Mida näitab albumiini biokeemiline vereanalüüs? Kõrge ja madala albumiini põhjused - Leukeemia July\nKuidas ja miks on läbi viidud albumiini vereanalüüs?\nAlbumiini vereanalüüs näitab albumiini sisaldust inimese seerumis. Kui analüüsitulemuste põhjal tuvastatakse albumiini taseme kõrvalekalded, võib see viidata maksa- või neeruprobleemidele. Mõnikord osutavad halvad tulemused toitumisalastele puudustele.\nAlbumiin on üks valke, mis on veres kõige rohkem. See valk on toodetud maksas ja see on üks nendest toodetest, mida maksa tavaline ja tervislik töö põhjustab.\nAlbumiin säilitab kehas vedeliku tasakaalu. See aitab vältida veresoonte voolu. Albumiin osaleb ka kudede parandamises ja aitab kehal kasvada, kuna see transpordib eluliselt tähtsaid hormone ja toitaineid.\nInimesed, kellel on avatud haavad, põletused või mis on hiljuti läbinud operatsiooni, on seotud albumiinisisalduse suurenenud riskiga.\nMiks on albumiini vereanalüüsid?\nAlbumiini vereanalüüs aitab tuvastada maksaprobleeme.\nTervislik maks teisendab toidu valku albumiiniks. Kui maks ei toimi korralikult, võib albumiini tootmine väheneda, põhjustades selle aine sisalduse veres languse.\nArstid määravad sageli albumiini seerumi analüüsi niinimetatud metaboolse paneeli raames. Metaboolne paneel näeb ette mitu katset, et kontrollida järgmiste ainete taset:\nArstid soovitavad tavaliselt albumiini taseme veres analüüsimist, kui esineb teisi sümptomeid või maksahaigust. Nende sümptomite hulgas, mille puhul arst on tõenäoliselt albumiini analüüsi ette näinud, kuuluvad järgmised andmed:\nturse kõhus, silmades või jalgades;\nkollatõbi, see tähendab naha ja silmade kollasus;\nArstid võivad pakkuda albumiini analüüsi ja muudel juhtudel patsiendi olemasolevate haiguste arengu jälgimist. Selline jälgimine aitab määrata ravi efektiivsust.\nAlbumiini seerumi analüüs ei nõua tavaliselt inimestelt erilist ettevalmistust. Siiski peaksite teadma, et teatud ravimite kasutamine võib tulemusi mõjutada.\nInsuliin võib mõjutada albumiini vereanalüüsi tulemusi.\nNende ravimite hulgas, mille kasutamine enne albumiini patsientide analüüsi tuleb piirata või peatada, kuuluvad järgmised ravimid:\nTuleb meeles pidada, et enne ravimi võtmise lõpetamist või annuse vähendamist peate selles küsimuses oma arstiga nõu pidama. Lisaks tuleb patsienti teavitada soovist kasutada uusi farmakoloogilisi tooteid.\nAinult arst on võimeline kindlaks tegema, kas patsient peab ravimite tarbimisel midagi muutma.\nKuidas võetakse albumiini vereanalüüs?\nArst määrab vereanalüüsi, mille käigus kontrollitakse albumiini taset.\nKui patsient saabub protseduuri ruumi, istub ta toolile, mille järel õde pigistab oma kätt elastse pingulise sidemega. See surve mõjutab veeni ja muudab need verejooksuks.\nÕde puhastab alkoholiga niisutatud puuvillavillaga väikese naha pinda ja seejärel asetage nõel selgelt nähtavasse veeni ja hakkab verd koguma ühes või mitmes mahutis. Niipea kui vereproov on lõpetatud, saadetakse saadud materjal laborisse analüüsimiseks.\nPärast analüüsi lõpetamist selgitab arst patsiendile, mida tulemused näitavad.\nKuna seerumi albumiini test määratakse koos teiste testidega, vaatab arst läbi ja tõlgendab kõigi uuringute tulemusi, et teha kindlaks patsiendi tervislik seisund.\nTavaliselt on albumiini tase veres vahemikus 3,4 kuni 5,4 grammi detsiliteri kohta.\nKui leitakse, et albumiini sisaldus patsiendi veres on vähenenud, võib see tähendada järgmisi tingimusi:\nnefriitiline või nefrootiline sündroom.\nKui arst kahtleb maksaprobleemides, võib ta tellida täiendavaid teste konkreetse terviseseisundi tuvastamiseks.\nVõimalikud maksahaigused hõlmavad järgmist:\nKui leitakse, et albumiini tase on liiga kõrge, näitab see tavaliselt dehüdratsiooni või suure valgusisalduse sisaldust toidus.\nKui analüüsi tulemused lähevad arsti juurde, kutsub ta ennast patsiendile ja selgitab talle tulemuste olemust.\nErinevad laborid võivad anda erinevaid tulemusi. Arst on võimeline neid õigesti hindama ja kindlaks tegema, kas need jäävad tervele organismile iseloomuliku intervalliga.\nAlbumiini vere analüüsiga seotud riskid\nAlbumiini seerumi analüüs nõuab patsiendilt väikese koguse vere kogumist. Seetõttu peetakse seda protseduuri seotuks madala riskiga. Mõnedel inimestel võib nõela sisestamise kohas tekkida verevalumid või naha värvimuutus, näiteks punetus.\nveri naha alla;\nnakkust nõela sisenemise kohas.\nMõnede haiguste korral on inimestel suurem kõrvaltoimete oht. Seetõttu peavad patsiendid rääkima arstile seisunditest, mis võivad põhjustada liigset verejooksu, näiteks koagulatsioonihäired. Vere vedeldavad ravimid võivad põhjustada ka liigset verejooksu.\nKui arst palus verd annetada albumiini taseme analüüsiks, tähendab see, et ta kahtlustab haiguste esinemist. Kui vereproovis avastatakse madal albumiini tase, vajab patsient tõenäoliselt probleemi põhjuse tuvastamiseks täiendavaid teadmisi.\nKui põhjus on kindlaks määratud, on arstil võimalik välja töötada raviplaan. Kui analüüsi tulemused on õiged, ei ole ravi vaja.\nMida näitab albumiini vereanalüüs?\nAlbumiin on vereseerumis leiduv valk. Seda ainet toodetakse inimese maksas. Kui albumiini vereanalüüsis täheldatakse selle valgu fraktsiooni taseme olulist suurenemist või vähenemist, näitab see inimese kehas ägedate või krooniliste haiguste esinemist.\nAlbumiini vereanalüüs, mis see on ja mida see näitab? Esiteks, erinevalt üldisest vereanalüüsist, viitab ta teatud valgule, mis võimaldab kindlaks teha, kas inimkehas või onkoloogias on maksa- ja neeruhaigusi. Selle diagnoosiga patsiendid läbivad sageli sellise analüüsi ja on samuti väga oluline haiguste ennetamiseks.\nValgud vere biokeemilises analüüsis\nVähendada või suurendada\nAlbumiini vereanalüüs võib näidata kiirust, kuid näitab ka valgu fraktsioonide olulist suurenemist või vähenemist veres. Kõige sagedamini tähistavad normist kõrvalekalded mis tahes patoloogia tekkimist inimese kehas, mis on seotud maksa või neerudega. Samuti võib albumiini suurenemine või vähenemine veres näidata, et inimene suitsetab või on täheldatud rasedatel või imetavatel naistel.\nAlbumiini vähenemine näitab järgmisi patoloogiaid:\nInfektsioonhaiguse, mädaste protsesside või vere sepsi olemasolu inimkehas.\nAlbiinisisaldus väheneb, kui teil oli enne analüüsi tõsine vigastus või põletamine.\nSelle põhjuseks võib olla C-hepatiit või tsirroos, samuti selle erinevad kroonilised haigused.\nKui me räägime veres kõrgenenud valgust, siis on selle patoloogia kaks peamist põhjust - see on kas keha dehüdratsioon või see suureneb seoses massiivse põletamise või hiljutise valuliku šokiga.\nNormaalse albumiini tabel veres\nKui teil on madal albumiinitulemus, ei tohi te kohe paanikasse paanikat otsida ja otsida erinevaid haigusi. See tulemus on sageli põhjustatud kõrge östrogeenisisaldusega ravimite võtmisest, ka nälga, kehas uute valkude puudumise või steroidhormoonide ülemäärase kasutamise tõttu.\nIgal juhul ei peaks te ise otsima haiguse tunnuseid, kuid võtke kohe ühendust spetsialistiga, kes määrab teile täiendavaid teste. Hoolitse kliiniku valiku eest, sest see albumiini analüüs ei ole alati kvalitatiivselt läbi viidud.\nAnalüüs albumiini ja kreatiniini sisalduse kohta veres tuleb läbi viia varahommikul. Kas vereproovide võtmine veenist tühja kõhuga. On mõned soovitused, mida ei tohiks enne protseduuri süüa. Kaksteist tundi enne testi ei tohiks te rasva süüa ja praetud. Neile, kes sportivad, ei soovitata koormusi vähemalt kaks päeva enne protseduuri. Kui sport on endiselt hõivatud, suurendab see albumiini sportlase kehas ja annab vale tulemuse.\nÕige vereanalüüsi tulemuse saamiseks kasutavad laborite tehnikud spetsiaalset reaktiivi - bromokresoolrohelist. Selle reagendiga segatakse veri, võetakse analüüsiks, ja avastatakse selles sisalduva valgu suurenenud või suurenenud indikaator. Ebaõiged tulemused võivad olla tingitud tehniku ebaõigest tööst või tema hooletusest suhtumisest tema ülesannetesse.\nTuleb meeles pidada, et see protseduur võib kasutada mittesteriilset varustust, mis mõjutab ka tulemust. Vale analüüsi põhjus võib olla reaktiivi vale ülesanne. Seega, kui kahtlete, on parem albumiini verd uuesti testida.\nKuidas läbida albumiini ja selle normaalväärtuste vereanalüüs\nÜks peamisi inimese veres sisalduvaid valke on albumiin. Valgu fraktsiooni koguprotsent on umbes 60%. Inimese albumiini toodetakse maksas suurtes kogustes. Selle näitaja kohaselt on võimalik hinnata maksa õigsust valgu tootmisel.\nSelle valgufraktsiooni eesmärk on seotud terve rea oluliste funktsioonide toimimisega üldiselt. Esiteks säilitab veres olev albumiin osmootset rõhku, mis tagab ainevahetusprotsesside normaalse kulgemise. Teine oluline funktsioon, mida inimese albumiin täidab, on toitainete transportimine vereringesse.\nValgu koguse määramiseks, mille jaoks on määratud eriuuring, mille tulemusi on võimalik saada päeva jooksul. Indikaatori biokeemilise analüüsi abil saadakse erinevate haiguste diagnoosimiseks ja inimkeha üldseisundi määramiseks.\nNäpunäide. Te peaksite teadma, et selline uuring on tingimata vajalik raseduse ajal.\nInimalbumiini analüüsi ettevalmistamise eeskirjad on üsna karmid, kuid neid tuleb rangelt järgida:\nInimese albumiini venoosset verd võetakse hommikul tühja kõhuga, viimane sööki mitte varem kui 12 tundi enne vere loovutamist;\nAnalüüsi eel on vaja kõrvaldada kehaline aktiivsus;\nMõni nädal enne vere kogumist lõpetage ravimi võtmine.\nNäpunäide. Peaksite olema teadlik, et inimese albumiini biokeemilises analüüsis tehakse vereproovid ilma süstlata "gravitatsiooni vooluga". See on tingitud asjaolust, et tulemused võivad olla moonutatud koos pikisuunalise pigistamisega torni abil või vereproovide võtmisega isikult, kes on seisvas asendis. Sellistel juhtudel võib selle valgu fraktsiooni taset suurendada.\nPeaksite teadma, et sellisel inimese albumiini vereanalüüsil on oluline roll erinevate haiguste diagnoosi selgitamisel. Sellega seoses võib ta määrata mis tahes spetsialiseerumise arsti. Samal ajal peetakse selle valgu fraktsiooni taseme suurenemist või vähenemist alati koos teiste biokeemilise uuringu käigus saadud näitajatega.\nEri vanuses on selle valgu fraktsiooni sisaldus veres erinev. Sellisel juhul ei mõjuta isiku sugu jõudlust Oluline on teada, et raseduse ajal langeb selle valgu tase veres. Samal ajal on naistel rinnaga toitmise ajal täheldatud ka väikest kiirust. Sõltuvalt vanusest võib määr erineda järgmiselt:\nKuni 1-aastastel lastel on see määr 47 - 73 g / l:\n14-aastaselt on see määr 38-54 g / l;\nAlla 60-aastastel täiskasvanutel on see 35-50 g / l;\nVanematel inimestel on see 60 aasta pärast 34 -48 g / l.\nIgas vanuses näitab norm inimkeha heaolu. Üldise seisundi puhul on võrdselt halb, kui taset tõstetakse või langetatakse. Sellisel juhul võivad normist kõrvalekaldumise põhjused olla erinevad.\nKui albumiini tase veres langeb, võivad selle põhjused olla seotud:\nInimese kehas teatud häirete tekkimise tõttu ootamatu valgu kadu tõttu;\nSeletatava valgu kadumisega, mis võib põhjustada füsioloogilisi põhjuseid, näiteks rasedust naistel;\nValkude ebapiisav süntees maksaga, mis näitab elundi patoloogiat.\nRaseduse ajal langeb naistel peaaegu alati albumiini tase veres. Näitaja on vahemikus 25–50 g / l. Lisaks alandatakse raseduse ajal valgu taset miinimumini ainult kolmandal trimestril. Albiinisisalduse langust naiste veres raseduse ajal ja rinnaga toitmise ajal peetakse füsioloogiliseks ja seostatakse valgu kulutustega biosünteetilistel protsessidel.\nNäpunäide. Tuleb meeles pidada, et kui raseduse ajal langeb valgu tase minimaalsele vastuvõetavale väärtusele juba esimesel trimestril, tuleb seda hoiatada. Sellisel juhul soovitatakse raseduse ajal läbi viia täielikum uuring.\nMuud füsioloogilised põhjused võivad olla seotud järgnevaga:\nMis on dieedil kaalulangus.\nMaksahaigus toob alati kaasa selle valgu fraktsiooni taseme languse. Just need põhjused põhjustavad asjaolu, et inimese albumiin sünteesitakse ebapiisavates kogustes. Kõige sagedamini esineb see järgmistes patoloogiates:\nSamuti võib selle valgu fraktsiooni taset vähendada:\nErinevad põletikulised protsessid inimkehas. Ja sellisel juhul näitab esinemissagedus põletiku raskust.\nErinevate etioloogiate vigastused. Seega täheldatakse pahaloomuliste kasvajate arengu tõttu kudede lagunemise ajal valgu taseme langust.\nAlbumiini taseme suurenemise peamised põhjused veres on seotud inimkeha dehüdratsiooniga. See võib kaasa tuua kõhulahtisuse ja oksendamise. Järgnevate patsientide kategooriate teatud valgufraktsiooni tase on peaaegu alati suurenenud:\nSuitsetajad, kes osalevad suitsetamises pikka aega;\nPõhimõtteliselt ei ole erinevate haiguste diagnoosimisel albumiini taseme tõus veres olulist rolli ja seda kasutatakse pigem ainult võrdlusandmetena.\nSageli määravad arstid pärast diagnoosi määramist biokeemilist vereanalüüsi, et saada täiendavat teavet diagnoosi õigsuse kohta. Seega oodatakse alati albumiini taseme tõusu veres, kui:\nMitmesugused seedetrakti nakkushaigused;\nDehüdratsioonist tingitud rasked vigastused ja põletused;\nAinult spetsialist suudab inimese albumiini analüüsi korrektselt ja üksikasjalikult selgitada konkreetse haiguse diagnoosi selgitamiseks. Kuid selleks, et teada saada üldist teavet ja mõista selle valgu fraktsiooni tähtsust inimveres, on vajalik. See võimaldab teil õigesti ravida haiguse ravi ja taastuda võimalikult lühikese aja jooksul.


