Sisseehitatud akustika elutoas, köögis ja vannitoas - kuidas valida ja oma käsi teha\nIntegreeritud akustikat eluruumides kasutatakse tavaliselt ruumide vähendamiseks ja sisemiste objektide sissetoomiseks. Esimene on eriti oluline rahvarohke tuba täis objektid - köök, vannituba - ja viimane interjööri lakooniline stiil.\nSisseehitatud akustika elutoas ja vannitoas\nKuid vähesed teavad, et sisseehitatud kõlarid saab ka oluliselt parandada heli kvaliteeti väikest tuba Eelista akustilise parameetrid kasutades odav kõlarid keskmistel truuduse heli taasesitamise. Miks? Sel eesmärgil sisseehitatud akustilise süsteemi (AC) ei saa põhimõtteliselt valmistada müügiks paigalduskoha kohaletoimetamiseks, need tuleb teha otse ruumis; reeglina lihtsate ehitustööde korras. Käesoleva väljaande - anda teavet lugejale, võimaldades kuidas õigesti paigaldada ostu vstaivaemuyu kõneleja ja paigaldada viiakse omatehtud puitpaneelid, ripplae, arch, jne Levy ehitus- ja mööblitööstuses..\nSisseehitatud kodusisustusklass on projekteerimismeetodite järgi jagatud kaheks suureks rühmaks: integreeritud ja modulaarne sisseehitatud. Viimane on saadaval kõlari kujul lamestatud korpuses või lairiba monobloki heli emitterites (LAS), vaata joon. Sama formaalsete tehniliste andmetega modulaarsed süvistatavad kõlarid on eraldi paigaldatud ja heli märgatavalt hullem. Põhjus on selles, et modulaarse kõlari üldine sügavus ei tohiks olla suurem kui seina naha paksus; reeglina - 60 või 80 mm. Seega esiteks, kõlarid Moodulsideseadme AC on äärmiselt raske kohaldada võimas ja keerukas magnetilise süsteemi, pakkudes pikk laskumine difuusori ja parima heli kvaliteedi. Teiseks on keha proportsioonid optimaalsed. Teiselt poolt, paigaldamise modulaarne AC vähimatki raskusi ei ole: lõigatud korpusesse ava suurus täpsustatud koos passi AU tulenevad selle juhtmed ühendatud kõlarite ja lihtsalt kinni seda kohapeal: korpus on varustatud snap ja esipaneeli on avad, mille kaudu need lammutamiseks vajadusel lammutada. Nii et moodul-sisseehitatud kõlarid sellel ja viimistlus.\nModulaarne sisseehitatud kõlarite süsteem ja kõlarid\nLASER - keskmise või põhikvaliteedi klassi helisüsteem. Korteris kasutatakse lairiba heli emittereid väikeste segaste ruumide hindamiseks: köök, vannituba, koridor, kus ei ole mõtet kõrgekvaliteedilist akustikat panna. Neid toodetakse reeglina kipsplaatide paigaldamiseks ja neil on seetõttu väike konstruktiivne sügavus. Kuid SIZM-i kõla võib oluliselt parandada, integreerides need mööblitesse; Üks näide on arutatud hiljem.\nIntegreeritud kõlar integreeritud tüüpi vaatepunktist heli lahutamatud struktuuri või mööblieseme mis lisatakse, st Viimased on primaarse heliallika akustiline disain (süsteemi põhjustav aine). Esmane heliallika võib olla kas IZSHM ja 2-3 normaalset bändi seatud gotovok valjuhääldit SG (kõlarid) eraldamislehtril filtreid ja atenuaatorid sageduskanalitest (high-end süsteemid). See on integreeritud kõlarid, mis võimaldavad saada kvaliteetset heli väikestes tubades keskpärase akustikaga, akustilise disaini mõõtmed on võrreldavad madalaimate helisageduste lainepikkustega.\nDisain ja sagedus\nKodu integreeritud akustika võib läbi viia kahel põhimõtteliselt erineval moel. Kui saadate muusika signaali SG vedeleb laual, siis bass (madala sagedusega bass) võetakse kuulda: pikad helilainete alates esi- ja tagapind difuusori vahetult kogunevad opositsiooni ja kompenseerivad üksteist. "Lülita" kiirgus taga ei saa olla otseselt dünaamika: esiteks on suur elastsus lukus väikeses koguses õhku ise resonantssageduse YY kasv nii, et bass on ikka kadunud. Teiseks, samal põhjusel difuusor paindub ja annab välja heli, st heli moonutused tekivad keskmistel sagedustel (MF) graanulite kujul. Eesmärk tahes kapis on rääkija täpselt või pärssida kiirgus hajuti taga, ilma et suureneks oluliselt resonantssageduse YY ja vasturõhku difuusori või "flipping" taga emissioon 180 kraadi faasis, kiirgavad teda ees või vähemalt AC piirkonna kaugemal asuvast piirkonnast, mis on palju väiksem kui LF lainepikkused. Esimest liiki akustiliste disainide näideteks on heli neelava struktuuriga suletud kasti või kilp (akustiline ekraan); 2. nd - bassi reflektor, labürind, passiivne radiaator jne\nMärkus: tuntud on ka kombineeritud jõuülekande AC-i akustiline disain - avatud kasti, sama akustilise resistentsuse paneeliga (PAS), eri tüüpi sarvedega. Avatud karbid ei sobi tänapäevaste kompressioonivalgustusseadmete jaoks ning samuti sarved ei saa sisse ehitada ühe koordinaadistiku / struktuuri abil. Seepärast piirdume nendega mainimisega.\nSuletud kasti skeemi järgi tehakse mööbli struktuuri sisseehitatud veerge sagedamini. Furgoon suurendab veidi resonantssageduse YY, kuid langus selle sageduskarakteristik (sageduskarakteristiku) suunas madala igavus ja lame (vasakul joonisel.), Mis muudab heli läbipaistvamaks ja pehme. See on oluline halva akustikaga ruumides - köögis, vannitoas. Mitte vähem oluline on olemas ja mida on võimalik teha suletud kasti suletud: koos niiskuskindel kõlar (. Vt allpool), saad kõlarid pikka aega talub rasketes keskkondades.\nSama dünaamika ideaalne sagedusreaktsioon erinevas akustilises disainis\nAS tagakiirguse faasi pöörlemine võimaldab saavutada GG maksimaalse heli väljundi LF-is, sh. ja sagedustel, mis on allpool oma resonants dünaamikat. Selle hinnaga on "hunchbacked" sagedusreaktsioon ja sagedusreaktsiooni järsk langus, paremal joonisel. Sisseehitatud kõlarid - ka intensiivne õhuvahetus ruumiga (välja arvatud passiivse radiaatoriga süsteemid). Seepärast on ebasoovitavad tagurpidi lainefaasi tagasipööramisega integreeritud kõlarid.\nMärkus: Kui te olete fänn Heavy Muusika (kunstnik Uksed), varajase Pink Floyd, hard rock ja metal, sa lihtsalt vaja väike kogus AC või Reflex sarv - neil on "paha" heli.\nTeave kõlarite kohta laes\nLauakõlarid kasutatakse kodukino helisüsteemides, mida me meenutame lõpus. Kuid AU-i ehitamisel laes on täielik mõte ja tavalise stereosüsteemi kuulamine kõrgemal kui 2,5 m. Fakt on see, et inimene ei määra õigesti heliallikate lokaliseerimist kõrguses. Allikas kõrguse bass erineb mõnevõrra paremini (muuhulgas ka kehavõõraste resonantsi tõttu), kuid nad lihtsalt ei loo põhilist stereotüüpi.\nStereoefekti tsooni laiendamine paigaldades kõlarid lae alla\nVäikestes ruumides on täieliku stereoefekti tsoon väga väike, pos. 1 joonisel fig. Kui dünaamika pick-up, pannes neid kaldu, siis "saba" stereo pilt tõttu tõstis sama pull koos projektsioon põrandale (pos. 2) ja reaalne stereo tsoonis laieneb, pos. 3\nElutuba, magamistuba jne\nIntegreeritud akustika sisseviimine elutubades on otstarbekas kõigepealt majanduslikult. Miks - vaata moodulinkõlarite hindu. Veelgi parem, kui sein, millele kõlarid asetsevad, on isoleeritud väljast või kõrval asuvasse ruumi. Sel juhul, kui akustika puitpaneelid tehtud õigesti (vt. Allpool), saate lihtsalt võtta pardale (esipaneelil) vanast kõlarid kõlarid ja ristvõrgustik ja pannakse seina. Õhu kogus õhuvoolu taga on hõlpsasti horisontaalsete vaheseinte paigaldamisega. Peamine ülesanne on samal ajal seina katmine, nii et kipsplaat ei reageeri.