav.\n4. juuni 2018 16:10\ninfosulu ärakasutamine eriti\nrs 4. juuni 2018 15:52\nuus firma, uus kupeldaja , uus LUST , Rahu maapealja inimestel HEA MEEL 4. juuni 2018 18:25\nkõik on läbi, sest raha paneb rattadd käima, rääkimata bensiinist\nTanel 4. juuni 2018 15:49\nKatrin Lust on kinni makstud ja teeb saate teise varjundiga. Mulle tundub, et see ongi Lusti stiil.\nvaseliin on ennegi suu ja teised värgid töökorras hoidnud 4. juuni 2018 18:27\naphotekas kätte saadaval\n4. juuni 2018 15:44\nL- ei tasu kunagi uskuda\n4. juuni 2018 15:34\nsama siin 4. juuni 2018 15:44\nkõik temas tundub võlts, absoluutselt kõik. mingil juhul ei usu seda juttu, kui oleks olnud laim, oleks kohe alguses võitlema hakanud, mitte peitu pugenud. nüüdseks sai kinni makstud kõik vajalikud suud?\nhais 4. juuni 2018 15:33\nLaimu levitamine on isegi karistatav.\n4. juuni 2018 15:55\nJah, aga ole valmis kohtus tunnistama, seal juba ei valeta.\nhahahaa 4. juuni 2018 17:00\nmis paneb arvama, et kohtus ei valetata? naiivsus?\nUps 4. juuni 2018 15:18\nKui minu kohta keegi selget valet väidaks, siis ma ei põgeneks ega poeks peitu (nagu Laura) vaid kaitseks avalikult oma puhast renomeed. Preili on selle pika aja jooksul nüüd endale "tõe" väljamõelnud ..\ntundub 4. juuni 2018 15:41\nTa on raha leidnud "tõe" juurutamiseks...\nImelik 4. juuni 2018 16:38\nKupeldab ja andestab? Nagu ei käi kokku.\nmarks 5. juuni 2018 09:02\nVanasõna ju ütleb . " Juut nutis kui setu sündis"\ntibu 4. juuni 2018 15:17\nniisugused nad on - teha julgeb aga vastutada ei julge.... ja valtada julgeb ka...\nLaura Madallaup 4. juuni 2018 15:16\nTrilla trulla maadam hullab.\nUus sõbrants 4. juuni 2018 16:41\npidi ju ise selle loo käsile võtma. Ja kes? Üllatus, üllatus- lusti kati ise.\nJa 4. juuni 2018 15:15\nkui ei andesta, mida siis juhtuda vōib?\nAjeele 4. juuni 2018 17:08\nnoh 4. juuni 2018 15:12\nminu sisetunne ütleb, et puhas see naine pole. aga eks saab näha, kas ja millega uurijad kinni on makstud.\nproua Räim 4. juuni 2018 16:36\nNatuuras maksti kinni.\nJaan 4. juuni 2018 15:07\nnii keeruline lugu, et ei saa kohe arugi


Kuidas teada, kas teie auto on tehase garantii - Tips for you - Tipsed.Com\nSaad teada, kui teie auto on tehase garantii on paar võimalust.On erinevaid garantiisid.Mõned garantiid on kaitseraua kaitserauaga jaoks "X" mitu aastat või "X" arvu miili, kumb on varasem.Seal on ka tehase garantiid, mis põhinevad jõuülekande.Seda tüüpi garantii katab oma mootori, ülekande ja kõik, mis annab võimu oma sõiduki mootor.Need garantiid on ka hea kas teatud hulk aastaid või miili, kumb on varasem.See artikkel selgitab, kuidas saate teada, kui teie auto on tehase garantii veel peal.\nVõta oma auto tehasetähise (VIN).Lihtsaim viis saada oma VIN on vaadata oma ravikindlustuskaarti.Kui teie ravikindlustuskaarti ei ole käepärast, võite leida VIN vaadates läbi esiklaasi sõidukijuhile sõiduki küljel asiakaskeskusnäkymääsi.Arv on ligi kapoti auto.Kolmas võ\nimalus, et leida oma VIN on avada oma juhiuks;VIN number on otsas oma ukseklaasi kõrval sõiduki kaalu informatsiooni.