Kraniocervikalgiya mis see on - Ennetamine - March\nKaela valu on paljudele meist täna tavaline. Selle põhjused on erinevad: liikumise puudumine, istuv töö, hooletuse hooletus ja palju muud. Ebameeldivat valu, mis paikneb kaelas, nimetatakse "emakakaelaks". Mis see on, millised on sellise seisundi ravimise põhjused ja meetodid? Kaaluge neid küsimusi artiklis.\nhernia, ristiäärse ketta väljaulatuv osa;\nEmakakaela piirkonda mõjutavad sageli reumatoloogilised haigused, näiteks anküloseeriv spondüliit (Bechterew 'tõbi). Emakakaela lülisamba vigastused (luumurrud, nihked, nihked) võivad põhjustada ka kaelavalu. Vähem levinud põhjused on osteomüeliit ja vähk.\nSelgroo (või selgroo) emakakaela. See esineb emakakaela lülisamba haiguste tõttu, nagu näiteks põik-hernes, spondüloos, reumatoidartriit, osteoporoos ja teised.\nMitte-selgroolüli emakakaelavalu. Mis see on? Selline valu vorm areneb lihaste ja sidemete venitamise, müosiidi, fibromüalgia, neuralgia tõttu. Lisaks võib see seisund esineda epiduraalse absessi, meningiidi, tromboosi, subarahnoidaalse verejooksu, neelu abstsessi jms tagajärjel.\nEmakakaela osteokondroosi iseloomustab nüri, sageli pidev valu kaelas, mis kiirgab kätt, õla, kaela. Degeneratiivse protsessi tõttu võib lülisambaarteri pigistada, mis viib selgroo arterite sündroomi tekkeni. Sel juhul tekib peaga müra, peapööritus, "kärbeste" pilk, mõnikord võib tekkida tõsiseid peavalusid.\nEbamugava kaela liikumisega tekib valu, mida suurendab pealiikumine. Lihased muutuvad "puiduks", palpatsioon on terav valu. Mõnikord võib protsess minna käe juurde, seejärel areneb õlaplaadi periartriit.\nKõhre koe degeneratiivse protsessi tulemusena hävitatakse osaliselt või täielikult kiulise rõnga elastne membraan. Osalist hävitamist, mida iseloomustab pulposuse tuuma nihkumine keskmisest asendist väljapoole, nimetatakse väljaulatuvaks ja täielik hävitamine, milles tuum väljub, on herniated ketas. Ja ühes ja teisel juhul on vaja kohest ravi.\nSee on teine haigus, mille tagajärjeks on emakakaelavalu. Sümptomid on tingitud asjaolust, et osteogenees on häiritud (luurakkude moodustumine), millega seoses selgroolüli servas kasvavad osteofüüdid (kasvajad). Liigumisel kuuleb emakakaela piirkonnas kriimustust. Selgroolülituste pigistamisel osteofüütidega ilmuvad peapööritus ja keeruline peavalu.\nKõrgema selgroolüli nihkumine halvema inimese suhtes areneb kõhre kude silmatorkava hävimise tulemusena. Nihke tõttu ilmub mõningane seljaaju ebastabiilsus. Ebamugav liikumine põhjustab emakakaela (kaelalihaste spasm). Ka üsna sageli ülemistes jäsemetes on tundlikkuse rikkumine (paresteesia).\nSeda patoloogiat esineb emakakaela piirkonnas harva. Üldiselt tungib infektsioon luukoesse hematogeensel teel (verevooluga). Lisaks valulikule tundele tõuseb keha temperatuur üle 38ºС. Sel juhul on valu pulseeriv, ümbritsevate kudede turse ja hellus on täheldatud. Mõnel juhul areneb osteomüeliit märkamatuks ja emakakaelavalu on ainus püsiv sümptom. Mürgistuse sümptomid võivad puududa.\nPärast sidekoe kroonilise põletiku vigastusi tekib krooniline valu, mis on pigem ebamugavustunne kaelas, mis esineb puhkeasendis ja liikumises. Sellisel juhul esineb pingeid ja lihasvalu. Pärast pea teravaid kaldeid suurenevad ilmingud.\nEraldage selgroo kõhre ja luu moodustumise kasvajad. Nad võivad olla kas pahaloomulised või healoomulised. Kasvaja kasvu mõjutab selle välimus. Esialgses etapis avaldub kasvaja vahelduva lokaalse või tavalise valu all. Emakakaela sündroom tekib mitme aasta pärast.\nLihas-tooniline sündroom on iseloomulik valu ilmnemisele emakakaela selgroos. Kaela kaela liikumise, valu ja krambihoogude piiramine on samuti piiratud. Mõnel juhul võivad tekkida nägemishäired ja pearinglus. Haigus areneb tihti äkki. Täiskasvanud on selle patoloogia suhtes vastuvõtlikumad, lapsepõlves on sündroom haruldane. Selle seisundi iseloomulik sümptom on valulik valu, mis on võimeline levima patsiendi keha suurtesse osadesse. Vertebraalne emakakaelavalu koos lihas-toonilise sündroomiga võib põhjustada scapulatory periartroosi. Sellises seisundis mõjutavad õlaliigutust ümbritsevad koed.\nEmakakaela äge periood nõuab ravimit, mis hõlmab mittesteroidsete ravimite kasutamist, millel on põletikuvastane toime. Ravimid on ette nähtud tablettide (näiteks Aertal), kohalike vahendite (näiteks Nise Gel), süstide (näiteks Instenon) kujul. Lisaks määrab spetsialist kortikosteroidid, mida tuleks võtta koos anesteetikumiga.\nRefleksoteraapiat kasutatakse seljaaju miofikatsiooni kõrvaldamiseks. Need protseduurid täiendavad wellness-massaaži ja füsioteraapiat. Selline ravi toimub pärast haiguse lõppemist. Remissiooni staadiumis aitavad valulikku sündroomi kõrvaldada manuaalne ravi, seljaaju veojõud, füsioteraapia ja muud mittemeditsiinilised meetodid.\nEmakakaelavalu areneb kõige sagedamini osteokondroosi taustal, nii et viimase ravimine aitab vabaneda kaela valu. Loomulikult, kui ravi pidevalt edasi lükatakse, muutub valu tugevamaks ja selg hakkab järk-järgult kokku varisema. Progressiivse haiguse korral võivad selgroolülid kasvada koos, kaotades oma liikuvuse ja elastsuse. Sellisel juhul on ravi palju raskem. Seetõttu on esimeste sümptomite ilmumine põhjuseks, miks konsulteerida spetsialistiga. Pärast uurimist ja konsulteerimist on võimalik teostada tema soovitatud terapeutilise võimlemise harjutusi.\nEmakakaela ennetamine hõlmab regulaarset treeningut, massaaži, ujumist. See tähendab, et on vaja tagada selgroo hea liikuvus ja teostatav koormus lihastele. Tuleb vältida vigastusi ja hüpotermiat. Töötamine istuvas asendis on soovitatav võtta mugav asend ja võtta regulaarselt pausi. Une puhul kasutage madala pehme padi - kaela all olevat rulli. Järgige ülaltoodud juhiseid ja te ei koge kaela valulikke tundeid.\nSelles artiklis õppisite sellisest patoloogilisest seisundist rohkem kui emakakaelavalu: mis see on, millised on sümptomid ja ravimeetodid. Loodame, et teave on teile kasulik. Õnnista teid!\nEmakakaelavalu või kaelavalu on väga levinud sümptom, piisab, kui öelda, et igal aastal esineb see 10% arenenud riikide elanikkonnast. Kui tunnete kaela valu, võib see tähendada paljusid probleeme, kuid tavaliselt on valu põhjuseks emakakaela lülisamba haigused. Harvadel juhtudel võib kaelavalu põhjustada süsteemsete haiguste esinemist.\nEmakakaelaosa koosneb selgroolistest, mis algavad torso ülaosast ja lõpevad kolju põhjas. Selgroolülid koos sidemetega tagavad selgroo stabiilsuse. Lihased täidavad ka tugifunktsiooni ja võimaldavad selgrool liikuda.\nKael võib tekitada üsna suure hulga erinevaid liigutusi, lisaks toetab see kaalu kaalu. Siiski, kuna kael on vähem kaitstud kui ülejäänud selg, on see eriti kalduvus vigastada ja piiratud liikuvusega. Paljude inimeste jaoks on kaelavalu ajutine seisund, mis kaob aja jooksul. Teised võivad vajada ravi, et parandada nende heaolu.\nSelgroo (või selgroo) emakakaela. See esineb emakakaela lülisamba haiguste tõttu, nagu näiteks põik-hernes, spondüloos, reumatoidartriit, osteoporoos ja teised. Mitte-selgroolüli emakakaelavalu. Selline valu vorm areneb lihaste ja sidemete venitamise, müosiidi, fibromüalgia, neuralgia tõttu. Lisaks võib see seisund esineda epiduraalse absessi, meningiidi, tromboosi, subarahnoidaalse verejooksu, neelu abstsessi jms tagajärjel.\nVertebraalne emakakaelapõletik on jagatud spondülogeenseks ja diskogeenseks. Sümptomid sõltuvad haigusest, mis on peamine põhjus.\nEmakakaela luude selgroolüli (vertebraalne) iseloomustab järgmisi sümptomeid:\nValu kaelas. Teravast pulsist, pildistamisest kuni tuimani, üks / kahepoolne. Valu intensiivsus suureneb hommikul teatud liikumiste tegemisel. Kiiritus on iseloomulik: tservikokranialgia päikeses; õlal, arm - cervicobrachialgia. Vertebraalarterite sündroom. Koos valu, lülisamba arteri stenoosiga (kompressiooniga) kaasneb pearinglus, sealhulgas teadvuse kaotus, iiveldus ja kuulmis- ja nägemishäired. Lihas-tooniline sündroom. Pingestatud närvi poolt innerveerunud lihased lamedad ja paksenevad. Palpatsioon tundub valus ja intensiivne. Kaela piiratud liikuvus. Akuutsed valud sunnib ühe võtma sunnitud pea asendi, toetades seda valulikul poolel, püüdes seega vähendada lihaste pingeid ja valu intensiivsust. Sageli on kaela liikuvus piiratud, liikumiste ajal kuuldakse kriisi. Tundlik kahjustus. Närvijuurte kokkusurumine põletikuliste kudedega viib radikulopaatia tekkeni: kaela ja käte tundlikkus (tuimus, goosebumps) on häiritud, sageli märgib patsient ühe või mõlema jäseme nõrkust.\nÄge selgroolüli emakakaelavalu algab tavaliselt äkitselt ja kestab kuni 10 päeva, valu sündroom võib olla selle ainus ilming, kuid sagedamini kombineeritakse valu teiste ülalmainitud sümptomitega. 70% patsientidest on sümptomite taandumiseks vajalik 1 kuu. 10% juhtudest põhjustab närvijuurte ja veresoonte kokkusurumine, mis põhjustab vereringe ja kudede toitumishäireid, düstroofilisi muutusi ja valu jätkub 3 kuud. ja rohkem, muutudes krooniliseks.\nEmakakaelavalu võib olla tingitud selgroo pehmete kudede - lihaste, sidemete ja närvide - ning luude ja liigeste haigustest. Kaelavalu kõige levinumad põhjused on pehmete kudede haigused, mis on tingitud trauma või seljaaju pikaajalisest kulumisest. Harvadel juhtudel on põhjuseks infektsioonid või kasvajad, mis võivad põhjustada kaelavalu. Mõned inimesed kannatavad mitte ainult kaela valu, vaid ka õlgade, käte, käte ja sõrmede valu tõttu.\nRäägime kaela kõige levinumatest põhjustest.\nSeljaaju osteokondroos, kus on tekkinud intervertebraalne hernia ja ketaste eendid. Ristidevaheline ketas toimib kaela luude vahelise amortisaatorina. Intervertebraalse ketta degeneratsiooni ajal degenereerub plaadi geelitaoline keskus ja langeb selgroolülide vaheline ruum. Selgroolüli vahelise ruumi vähendamine toob kaasa edasise kulumise ja degeneratiivse haiguse tekkimise. Võib juhtuda, et kesknäärme ketta keskpunkt võib lekkida läbi kihi tahkel kiulises ringis, mis kaitseb keskpunkti (pulp-tuuma) traumast seljaajukanalisse, kus asub seljaaju ja suruda närvijuured, põhjustades põletikku ja valu. Seda nähtust nimetatakse herniated kettaks; Trauma. Tänu sellele, et kael on väga liikuv ja toetab lisaks pea kaalu, on see väga tundlik traumade suhtes. Peamine kahjustus sukeldumisel või autojuhtimisel, vigastused sportimise ajal võivad põhjustada kaelavalu. Turvavööde pidev kasutamine võib aidata vältida või vähemalt vähendada kaelavigastusi. Kokkupõrge võib kaasa tuua hüpertensiooni (liigutamise ebatavaline suurenemine, kui pea on kallutatud) või hüperflexioon (liigutuste ebatavaline suurenemine pea kallutamisel), mis viib kaelavigastuse tekkeni. Kaela kõige sagedasemad vigastused hõlmavad pehmete kudede kahjustamist: lihaseid ja sidemeid. Tõsised kaelavigastused, millega kaasneb luumurd või nihkumine emakakaela lülisammas, võivad kahjustada seljaaju ja põhjustada pareessiooni või paralüüsi; Põletik. Reumatoidartriit võib hävitada kaelal olevad sidemed ja põhjustada ägedat valu ja piiratud liikuvust. Reumatoidartriit esineb kõige sagedamini ülemisel kaelal; Muud põhjused. Vähem levinud kaelavalu põhjused võivad olla kasvajad, infektsioonid või selgroo kaasasündinud kõrvalekalded.\nEmakakaela arengu riskifaktorid:\nhalb kehahoiak, ebapiisava asendi valik seismisel, istudes, lamades; istuv eluviis, spordi hooletus; kaalutõus, rasvumine; spordikoolituse kuritarvitamine, töö tõstmine ja kaalude tõstmine; tasakaalustamata, samuti liigne või ebapiisav toitumine, väike kogus vedelikku tarbitakse päevas; pingeline keskkond kodus või tööl, suurenenud vastuvõtlikkus stressile; suitsetamine (põhjustab keha enneaegset vananemist).