\nKipsplaatide seinte plaatide skeemid sisseehitatud akustika paigaldamisega\nKipsplaadist seinakatte all olevate karkasside skeemid koos sisseehitatud akustika paigaldamisega muusika ja subwooferiga televiisori jaoks (ühised mõlemad basskõlarite kanalid) on toodud joonisel. Akustiline disain kombineerituna - absorbeeriva konstruktsiooniga kilp, see on moodustatud latid perforeeritud rööpad koos nendevaheliste õõnsustega ja / või suletud kastiga. Lahtri lahtri suurus ei ole suurem kui 400x400 mm. Kipsplaadi kinnitusvahendite paigaldamise samm - mitte rohkem kui 80 mm. Kui naha taga asuv õõs täidetakse mineraalvillaga (parem sintepon, vt ka allpool), heli parandab ainult. Nurgasektsioonide nurk põhja seina suhtes on 10-30 kraadi. Vooder on ühetasandiline, ristlõike keskosas lõigatud liistud. Katte "lekivate" rööbaste perforatsioonikanalid peavad olema seinaga paralleelsed. Kuna 40 mm disaini sügavusega basskõlaritest puuduvad, on vaja kaitsta kasti laiendust aluspaigaldusega aluspinnast 40 mm paksusest tahvlitest või plaatidest. Kõnelejad vastavalt Kinnitusraamid on paigaldatud tingimata lauale, mille paksus on 20 mm.\nHelitugevus kõlarite taga\nKui kirjeldatud akustiline projekteerimine paigaldatakse kõlarid filtritega vanast kõlarid bass reflex, kogu kasti vaja koguda alates kogu ribad ja maht kõlarid sobivad selle väärtus algses kõneleja poolt horisontaalne vaheseinad, sest vastasel juhul katkestatakse faasinverteri töö.\nKui kõlarid on paigaldatud vana AC-tüüpi furgoon, maht kõlarid nurgas seina, pead loota maksimaalset lubatud ühegi tuntud tehnika abil või kasutades lihtsustatud (vt. Allpool). Asjaolu, et tootmises, sh väga hea mainega ettevõtted, disainerid, turundajad, majandusteadlased ja ergonoomikute sageli kokku survet disainerid, sundides neid tegema AS - furgoon maht on palju väiksem kui optimaalne. Näiteks potentsiaalselt väga hea 6AC-1 maht oli 6,5 liitrit konkreetse tarbijariigi kohta ning nende kõlarite jaoks tehniliselt optimaalne - 30 liitrit. Sobiva kastiga filtritega kõnelejate heli muudab hämmastavalt - mitte halvemaks.\nAsjaolu, et vannitoas on vaja niiskuskindlat akustikat, on ilmselge. Valjuhääldi hinnad - Hi-Fi kategooria "oversets" on kaubamärgiga hinnad samuti ilmsed ja võivad põhjustada erinevate emotsioonide tormi, välja arvatud rõõm. Seega on meie ees ülesanne teha kvaliteetne sisseehitatud akustika vannituppa, muutes kõlarid ligipääsetavamaks.\nAkendega seotud tingimused vannitoas on üsna sarnased autos olevate akustike tingimustega. Erinevus seisneb selles, et vannitoasis on 100% -line õhuniiskus selle kõrgemal temperatuuril palju sagedasem ja AS-le on võimalik vesi pritsida. Siit järeldub, et peame oma autokõlarid vannitoas üles võtma, võib-olla niiskuskindel "näost" ja taga, kaitsta neid udu ja kondensaadi eest, tk. Mis tahes dünaamika osad, mis on kõige kliimamõjude suhtes kõige tundlikumad, on mähis ja magnetiline süsteem.\nAutokõlarid sobivad ja kasutamast vannitoas\nKodu valmistatud akustika dünaamika jaoks vannitoas peaks esiteks olema plastik hajuti. Sellisel viisil loovutage nelja (viiepunktilisel skaalal) neli korda (ma-a-llykim pluss), kuid hügieenilises vannitoas parimaks loenduseks ja seda ei pea. Puhastuses olevad vannitoad jäävad vaikimisi: need on mikroobide ja ämblike jaoks rohkem kasulikud kui inimestele. Seoses töötingimustega vannitoas tuleb lisaks pöörata tähelepanu ka mõnedele automaatkõlarite disainifunktsioonidele ja nende tehnilistele andmetele vastava valiku järgi vt allolevat videot.\nVideo: autokõlarite valik nende sisestamiseks. omadused\nEt parandada kõlarite vastupidavust vannitoa mikrokliimale, peate kasutama kõlarit või lairibaühendust või monoblokki; Valjuhääldi korpuses olevate filtrite eraldamine ei tohiks olla. Kui kõneleja on IZSHM, hajutavate kõik lingid (LF, MF, HF) peaks olema plastikust või metallist (kroomitud), MF-HF lingid peaks asuma moistureproof kinnitusmooduliga ja juhtmestiku sellele on moodustatud masti (vasakul). ; avtodinamiki difuusori vähemalt üks ühik, mis tselluloosi ja juhtmeid keskmistel HF avatud (parem.) vannituppa ei sobi, isegi kui autos lauldi koori Aleksandrov in Suures Teatris.\nKõlari tagaosa kaitsmine vannitoa kliimast on võimalik suletud kasti akustilise kujunduse abil. Paigaldatud AS-kastid peavad olema kas nurkades, külgedel või ülaosas, lae alla või vannitoas mööbel: kapp, kapp, tualettlaud.\nAkustika suletud kasti õiged mõõtmed on toodud pos. Joonis 1. Ja minimaalset võimalikku lairiba ja avtodinamikov 6-20 Watts pidevat väljundvõimsust (20-60 W muusika) saavad ligikaudu (liitrites) võrdne 1,4 või 0,47 pidevat väljundvõimsust muusika (piigi). Maksimaalne lubatud maht on alates 1,8 maksimumvõimsusest või 5,4 pikaajalisest võimsusest. Pange tähele, et kõlarit ei asetata täpselt esipaneeli keskosas: selleks on heli lainekarpi häirete vältimiseks heli moonutamine. Kui maht kast on lähemal vähemalt heli on valjem keskmistel ja selgem, kuid alampiir Frequency ülesvahetamiseks, st Deep bass on summutatud või summutatud. Kui lähemale maksimumile - vastupidi.\nSuletud kasti kõlarite süsteem\nMärkus: kõlarite võimuga peate mõistma spetsifikatsiooni, sest märkuses on lahkarvamusi. Näiteks sai 10ГДШ-1 uueks 10ГД-36К, ja "10" tähendab selle pikaajalist võimsust vattides. Kuid 25GDN-1-8-80 pikaajaline võimsus on ka 10W.\nKorpuse materjal on MDF või 18-24 mm paksune vineer. Üksikasjad mõlemas on küllastunud vesipolümeerse emulsiooniga 2-3 korda. Järgnevalt tehakse akustilise süsteemi "suletud karp" vannitoa jaoks. viis:\nSee on kokku pandud silikoonliimile ja korrosioonikindlale esipaneeli (esipaneeli) külge;\nLäbi tagumise (seina) seina kaabli viia läbi ava u. 0,5 m ja kaabli sisend on suletud silikooniga;\nKeha täidetakse täidisega (vt allpool);\nAva servaga taandest on esipaneeli paksuse jaoks fikseeritud raami jaoks paigaldusraam 20x20 kuni 40x40;\nEsipaneel on varustatud kõlariga;\nKõlari korpus ja esipaneel on tihendatud silikooniga;\nJuhtmed on joojad kõlarite terminalidesse. Ärge kinni regulaarselt kinni! Ja vaata polaarsust (phasing), siis ei saa te seda parandada! Naise on kaitstud nitrotselluloosiga;\nSilindriline liim kantakse raami koos maduga;\nValjuhääldiga esipaneel on fikseeritud paigal ja fikseeritud nikeldatud või kroomitud kinnitusdetailidega: nurkades, lühikeste külgede keskel ja pikkadel külgedel 2 kinnituspunkti;\nValjuhääldi koonuse akent pingutatakse kaitsva mikro-võrguga, näiteks raamiga naiste sukkpulgaga klapist;\nPaigaldatud splash guard (vt allpool);\nAS on kaks korda lakitud akrüül-lakiga ja paigaldatud kohale.