\nMine Carfax kodulehel.Sa pead maksma teenuse eest, kui olete uurides põhjalikku teavet oma sõiduki.Otsige kasutuselevõtu kuupäev, milleks on kuupäev auto oli algselt müüdud ja kella tiksub oma tehase garantii.\nHelista oma auto vahendusfirma, ja küsida hooldustehnik või teenuse manager.Ütle neile, mida pead teadma, kui teil on veel tehasegarantii autos.Teenus juht küsib VIN oma sõiduki, ja ta saab öelda kasutuselevõtu kuupäev ja ülejäänud garantii kohta.\nKui ostad kasutatud auto, teada vahendusfirma kui tehase garantii on ülekantavad.Enamik autotootjaid lasta tehase garantii ülekandmist, kuid mõned mitte, kui auto edasi müüakse.\nkunagi muuta oma auto, kui sa tahad hoida oma tehase garantii.Kui sa mistahes järelturu muudatusi oma auto mootor, väljalaske, katuseluuk, stereo süsteem jne, oma tehase garantii on kehtetu.


Väga värviline ja samal ajal lihtne ja praktiline idee, et kaunistada terrass või välispind, on paigutada lilledega lillepeenrad . Kui soovid anda tõeliselt ainulaadse ja isikliku puudutuse, soovitame teil ehitada puidust höövel, sest võite seda värvi värvida. Võite isegi ühendada erinevaid lillede tooni, mille olete valinud liistudele. Sa saad stiilse ruumi ja hoolduse väikseima detailiga. Me selgitame, kuidas teha puidust höövel, et saada täiesti kohandatud välimus. Teie aed on ainulaadne!\nMäärige värvi või sünteetilist õli\nSamuti võite olla huvitatud: Kuidas valida oma taimedele õige pott? Järgige järgmisi samme: 1\nKõigepealt peate puidu lõikama külviku paigaldamiseks vajalikesse tükkidesse. Selleks on parem kasutada mosaiigi, sest see jätab lõiked sirgeks ja täpseks. Mõõtke tükid sõltuvalt soovitud suurusest, pidades meeles, et peate esiplaanile kaks võrdset osa, kaks külge ja teine plank põhja jaoks.\nKui fragmendid on soovitud suurusega, peate puidust liiva, et kasutada hüdroisolatsiooni tooteid, värvi ja / või lakke.\nSeejärel kasutage osade ühendamiseks puusepatendi liimi ja kinnitage need küünte või kruvidega. Saate aidata ajakirjanduses, et metsad ei liiguks ja haamri abil peate kinnitama liistude plaatide nurgad, mis moodustavad teie planteri. Selles etapis saate aidata ka elektrilise kruvikeerajaga.\nKuna külvik on väljas, on äärmiselt soovitatav, et te kasutaksite asfaldikaitset, olenemata sellest, kas kavatsete seda värvida või mitte. Sel moel kaitsed puitu ilmastikuolude eest: vihma, niiskuse jms.\nKui vedelik on kuiv, saate taimede kaunistada, kui soovite. Lakiga parandate puidu loomulikku värvi ja kombineerite suurepäraselt rohelusega, mis tavaliselt aias domineerib. Võite kasutada ka tüüpi rasva värvi või sünteetilist õli - välistingimustes - ja värvige seda vastavalt soovile. Lisateavet saate meie artiklis, kuidas lakke puidule rakendada.\nSuurema isikupärastamise jaoks väärtustage värve, mida te kasutate istutusplaatidel, ja proovige sobitada hiljem taimedega, mis õitsevad hiljem. Sel viisil ja nagu me selle artikli alguses lubasime, on teie välimine tsoon kõige originaalsem.\n© Copyright 2022. All rights reserved. Kuidas teha puidust höövel