\nPõhiline ülesanne on põhjusliku patoloogia kindlakstegemine, mis võimaldab tuvastada emakakaela sündroomi tõelist põhjust ja määrata sobiva ravi. Progressiivne, korduv ja krooniline emakakaelavalu näitab haigustekitajate raskust.\nTuleb meeles pidada, et osteokondroosiga intervertebraalsetes ketastes esinevad degeneratiivsete muutuste sageli esinevad tunnused on mõnikord kombineeritud teiste patoloogiatega, mis ei ole seotud selgrooga (otiit, kurguvalu, lümfadeniit jne). Tuvastamaks valu ja selgroo närvisüsteemi esilekerkimist põhjustanud haiguse selgroolülitist:\nemakakaela piirkonna radiograafia; MRI, kompuutertomograafia; müelograafia jne.\nHaigusseisundi tuvastamine ja ravi on raviarsti peamine ülesanne. Tavaliselt kasutatakse konservatiivseid meetodeid (ravimiteraapia, seljaaju vedu, füsioteraapia, massaaž, treeningteraapia, osteopaatia). Ainult harvadel juhtudel on patoloogilise protsessi progresseerumine ja konservatiivsete meetmete ebaefektiivsus kasutanud kirurgiat.\nSümptomaatiline ravi väheneb valu sündroomi tasanduseni:\nvaluvaigistid; lihasrelaksandid (kasutatakse harva kõrvaltoimete tõttu); MSPVA-d (Voltaren, Diklofenak jne), millel on põletikuvastane ja valuvaigistav toime tablettide, salvide ja süstide kujul, sõltuvalt valu tugevusest; blokaadianesteetikumid kombinatsioonis kortikosteroididega.\nSelgroo kaelavalu on vaid märk selgroo patoloogilistest muutustest. Põhjalik uurimine (ajaloo võtmine, laboratoorsed ja füüsilised uuringud) aitab kindlaks teha diagnoosi ja leevendada patsienti kiiresti valulike tunnete eest.\nKirurgilist ravi rakendatakse ainult viimase abinõuna - seljaaju kahjustuste tunnuste esinemisel. Raske valusündroomi korral, mis on resistentne konservatiivse ravi või vastava juurte poolt innerveerunud lihaste nõrkuse suhtes, loetakse operatsiooni näidustused suhteliseks.\nOlulist rolli emakakaela ärahoidmisel mängib kaela lihaste süsteemi tooni säilitamine. See kehtib eriti istuva tööga inimeste kohta. Arvutiga töötamisel tasub teha iga kolme kuni nelja tunni järel harjutusi.\nPöördub - istub kümme korda toolil, keerake pea aeglaselt küljele; Pea kaldenurk - samast asendist, kallutage pead edasi-tagasi; Põlengud - 10-12 korda sügava hingeõhuga, tõstke õlad üles, samal ajal väljahingamisel, madalam; Tehke pea ringi liigutatult aeglaselt ühes suunas, seejärel teises suunas.\nLisaks, kuna lülisambavalu esineb sageli osteokondroosi tõttu, on oluline vältida selle haiguse teket - süüa täielikult ja korralikult, mitte kaelatõmmata, kõrvaldada halvad harjumused.\nKui arstid diagnoosivad emakakaelavalu, on patsiendid huvitatud sellest, milline haigus see on, millised on selle sümptomid ja ravi ning mis põhjustab patoloogiat. Meditsiinipraktikas on nn kaelahaigus koos püsivate või harva esinevate valulike tunnetega nn. Veelgi enam, emakakaelavalu võib olla põhjustatud erinevatest põhjustest - pärilikust eelsoodumusest tervisliku eluviisi põhimõtete rikkumiseni.\nKui tõlkite sõna "emakakaelavalu" sõna otseses mõttes, siis võime öelda, et see tähendab "valu kaelas". Huvitav on see, et selline haigus on üsna tavaline - patsientide erinevates vanuserühmades täheldatakse kaela valu 10%.\nSelle levimuse põhjused on kaela anatoomilised tunnused. See selgroo osa on vähem kaitstud kui kõik teised. Sel juhul pannakse just kaelal pidev staatiline koormus, et hoida pea ühes asendis, samuti dünaamiline, mis on seotud pööretega.\nEmakakaela lülisamba koosneb 7 selgroolülist, kusjuures lülisamba kettad liiguvad iga selgroo vahel. Kui nad kogevad pidevat survet, hakkavad nad kokku varisema, mistõttu nad avaldavad survet seljaaju närvikiududele - sellepärast tekib valu.\nReeglina on emakakaelavalu põhjuseks muud haigused või vigastused.\nEmakakaela selgroo osteokondroos on haigus, millega kaasneb luukoe pikaajaline rikkumine. Selle tagajärjel hävitatakse põikivahendid, selgroolülid nihkuvad, põhjustavad valu ja muid sümptomeid.Vigastused - kael on üsna haavatav terava traumaatilise toime suhtes, mistõttu on eriti oluline kaitsta seda osa seljaosast. Eriti kehtib see nii sportlaste kui ka ohtlike tööstusharude juhtide kohta, põletikulised protsessid - näiteks reumatoidartriit, mis hävitab kaela sidemed. On iseloomulik, et see haigus esineb kõige sagedamini emakakaela selgrool, mis viib emakakaela lööbe tekkeni. Mõnel juhul tekitab valu meningiitide, s.t. Põhjus ei pruugi olla otseselt seotud kaelaga - pärilikud omadused - mõnikord võib patsiendil tekkida geneetiline eelsoodumus osteokondroosile, kuna kaltsiumi imendumine luu kudedes on puudulik. Lisaks on mõnedel patsientidel selgroolülide struktuuris ja vastastikusel paigutusel kaasasündinud kõrvalekalded.\nEraldi on vaja arvesse võtta riskitegureid, mis ei ole iseseisvad põhjused, kuid võivad siiski märkimisväärselt kiirendada emakakaela arengut:\nSobimatu kehahoiak ja kehaasend kogu päeva vältel. See kehtib eriti inimeste kohta, kes juhivad istuvat, "istuvat" elustiili. See võib hõlmata ka sellist tegurit nagu vanade madratsite ja sobimatute padjade pikaajaline kasutamine, mille tagajärjel ei ole inimese kael mitte ainult tuim, vaid sageli täheldatakse peavalu. Liigne koormus kaelale - eriti sportlastele, samuti töötajatele, kelle tegevus on seotud Vanuse tegur on objektiivne põhjus, sest haigus suureneb koos vanusega ja luukoe hävimise protsessid, sealhulgas kaela lülisamba, võivad suureneda Suitsetamine, rasvumine, tasakaalustamatus Toitumine kutsub esile ka emakakaelavalu, sest need tegurid põhjustavad vähese kaltsiumi imendumise tõttu järk-järgult degeneratiivset selgroolülide hävitamist, pikaajaline hüpotermia mõjutab negatiivselt metaboolseid protsesse, mis põhjustab ka emakakaela.\nSeega võib emakakaelavalu seostada suure hulga teguritega või nende kombinatsiooniga. Oluline on mõista, et tegemist on haigusega, mille diagnoosimine ja ravi on ilma arstliku kontrollita võimatu. Seetõttu on sellisel juhul juurdepääs arstile.\nKuna haigus on seotud selliste suurte tegurite kogumiga, töötati välja selle sortide klassifikatsioon:\nVertebrogeenne - s.t. haigus on seotud täpselt erinevate luukoe kahjustustega (artroos, artriit, osteoporoos, spondüloos), mitte-lülisamba, mis on seotud mitmesuguste kaelalihaste vigastustega ja teiste teguritega, mis ei ole seotud emakakaela piirkonna selgroolülidega. See võib olla venitus, samuti põletikulised protsessid, tromboosist tingitud häired (vere paksenemine verehüüvete moodustumisega); harvadel juhtudel, mis on seotud subarahnoidaalse verejooksuga (ajuümbris), abstsess.\nSelgroo sort liigitatakse ka kahte liiki:\nSpondülogeenset emakakaelavalu - tekib tingitud asjaolust, et närvi juured on kahjustatud ja põletik. Seetõttu ilmneb valu teravatest põletustunnetest (sageli selline patoloogia areneb osteomüeliidi, radikulopaatia taustal).Diskogeenne on tavaline nimetus emakakaela selgroo kõhre koes esinevatele patoloogilistele nähtustele, mille tagajärjel hävivad intervertebraalsed kettad.\nPeamine oht, et patsientidel, kellel on kaua pikaajaline valu, on püsiva patoloogia vorm, mida nimetatakse krooniliseks emakakaelaks. Seetõttu on vajalik ravida nii kiiresti kui võimalik ja ravi tõhusus sõltub ennekõike.\nTÄHELEPANU - Kui valusad tunded ilmuvad mitte ainult kaelas, vaid annavad ka käele, nimetatakse patoloogiat cervicobrachialgiaks. Sõltuvalt patogeensete protsesside arengupiirkonnast eristatakse ülemist (1 kuni 4 emakakaela selgroolüli), keskmist (3-5) ja madalamat (5-8).\nEmakakaelavalu on alati seotud kaela valulike tunnetega. Kuid sõltuvalt konkreetsest põhjusest võivad need valud olla erineva iseloomuga ning nendega võivad kaasneda ka muud märgid - näiteks käte nõrkus, peavalud ja teised.\nÜldiselt väljendub see patoloogia järgmiselt:\nKaela valulikkus, mille tagajärjel liikuvus on osaliselt piiratud - tunde muutumine pöörates, võib suureneda, sageli tekivad (kiirgavad) valud õlgadele (üks või mõlemad) või interskalaarsele piirkonnale, samuti peale; neil juhtudel on nad teravad ja pigem põletavad. Kui patoloogiaga kaasneb peavalu, nimetatakse seda cervicochalhalgiaks. Intensiivse, ulatusliku (nagu arstid ütlevad, voolanud) peavalu puhul nimetatakse seda haigust kraniocervicalgiaks. Kaelalihaste puudutus tundub ebatavaliselt raske - nad on väga pingelised; nõrkus, käte ja õlgade letargia, raskekujulise füüsilise töö tegemata jätmine, mida tavaliselt patsient raskusteta hakkab, nn. Sageli on mõlema käe sõrmedes põletamise sümptomid.\nSageli kaasneb emakakaela selgroo emakakaelaga sellised sümptomid, mis näitavad selgelt konkreetset haigust, mis oli algpõhjus. Kõige levinumad patoloogiad ja nende tunnused on toodud tabelis.\nMis on emakakaelavalu ja kuidas seda ravida\nEmakakaela piirkonna valu võib ilmneda erinevate haiguste ja asjaolude taustal. Samal ajal halvendab see tervislikku seisundit, kehalist aktiivsust ja inimelu kvaliteeti. Sellega seoses räägi veel emakakaelavalu kohta: milline on diagnoos, miks see esineb ja kuidas seda ravitakse.\nCervicalgia - mis see on\nEmakakaelavalu - erineva raskusega valu-sündroom, mis paikneb kaelapiirkonnas. See võib areneda erinevate patoloogiliste seisundite taustal ning vale elustiili säilitamise tõttu.\nAbi Emakakaelavalu on üldine mõiste, mis on tuletatud kahest ladinakeelsest sõnast, mis tõlkes tähendab “kaela” ja “valu”.\nValu sündroomil on erinev omadus, mis sõltub selle arengu tegurist. See võib olla püsiv või paroksüsmaalne, äge või valulik. Samuti võib valu kaasneda täiendavate märkidega ning need võivad olla isoleeritud, st ilma lisatähisteta.\nPatoloogiline nähtus liigitatakse päritolu alusel mitut liiki:\nTõsise lihas-toonilise sündroomi või selle puudumise selgroolüli emakakaelavalu on tingitud selgroo erinevatest patoloogilistest kahjustustest (osteokondroos, artriit, spondüloos, osteoporoos, hernia jne). Omakorda on jagatud kahte tüüpi:\ndiskogeenne emakakaelapõletik - vallandub intervertebraalsete ketaste nihkumise või herniate moodustumise tõttu;\nspondülogeenne emakakaelapõletik - sarnane patoloogia areneb lihas- ja sidekoe, kaela pehmete kudede struktuursete kahjustuste tõttu.\nMitte-selgroolüli emakakaelavalu - organismi reaktsioon vigastustele (lihaste ja sidemete venitamine, verevalumid), erinevad haigused (müosiit, tromboos, neuralgia jne).\nLisaks võib patoloogilise protsessi iseloomu alusel jaotada patoloogia mitmeks sordiks:\nÄge emakakaelapõletik - haigus, mida iseloomustab selline, kui seda diagnoositakse esimest korda ja väljendatakse intensiivse valu all. Patoloogilise nähtuse kestus ei ületa 10 päeva;\nkrooniline emakakaelapõletik - emakakaela osteokondroosi või mõne muu haiguse taustal tekib valu sündroom, mis püsib 3 kuud või kauem.\nSee klassifikatsioon võimaldab tuvastada patoloogilise protsessi kõik nüansid ja valida vajaliku ravi.\nSelle patoloogia ICD-10-l on oma grupp M54.2 "Cervicalgia", mis kuulub klassi M54 "Dorsalgia".\nKraniocervikalgiya emakakael - ühine nähtus tänapäeva ühiskonnas. Selle arengu eeldused võivad olla mitmed negatiivsed tegurid.\nAbi Põhjused jagunevad kaheks suureks rühmaks: patoloogilised ja füsioloogilised.\nKaela patoloogilised põhjused on:\nEmakakaela piirkonna artriit.\nSeljaaju kõverus (lordoos, kyphosis, skolioos).\nNakkuslik kahjustus selgroo kudedes.