\nSisseehitatud akustika vannitoas peaks olema võimalikult kompaktne ja pikka aega on teada, et see suurendab karbi füüsilist mahtu geomeetrilise mõõtme suhtes. Sel eesmärgil on vertikaalselt lahti koormatud sinteponirull, pos. 2 joonisel fig. Täitmine imab sisemise helilaine energia, mistõttu termodünaamiline protsess kastis muutub isotermiliseks, mitte adiabatiksiks. See võrdub karbi mahu suurenemisega 1,4 korda (adiabaatiline eksponent). See tähendab, et hinnangu ülalkirjeldatud mahu kasti, jagage see 1,4, siis saadakse väärtuse ja proportsioonid kasti arvutada oma sisemõõtmed ja nende peal paksust materjalist - välismõõtmed ja üksikasjad.\nKoos mikro-võrguga kaitseb see kõlarit kindlalt rullikute pritsmete eest kõvade, niiskuskindlate plaatide pinnast, mis on 45 kraadi allapoole pinge all (heli moonutuste vältimiseks), pos. 3. Paigaldatud rulood kogu esipaneeli laiuse ulatuses ja selle kõrgusel akna kohal valjuhääldist - piiramatu. Plaatide samm on 12-18 mm. Samuti on otstarbekas akustilise läätse kujul aknaklaaside loomine, mis laiendab stereoefekti tsooni, mis vannitoas on oluline. Hõre-objektiivi plaatide muster on esitatud pos. 4\nSuhteliselt odav veekindel disain, väikese võimsusega lairiba kõlarid, millel on lühike difuusorite käik; odavad auto-kõlarid on sageli sama tüüpi. Ameerika raadioamatöörid on selliseid kõnelejaid kiiresti helistanud väikese võimsusega ja kõva ja terava häälega heli jaoks. Selle põhjuseks on suur ebaühtlane vastus kogu tööpiirkonnas.\nViimastel aastatel on "kiire" heli muutunud palju paremaks: hajutiotsingu massi tootjad hakkasid lisama peenelt tükeldatud siidi niidid, kuid niiskuskindlate "viletste" puhul ei ole see lahendus kohaldatav, sest nende difuusorid on vormitud plastikust. Kuid "Hi-Fi" taseme saavutamiseks on võimalik "kõvasti" heli teha. Lisaks dünaamilisele vahemikule, kuid väikeses vannitoas või köögis on see piirang ebaoluline.\nEsiteks on "kiire" dünaamika ühendatud neljakordse neljakordsega. Lisaks mõnele amplituud-sagedusomaduse silumiseks on neljakordne resonantssagedus ligikaudu. 1,7 korda madalam kui selle ühe dünaamika. Teisisõnu on 110 Hz, ja neljakordne 65 Hz, mis juba Hi-Fi-il põhineb. Kuid kõnelejate "paljundamine" osalemine ei ole seda väärt, sest samal ajal selgus ja tugevus, bassi "elastsus" langeb. Näiteks kui 24 kõlarit, mille resonants on 150 Hz ja üks kast, siis on viimane resonantssagedus 20 Hz. Kuid õigus reprodutseerida see kogumispunkt ainult siis sinusoidaalse signaali, ja kui sa annad muusika midagi läheb summutatud tsing emaka, mis muusik ei saa aru, kus suur trumm ja kus kontrabass.\nLisaks kettadesse ühendamisele saab "kiire" helikvaliteedi parandada, pannes neljakordne kuju kolmnurkse kujuga ümbrisesse. Sisseehitatud kõlarite puhul on see veelgi parem, et sel viisil realiseeritakse nii külje kui ka lae akustika. Ameerika singi raadiosüsteemi poolt välja töötatud joonised "Four quick-mouthed" on esitatud pos. 5 joon. Pidage meeles, et neljakordne telg on ka esipaneeli keskelt nihutatud. Mõõtmed - sees. Synthepone'i täitmine parandab heli nagu ristkülikukastiga.\nKöögis on mugav kuulata muusikat täiskoormusega kõnelejate köögita raadiosaatjast, pos. Joonisel fig. 1, mis on ilmselt sama siidiga "vürtsine". Sellise majanduse väärtust on üldiselt odav, ja sellest on võimalik saada üsna korralik bass, integreerides kõlarid köögi nurgas tagasi, tekitab. 2. Kui teil on soov teha kööginurk just oma köögis oma kätega (mis on tavalise majapidaja jaoks üsna võimalik), mõtle sellele valikule.\nSisseehitatud kõlarite paigaldamine köögimööbli\nDiivanite tagaosa äärest ülalpool, altpoolt ja külgedelt sobib tihedalt ja keskel lahti pimedas vaheseinas (pos.3), et stereoseade ei rikkaks. Karbid täidetakse sinteponiga ja kõik kinnitatakse puitkiudplaadi taha. Et väike stereo täis tuba oli teravam ja heli mahlasem ülanurgas akustika (lagi või õhuliini kapis) on ümardatud kipsplaat või vineer peal võti. 2. Sellist tehnilist lahendust rakendati esmakordselt laialdaselt tuntud Kukhetta ASis. Kahjuks pole kunagi sündinud stereo "Kyuhetta" - selle jaoks oli vaja kahte absoluutselt tasuta külgnevat nurka lühikesel seinal, mis tänapäevastes korterites on ebatõenäoline.\n5-1 ja kino\nKodukinosüsteem, nagu on teada, kasutatakse süsteemi akustikat 5-1 koos täiendavate lainurkadega. Tema looja, silmapaistev ja isegi ülemäära üllatunud suurepärane helirežissöör Charles Dolby on korduvalt kurtnud, et see 5-1 on kommertskasutuseks liiga haaratud. Ta leiutas akustikast 5-1 tuleviku täispikk filmile, kus teoorias vaataja saaks jalutada laval, vaadates tähemärki ja olukorda kõikidest külgedest. Cinema 3D on lihtsalt suurte piltide ilming; sisuliselt on see paranenud stereoapaar. Nagu 5D, 7D, 9D. Kus on mineviku väljamõeldud kirjanikud oma neljanda mõõduga. Kuid kõik need "D" on ainult isomeetrilise kuubi kujutis.\nLoomulikult saab heli 5-1 elavdada ja filmitada lameekraanil, kuid see nõuab nii täieulatuslikult kui ka teoreetiliselt täiesti erinevat tootmiskultuuri. Ja auto nägemine, mis läbib vaatajat või tramp taha, kui tegelane jookseb silma ees, ei anna hingele ja selle kaudu füüsilise tervise peale midagi kahjuks. Kuid tehnikale tagasi: kui keegi sai kodukino, siis peate akustikat korrektselt korrigeerima, 5-1 süsteem on selle jaoks väga kriitiline.\nAkustiline seadistus kodukinosüsteemile\nKujundite asukoht kodukino süsteemile helisüsteemiga 5-1 on vasakul joonisel Fig. Selle aluseks on nn. AS joonistamine (näidatud punaste nooltega), mis moodustavad tavalise akustilise stereopairi. Ruumis oleva 5-1 reguleerimine toimub õige asukoha valimisel, nii et 5-1 heli ei peaks olema sisseehitatud või peaksite esialgu kujundama ruumi 5-1. Selleks on vaja teoreetilisi ja praktilisi teadmisi elektroakustikust või väga, väga märkimisväärset raha.\nKodukinosüsteemide akustika iseseisvaks valmistamiseks tuleb kõlarid valmistada põrandal; kohandamise hõlbustamiseks ja võime varjata neid mööbli sees - pikkade kitsaste veergude kujul (joonisel paremal näidatud punased nooled). Sellise juhtumi optimaalseks akustilise disaini vormiks on labürind, eriti kui labürindi tüüpi kõnelejaid saab oma kätega teha, omades ainult kõige elementaarsemaid teadmisi elektroakustilises ja tavalises kodumasinas.\nMärkus: üksikasjaliku teabe saamiseks akustilise süsteemi kavandamise üldise teooria ja praktika kohta soovitame uurida viitena.\nKuidas valida õiged kõlarid\nSeina- ja laekoonide ostjate juhend\nKuidas valida sobivate sisseehitatud kõlarite jaoks oma ruumi\nLakke ja seina kõlarid pakuvad kvaliteetset heli ilma sisemust segamini ajada. Kas tahad muusikat oma köögis ilma kõlarideta, mis asuvad tööpinnal? Kuidas on ruumikas helisüsteem elutoas ilma suuremahuliste kõlariteta?\nÜldiselt sobivad lagede kõlarid kõige paremini erinevate ruumide jaoks mõeldud muusika süsteemide jaoks, see tähendab mitme ruumi süsteemide jaoks. Seinasõbralikult paigutatud kolonnid on ideaalsed ruumi salvestamiseks kodukinosüsteemis. Näitame teile mõlemat tüüpi sisseehitatud kõlarite kujundusvõimalusi.