\nEmakakaela nihkumine või subluksatsioon.\nKasvaja protsess erinevas looduses.\nLihasüsteemi kaasasündinud nõrkus.\nVertebraalsete struktuuride arengu anomaalia.\nTugev peavalu, mis kutsub esile kaelalihaste ülepinge.\nPatoloogia riski suurendavaid füsioloogilisi tegureid on:\nvalesti valitud tarvikud magamiseks ja selle tulemuseks ebapiisav puhkus ja lõõgastumine.\nSelline patoloogiline seisund võib olla põhjustatud erinevatest kaela vigastustest.\nSelle seisundi peamine kliiniline ilming on erineva intensiivsusega valu. See võib olla püsiv või juhuslik, olla terav, tõmmates, vajutades, koos lumbagoga.\nAbi Patoloogiline protsess kulgeb harva ilma seotud märkidena.\nEmakakaela sündroomi täiendavad sümptomid on:\nValu kiiritamine õlgades, õlgades, käes.\nKeerake pea keerates.\nKaela, käte ja näo tujusus.\nKrambid "käivad" käed.\nKui sündroom on haiguse taustal arenenud, siis täiendatakse peamist kliinilist pilti põhihaigusele iseloomulike tunnustega.\nEmakakaela lülisamba ravi hõlmab erinevaid konservatiivseid ja kirurgilisi meetodeid.\nAbi Ravi eesmärgid on valu leevendamine ja selle arengu põhjuste kõrvaldamine.\nStandardne konservatiivne ravirežiim sisaldab järgmisi meetodeid:\nVoodi puhkus (mitu päeva) - selgroo mahalaadimiseks.\nRavimiravi - kasutatakse erinevaid ravimeid:\nMSPVA-d (diklofenak, nimesuliid) - valu, põletiku kõrvaldamiseks;\nlihasrelaksandid (Sirdalud, baklofeen) - lihaste spasmide vähendamiseks;\nkondroprotektorid (Artra, Chondrogard) - kõhre taastamise stimuleerimiseks;\nkortikosteroidide (Prednisolone) süstimine - määratakse rasketel juhtudel;\nspasmolüütiline (Dibazol) - avaldab veresoonte silelihasele spasmolüütilist toimet, parandades sellega vereringet;\nmetaboolsed ravimid (Mildronat) - ainevahetusprotsesside, vereringe ja trofismi aktiveerimiseks;\nkohalikud mõjud (Voltaren, Nise) - valu, põletiku leevendamiseks ja süsteemsete ravimite tõhususe suurendamiseks.\nFüsioteraapia (meditsiiniline elektroforees, magnetteraapia, laserravi, löögiravi) - protseduurid on ette nähtud pärast ägeda valu vähendamist. Aidake kaasa põletiku, valu, krampide, vereringe normaliseerumise kõrvaldamisele.\nOrtopeediline raviskeem - võib ette kirjutada Schantzi krae või mõne teise ortopeedilise seadme kaela kinnitamiseks ja selgroo mahalaadimiseks.\nKaelapiirkonna terapeutiline massaaž - aitab leevendada lihaseid ja parandada vereringet.\nHarjutusravi - individuaalselt valitud harjutuste komplekt, mida teha kodus.\nSeljaaju veojõukontroll - tehnika, mille eesmärk on anda selgroo loomulik asend.\nSamuti peaksite une jaoks valima ortopeedilised voodid, pöörates erilist tähelepanu padjale.\nKirurgiline sekkumine toimub raske haiguse korral järgmistel juhtudel:\nseljaaju kahjustused (trauma, kompressioon, kasvaja);\nparees, millega kaasneb vaagna organite tundlikkuse ja düsfunktsiooni halvenemine;\nnekroosi oht progresseeruva pareesiga.\nSellistel juhtudel võib kasutada lamektoomia, diskektoomiat, seljaaju kanali dekompressiooni jne. Spetsialist valib operatsiooni tüübi ja selle rakendamise.\nPaljud inimesed tunnevad kaela valu, mis võib tekkida erinevatel põhjustel. Need võivad olla nii kahjutud kui ka ravi vajavad tõsised haigused. Seetõttu ei saa selliseid sümptomeid ignoreerida. Peate kohe arsti juurde pöörduma.\nEmakakaelavalu - valu, mis on erineva raskusastmega ja paikneb kaelas. Selle haiguse all kannatavad igas vanuses ja soost inimesed. Sellise seisundi kujunemise peamised põhjused on emakakaela lülisamba vigastused ja selgroo kahjustavate haiguste kulg. Siiski on ka ohutuid eelsoodumuslikke tegureid, näiteks ebamugav asendi magamine.\nPeamine sümptom on valu sündroom, mis võib esineda kas isoleeritult, s.t. ilma kaasnevate kaebusteta või selliste märkide väljendamisega nagu iseloomulik kriis kaelas, motoorse funktsiooni piiramine ja lihas-tooniline sündroom.\nDiagnostika, mille eesmärk on selgitada selle patoloogia põhjuseid, hõlmab mitmeid instrumentaalseid uuringuid ja manipulatsioone, mida neuroloog teeb otse.\nEmakakaela ravi on oma olemuselt sageli konservatiivne ja põhineb ravi- ja füsioteraapia protseduuridel. Raskete või komplikatsioonide korral viidake siiski kirurgilisele sekkumisele.\nHaiguste rahvusvahelisel klassifikatsioonil ICD-10 omistatakse sellele häirele eraldi tähendus, nimelt kood M.54.2.\nCervicalgia sündroomi kliinikute seas peetakse üsna tavaliseks seisundiks, kuna see esineb peaaegu 10% arenenud riikides elavatest inimestest. Sellise rikkumise esinemisele viivad paljud eelsoodsad tegurid, mistõttu nad jagunevad tavaliselt kahte suurde kategooriasse - patoloogilisse ja füsioloogilisse.\nPatsientide hulgas, mis tekitavad valu emakakaela lülisammas, tasub esile tõsta:\nselgroo kõverus, näiteks lordoos, kyphosis ja skolioos;\nkaelavigastused õnnetuste tagajärjel, kaalude järsk tõstmine või ebaõnnestunud hüpe;\nemakakaela nihkumine või subluksatsioon;\nkasvajate moodustumine selles piirkonnas, millel võib olla nii healoomuline kui ka pahaloomuline kasv;\nlihas-skeleti süsteemi erinevad patoloogiad;\nseljaaju kudede infektsioon;\nkaelalihaste kaasasündinud nõrkus;\nemakakaela osteokondroos on kõige sagedasem kaela valu põhjus;\nosteomüeliit ja müosiit;\nsuur hulk neuralgiat;\nrasked peavalud, mis põhjustavad kaela lihaseid.\nEsitatakse emakakaelavalu põhjuseid, mis ei ole seotud haiguse esinemisega:\nvale asendi magamiseks;\nvajadus hoida oma pead sunnitud asendis, näiteks arvuti kirjutamise, lugemise või töötamise ajal;\nmadalal temperatuuril avalduv mõju inimese kehale;\nKõik ülaltoodud põhjused toovad kaasa valu kaelas nii täiskasvanutel kui ka lastel.\nSelle häire peamine jagunemine näeb ette järgmised valu vormid:\nselgroo emakakaelavalu - on tingitud emakakaela mitmesugustest haigustest. Nende hulka kuuluvad reumatoidartriit ja spondüloos, osteoporoos ja intervertebraalne hernia, samuti fassaadi liigeste artroos;\nMitte-selgroolüli emakakaelavähk on organismi reaktsioon närvidele ja lihastele ning vigastused. Lisaks võib sellise valu allikaks olla tromboos ja neuralgia, epiduraalse või neelu absessi, müosiidi ja subarahnoidaalsete hemorraagiate teke.\nVäärib märkimist, et kaela valu selgrool on oma klassifikatsioon ja see jaguneb:\ndiskogeenne emakakaelapõletik - põhjustatud ketaste või põikivahetuste hälbest;\nspondülogeenne emakakaelapõletik - põhjustatud emakakaela selgroo lihaste, sidemete või pehmete kudede struktuursetest kahjustustest.\nSellise rikkumise esinemise variandi põhjal jagatakse see järgmiselt:\näge emakakaelapõletik - loetakse selliseks, kui seda diagnoositakse esmakordselt ja väljendatakse valu vähendamisel. Sageli on põhjuseks kõhulahtisus, ülekoormus või emakakaela selg. Kestus on sageli mitte rohkem kui 10 päeva;\nkrooniline emakakaelapõletik - enamikus olukordades on sekundaarne, s.t. areneb järk-järgult ühe ülalmainitud haiguse kulgemise taustal Ebameeldivad sümptomid püsivad 3 kuud või kauem.\nEmakakaela emakakaela lülisamba mõiste hõlmab ainult ühte kliinilist märki - erineva raskusega valu tunne ja nende ilmingute olemus võib olla:\ntõmbamine ja pressimine;\nnärimine ja kokkusurumine.\nOn väga harva, et see sümptom esineb isoleeritult, s.t. kaasnevaid kliinilisi ilminguid. Kõige sagedamini esineb emakakaela täiendavaid sümptomeid:\nvõimetus pea täielikult pöörata, mis on emakakaela lülisamba liikuvuse piiramine;\niseloomulik kriis, mis tekib pea pöörete ajal;\nvärisev ja ebastabiilne kõndimine;\nühepoolne valu ülemises osas;\nteadvuse kadu - see juhtub tihti pärast pea painutamist;\nnäo, käte ja kaela tuimus;\nlihas-tooniline sündroom - sel juhul moodustub kaelas pitser, kui seda puutub, tekib või suureneb valu;\nlülisamba arteri sündroom, mis põhjustab iiveldust, samuti kuulmis- ja nägemishäired;\nkaela ja ülemise jäseme naha pealtnähendus;\nühe või mõlema käe nõrkus.\nNendel juhtudel, kui emakakaelavalu on tekkinud haiguse kulgemise taustal, täiendatakse peamist sümptomaatilist pilti põhihaigusele kõige iseloomulikumate tunnustega.\nKui ilmnevad ülaltoodud ilmingud, peate otsima kvalifitseeritud abi, eriti kui nad ei liigu 3 päeva jooksul ja suurendavad ainult nende väljendusvõimet.\nSellisel juhul peaks õige diagnoosi kehtestamise protsess olema integreeritud lähenemisviis. Esmane diagnoos hõlmab mitut manipulatsiooni otse neuroloogi poolt, nimelt:\nhaiguse ajalooga tutvumine - patoloogilise eelsooduva teguri võimalikuks identifitseerimiseks;\npatsiendi eluloo uurimine - otsida füsioloogilisi põhjuseid, mis olid kaela valu allikaks;\nlülisamba haige osa põhjalik füüsiline kontroll ja palpeerimine;\nPatsiendi üksikasjalik küsitlus - see on vajalik, et arst saaks koostada täieliku sümptomaatilise pildi, et määrata esimest korda algust ja valu.\nDiagnoosi kinnitamine nõuab järgmisi instrumentaalseid protseduure:\nmotoorsed ja somatosensoorsed tekitatud potentsiaalid.\nLisaks võib olla vajalik kõigi inimeste bioloogiliste vedelike üldkatsete läbiviimine, samuti konsulteerimine traumatoloogi, seljaarsti, reumatoloogi ja neurokirurgiga.\nEmakakaela selgroo valu leevendamiseks saate kasutada konservatiivseid meetodeid, kuid enne nende kasutamist on vaja koormust selgroo küljest vabastada ja koormust õigesti jaotada.\nKõige tõhusamad mittetöötavad ravimeetodid on:\nkaela ja krae tsooni terapeutiline massaaž - see võib olla vesi, manuaal või riistvara;\nindividuaalselt kirjutatud treeningteraapia kursus, mida tehakse kodus:\nujumine ja kerge sport;\nlihasrelaksantide, valuvaigistite ja vitamiinikomplekside suukaudne tarbimine;\nfüsioteraapia - sellised protseduurid hõlmavad soojenemist ja UHF-i, diadünaamilist ravi ja nõelravi, fonoforeesi ja elektroforeesi;\nspetsiaalsete ortopeediliste padjade kasutamine;\ntõmbeteraapia, s.t. selgroo venitamine;\nkaelarihmaga kandes 1-3 nädalat;\nanesteetikumide või novokaiini blokaadide süstimine.\nKirurgiline sekkumine toimub järgmiste näidustuste kohaselt:\nseljaaju kahjustus emakakaela tasandil, eriti ägeda ja subakuutse;\nkaela lihaste nõrkuse suurenemine, millega kaasneb valu vähenemise vähenemine;\nintervertebral hernia prolaps.\nSellise häire käigus võib läbi viia lamektoomia, diskektoomia, lülisamba dekompressioon või foraminotomia.\nVäärib märkimist, et ravi positiivne toime ei tule, kui baashaigust ei ravita.\nEmakakaela lülisamba kaelaosa põhjustab kõige sagedamini järgmisi tagajärgi:\npüsiv tugev valu, millest ei ole võimalik ravimitest vabaneda;\nkaelalihaste struktuuri krooniline nõrkus;\nEmakakaelavähi tekkimise vältimiseks peate ainult järgima mitmeid lihtsaid ennetavaid eeskirju, nimelt:\npidevalt aluse kontrollimiseks;\nminimeerida kaalu tõstmist;\nosaleda õigeaegselt nende patoloogiate ja häirete diagnoosimisel ja täielikul ravil, mis võivad tekitada valu emakakaela lülisammas;\nmitu korda aastas, et läbida kliinikus täielik laboratoorne ja instrumentaalne eksam.\nEmakakaelavalu ei ohusta patsiendi elu ja on sageli soodne, kuid ainult siis, kui see on diagnoositud varakult ja on piisavalt ravitud. Kui seda ei tehta, on suur oht, et mitte ainult primaarse häire, vaid ka selle aluseks oleva haiguse tüsistused on suured.\nMiks pea pärast alkoholi valutab: ravi võimalikud põhjused ja omadused\nIgal inimkeha rakul on seos närvisüsteemiga - tema iidne osa, mida me ei kontrolli, ja noor koor, mis jagab käske teadvusest. Side toimub närvikiudude abil ja need võivad esineda tavapäraselt, kui nad ei ole väljastpoolt surve all ja neid ei mõjuta seestpoolt.


Hotel Beresford San Francisco (CA) Ameerika Ühendriigid - Hotellide suurimad allahindlused\nHua Hin / Cha-am, Tai 2 430 majutusasutused\nKuva kõik 1 440 majutuskohta asukohas San Francisco (CA).\n635 Sutter Street, San Francisco kesklinn, San Francisco (CA), Ameerika Ühendriigid, 94102 - Väga hea asukoht – kuva kaardil\nVäga hea 7,0 (40 arvustust)\nVäga hea 7,1 (1302 arvustust)\nHea 6,8 (137 arvustust)\nRohkem majutuskohast Hotel Beresford\nSee kesklinnas paiknev hotell asub San Francisco Union Square´i piirkonna restoranidest, teatritest ja poodidest vaid 2-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Hotellis Beresford on Victoria-aegses stiilis toad koos kaabeltelevisiooniga ning traditsiooniline Briti pubi ja restoran. Kõikides tubades on tasuta WiFi-ühendus, töölaud, kellraadio ja minibaar. Hotellis Beresford on restoran ja pubi White Horse. Selles hubases Briti stiilis pubis serveeritakse toite õhtuti kella 17.30–22.00. Menüüs on traditsioonilised mereannid ja lihapraed. Saadaval on ka lihtsam salatitest ja burgeritest koosnev menüü. Lisaks pakutakse külalistele iga päev hommikusööki, mis sisaldab värskeid puuvilju, pagaritooteid ja hommikusöögihelbeid. Hotelli Beresford külalised saavad kasutada ärikeskust ja jõusaali. Hotellis on ka turismiinfo, kust saab teavet kohaliku piirkonna kohta. Fisherman’s Wharfi linaosa jääb 8-minutilise autosõidu kaugusele. Sama kauguselt algavad ka kruiisid Alcatrazi saarele. Hiinalinn on vähem kui 1,6 km kaugusel.\nSisseregistreerimisel tuleb esitada kehtiv fotoga isikut tõendav dokument ja krediitkaart. Palun arvestage sellega, et kõikide erisoovide täitmist ei saa alati tagada ning need täidetakse vastavalt võimalusele sisseregistreerimisel. Erisoovide täitmisega võivad kaasneda lisatasud. Hotelli Beresford saavad end sisse registreerida vaid 21-aastased või vanemad külalised. Sisseregistreerimisel tuleb külastajatel esitada kehtiv fotoga isikut tõendav dokument ja krediitkaart. Palun pange tähele, et erisoovide täitmist ei saa alati tagada ja need täidetakse vastavalt võimalustele sisseregistreerimisel ning nende täitmisel võivad kehtida lisatasud.\nAgoda arvustused (40)Booking.com arvustused (5761)\nKõik reisijate tüübid (40)Ärireisijad (5)Paarid (18)Üksikreisijad (12)Pered väikeste lastega (1)Pered suuremate lastega (2)Grupid (2)\nTwin tuba koos kahe üheinimesevoodiga\nRenny alates Indoneesia\nk alates Hiina\nDimple alates India\nGuerric alates Prantsusmaa


Konkurss soolise palgalõhe vähendamise võimalusi käsitleva uuringu läbiviija leidmiseks - Sihtasutus Eesti Teadusagentuur\nEesti Teadusagentuur kuulutab välja konkursi uuringu läbiviija leidmiseks. Tegemist on RITA programmi strateegilise teadus- ja arendustegevuse toetamise raames teostatava uuringuga „Soolise palgalõhe vähendamine“. Uuringut rahastavad Euroopa Regionaalarengu Fond ja Eesti riik.\nUuringu eesmärk on parandada teadmisi palgalõhe kujunemisest, vähendades selle niinimetatud selgitamata osa ja teaduslikult välja töötada vahendid ja potentsiaalsed lahendused (statistiliste näitajate koondandmestik, metoodika olemasolevate andmeallikate ühendamiseks, digitaalsete lahenduste prototüübid), mis võimaldaksid pikemas perspektiivis aidata kaasa soolise palgalõhe vähendamisele Eestis. Peamine uurimisküsimus on, milliste näitajate abil on võimalik soolist palgalõhet selgitada ning millised on sellest lähtuvalt täiendavad meetmed palgalõhe vähendamiseks?\nKonkursil võivad osaleda interdistsiplinaarsed konsortsiumid, kuhu kuuluvad esindajad vähemalt kahest erineva avaliku teadus- ja arendusasutuse (edaspidi TA) või eraõigusliku asutuse või ülikooli vähemalt kahe erineva TA alamvaldkonna uurimisrühmast. Konsortsiumis osalev uurimisgrupp ei või samaaegselt sama vooru raames osaleda teise konsortsiumi koosseisus. Konsortsiumisse tuleb kaasata nii sotsiaalteaduste, sh soouuringute, majandusteaduse kui ka info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaste teadmiste ja oskustega eksperte ja praktikuid.\nKonsortsiumitel, kes soovivad konkursil osaleda, tuleks endast teada anda Eesti Teadusagentuuri RITA vanemkonsultant Maikki Moosusele (maikki.moosus@etag.ee) või Eesti teadusinfosüsteemi (ETIS) üldmeili aadressile etis@etag.ee. Seejärel avame ETISes ligipääsu vastavale taotlusvormile.\nKonkurss jääb avatuks kuni 14. september 2018. Uuringu läbiviimsest huvitatud konsortsiumil on võimalus kohtuda tellijatega (Eesti Teadusagentuur, Sotsiaalministeerium), et arutada, kas koostatav uuringuplaan on kooskõlas tellija ootustega. Vaata lähemalt siit.


Lemmikloomakindlustus – mida see katab ja mida mitte? - Sisuturundus - Lemmik\nLemmikloomakindlustus – mida see katab ja mida mitte?\n2. juuni 2020, 9:11\nLemmikloom on inimese parim sõber ja temaga kaasneb vastutus. Hoolimata sellest, et pakud talle vaid parimat ja armastad teda lõpmatuseni, võib ootamatuid õnnetusi ikka juhtuda.\nTeinekord võivad lemmiku ravikulud ulatuda mitmesaja euroni ja tavaliselt kipub õnnetus või haigus tulema ikka siis, kui raha kõige vähem on. See paneb tihtipeale omanikke ravikulude katmiseks laenu võtma, kuid harv pole ka olukord, kus looma saaks ravida, kuid kuna ravi on nii kallis, siis tundub odavam lemmik lihtsalt magama panna. Raha ei tohiks olla aga kunagi põhjus, miks lemmik vajaliku abita jääb. Et mitte muretseda ootamatute väljaminekute pärast, võib abiks olla lemmikloomakindlustus.\nKeda saab kindlustada?\nEestis saab kindlustada koeri ja kasse alates 4 kuu vanusest kuni 8-aastasteni, nii puhtatõulisi kui ka ilma tõupaberiteta. Kindlustamise hetkel peab loom olema täiesti terve. Kui juhtub, et lemmik on haige, tuleb ta enne kindlustuse sõlmimist terveks ravida ning alles siis saab kindlustada.\nKui lemmiklooma kindlustusest räägitakse, mõeldakse enamasti, et sellega hüvitatakse looma ootamatu haiguse või õnnetusjuhtumi tagajärjel tekkinud vigastuse ravimiseks veterinaarikulud ja loomaarsti ettekirjutusel soetatud ravimid, kuid mitte ainult. Sõltuvalt kindlustusest ja tingimustest oleme välja toonud veel punkte, mida lemmikloomakindlustused üldjuhul katavad:\nHukkumine haiguse ja õnnetusjuhtumi tagajärjel\nHukkumine haiguse tagajärjel on looma hukkumine (sh eutanaasia veterinaarsetel näidustustel) ootamatu haigestumise tagajärjel v.a juhul, kui haigus algas enne kindlustusperioodi algust.\nKindlustusjuhtumiks on looma vargus või röövimine, kui 90 päeva jooksul alates päevast, mil kindlustusvõtja looma vargusest või kadumisest kindlustusandjale teatas, ei ole looma leitud.\nKui loom on kaduma läinud, hüvitab kindlustusfirma dokumentaalselt tõendatud mõistlikud ja vajalikud kulutused, nagu näiteks kadunud looma kohta kuulutuste avaldamine, leiutasu, leidja või hoiukoha kulu looma hooldamiseks (toit jms).\nKoera väärtuse vähenemiseks on koera ootamatu haigestumine või õnnetusjuhtum, mille tagajärjel koer ei saa enam kunagi jahi- või teenistusülesandeid täita. Kindlustus kehtib üksnes juhul, kui jahi- või teenistuskoer on tõutunnistusega ja saanud vastava väljaõppe ning teda on hiljemalt viimase aasta jooksul kasutatud jahi- või teenistuskoerana.\nLoomaomaniku reisitõrge on loomaomaniku ning loomaomaniku pereliikmete reisi ärajäämine või reisi katkemine, mille põhjuseks on looma ootamatu ja ettenägematu haigus või vigastus, mille tõttu on looma elu päästmiseks vajalik looma opereerida.\nHüvitatakse looma poolt kindlustusperioodi jooksul kolmandale isikule tekitatud varaline kahju.\nKüll aga ei kata üldjuhul kindlustus ravikulusid väljaspool Eestit, hammastega seotud kulusid, kaitsesüstimist, küünte lõikamist ja kõrvade puhastamist, allergiaravi, pärilike ja kaasasündinud haiguste ravi, krooniliste haiguste ravi, poegimisega seotud veterinaarabi ning looma transpordikulusid.\nKui plaanid oma lemmikut kindlustada, siis on hea eelnevalt erinevaid ettevõtteid ja nende pakutavat kindlustuskatet uurida. Suhtle kindlustust pakkuva ettevõttega ja küsi julgelt kõik võimalused ja tingimused üle.


Saku valla elektrijaamade külastus | Saku Gümnaasium\nSaku valla elektrijaamade külastus 03. mai Saku Gümnaasium\nSaku Gümnaasiumi 11. klassi õpilased külastasid 30. aprillil Saku vallas asuvaid elektrijaamu.\nEsmalt suundusime Saku külje all asuvasse Eesti suurimasse päikeseelektrijaama, kus ettevõtja Ilmar Kompus tutvustas meile ennast ning päikesepargi tööpõhimõtteid. Tema firma Footonvolt valduses on üle Eesti kokku 13 päikeseparki, neist esimene ehitati Kärdlasse 2017. aastal. Saku päikeseelektrijaam ei ole veel elektrivõrku ühendatud, kuid peagi hakatakse seal toodetud elektrit müüma avalikule turule.\nPeale päikesepargi külastust suundusime Kiisa avariielektrijaama, kus meid võtsid vastu kaks toredat töötajat. Kiisa avariielektrijaam tagab elektrisüsteemi avariide korral tarbijate varustuskindluse ja seda haldab ettevõte Elering. Alustuseks istusime koosolekuruumis, kus tutvustati Eleringi ja avariielektrijaama tööd ning pärast seda tegime ka tuuri jaama territooriumil, tootmishoonetes ja juhtimisruumis. Küsisime jooksvalt küsimusi ning saime kõigile põhjalikud vastused.\nKokkuvõttes õppisime tundma keskkonnasõbralikku elektritootmist päikesepargis ning võrdluseks diisli- ja gaasikütte pealt töötavat soojuselektrijaama. Oli hariv õppekäik ning täname meie füüsikaõpetajat Gerrit Kanarbikku, kelle algatusel saime end kurssi viia kodukandis toimuva elektri tootmisega.


Eesti Lennuakadeemia rektoriks sai Koit Kaskel – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Haridus Eesti Lennuakadeemia rektoriks sai Koit Kaskel\nEesti Lennuakadeemia rektoriks sai Koit Kaskel\nEesti Lennuakadeemia rektori valimiseks kogunes valimiskogu, kes otsustas teha haridus- ja teadusministrile ettepaneku sõlmida tööleping Koit Kaskeliga.\nKoit Kaskel töötas aastatel 2018-2019 Keskkonnainvesteeringute Keskuses toetuste üksuse juhina ning aastatel 2013-2017 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis nõunikuna. 1998.-2013. aastani töötas Kaskel Lennuametis erinevatel ametikohtadel, olles viimased kümme aastat peadirektor. Koit Kaskel on lõpetanud Estonian Business Schooli avaliku halduse erialal ning kaitsnud samas ärijuhtimise magistrikraadi.\nRektorit valis valimiskogu, kuhu kuulusid Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajad, Eesti Lennuakadeemia nõunike kogu ja nõukogu esindajad ning tööandjate esindaja. Haridus- ja Teadusministeerium kuulutas rektori konkursi välja septembris. Kandidaate rektori ametikohale oli 11, kellest valimiskogu ette kutsuti kuus.\nUus rektor asub ametisse tõenäoliselt jaanuaris, ametiaeg kestab viis aastat. Eesti Lennuakadeemia on riigi rakenduskõrgkool, kus koolitatakse spetsialiste Eesti lennundusettevõtetele.\neelmine Emmaste ja Kärdla vallamajad võõrustasid töövarje\njärgmine Türi valla noored valiti parimateks etlejateks


Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/42/EÜ, 27. juuni 2001, teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta\n21/07/2001; jõustumine avaldamise kuupäev vt artikkel 14\n20/07/2004; hiljemalt vt artikkel 13.1\nLaiendatud EMP-le 22002D0090, COD 96/0304, SYN 96/0304\nartikkel 2.A Interpreted by 62009CA0105\nartikkel 3 2.A Interpreted by 62009CA0105\nartikkel 3.2 interpretation requested by 62009CN0105\nartikkel 03 P5 Interpreted by 62010CA0295\nartikkel 11 P1 Interpreted by 62010CA0295\nartikkel 11 P2 Interpreted by 62010CA0295\nartikkel 11.2 interpretation requested by 62010CN0043\nartikkel 13.1 interpretation requested by 62010CN0043\nartikkel 3 Interpreted by 62010CN0474\nartikkel 5 Interpreted by 62010CN0474\nartikkel 6 Interpreted by 62010CN0474\nartikkel 2 A interpretation requested by 62010CN0567\nartikkel 02 PTA) interpretation requested by 62013CN0225\nartikkel 03 interpretation requested by 62014CN0473\nartikkel 03 P2PTB) interpretation requested by 62014CN0473\nartikkel 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62015CN0290\nartikkel 3 lõige 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62015CN0290\nartikkel 3 lõige 2 Preliminary question submitted by 62015CN0444\nartikkel 3 lõige 2 punkt (b) Preliminary question submitted by 62015CN0444\nartikkel 3 lõige 3 Preliminary question submitted by 62015CN0444\npõhjendus 10 Preliminary question submitted by 62015CN0444\nartikkel 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62016CN0671\nartikkel 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62017CN0160\nartikkel 3 lõige 2 punkt (b) Preliminary question submitted by 62018CN0043\nartikkel 3 lõige 4 Preliminary question submitted by 62018CN0043\nartikkel 3 lõige 5 Preliminary question submitted by 62018CN0043\nartikkel 10 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 11 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 12 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 2 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 3 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 4 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 6 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 7 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 8 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 9 Preliminary question submitted by 62018CN0305\nartikkel 3 lõige 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62018CN0321\nartikkel 3 lõige 4 Preliminary question submitted by 62018CN0321\nartikkel 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62019CN0024\nartikkel 3 lõige 1 Preliminary question submitted by 62019CN0024\nartikkel 3 lõige 2 Preliminary question submitted by 62019CN0024\nartikkel 3 lõige 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62019CN0024\nartikkel 3 lõige 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62020CN0300\nartikkel 3 lõige 4 Preliminary question submitted by 62020CN0300\nartikkel 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62022CN0009\nartikkel 3 lõige 2 punkt (a) Preliminary question submitted by 62022CN0009\nEuroopa Liidu Teataja L 197 , 21/07/2001 Lk 0030 - 0037\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/42/EÜ,\nteatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta\ntoimides asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud menetluse kohaselt  vastavalt lepituskomisjonis 21. märtsil 2001 heakskiidetud ühistekstile\n(1) Asutamislepingu artiklis 174 on sätestatud, et ühenduse keskkonnapoliitika peaks muu hulgas kaasa aitama keskkonna säilitamisele, kaitsele ja kvaliteedi parandamisele, inimeste tervise kaitsele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele ning et see peab rajanema ettevaatusprintsiibil. Asutamislepingu artiklis 6 on sätestatud, et ühenduse poliitika ja tegevuse määratlemisse peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, eelkõige säästva arengu edendamiseks.