\nLauakõlarid muusika kuulamiseks kogu majas\nTeie lae muusika süsteemi kavandamisel on kaks peamist asja. Esiteks, kui palju kõnelejaid igas toas peate tagama hea heli? See sõltub ruumi suurusest ja sellest, kuidas seda kasutatakse. Üks või kaks ülemmäära kõlarit võivad teie söögitoa jaoks pakkuda head muusikat. Kuid kui teil on suur kõrgete lakkustega elutuba, siis võib juhtuda, et sel juhul pean vajaliku helitugevuse saavutamiseks vajama viis või kuut kõlarit.\nTeiseks, see on veergude paigutuse asukoht. Kui soovite, et teie muusika süsteem hõlmaks ka kogu ruumi heli, jälgige, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb hoolikalt planeerida, muidu ei saavuta parimaid tulemusi.\nTellige individuaalne projekt\nHea muusikakeskuse iseseisva plaani kavandamine mitmetes ruumides nõuab palju kogemusi ja teadmisi. Luba üks meie spetsialistidest kaardistada kõik teie jaoks. Saada meile korruseplaanid, oma tubade fotod ja meie disainer valmistub teile audio-süsteemi kommertspakkumise. Näete, mida vajate kõlarite suurust, millist võimsust on vaja ja kus see peaks asuma. Võite isegi saada meile ruumide kõnelejate esialgse paigutuse ja hinnata vajalike seadmete täielikku nimekirja.\nKui palju sa pead seda kulutama?\nVormindage oma eelarve, võttes aluseks selle, millise heli taseme soovite igas konkreetses toas. Odavamad kõlarid on suurepärased taustamuusika kuulamiseks. Kuid kui sa oled muusikast kirglik, siis sa tahad akustilist süsteemi, mis suudaks rahuldada kõik teie nõuded. Paremad kõlarid võivad pakkuda elavat heli nii, nagu oleksite kontserdil.\nLagedeakustiliste süsteemide omadused\nPaljud laevadel on tweeter, mida saab pöörata. Nüüd saate suunata heli, mis läheb ühel kindlal suunas teie poole, et saavutada kõrgemat jõudlust.\nKuidas saada stereoheli ühest kõlarist\nMõnikord soovid muusikat mängida pea kohal, kuid seal on ruumi ainult ühele laevarrastele. Stereo kõlar võimaldab teil korraga esitada nii vasakule kui ka paremale helikanaleid. See on suurepärane võimalus lisada muusikat väikestesse ruumidesse.\nKasutage vannitoas niiskuskindlaid kõlareid\nMõned tootjad kasutavad ultra-tugevaid materjale kolonnide loomiseks, mida saab kasutada kõrge niiskuse tingimustes. Need sobivad ideaalseks paigaldamiseks vannitoas või köögis. Saate neid kasutada ka kattega veranda laes, et muusikat kuulata hoovis.\nKolonnid suletud asjas\nEnamik lagede kõlarit vajavad, kui paigaldate väikese ruumi lae taga. Kuid on ka mudeleid, mille maandumissügavus on üle 20 cm, sest neil on väga suur woofer või neil on kaitsev ümbris. Suletud kõlarid võivad toota väga sügavat ja rikas bassi. Kuid vajadus luua niššid täiendavaks sügavuseks võib olla probleem mõnes kodus. Seetõttu hoolikalt kontrollige kõiki kõlarite paigutusi, et valida parim meetod.\nSteriimuusika seinale paigaldatavad kõlarid\nMõnikord on muusika kuulamine ja midagi üldse mitte midagi hinge jaoks väga hea.\nKui teil on ruum, mis sobib nendeks eesmärkideks, siis vaatame kõlarite paigaldamist seinavailidesse. Kui asetatakse kõrva tasemele, pakuvad nad rohkem suuna helivälja, mis suurendab stereoefekti. See võimaldab tunda, nagu oleksid kuulsad muusika ansamblid laval just teie ees. Kõnelejate võimalused kuulamise ajal annavad mulje, et olete kontserdi esimeses reas.\nSeinale paigaldatud kõlari süsteemi valimine kodukinosüsteemile\nKodukinosüsteem, mis on paigaldatud seinavailidesse, annab tulemuseks teatri- või kontserdisaalis olemise. Nagu lakke kõlaritel, on nende kõlaritel suur valik ja disainilahendused. Sisseehitatud kõlarite optimaalse valiku korral on kõige parem luua oma ruumi paigutus ja määrata, millist toimivust nad ootavad.\nKõnelejate õige valiku tähtsus\nIga tootja loob sisseehitatud akustika, millel on unikaalsed tonaalsed omadused. Seda saab kasutada ruumi heli "hindamise" probleemi optimaalseks lahendamiseks. Kui värvite ruumi sinise värviga, siis kasutaksite reeglina sama seina kõigi nelja seina jaoks. Kõlarite valimine järgib sama mustrit. Parim on kogu ruumi jaoks kasutada sama kõlarite markeeringut. See annab teile suurepärase ühtlase heli ja loob sinu ümber helide liigutamise efekti.\nVasakul ja paremal kanalil\nEnamikule seinale paigaldatavale kõlarile saab kasutada vasakule ja paremale kanaleid. Need on paigaldatud vertikaalselt teleri mõlemale küljele.\nKeskkanal on ehk teie kodukino kõige olulisem kõneleja. Ta vastutab filmi dialoogi taasesitamise eest. See on paigaldatud horisontaalselt, tavaliselt projektori alla televiisorist või ekraanist. Kasutage keskkanalit, millel on kõlari kesta keskel tweeter. See on tasakaalustatud disain, mis tagab heli ühtlase jaotuse kõigile vaatajatele ja kuulajatele.\nSisseehitatud kõlarid tagumiste kanalite jaoks\nKõlarite paigaldamine lähedale ja tagaplaanile annab teile võimaluse tunda end nagu filmi osa.\nDipola konstruktsioon pakub realistlikku heli suurel ruumis. Iga pealtvaataja saab nautida suurepäraseid heli efekte.\nAndke oma kõlarisüsteem vajalikule bassitoonitasemele\nMadalate sageduste mängimiseks ei saa kodukino ilma subwooferita. Kui teie süsteem on peidetud, on kõige parem paigaldada subwoofer seinale või põrandale. Selle paigaldamise meetodiga toetavad kõlarid välist võimendit. Paigaldage subwoofer seinale muljetavaldavate bassiageduste jaoks. Sellisel juhul ei võta kõneleja ruumi ruumi. Subwooferi toide annab eraldi võimsusvõimendi.\nKas soovite põnevat surround-heli kodukino? Selle efekti saavutamiseks on parim viis luua Dolby Atmos süsteem, paigaldades kõlarid laes ja ühendades need Dolby Atmos dekodeerimisega AV-vastuvõtjaga.\nVõite isegi tunda vihma, mis õrnalt jõuavad puude alla džunglisse. Või helikopteri uimastamise, jahutava vere heli, mis taevast kukub otse sinu sisse.\nLugege teisi seadeid\nKeskkonna heli süsteemi peidetud paigutuse teostamiseks on palju võimalusi. Lisateabe saamiseks lugege seinavailide ja -laekide veergude paigaldamise reegleid.\nKasutage õiget kõlari traati.\nOluline on, et kõlarite traat sobiks seinakinnituseks. Te vajate UL-juhtme, millel on märke CL2 või CL3. Lisateavet selle probleemi kohta leiate siit.\nKõlarite paigaldamise meetodid\nSeinte sammaste kinnitamiseks võite kasutada ehituskonsoone. Need annavad kõlaritele stabiilsema ja turvalise kinnituse.\nKuidas vältida heli läbitungimist teistes ruumides\nTeie laes kõlarite heli võib tungida teistesse ruumidesse, mis asuvad nende kohal. Selle vältimiseks kasutage akustilisi kaste, mis piiravad helirõhku. Samuti parandab see madalate sageduste reprodutseerimist.\nLihtne helitugevuse reguleerimine\nLihtsaim viis oma helitugevuse reguleerimiseks igas ruumis, kus kõlarite süsteem on paigaldatud, on seinale paigaldatud helitugevuse regulaator.\nSuur hulk kaasaegseid sisekujunduse võimalusi lubab kõigil oma fantaasiadest aru saada. Kes meist ei imetle Hollywoodi filmides näidatud tohutud ruume, mille peeglitega lagedad on?