\n(2) Viiendas keskkonnaalases tegevusprogrammis "Säästvuse suunas — Euroopa Ühenduse poliitika- ja tegevusprogramm keskkonna ja säästva arengu suhtes",  mida on läbivaatamisel täiendatud nõukogu otsusega nr 2179/98/EÜ,  kinnitatakse kavade ja programmide tõenäolise keskkonnamõju hindamise tähtsust.\n(3) Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis nõutakse, et osalisriigid integreeriksid asjaomastesse sektoriviisilistesse või -vahelistesse kavadesse ja programmidesse bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästva kasutamise nii palju kui võimalik ja kohane.\n(4) Keskkonnamõju hindamine on tähtis vahend keskkonnakaalutluste integreerimisel teatavate kavade ja programmide koostamisse ja vastuvõtmisse, mis tõenäoliselt mõjutavad oluliselt keskkonda liikmesriikides, sest see tagab kavade ja programmide rakendamisega kaasneva mõju arvessevõtmise nende koostamise ajal ja enne vastuvõtmist.\n(5) Keskkonnamõju hindamiskorra vastuvõtmine kavade ja programmide koostamise tasandil peaks andma ettevõtjatele tegutsemiseks järjepidevama raamistiku, kaasates otsuste tegemisse asjakohase keskkonnateabe. Laiema teguriteringi kaasamine otsuste tegemisse peaks aitama kaasa säästlikumate ja tõhusamate lahenduste leidmisele.\n(6) Liikmesriikides toimivad erinevad keskkonnamõju hindamise süsteemid peaksid sisaldama ühiseid menetlusnõudeid, mis on vajalikud keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamiseks.\n(7) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 25. veebruari 1991. aasta piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioonis, mida kohaldatakse nii liikmes- kui ka muude riikide suhtes, soovitatakse konventsiooni osalisriikidel kohaldada konventsiooni põhimõtteid ka kavade ja programmide suhtes; konventsiooni osalisriikide teisel kohtumisel Sofias 26. ja 27. veebruaril 2001 otsustati koostada juriidiliselt siduv protokoll keskkonnamõju strateegilise hindamise kohta, mis täiendaks olemasolevaid keskkonnamõju hindamise sätteid piiriüleses kontekstis, eesmärgiga see võimaluse korral vastu võtta konventsiooni osalisriikide erakorralisel kohtumisel peetaval "Environment for Europe" viiendal ministrite konverentsil, mis kavatsetakse korraldada Ukrainas Kiievis 2003. aasta mais. Ühenduses toimivad süsteemid, mis tegelevad kavade ja programmide keskkonnamõju hindamisega, peaksid tagama piisava piiriülese konsulteerimise, kui ühes liikmesriigis koostatud kava või programmi rakendamisel on tõenäoliselt oluline mõju teise liikmesriigi keskkonnale. Teave kavade ja programmide kohta, millel on oluline keskkonnamõju teistes riikides, tuleks edastada vastastikuselt ja võrdsel alusel liikmesriikide ja nende teiste riikide vahelises kohases õigusraamistikus.\n(8) Seetõttu tuleb ühenduse tasandil sätestada keskkonnamõju hindamise minimaalne raamistik, mis hõlmaks keskkonnamõju hindamise süsteemi põhiprintsiipe ja jätaks üksikasjad liikmesriikide otsustada, võttes arvesse subsidiaarsuspõhimõtet. Ühenduse tasandil võetud meetmed ei tohiks minna kaugemale, kui on vajalik asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks.\n(9) Käesolev direktiiv on laadilt menetluslik ning selle nõuded tuleks integreerida liikmesriikide senistesse menetlustesse või inkorporeerida ainuomaselt selleks loodud menetlusse. Mitmekordse hindamise vältimiseks peaksid liikmesriigid vajaduse korral arvestama, et hindamisi korraldatakse kavade ja programmide hierarhia erinevatel tasanditel.\n(10) Kõigil kavadel ja programmidel, mis koostatakse mitme sektori tarvis ja millega luuakse raamistik tulevase nõusoleku saamiseks projektidele, mis on loetletud nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ (teatavate avaliku ja erasektori projektide keskkonnamõju hindamise kohta)  I ja II lisas, ning kõigil kindlaksmääratud kavadel ja programmidel, mille puhul nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta)  alusel tuleb korraldada hindamine, on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju ning nende suhtes tuleks üldiselt kohaldada süstemaatilist keskkonnamõju hindamist. Kui nendes määratakse väikese piirkonna kasutamine kohalikul tasandil või kui on tegemist eespool nimetatud kavade või programmide väiksemate muudatustega, tuleb neid hinnata ainult siis, kui liikmesriigid otsustavad, et neil on oluline keskkonnamõju.\n(13) Mõni kava või programm ei kuulu oma iseärasuste tõttu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.\n(14) Kui käesoleva direktiiviga nõutakse hindamist, tuleks koostada keskkonnamõju hindamise aruanne, mis sisaldab käesolevas direktiivis sätestatud asjakohast teavet ning milles piiritletakse, kirjeldatakse ja hinnatakse kava või programmi rakendamisega kaasnevat tõenäolist olulist keskkonnamõju ning esitatakse mõistlikud alternatiivid, mille puhul võetakse arvesse kava või programmi eesmärke ja geograafilist rakendusala; liikmesriigid peaksid teatama komisjonile kõigist meetmetest, mida nad võtavad keskkonnamõju hindamise aruannete kvaliteedi suhtes.\n(15) Läbipaistvamate otsuste tegemiseks ning hindamiseks esitatud teabe täielikkuse ja usaldusväärsuse tagamiseks on vaja sätestada, et kavade ja programmide hindamise käigus konsulteeritakse asjaomaste keskkonnaalaste tööülesannetega asutustega ja avalikkusega ning et kehtestatakse kohane ajakava, mis jätab konsulteerimiseks ja arvamuste avaldamiseks piisavalt aega.\n(16) Kui ühes liikmesriigis koostatud kava või programmi rakendamisel on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju teistes liikmesriikides, tuleks sätestada, et asjaomased liikmesriigid peaksid konsultatsioone ja et teavitataks asjaomaseid asutusi ja avalikkust ning neil võimaldataks avaldada arvamust.\n(17) Kava või programmi koostamise ajal ja enne selle vastuvõtmist või menetlusse andmist tuleks arvesse võtta keskkonnamõju hindamise aruannet, asjaomaste asutuste ja avalikkuse arvamusi ning mis tahes piiriüleste konsultatsioonide tulemusi.\n(18) Liikmesriigid peaksid tagama, et kava või programmi vastuvõtmisel teavitatakse sellest asjaomaseid asutusi ja avalikkust ning neile võimaldatakse juurdepääs asjakohasele teabele.\n(19) Kui keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb üheaegselt käesolevast direktiivist ja ühenduse muudest õigusaktidest, näiteks nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta,  direktiiv 92/43/EMÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik,  võivad liikmesriigid mitmekordse hindamise vältimiseks ühenduse asjaomaste õigusaktide nõuete täitmise tarvis sätestada kooskõlastatud või ühise menetluse.\n(20) Komisjon peaks koostama esimese aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja tõhususe kohta viie aasta möödumisel selle jõustumisest ning seejärel iga seitsme aasta järel. Keskkonnakaitse nõuete edasiseks integreerimiseks ja omandatud kogemusi arvestades tuleks koos esimese aruandega, kui see on asjakohane, esitada käesoleva direktiivi muutmisettepanekud, eelkõige seoses võimalusega laiendada selle rakendusala muudele valdkondadele/sektoritele ning muudele kava- ja programmiliikidele,\nKäesoleva direktiivi eesmärk on tagada keskkonnakaitse kõrge tase ja aidata kaasa keskkonnakaalutluste integreerimisele kavade ja programmide koostamisse ja vastuvõtmisse, eesmärgiga edendada säästvat arengut, tagades vastavalt käesolevale direktiivile teatavate tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise.\na) kavad ja programmid — kavad ja programmid, kaasa arvatud need, mida kaasrahastab Euroopa Ühendus, ja nende mis tahes muudatused:\n- mille koostab ja/või võtab vastu riigi, piirkondliku või kohaliku tasandi asutus või mille koostab asutus vastuvõtmiseks parlamendi või valitsuse õigusloomemenetluse kaudu, ja\n- mida nõutakse siseriiklike õigusnormidega;\nb) keskkonnamõju hindamine — keskkonnaaruande koostamine, konsultatsioonide pidamine, otsuste tegemisel keskkonnaaruande ja konsultatsioonide tulemustega arvestamine ning otsusest teavitamine vastavalt artiklitele 4–9;\nc) keskkonnamõju hindamise aruanne — kava või programmi dokumentatsiooni osa, mis sisaldab artiklis 5 ja I lisas nõutud teavet;\nd) avalikkus — üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele nende ühendused, organisatsioonid või rühmad.\n1. Vastavalt artiklitele 4—9 korraldatakse lõigetes 2—4 osutatud tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga kavade ja programmide keskkonnamõju hindamine.\n6. Üksikjuhtumite uurimisel ning kava- ja programmiliikide kindlaksmääramisel vastavalt lõikele 5 konsulteeritakse artikli 6 lõikes 3 osutatud asutustega.\n7. Liikmesriigid tagavad, et lõike 5 alusel tehtud otsused ja artiklite 4—9 alusel keskkonnamõju hindamise mittenõudmise põhjendused tehakse avalikkusele kättesaadavaks.\n8. Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste kavade ja programmide suhtes:\n- kavad ja programmid, mille ainus eesmärk on seotud riigi julgeoleku või tsiviilkaitsega,\n- finants- või eelarvekavad ja -programmid.\n9. Käesolevat direktiivi ei kohaldata kavade ja programmide suhtes, mida kaasrahastatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1260/1999  ja (EÜ) nr 1257/1999  programmide kehtivusajal. \n1. Artiklis 3 osutatud keskkonnamõju hindamine korraldatakse kava või programmi koostamise ajal ja enne selle vastuvõtmist või menetlusse andmist.\n2. Käesoleva direktiivi nõuded tuleks integreerida kas liikmesriikide kavade ja programmide vastuvõtmise senistesse menetlustesse või inkorporeerida käesoleva direktiivi täitmiseks kehtestatud menetlustesse.\n3. Kui kavad või programmid moodustavad osa kavade või programmide hierarhiast, peavad liikmesriigid mitmekordse hindamise vältimiseks arvestama sellega, et vastavalt käesolevale direktiivile korraldatakse hindamisi hierarhia eri tasanditel. Liikmesriigid kohaldavad artikli 5 lõikeid 2 ja 3 selleks, et muu hulgas vältida mitmekordset hindamist.\n1. Kui artikli 3 lõike 1 alusel nõutakse keskkonnamõju hindamist, koostatakse keskkonnamõju hindamise aruanne, milles piiritletakse, kirjeldatakse ja hinnatakse kava või programmi rakendamisega kaasnevat tõenäolist olulist keskkonnamõju ning esitatakse mõistlikud alternatiivid, mille puhul võetakse arvesse kava või programmi eesmärke ja geograafilist reguleerimisala. Sel otstarbel antav teave on osutatud I lisas.\n2. Lõike 1 alusel koostatud keskkonnamõju hindamise aruanne sisaldab põhjendatult nõutavat teavet, võttes arvesse olemasolevaid teadmisi ja hindamismeetodeid, kava või programmi sisu ja üksikasjalikkust, otsuse tegemise etappi ja mil määral saab mitmekordse hindamise vältimiseks teatavaid küsimusi täpsemalt hinnata otsustamise erinevatel tasanditel.\n3. I lisas osutatud teabe andmisel võib kasutada kavade ja programmide keskkonnamõju kohta asjakohast teavet, mida on saadud otsuse tegemise teistelt tasanditelt või ühenduse muude õigusaktide kaudu.\n4. Keskkonnamõju hindamise aruandes sisalduva teabe ulatuse ja üksikasjalikkuse üle otsustamisel konsulteeritakse artikli 6 lõikes 3 osutatud asutustega.\n1. Kava või programmi eelnõu ja vastavalt artiklile 5 koostatud keskkonnamõju hindamise aruanne tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli lõikes 3 osutatud asutustele ja avalikkusele.\n5. Liikmesriigid määravad avalikkuse ja asutuste teavitamise ning nendega konsulteerimise üksikasjaliku korra.