Eesti interpreedid Estonia kontserdisaalis | ERSO\nEesti interpreedid Estonia kontserdisaalis\nTark dirigent võtab kaalutletud riski, kui arvestab eesti interpreetidega – tõstab ERSO parnassil astme võrra kõrgemale.\nERSO ja PÄRT TARVAS (tšello) JÜRI ALPERTENI dirigeerimisel Estonia kontserdisaalis 23. III, kavas Carl Maria von Weberi avamäng ooperile “Abu Hassan”, Richard Straussi “Sinfonia domestica” ja Antonín Dvořáki Tšellokontsert.\nPealkirjast nimetatu osas on olnud halvemaid ja paremaid aegu ning formaalselt on ju kõik korras. Tegelikult satub eesti interpreete sellele lavale tänapäeval hästi harva. Põhjenduseks ikka argument, mis ei talu vastuargumente, ja see on – nad ju ei müü. Sellises situatsioonis tuleb väga kõrgelt hinnata ERSO võetud riski tulla välja akadeemilise kavaga päris omade, nn mittemüü(da)vate eesti interpreetidega. See tähelepanuväärne päev oli 23. märtsil, kui ERSO ees seisis dirigent Jüri Alperten ja solisti rollis oli tšellist Pärt Tarvas.\nKui kontsert algab kavalehest, siis see oli esmapilgul päris traditsiooniline, see tähendab avamäng, instrumentaalkontsert ja sümfoonia. Lähemal tutvumisel osutus aga üsna põnevaks ja pani isegi muigama. Kuidas siis teisiti, kui saad teada, et Carl Maria von Weberi ainukeseks ajendiks ooperi “Abu Hassan” kirjutamisel oli karjuv rahapuudus, et ooperi kulminatsiooniks on võlausaldajate koor ja tegevus toimub ei kusagil mujal kui Bagdadis. Kahetseda võib ju asjaolu, et ettekandele tuli ainult ooperi avamäng (esiettekanne 1811. aastal Münchenis), kuid tõenäoliselt ei jätkukski ERSO-l raha võlausaldajate koori ettekandeks koori palkamiseks.\nAvamäng oli mõnusalt kergeks sissejuhatuseks instrumentaalkontserdile ning seda kohta täitis Antonín Dvořáki (1841–1904) Tšellokontsert h-moll op. 104 (esiettekanne 1896. aastal Londonis). See ulatuslik kontsert, mida mõned uurijad on nimetanud ka autori kümnendaks sümfooniaks, on omas žanris kindlasti populaarseim teos ja menukuselt täiesti võrreldav selliste hiiglastega nagu Tšaikovski Klaverikontsert nr 1 või Brahmsi Viiulikontsert. ERSO-l on hea tava, kuna arhiiv võimaldab seda, kavas ära märkida teose esitused aegade jooksul. See võimaldab objektiivselt hinnata nende nii-öelda äraleierdatust. Selgub, et nii populaarset teost kui Dvořáki Tšellokontsert on viimase 63 aasta jooksul esitatud ERSOga 13 (!) korda. Arvatavasti on seda lavale toodud ka mõne teise eesti orkestriga, kuid igal juhul mitte selle arvu suurusjärku muutvat kordi. Niipalju siis leierdamisest. Sellele vaatamata on teos populaarsete hulgast ja samuti seoses ka hästi välja kujunenud esitustavadega.\nSiin ongi solist valiku ees: kas neid järgida või leida oma nägu. Tšellist Pärt Tarvasel on alati olnud oma nägu. Esiteks on ta eesti tšellistide ironman, tema tehniline baas talub raudselt Dvořáki teoste esitatud kõrgeid nõudmisi. Teiseks lubab Tarvas endale väljaütlemisi interpretatsioonis, mis ei mahu traditsioonide raamesse ning mõjuvad esmapilgul isegi pisut ehmatavalt, kuid partituuri silmitsedes leiad nendelegi objektiivseid põhjendusi. Üldmuljena jäi kõige tugevamini kõlama pateetiline (heas mõttes) rõhuasetus ja vähem traagilis-lüürilised episoodid. Kuid ka selle hinnangu võib ümber lükata, kui meenutada teise osa Adagio ma non troppo üldmuljet, aga eriti episoodi Quasi cadenza’st kuni Tempo I-ni (nr 7). See minu maitse kohaselt selle teose geniaalseim lõik, kus soolotšellole üksteise järel lisanduvad klarnet, flööt, fagott, metsasarv ja timpan, oli esitatud absoluutselt tasakaalukas kammeransamblis nii koosmänguliselt kui kõlaliselt ja üleminek Tempo primo’le oli fantastiliselt hea.\nTraditsioone järgides on see lõik esitusel alati (pehmelt väljendudes) kategooriast “pudru ja kapsad”. Ma ei oska isegi öelda, kellele langeb vastutus – kas dirigendile või solistile, või kõigile, kuid seda episoodi kuulsin ma laval esmakordselt absoluutselt ideaalses seisukorras. Kuigi võite ju arvata, et olen kõnealust teost kuulnud paljude tipporkestrite, solistide ja dirigentide esituses. Seevastu tundus kogu helitöö traagilise lõpu (Coda) saabudes, et solistile oli teos justkui juba lõppenud. Juriidiline õigus oli tal ka selles punktis, sest tolle Coda on autor teosele hiljem juurde lisanud, kuid moraalset õigust küll mitte.\nKontserdi teises pooles kanti ette Richard Straussi (1864–1949) suurteos “Sinfonia domestica” op. 53 (esiettekanne 1904. aastal New Yorgis). Nüüd tasub tähele panna daatumit 23. III 2007 ja see meelde jätta. On väga tõenäoline, et sel kuupäeval toimus R. Straussi “Sinfonia domestica” esiettekanne Eestis, kui keegi ei tõesta vastupidist. Ja nüüd ka mõni sõna dirigendist nimega Jüri Alperten (1957). Kõrgelt haritud pianist (professor Bruno Lukk) ja dirigent (professor Ilja Mussin!). Minu teada valdab ta ka klarnetit – ta on erakordselt andekas ja erudeeritud muusik ning sama erakordselt tagasihoidlik, kes kohe mitte sugugi ei kipu ennast eksponeerima.\nRichard Straussi suurteose ettekanne Jüri Alperteni juhatusel kuulub nende ERSO õnnestumiste hulka, mis ei jää lihtsalt hooaja margiks, vaid jääb märgiks horisondile palju kaugemale, mille poole liikuda. Vormilt ülikeerukas (üheosaline) programmiline (perekonna sümfoonia), rohkete orkestrisolistidega, suurekoosseisuline (näiteks üheksa metsasarve) sümfoonia on lihtne käest minema ka korrektse ettekande puhul. Ütleme ausalt, et seda teost seedida, rääkimata nautimisest, peab olema tegu väga hea ettekandega. Jüri Alperten võttis tohutu riski, kui asus seda Eesti esiettekannet teostama. Ise ta põhjendas oma tegu järgmiselt: “Alati nad ütlevad, et, ah, seda me mängisime eile, aga seda me mängime homme. No ma siis võtsin “Sinfonia domestica”, seda nad ei ole kunagi mänginud.” Ja nagu selgus, on targa inimese võetud risk alati kaalutletud, sest tulemus oli super. Kui ma Dvořáki teise osa ansamblis ei osanud “süüdlast” leida, siis sümfoonia suur fuuga oli mängitud sellises ansamblis, mis peaks ERSO tõstma parnassil astme võrra kõrgemale ning siin saab “süüdistada” küll ainult dirigendi teostusvõimet.\nMuide, mulle tundub veel, et mida rohkem on partituuris ridu metsasarvedele, seda paremini nad ERSOs mängivad. Kui siin veel müümisest kõnelda, siis ei saa kuidagi väita, et saal oli eesti interpreetide kohaselt pooltühi. See polnud isegi mitte pooltäis, vaid soliidselt rahvastatud ja nende hulgas palju asjatundlikke noori inimesi, kes tegijaid kirglikult tänasid ning lausa möiratasid, kui dirigent üheksa metsasarve õhtu lõpuks ovatsioonide ajal püsti tõstis.