\n1. Kui liikmesriik leiab, et tema territooriumi osas koostatud kava või programmi rakendamisega kaasneb tõenäoliselt oluline mõju teise liikmesriigi keskkonnale või kui tõenäoliselt oluliselt mõjutatav liikmesriik seda nõuab, saadab liikmesriik, kelle territooriumi osas kava või programmi koostatakse, enne kava või programmi vastuvõtmist või menetlusse andmist selle eelnõu ja asjakohased keskkonnamõju hindamise aruanded teisele liikmesriigile.\n2. Kui liikmesriigile saadetakse lõike 1 alusel kava või programmi eelnõu ja asjakohased keskkonnamõju hindamise aruanded, annab ta teisele liikmesriigile teada, kas ta soovib hakata pidama konsultatsioone enne kava või programmi vastuvõtmist või menetlusse andmist, ja kui ta seda soovib, hakkavad kõnealused liikmesriigid pidama konsultatsioone kava või programmi rakendamisega kaasneva tõenäolise piiriülese keskkonnamõju ja selle mõju vähendamiseks või vältimiseks kavandatavate meetmete üle.\nKui neid konsultatsioone peetakse, lepivad asjaomased liikmesriigid kokku üksikasjalikus korras, kuidas tagada, et tõenäoliselt oluliselt mõjutatava liikmesriigi artikli 6 lõikes 3 osutatud asutusi ja artikli 6 lõikes 4 osutatud avalikkust teavitatakse ja et neile antakse võimalus mõistliku aja jooksul oma arvamus esitada.\n3. Kui liikmesriigid peavad käesoleva artikli alusel hakkama pidama konsultatsioone, lepivad nad konsultatsioonide alguses kokku konsultatsioonide pidamise mõistliku ajakava.\nKava või programmi koostamise ajal ja enne selle vastuvõtmist või menetlusse andmist tuleks võtta arvesse artikli 5 kohaselt koostatud keskkonnamõju hindamise aruannet, artikli 6 kohaselt avaldatud arvamusi ja artikli 7 kohaselt peetud mis tahes piiriüleste konsultatsioonide tulemusi.\n1. Liikmesriigid tagavad, et kava või programmi vastuvõtmisel teavitatakse sellest artikli 6 lõikes 3 osutatud asutusi, avalikkust ja kõiki liikmesriike, kellega on peetud konsultatsioone artikli 7 alusel, ning teavitatuile tehakse kättesaadavaks järgmine:\na) vastuvõetud kava või programm;\nb) kokkuvõttev avaldus selle kohta, kuidas on keskkonnakaalutlused integreeritud kavasse või programmi ning kuidas on vastavalt artiklile 8 võetud arvesse artikli 5 kohaselt koostatud keskkonnamõju hindamise aruannet, artikli 6 kohaselt väljendatud arvamusi ja artikli 7 kohaselt peetud konsultatsioonide tulemusi ning põhjendus, miks teiste mõistlike alternatiivide hulgast valiti vastuvõetud kava või plaan, ja\nc) milliseid meetmeid otsustati võtta seoses järelevalvega vastavalt artiklile 10.\n2. Liikmesriigid määravad kindlaks lõikes 1 osutatud teavet puudutava üksikasjaliku korra.\n1. Selleks et muu hulgas varakult kindlaks määrata ettenägematu kahjulik mõju ning võtta kohaseid heastavaid meetmeid, korraldavad liikmesriigid järelevalve kavade või programmide rakendamisega kaasneva olulise keskkonnamõju üle.\n2. Mitmekordse järelevalve vältimiseks võib vajaduse korral kasutada lõike 1 täitmiseks olemasolevat järelevalvekorda.\nSeosed ühenduse muude õigusaktidega\n1. Käesoleva direktiivi alusel korraldatav keskkonnahindamine ei piira direktiivist 85/337/EMÜ tulenevate mis tahes nõuete ega mis tahes muude ühenduse õigusest tulenevate nõuete kohaldamist.\n2. Nende kavade ja programmide puhul, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb üheaegselt käesolevast direktiivist ja ühenduse muudest õigusaktidest, võivad liikmesriigid sätestada kooskõlastatud või ühise menetluse, mis vastab ühenduse asjaomaste õigusaktide nõuetele, et muu hulgas vältida mitmekordset hindamist.\n3. Euroopa Ühenduse kaasrahastatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamine vastavalt käesolevale direktiivile korraldatakse kooskõlas ühenduse asjaomaste õigusaktide erisätetega.\nTeavitamine, aruandmine ja läbivaatamine\n1. Liikmesriigid ja komisjon vahetavad teavet käesoleva artikli kohaldamisest omandatud kogemuste kohta.\n2. Liikmesriigid tagavad, et keskkonnaaruanded oleksid piisavalt hea kvaliteediga käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks ning edastavad komisjonile kõik meetmed, mida nad võtavad aruannete kvaliteedi suhtes.\n3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise ja tõhususe kohta esimese aruande enne 21. juulit 2006.\nSilmas pidades keskkonnakaitsenõuete edasist integreerimist kooskõlas asutamislepingu artikliga 6 ja arvesse võttes käesoleva direktiivi rakendamisest liikmesriikides omandatud kogemusi, lisatakse aruandele vajaduse korral käesoleva direktiivi muutmise ettepanekud. Eelkõige kaalub komisjon võimalust laiendada käesoleva direktiivi rakendusala muudele valdkondadele/sektoritele ja muudele kava- ja programmiliikidele.\nIgal seitsmendal aastal koostatakse uus hindamisaruanne.\n4. Komisjon annab aru seoste kohta käesoleva direktiivi ning määruste (EÜ) nr 1260/1999 ja (EÜ) nr 1257/1999 vahel aegsasti enne nendes määrustes sätestatud programmide kehtivusaja lõppemist, et tagada käesolevale direktiivile ja ühenduse edaspidistele määrustele ühtne lähenemisviis.\n1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 21. juulit 2004. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.\n3. Artikli 4 lõikes 1 osutatud kohustust kohaldatakse kavade ja programmide suhtes, mille esimene ametlik ettevalmistav akt valmib pärast lõikes 1 osutatud kuupäeva. Kavade ja programmide suhtes, mille esimene ametlik ettevalmistav akt valmib enne seda kuupäeva ning mis võetakse vastu või esitatakse menetlusse rohkem kui 24 kuud pärast seda, kohaldatakse artikli 4 lõikes 1 osutatud kohustust, kui liikmesriigid ei otsusta igal üksikjuhtumil, et see ei ole teostatav ja teavitavad oma otsusest avalikkust.\n4. Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele edastavad liikmesriigid enne 21. juulit 2004 komisjonile eraldi teatise kava- ja programmiliikide kohta, mille suhtes vastavalt artiklile 3 tuleks kohaldada keskkonnamõju hindamist käesoleva direktiivi alusel. Komisjon teeb selle teabe teistele liikmesriikidele kättesaadavaks. Seda teavet ajakohastatakse regulaarselt.\n EÜT C 129, 25.4.1997, lk 14 jaEÜT C 83, 25.3.1999, lk 13.\n EÜT C 287, 22.9.1997, lk 101.\n EÜT C 64, 27.2.1998, lk 63 jaEÜT C 374, 23.12.1999, lk 9.\n Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 1998. aasta arvamus (EÜT C 341, 9.11.1998, lk 18), kinnitatud 16. septembril 1999 (EÜT C 54, 25.2.2000, lk 76), nõukogu 30. märtsi 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 137, 16.5.2000, lk 11) ja Euroopa Parlamendi 6. septembri 2000. aasta otsus (EÜT C 135, 7.5.2001, lk 155). Euroopa Parlamendi 31. mai 2001. aasta otsus ja nõukogu 5. juuni 2001. aasta otsus.\n Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 programmide kehtivusaeg on 2000—2006 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 programmide kehtivusajad on 2000—2006 ja 2000—2007.\n Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (EÜT L 161, 26.6.1999. lk 1).\n Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80).\nKui artikli 5 lõiked 2 ja 3 ei näe ette teisiti, on artikli 5 lõike 1 kohaselt esitatav teave järgmine:\na) kava või programmi sisu ja peamiste eesmärkide lühiiseloomustus ning seosed muude asjakohaste kavade ja programmidega;\nc) keskkonna erijooned piirkondades, mida tõenäoliselt mõjutatakse oluliselt;\nd) kava või programmi seisukohalt asjakohased olemasolevad keskkonnaprobleemid, eelkõige need, mis on seotud keskkonnaalaselt eriti tähtsate piirkondadega, näiteks direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ kohaselt nimetatud piirkondadega;\ne) rahvusvahelise, ühenduse või liikmesriigi tasandi keskkonnakaitse eesmärgid, mis puudutavad kava või programmi, ja kuidas neid eesmärke või muid keskkonnakaalutlusi on võetud selle koostamisel arvesse;\nf) tõenäoliselt oluline keskkonnamõju,  sealhulgas sellistes küsimustes nagu bioloogiline mitmekesisus, elanikkond, inimeste tervis, loomastik, taimestik, vesi, õhk, klimaatilised tegurid, materiaalsed väärtused, kultuuripärand koos arhitektuurilise ja arheoloogilise pärandiga, maastik ning eespool nimetatud tegurite omavahelised suhted;\ng) kava või programmi rakendamisega kaasneva mis tahes olulise kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimalikult suureks korvamiseks kavandatud meetmed;\nh) alternatiivide hulgast valiku tegemise põhjuste lühiiseloomustus ja kirjeldus, kuidas hindamine korraldati ning millised raskused (näiteks tehnilised puudujäägid või oskusteabe nappus) nõutava teabe kogumisel ilmnesid;\ni) vastavalt artiklile 10 kavandatavate järelevalvemeetmete kirjeldus;\nj) eelmiste punktide all esitatud teabe mittetehniline kokkuvõte.\n See mõju peaks hõlmama sekundaarseid, kumulatiivseid, sünergilisi, lühiajalisi, keskmise pikkusega ja pikaajalisi püsivaid ja ajutisi, positiivseid ja negatiivseid mõjusid.\nArtikli 3 lõikes 5 osutatud mõju tõenäolise olulisuse määramise kriteeriumid\n1. Kavade ja programmide erijooned, võttes arvesse eelkõige järgmist:\n- mil määral loob kava või programm projektide või muude tegevuste raamistiku kas seoses asukoha, olemuse, suuruse ja toimimistingimustega või siis vahendite eraldamisega,\n- mil määral mõjutab kava või programm teisi kavasid või programme, sealhulgas neid, mis kuuluvad kavade või programmide hierarhiasse,\n- kava või programmi asjakohasus seoses keskkonnakaalutluste integreerimisega, eelkõige säästva arengu edendamiseks,\n- kava või programmiga seotud keskkonnaprobleemid,\n- kava või programmi tähtsus ühenduse keskkonnaõigusaktide rakendamisel (näiteks jäätmehoolduse või veekaitsega seotud kavad ja programmid).\n2. Mõju ja tõenäoliselt mõjutatava piirkonna erijooned, võttes arvesse eelkõige järgmist:\n- mõju tõenäosus, kestus, sagedus ja pöörduvus,\n- mõju kumulatiivne olemus,\n- mõju piiriülene olemus,\n- oht inimeste tervisele või keskkonnale (näiteks õnnetuste tõttu),\n- mõju suurus ja ruumiline ulatuvus (geograafiline piirkond ja tõenäoliselt mõjutatava elanikkonna suurus),\n- tõenäoliselt mõjutatava piirkonna väärtus ja haavatavus seoses:\n- looduslike erijoonte või kultuuripärandiga,\n- keskkonna kvaliteedistandardite või piirväärtuste ületamisega,\n- intensiivse maakasutusega,\n- mõju piirkonnas või maastikul, millel on tunnustatud riikliku, ühenduse või rahvusvahelise kaitse staatus.


2013-13 (3435) / Väljaanded / Arhiiv — Sirp | Leht 3\nSuur osa Ladina-Ameerika ehtekunstnikest paljastab ehete kaudu oma maa, rahva ja kultuuri haavu. Noore Kuuba kunstniku Carlos Martieli ehe „Karvane tuli” (2008, kasutatud padrunikest, juuksed) …\nViljandi riigigümnaasiumi hoone Juunis valmib veel üks moodsa arhitektuurikeelega koolimaja, uuenenud Viljandi riigigümnaasiumi hoone koos juurdeehitusega otse Ugala teatri vastas tiigi ääres, tulemas on veel …\nMetaforiseerimise vaist Sotamaad huvitab ADD Labi arendades näiteks, kuidas saab rakendada polümeerseid materjale, puit-polümeerkomposiite ja nanotselluloosi vallas toimuvat materjaliteaduse revolutsiooni edusamme arhitektuuri- ja disainimaailmas ning …\nXX sajandi alguseks oli Narva-Jõesuust kujunenud tervikliku planeeringuga ning kompleksse hoonestusega asula, selle toona välja kujunenud tänavavõrk ja linnaehituslikud piirid raamistavad ka praegust Narva-Jõesuud. Asula …\nJELENA KALLASTallinna ÜlikoolTaotletav teaduskraad: filosoofiadoktor (PhD)Doktoritöö „Eesti keele sisusõnade süntagmaatilised suhted korpus- ja õppeleksikograafias” („Syntagmatic Relationships of Estonian Content Words in Corpus and Pedagogical Lexicography”)http://e-ait.tlulib.ee/303/1/kallas_jelena.pdfKaitsmine …\nKes ja kuidas sinu järele nuhib?\nSotsiaalia Elver Loho, MTÜ Eesti Interneti Kogukond juhatuse liige\nMis andmeid need 25 serverit siis minu kohta said pärast ainult üht külastust? Esiteks said nad mõned eespool mainitud „küpsised”: nad said teada, mida ma …\nKuidas on lood meie kandi metsadega? Kas on midagi teistmoodi? Ka Eesti metsad on üldplaanis süsiniku salvestajad, kuid kuna meie metsad ja metsamullad on väga …\nKes koorub munast seekord?\nMuidugi on see toosama kontseptuaalselt vapustav lind, keda kreeklased nimetasid fööniksiks. Tema kirjeldustes ja kogu selle hämmastava tegelase mütoloogiast lähtudes tekib ettekujutus ühest küljest võimsast …\nMilles sellise saate toimetaja töö seisneb? Mismoodi sa jõuad niisuguse tekstini, et see saates kannab? Kõigepealt on ju vaja välja pakkuda ideed ja need ma …\nSotsiaalia Peeter Raudsik\nSaid on uurinud peaasjalikult orientalismi kujunemise põhjusi, tõdedes, et paljud kujundid on orientalismi repertuaaris jäänud aegade jooksul samaks. Keskne süü orientalismi konstrueerimises langeb koloniaalimperialismile, mille …\nPoliitilise reklaami seadusetus?\nSotsiaalia Andres Jõesaar\nPoliitilise reklaami mõistet aitab osaliselt sisustada agitatsiooniperioodil poliitilise välireklaami keeldu sätestav punkt. Definitsiooniks see aga ei sobi, sest käsitleb ainult välireklaami ning sisaldab viidet iseendale …\nRahvakogu – rahva hääl või vaigistamine?\nMineviku kannatustest võib aga kergelt kujuneda vabandus tänapäeva probleemidega tegelemise vältimiseks. Pidev tagasivaatamine võib hakata varjama vaadet tulevikku. Pole mingit põhjust arvata, et olevik saab …