Sügisene väetamine - Koduaed\n> Sügisene väetamine\nAed vajab sügisväetist\nMiks on fosfori- ja kaaliumirikas väetis vajalik\nLämmastik. Suve lõpul antud lämmastik seevastu aeglustab viljade valmimist ja suurendab talvekahjustuste riski. Põhjamaades ei soovitata kasutada lämmastikuga sügisväetist, sest see muudab taimed külmaõrnaks. Kevadel peab aga väetises olema kindlasti lämmastikku, mis annab taimedele elujõudu ja paneb nad kasvama.Fosfor – ergutab juurestiku kasvu, on vajalik õite, viljade ja seemnete moodustamiseks.\nKaltsium – on vajalik toitaine juurte kasvuks, mõjutab ainete tungimist rakku ja, suurendab nakkuskindlust.\nMagneesium – kuulub klorofülli (pigment, mis annab taimele rohelise värvuse) koostisesse, seega on oluline fotosünteesis. Väävel – määrab ära korrapärase taimekasvu, suurendab haigus- ja kahjurikindlust.\nMikroelemendid (boor, vask, raud, mangaan, molübdeen, tsink) osalevad taime eluprotsesside reguleerimises, kannavad hoolt taime terve ja kauni välimuse eest.\nMida sisaldab sügisväetis\nBaltic Agro aia ja muru sügisväetis sisaldab kõiki sügisperioodil taimedele vajalikke põhi- ja mikrotoiteelemente tasakaalustatud vahekorras. Väetises eo ole lämmastikku (N), fosforit on 8% ning lisaks kaltsiumit, magneesiumi, väävlit ja parajal määral mikroelemente – boori, vaske, rauda, mangaani, molübdeeni ja tsinki. Väetise toime on pikaajaline. Kuna toitained vabanevad järk-järgult, on taimed nendega varustatud ka varakevadel, kui algab uus vegetatsiooniperiood. See väetis sobib ka okaspuudele ja hapulembestele taimedele nagu rododendronid, hortensiad, magnooliad, mustikad, kanarbik, eerikad jt.\nMillal kasutada sügisväetist\nParim aeg on august teine ja septembri esimene pool, siis jõuavad taimed vajalikud toitained omastada enne kasvuperioodi lõppu. Taimed hakkavad siis järgmise suve saagiks õiealgeid moodustama ning vajavad selleks lisatoitaineid. Liiga hilja antud sügisväetis enam ei mõju, see on raha ja oma aja raiskamine.\nSügisväetis aitab roosidel puituda. Roosikasvatajad soovitavad väetada taimi augusti keskpaigast septembri alguseni. Normi võib jagada ka kaheks (2/3 augusti keskel, 1/3 septembri algul).\nAugustis-septembris väetada sügisväetisega ka viljapuid, ilupuid-põõsaid ja muru.\nMaasikatele, vaarikatele, sõstardele-karusmarjadele ja marjapõõsastele andke sügisväetist kohe pärast saagi koristamist, aga seda võib teha ka augustis. Sügisel väetamine valmistab viljapuud ja marjapõõsad ette järgmise aasta saagiks.\nKui muru on veel oktoobriski ilus roheline, siis võib seda veel vabalt väetada, kuna murutaimed kasvavad ja omastavad seega toitaineid. Muru sügisväetises võib siiski mõni protsent olla ka lämmastikku.\nGranuleeritud väetis laotada ühtlaselt laiali. Kobestage graanulid kohe mulla sisse, siis omastavad taimed väetist paremini. Puude ja põõsaste alla puistake väetist pisut ka üle võraaluse piiri. Hea oleks taimi pärast väetamist kasta, sest vesi viib toitained paremini juurteni. Paljud aiapidajad armastavad väetist puistata tunde järgi, kuid pakendil antud koguseid tasub siiski järgida. Eriti tundlikud on okaspuud, neile peab väetist väga täpselt doseerima. Sügisel, kui on niiskem ja jahedam, on soodne aeg istutamiseks. Fosfor- ja kaaliumirikast sügisväetist tasub segada ka istutusaugu mulla sisse.\nKui palju väetist\nPakenditel on alati kirjas, kui palju iga taimerühm väetist vajab. Soovituslikke kasutusnorme pole mõistlik ületada.\nBaltic Agro sügisväetise normid\nMaasikad, vaarikad 40-50 g/m2\nSõstrad, karusmarjad 40-50 g/m2 (80-125 g/põõsa kohta)\nViljapuud 80 g/m2\nRoosid, rododendronid 50-60 g/m2\nOkaspuud, kiviktaimlataimed 40 g/m2\nIlupuud ja -põõsad, hekitaimed 50-70 g/m2\nPüsililled 30-50 g/m2\nMuru 5-8 kg/100 m2\nPotitaimed 1–2 kg/m3\n* Et oleks lihtsam arvutada, jätke meelde, et üks kuhjaga supilusikatäis on umbes 20 g. Ühele marjapõõsale kulub 4-5 supilusikatäit ehk 80–125 grammi.\nKas väetis on vajalik? Mahe vs n-ö kunstväetis\nMineraalväetiste tooraine on loodusest pärit. Väetades anname koduaia mullale tagasi toitained, mida taimed on kasvamiseks ära kasutanud. Kui me ei taasta toitainete varu kasvupinnases, tekib mullas aastate jooksul toitainete puudus ja taimede kasv pidurdub. Ka ühe elemendi puudus võib põhjustada teiste vajalike elementide omastamist.\nTervete taimed vajavad kasvamiseks piisava toitainete varuga pinnast ning seda aitab teil säilitada väetamine.