Moms vabastab oma lapsi jälgides rohkem enesekindlaid kemikaale - RASEDUS JA LASTEKASVATUS> LAPSEVANEMAKS SAAMINE\nMoms vabastab oma lapsi jälgides rohkem enesekindlaid kemikaale\nNäib, et hea enesetunde keemiline dopamiin mängib rolli ema ja beebi vahelise tervisliku sideme kujunemises, soovitab uus uuring.\nDopamiin võib motiveerida momsid oma laste heaks rohkem tegema, sest see paneb emad end paremini tundma, väidavad teadlased.\nJa see ei pruugi lõppeda, kui imikud vananevad. "On väga tõenäoline, et protsessid, mida me emade ja nende imikute vahel täheldasime, jätkuvad kogu nende laste eluea jooksul," ütles uuringu kaasautor Lisa Feldman Barrett. Ta on Bostoni Kirdeülikooli psühholoogiaprofessor.\n"Võib juhtuda ka see, et see protsess toetab inimesi, kuna nad pakuvad lähisuhetes hooldust ja toidavad üksteist," lisas naine.\nVarem on teadusuuringud seostanud ema ja beebi sidemeid hormooni oksütotsiiniga.\nSelles uuringus soovisid teadlased rohkem teada saada, mis ajus toimub, mis aitab motiveerida emasid oma laste eest hoolitsema.\n"Vastsündinud on täiesti abitud ja loodavad ellujäämiseks oma vanematele. Ema peab välja selgitama, kas tema imik on näljane, väsinud, ebamugav või üksildane, et pakkuda sobivat hooldust. Seega peavad emad olema imikute hooldamiseks väga motiveeritud," tõi Barrett välja. välja.\nVarasemad näriliste uuringud on näidanud, et aju keemiline dopamiin on emade ja imikute vahelise sideme võti, ütles uuringu juhtiv autor Shir Atzil. Ta on järeldoktorantuur Bostoni Massachusettsi üldhaiglas.\n"Rottide emad, kes on väga motiveeritud oma poegade eest hoolitsema, eritavad vastuseks oma poegadele rohkem dopamiini. Kuid ema ja imiku vahelise sideme keemiline alus inimestel oli endiselt mõistatus," ütles Atzil.\nUueks uuringuks värbasid teadlased 19 ema (vanuses 21–42) ja nende beebisid (vanuses 4 kuud kuni 2 aastat). Uurijad lindistasid imikutega suheldes emad videosse, et saada aru, kuidas nad omavahel hakkama said. Siis lasid teadlased emmedel skaneerida, kui nad vaatasid oma laste või teiste imikute videoid.\nEmade ajud sekreteerisid omaenda lapsi jälgides rohkem dopamiini, ütles Atzil. Otsustades emade ja väikelaste omavahelist suhtlust käsitlevate videote põhjal, ütles ta: "Emad, kes eritavad rohkem dopamiini, osutavad tõenäolisemalt imikutele optimaalset hooldust, olid tundlikumad oma imikute vajaduste suhtes ja kohandasid omaenda käitumist nende vajaduste rahuldamiseks. "\nAtzil ütles, et uuringud näitavad, kui oluline on dopamiin emade optimaalses hooldamises. Vastupidi, uuring annab ka vihjeid, mis võib valesti minna emadel, kes ei oska või ei oska oma lapsi korralikult hooldada.\n"Emad, kes reageerisid imikutele vähem, eritasid ka imikute filme vaadates vähem dopamiini. See annab meile näpunäiteid selle kohta, mis läheb ema ajus valesti, kui ta pingutab oma imiku eest hoolitsemise eest," rääkis Atzil.\nMida see pikemas perspektiivis tähendab?\nBarrett ütles, et teadlased kahtlustavad, et imikute endi ajud arenevad kõrgemal tasemel, kui nende ema hoolitseb nende eest paremini.\n"Imik ei sünni täielikult arenenud ajuga," ütles naine. "Selle juhtmestik areneb mitme aasta jooksul ja normaalne aju areng nõuab reageerivaid hooldajaid. Imikutel, kes ei saa vajalikku normaalset hooldust, on tõenäolisem, et neil läheb koolis halvasti, nende saavutustase on madalam ning neil on vaimse ja füüsilise ohu oht. haigus nagu täiskasvanutel. "\nAga isad ja teised, kes hoolitsevad imikute eest, kes pole nende bioloogilised emad? Samuti võivad nad imiku eest hoolitsemisel tunda dopamiini tõusu, kuid selleks, et seda kindlasti teada saada, on vaja edasisi uuringuid, ütles Barrett.\nClaremonti kraadiõppe ülikooli neuroökonoomika uuringute keskuse asutajadirektor Paul Zak ütles, et uuringutulemused võivad tunduda ilmsed. Muidugi on naistel, kes seovad rohkem oma lapsi, "imikutele ajus tugevam reageerimine aladel, mis muudavad nende hooldamise heaks heaks, ja emotsionaalse seosega seotud piirkondades", ütles ta.\nTema sõnul seostasid uuringu autorid seda kõike siiski sellega, kuidas emad said oma imikutega ühendust olulisel ja veenval viisil.\nZak tõi aga välja, et uuring on väike, nii et see ei pruugi kehtida kõigi emade kohta.\nJa ta lisas, et pole selge, kas "suurepärased emad sünnivad niimoodi või saavad selliseks", kuna uuring ei suuda näidata, kas mõnel emal on enne lapse sündi parem sidumine.\nUuring avaldati veebis 13. veebruaril Riikliku Teaduste Akadeemia toimetised.\nCAMPI FLEGREI: ITALY'S SUPERVOLCANO PT4: ERUPTION SIMULATION IN PRESENT DAY (November 2020).\nSilte: beebi, aju, tervis, dopamiin, jälgige beebi, ema beebi sidemeid, tundke head aju kemikaale\n5 tervisemüüti nüüd kraavi\nParkinsoni tõbi võib pärineda soolestikust\n10 strateegiat kaalulanguse õnnestumiseks\ntervislik eluviis> rindade tervis\nTarbetu masteektoomia põhjus


Eesti rikkad miljarditehase vastu - Eesti Ekspress\nKranaat 31. oktoober 2018\nEesti rikkad miljarditehase vastu\nTransferwise Foto: Tiit Blaat\nJa see, mis puudutab keemilist kastreerimist, ehk tegelikult siis neid keemiliste vahenditega inimese haiglaslikke kalduvusi või kirgi kontrolli alla saada – muidugi tuleb seda praktiseerida.\nRiigikogus 12. septembril\n„Kuule, su koer hammustas mu ämma!“\n„Kahjuks jah, sa tahad nüüd valuraha?“\n„Ei, parem müü oma koer mulle ära!“\n„Miljarditehas teeb meid narriks,“ kurdavad esirikkad Kristo Käärmann ja Taavet Hinrikus. „Meil kulus viis aastat, et kumbki saaks 250 miljonit eurot kokku kraabitud. Uues tehases valmib aga miljard iga 15 minuti järel.“\n„Oleks need tõprad siis jäänud tselluloositehase juurde. Aga ei! Nüüd tulid välja oma miljarditehasega,“ ütleb Raul Kirjanen ja sülgab demonstratiivselt suure lärtsaka: „Ptüi!“\nMultimiljonäride ärevusega on ühinenud tipp-poliitikud. Keskerakond peab laupäeval Taga-Paide endise piimakombinaadi puhkekompleksis erakorralist kongressi. Jüri Ratase sõnul on laud juba kaetud ja laual on vaid üks päevakorrapunkt: partei sulgemine. „Keskerakonna eesmärk on luua Eestisse jõukas keskkiht. Miljarditehase korral pole meil see enam võimalik, sest kõik inimesed saavad rikkaks.“\nKa EKRE ei poolda uut miljarditehast, sest see purustaks nende valimisloosungi tõsta pension 1000 euroni. „Tehase käivitamisel kasvaks riigieelarves ainuüksi maksutulude maht seitsme triljoni euroni ja keskmine vanaduspension 281 385 euroni kuus,“ ütleb Martin Helme.\nLöögi all on unistus ehitada põhimaanteed neljarealiseks. „Tehase käivitamisel saaks vaid kolme kuu maksutulu eest ehitada kõik Eesti teed kaheksarealiseks. Ja mitte ainult seda: neile saaks panna ka katuse ja soojenduse,“ teatab maanteeameti peadirektor Priit Sauk.\nVaid Reformierakonna esimees Kaja Kallas rõõmustab, et Rail Balticu kiirraudtee ehitamiseks tarviliku summa saaks valitsus kokku seitsme tunniga.\nEst-Fori juhid Aadu Polli ja Margus Kohava ütlevad, et „audiitorfirma PricewaterhouseCoopers arvestuste kohaselt on tselluloosi tootmine kasulik, aga miljardite tootmine veelgi kasulikum. Hinnatõusu ei tasu karta. Kavatseme kokku osta kõik maailmas välja antud aktsiad, võlakirjad, fondiosakud, obligatsioonid ja muud väärtpaberid. Kui need otsa saavad, kasutame miljardeid kohalikuks kütteks.“\nPolli ja Kohava hoiatavad, et kui Eesti avaldab jälle vastuseisu, ehitavad nad miljarditehase Saaremaale.


ÕpiFestil annavad tunde õpilased : Õpetajate Leht\nÕpiFestil annavad tunde õpilased\nKoolinoorte õpetamisfestivalile ÕpiFEST alapealkirjaga „Täna annan tundi mina!” on registreerunud 11 koolist 14 meeskonda, kes hakkavad 5. aprillil Tartu ülikooli haridusuuenduskeskuses (vana anatoomikumi vasakus tiivas) andma eakaaslastele selliseid tunde, kus nad tahaksid koolis ise osaleda. Tunnid algavad kell 10 ja kestavad kella 15-ni, järgneb meelelahutusprogramm.\nRegistreerumislehe põhjal tõotab ÕpiFEST tulla põnev, sest teemad ulatuvad ingliskeelsetest teaduskatsetest videomängudeni, spordist räpini ning vihmametsadest keskklassistumiseni. Lisaks noortele õpetajatele ja nende juhendajatele osalevad vaatlejatena didaktikud ja õpetajatudengid.\nÕpiFESTI eesmärk on otsida parimaid õppemeetodeid läbi õpilaste silmade, levitada nüüdisaegset õpikäsitust ning julgustada noori proovima uusi rolle, sealhulgas väärtustama õpetajaametit.\nKorraldab TÜ haridusuuenduskeskus.


Outlook 2019/365: printige e-posti manuseid ilma sõnumi avamata - atmet.org\nKiirustada selle dokumendi enne koosolekut välja printida? Saate kiiresti lisada lisatud faile ilma Outlook 2019 või 365 e-posti või manuse avamata.\nTõstke postkastis esile e-kiri, mis sisaldab manuseid, mida soovite printida.\nValige “ File ”> “ Print ”.\nValige nupp „ Print Options “ ( Prindivalikud) .\nKontrollige “ Printige lisatud failid. Manused prinditakse ainult printeri vaikimisi märkeruutu. Klõpsake nuppu „ Prindi “. Kui te ei soovi kohe printida, valige seadistuse salvestamiseks „ Preview ” ( eelvaade ), seejärel võite valida „ Cancel “ ( tühista ).\nNüüd saate lihtsalt klõpsata ükskõik millisele e-kirjale, seejärel valige „ Quick Print “. Kui meilil on manus, avatakse sõnum ja fail selle vaikeprogrammis ja prinditakse vaikeprinterisse ilma faili avamata.\nMärkus. Mõnede rakenduste puhul võidakse kuvada viipasid, et klõpsata, et avada fail või printimise dialoog.\nKui üritan faili printida, saan vea, mis ütleb, et faili ei saa avada või küsida, kuidas ma tahan seda tüüpi faili avada. Kuidas seda parandada?\nTeil peab olema programm, mis avab teie arvutisse installitud faili ja häälestab, et seda tüüpi fail avada vaikimisi.\nKas on võimalik teha manuseid printimiseks ilma e-kirja lisamata?\nKas on võimalik printida manuseid vaikeprinterisse?\nEi. Vähemalt mitte siis, kui kasutate “Quick Print”. Saate ikka minna menüüsse "Fail"> "Prindi", veenduge, et valitud failide printimise märkeruut on valitud, seejärel valige printer, kui soovite kasutada konkreetset printerit.


Marko Pomerants: ma tean kümneid inimesi, kes arvavad, et nende telefone pealt kuulatakse - DELFI\nMarko Pomerants: ma tean kümneid inimesi, kes arvavad, et nende telefone pealt kuulatakse\nEndine siseminister Marko Pomerants tunnistas täna riigikogus, et ta teab kümneid inimesi, kes arvavad, et nende telefone pealt kuulatakse.\nPomerantsi hinnangul on aga nende arvamus ekslik. "Ma olen ikka öelnud, et ilmselt see nii ei ole ja selleks on kolm põhjust. Esiteks, selleks pole vajadust. Teiseks, ilmselt poleks see legaalne, ja kolmandaks, riigil ei ole jälitusasutustele nii palju vahendeid eraldatud, et kõiki inimesi saaks pealt kuulata," selgitas Pomerants täna riigikogus toimunud jälitustoimingust teavitamise arutelul.\n"Vaadates nendele inimestele otsa, kes seda kahtlust endaga kaasas kannavad, siis mulle tundub ka, et nende puhul puuduks alus jälitustoimingust teavitamise edasilükkamiseks, seega nad teaksid läbiviidud toimingust. Aga mine sa tea," nentis Pomerants.\nRiigikogu arutab täna õiguskantsler Indrek Tederi ettepanekut muuta kriminaalmenetluse seadustikus ja jälitustegevuse seaduses jälitustoimingust teavitamise ja selle edasilükkamise kontrolli korda, mis tema hinnangul on põhiseadusega vastuolus.


Taastuvenergia vedas elektritootmist | Tuuleenergia\nTaastuvenergia vedas elektritootmist\nEesti uudised - eteap September 3, 2018\nDelfi Ärileht, 03.09.2018\nElektrit toodeti 2017. aastal 13 teravatt-tundi, mis on 8% rohkem kui aasta varem, teatab statistikaamet. Elektrienergia tootmine taastuvatest energiaallikatest suurenes 2016. aastaga võrreldes 13%.\nElektritootmise kasvu mõjutas imporditud elektri osatähtsuse vähenemine eelmise aastaga võrreldes, kusjuures import põhjamaadest vähenes 58%. Kuigi samal ajal vähenes ka elektrieksport eelmise aastaga võrreldes ligi 10%, ületab elektritoodang endiselt tarbimist ehk elektrienergia bilanss oli ülejäägis. Eksport Lätti moodustas koguekspordist ligi 80% ja vähenes 2016. aastaga võrreldes 17%. Elektrienergia sisetarbimine püsis stabiilsena kasvades 2017. aastal eelneva aasta võrdluses 1%.\nElektrienergia toodang taastuvatest allikatest on aasta-aastalt suurenenud, kasvades 2017. aastal võrreldes 2016. aastaga 13%. Tuuleenergia toodang suurenes aastases võrdluses 15% moodustades ligi 40% kogu taastuvelektri toodangust. Oluliselt on kasvanud elektri tootmine puitkütustest ja teistest taastuvatest allikatest (10%).\n2017. aastal toodeti põlevkivi ligi 22 miljonit tonni. Toodang kasvas varasema aastaga võrreldes ligi kolmandiku. Põhiline osa põlevkivist tarbitakse elektrijaamades ja õlitehastes põlevkiviõli toorainena. Põlevkiviõli toodeti 2017. aastal miljon tonni, mis kasvas aastases võrdluses 40%. Enamik toodangust eksporditi, kusjuures peamised sihtriigid olid Belgia (35%), Holland (31%) ja Rootsi (13%).\nEnergiaturul olulise kütuseliigina koha leidnud puidugraanulite toodang on jätkuvalt kasvutrendis. 2017. aastal toodeti puidugraanuleid ligi 1,2 miljonit tonni, mis on võrreldes 2016. aastaga üle 30% rohkem. Suurem osa toodangust eksporditi, kusjuures peamised sihtriigid olid Taani (58%) ja Suurbritannia (20%).\nSisemaiseks vajaduseks imporditi 2017. aastal maagaasi, vedelkütuseid, kivisütt ja koksi. Maagaasi import vähenes aastaga ligi 5% ja seda peamiselt elektrijaamade vajaduse tõttu. Autobensiini sisetarbimine kasvas üle 3% ja diislikütust tarbiti 2% rohkem võrreldes 2016. aastaga.