Narva tööstuspark sai uue tehase - Tööstusuudised\nAutor: Äripäev • 22. märts 2019\nNarva tööstuspark sai uue tehase\nEesti kapitalil põhinev ettevõte Waldchnep OÜ investeeris üle 2 miljoni euro ja laiendab oma tegevust Narvas ning avas sealses tööstuspargis elektrimootorite ja -kilpide tehase, edastas Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus.\nKümmekond aastat tagasi Gaselli TOPi võitnud Waldchnepi omanik Aare Pihelgas.\n2004. aastal Tallinna lähistel alustanud ettevõte kolis 2006. aastal tootmistegevuse Narva, mille tingis vajadus suurte tootmispindade ja täiendava tööjõu järele kiire kasvu tingimustes. Kiire kasv tagas ettevõttele esikoha Äripäeva 2010 Gaselli TOPis. Waldchnepi omaniku Aare Pihelgase hinnangul on 2018. aasta toonud ettevõttele uue kiire arengufaasi.\nPihelgase sõnul on viimastel aastatel kiiresti kasvatanud nii tootmismaht kui ka töötajate arv. Ettevõtte 2018 aasta käive oli esimest korda üle nelja miljoni euro ja töötajate arv 120. Uus tehas võimaldab kasvatada tootevalikut, tootmismahtu ja palgata uusi töötajaid. Personali jaoks paranevad töökeskkond ja -tingimused.\nSA Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus juhatuse liikme Teet Kuusmik sõnul on uued tööstusinvesteeringud Ida- Virumaa jaoks olulise tähtsusega. Uute ettevõtete tehnoloogiad on kaasaegsed ja innovaatilised. Kaasnevad uued töökohad on seetõttu kõrgema lisandväärtusega ning omavad positiivset mõju tööpuuduse vähenemisele. Narva Tööstuspargis tegutseb kaheksa ettevõtet, milles saab tööd üle 600 inimese. Valdavalt eksportivate ettevõtete käive oli 2018 aastal kokku 80 miljonit eurot. Eelmisel aastal tasusid ettevõtted maksusid kokku üle 10 miljoni euro.\nSA Ida-Virumaa Tööstusalade Arendusel on Ida-Virumaal neli arendusprojekti: Narva Tööstuspark, Jõhvi Äripark, Kohtla- Järve Tööstuspark ja Kiviõli Äripark. Vajaliku infrastruktuuri rajamiseks on investeeritud ligi 8 miljonit eurot, osaliselt on projekte kaasfinantseerinud EASi piirkondade konkurentsivõime tugevdamise toetusmeetmest. Sellega on loodud eeldused ettevõtetele äritegevuse laiendamiseks Ida-Virumaale.


Kas teie magate alasti? | minumoodimaailm\nKas teie magate alasti?\n03/09/2016 23/09/2017 / Printsess\nKui ma vahel igasuguseid artikleid lugema juhtun, kus soovitatakse naistel öösel igasuguseid erineveid öösarke kanda, siis mu esimene mõte on kohe, et need on soovitused vallalistele neidudele. Miks nii? Sest mina ise olen selline naine, kes magab peaaegu alati alasti, kui mees kõrval on (no päevade ajal päris alasti ei maga, aga ülejäänud aja küll – ja see on lihtsalt looduse poolt nii määratud). Üksinda elades ei kandnud ma ka üldse öösärki, vaid mingit maikat vms, aga mehega koos magades olen alati alasti! Ma olen tihti mõelnud, et kui sa oled püsisuhtes ja sa magad kogu aeg pidžaama või öösärgiga, siis peab põhjuseks olema see, et toas on lihtsalt 10 kraadi sooja, sest miks jumala pärast, ei taha inimesed alasti magada? 😀\nMina olen oma elus olnud suhtes selliste meestega, kes on ka alati alasti maganud. Vähemalt minu kõrval küll. Nojah, Esimene küll välja arvata, aga siis me olime nii noored ja siis ei maganud mina ka veel päris alasti. Kuid kuskil alates 20-aastaselt on see küll kuldne reegel, mida ma kunagi ei riku. Ja siinkohal ma mõtlen ikkagi suhet, mitte seda sebimisperioodi, kus niisama kaisutatakse, aga asi seksini veel jõudnud pole – siis on targem tõesti riided selga jätta, et asi kohe käest ära ei läheks 😀\nVõtame kas või selle seksivärgi. No palju parem ju seksutada, kui juba ollakse alasti ja öösel hull kihk peale tuleb. Olen kuulnud, et on olemas ka paare, kes muidu magavad riietega, seksivad ära ja siis panevad oma hõlstid uuesti selga tagasi. Mis jama see on? 😀 Miks te niimoodi teete? 😀 Seletage mulle see asi ära! Rääkimata siis sellest, et see otsene nahakontakt kaisus olles on ikka miljon korda parem, kui riietes kaisutada. Jah, muidugi siis on arusaadav, kui ööbitakse kuskil kohas, kus on veel teisi inimesi toas, et siis võiks ju viisakuse pärast mõned hilbud selga jätta, aga vastasel juhul mina erilist pointi selles küll ei näe.\nKuidas teil sellega lugu on – kas magate alasti, öösärgis või pidžaamas? Ja kui just üleliigne külmus pole põhjuseks, siis miks inimesed üldse riietega magada tahavad, kui neil kallim/abikaasa kaisus on? 😀\nalastus, eesti mehed, Mehed\n← Nädalavahetus Tallinnas/ E-Type lokkidega tüüp on ikka sama seksikas (ehk siis muljeid retrofestivalist)\nFlirtic versus Tinder – kumb on teie meelest parem? →\n56 thoughts on “Kas teie magate alasti?”\nHmh, kodus elades magasin alati alasti ja oma noormehe juures samuti. Ühikas enam päris nii ei teinud ja mingid tuduriideid tuli kanda. Praeguse partneriga on lood sellised, et temal alati bokserid jalas ja mul minu püksikud vm. Et enne seksi jalas, võtame ära ja siis jalga tagasi. On tobe, aga ma pole seda jutuks võtnud ja nii on jäänud lihtsalt.\nNo kui teile endale tobe ei tundu, siis tegelikult pole ka, aga ma ise sellist olukorda tõesti ette ei kujutaks. Et kui tahad meest ümber harjutada, siis aitab ehk see, kui ise enam pärast seksi püksikuid jalga tagasi ei pane? Aga kui endale sobib selline variant, siis pole vaja küll midagi muuta ju. Mulle ei sobiks.\nMina magan alati püksikutega, sest olen selline, kes magab enamuse ajast küllili ja … siis ma alati tõmban endale teki või padja põlvede vahele. Hügieeni mõttes (ei viitsi iga kolme päeva tagant pesu pesta) jätan püksikud jalga. Elukaaslane magab alasti,\nSiis on täitsa point olemas. Mina ise tekki ega patja põlvede vahele ei tõmba. Nüüd juba tekkidest rääkides, siis minu arust on ka see loogiline, et ühise teki all magatakse (hoopis teine teema, aga tuli pähe hetkel). Samas saan ma aru, et kui üks ikka suur tekiröövel on, et siis ehk tõesti on niimoodi keeruline, aga seda ma enda puhul ka eriti ette ei kujutaks, et kahe erineva teki all magaks. Ju siis peab suur tekk olema, et kui üks ongi tekivarastaja, siis jätkub ikka mõlemale! 😀\nAhjaa, sellele ma ei mõelnud 😀 Et kui väiksed lapsed samas voodis/toas magavad, siis on muidugi loogiline. Mul ju endal lapsi ei ole, seega ei mõelnud sellele. Kui lapsed juba oma toas magavad, siis on muidugi teine teema.\nMina olen kusjuures väga suur pidžaamalemb 😀 Aga seda ilmselt just seetõttu, et ma olen ka väga suur külmavares. Praegu, mil magama minnes on õues üle 20 soojakraadi, pole mul mingit probleemi selga ajada pidžaama ja siis veel paks tekk endale kurguni peale tõmmata. Ma lihtsalt olen selline 😀 Talvel lõdisesin ja värisesin niiviisi, et tahtsin juba sokke ka jalga ajama hakata, aga Bruno naerukrampe nähes otsustasin, et ei hakka teist traumeerima 😀\nSamas meil on tubane temperatuur üsna jahe:19 kraadi. Vähemalt minu jaoks on jahe. Mu meelest võiks see 24 olla 😀\nAga kui pidžaamat ei pane, siis lähen pesuga magama. St. ainult alumise osaga. Ma ei tea miks, aga ma ei kannata täiesti alasti linade vahel olla. Ei meeldi. Muidugi kui see alumine osa ükskord ära võetud, siis enam tagasi toppima ei hakka 😀\n19 kraadi on tõesti jahe, ma olen ka 24-ga harjunud. Sellise temperatuuri juures peaks vbl tõesti midagi selga jätma või siis mitu tekki peale panema 😀 Mäletan seda aega, kui Mehhikosse jaanuaris 2010 läksin, siis muidugi magasin hostperekonna juures oma toas ja üksinda, aga kuna seal ju küttesüsteeme pole, siis oli majas sees ikkagi väga jahe. Jõudsin jaanuaris ja Mehhiko talv on kuskil 13-18 kraadi sooja päeval, õhtul langes lausa 10 kraadini, öösel veel vähem. Väljas olles isegi okei temperatuur nende talve jaoks, aga kui majad on soojustamata, siis oli sees ka suht sama temperatuur – magasin magamiskotis ja pikkade riietega, villaste sokkidega ja peal oli veel kolm tekki 😀 Eestis oli sel ajal väljas temperatuur – 30, aga jah – toas oleks ikka olnud 24 kraadi sooja.\nMa magan ka üldiselt püksikutega vòi kui seksutatud on, siis alasti. Mees magab alati bokserite/alukatega, sest talle ei meeldi kui vigurvänt öösel oma elu elama hakkab 😀 Ta sellise suuremapoolse varustusega ka, et kujutan ette, et tòesti mugavam kui püksid keha lähedal seda hoiavad.\nMul just Härra ütleb, et siis saab riist õhku, kui pole aheldatud kuhugi 😀\nÜks kunagine peika oli mul ka selline, kes üldse ilma bokseriteta magada ei suutnud. Esimene kord koos olles vabandas ka pärast, et ta paneb püksid jalga tagasi, muidu noku hakkab magades segama :D. Itsitasin nagu lollakas, et täiskasvanud mees kasutab sõna noku :D.\nAga mu ekskutt, kellega viimane pikem suhe oli, temaga koos olles magasime alati alasti. Ta ütles et ta ise elu aeg pm alasti maganud ja no mul oli ka kuidagi imelik riietega tema kõrval olla, nii mõnus oli ikka end vastu ta sooja keha pressida ja kaisutada ilma riieteta.\nPraegu olen aga üksi, peikat pole ning magan alati mingi suvalise tsärgi ning püksikutega. Üksi kuidagi maru imelik alasti magada.\nJaa, ma vallalisena või veel Tallinnas elades ei maganud ka kunagi üksinda olles alasti, aga Härra on maininud, et ta magas üksi ka kogu aeg alasti 😀 Ma olen täheldanud, et mehed magavad siis ka alasti, kui nad üksi on 😀 Vähemalt minu tutvusringkonnas küll.\nÜhesõnaga jah – hakka pereelu elama, kus sul lapsed öösel või hommikul voodisse kaissu ronivad (muide seda võivad teha nii 3 aastased kui ka 13 aastased), ja vaata, kas küsid uuesti 😀 Seni siis naudi! 😀 PS: öösärgid muidugi ei pea olema lofakad T-särgi stiilis Miki hiirega ürbid, vaid ka suht seksikad ja heast ja mugavast materjalist 🙂\nSiis vbl tõesti natuke teine teema. Ma heameelega tahaks loota, et 10-13-aastane enne koputab öösel, kui sisse tuleb, aga seda vist palju palutud 😀 Aga senikaua naudin jaa!\nOsade inimestega tegelikult juhtub ajapikku see, et lihtsalt muutuvad. Enne ei kujutanud ette, kuidas öösärgiga magada saab, pärast ei kujuta ette, kuidas nad enne ilma magada said. Elu!\nLoen ja aru ei saa, et miks laps(ed) ei või näha ja tunda oma alasti vanemaid? Milles on küll probleem? See ju tekitab vaid lapses komplekse, kui teha endast 24h riietes emme, issi.\nKas Te käite perega saunas ka riietega? Kas lapsed ei maga alasti? Minu omad mingitel aegadel magasid, siis mingi aeg ööriietes, kuid mingeid aluskaid ja rinnahoidjaid ma küll ei lubanud, sest mil siis keha tuuldub ja puhkab?\nIse olen sama arvamusel, et miks see alastus nii suur probleem on laste ees, aga kuna mul endal veel neid pole, siis kes teab – ehk muudan hiljem oma vaatenurka selle kohta. Et ma midagi kivisse veel ei raiu.\nMeil on kärgpere! Minu mehe lapsed ei ole minu lapsed ja 11 a poisi (võiks juba öelda et tärkava pubeka) ees, kes ei ole isegi minu laps, ma alasti ei liigu. Kui spaas käime, siis avalikus duširuumis olen muidugi alasti ja siis on seal ka meie kärgpere kogu naispool (8a ja 14a). See on teine asi, nagu igal asjal on oma koht ja aeg. Oma laps on mul 8, vahel aitan teda pesta ning vahel on tema vetsu jooksnud, kui ma duši all. Aga niisama tubades me jah alasti ringi ei käi! Nii et kui sa “loed ja aru ei saa”, siis proovi oma mätta otsast kaugemale vaadata.\nKuidas kunagi 😀 kui lapsed tulid öösiti rändama, siis nendel perioodidel õppisin särgikesega magama… ja no ei viitsi ometi ju lipata paljalt öösel 10x beebi voodi juurde ja tagasi 😀 vanemate rõõmud!\nMuidu üldiselt olen suht nudist 😀\nLastega peab vist jah rohkem mõtlema, et kas saab kogu aeg ikka alasti olla 😀\nMe elame nii kuumas kliimas, et ei annaks mõeldagi, et peaks midagi seljas olema magades (suvel on tekiks ainult lina nagunii). Oleme suhte algusest peale kohe automaatselt mõlemad alasti maganud, aga samamoodi kui kuskil kellegi juures olla, siis lühikesed pidžaama püksid ja T-särk mul ning abikaasal bokserid ikka jalas viisakuse mõttes, kui vaja öösel vetsu minna või kui keegi peaks sisse astuma. Eks laste saamisega see kõik ilmselt muutub, aga praegu muud moodi ei oskaks olla. 🙂\nKuigi Eestis nii palav pole, siis nüüd suvel oli meil ka ainult lina peal. Nüüd jälle tekk tagasi, sest ilmad külmemaks läinud jälle. Vot ei tea jah, mis lastega muutub, alguses ehk kindlasti, aga kui juba suuremad, siis ilmselt magan uuesti alasti. Minu meelest polegi asi niivõrd selles, et kas öösärk on seksikas või mitte, vaid pigem selles, et alasti on palju parem magada 😀\nÜliebamugav on alasti magada. Proovisin, ei suuda 😀 Minu kiiks on ka see, et nt rinnahoidja peab ka seljas olema. Ma ei tea, miks ma ilma ei saa. Kohe häirib. Mõnikord kui tulen õhtul enne uinumist duši alt, siis mõtlen, et suva, magan ilma. Lõppeb eksperiment sellega, et kolistan öösel rinnahoidjat otsima… Wierd, I know. Mees magab ka bokseritega. Kui asjaks läheme, võtame paljaks ja pärast riided selga tagasi 😀\nKui ma püksikud jalas veel suudaks magada, siis rinnahoidja seljas ei saaks absoluutselt. Mul on nii, et esimese asjana koju jõudes võtan rinnahoidja seljast ära 😀\nSamas on kurb, et just selliselt lastele see “häbi” oma keha ees tekitatakse…\nMa ei kritiseeri, lihtsalt mõtisklen. Igale oma 🙂 Ja ma saan täiesti aru, et kui laps lasteaias räägib siis … aga samas – krt 😀 oma kodu, ise tean, mis teen! 🙂\nVeidras ühiskonnas elame, kus vanemate suitsetamine/joomine/surnuks töötamine on kuidagi nagu normaalne ja jumala eest, kui laps peaks korra tutti või midagi muud nägema, siis on OI OI OI!!! 🙂 Samas just taoline “pinge” antud teemal ju soodustabki igasugust salatsemist ja väärastunud arusaamasid…mis lõppevad pubekaraseduste ja kõikvõimalike haiguste ja kompleksidega…\nEndal lapsi pole – aga kui tulevad, siis ma vähemalt esialgu küll kavatsen eksperimenteerida. Lapsed on taiplikud ja saavad aru küll, et kodus on omad reeglid ja avalikus kohas teised jne. Teoorias vähemalt tundub asi tehtav olevat 😉\nEks see ole tihtipeale niimoodi, et enne laste saamist mõeldakse ühtemoodi ja pärast hoopis teistmoodi, seega varem on vist raske spekuleerida, kuidas inimesed selles olukorras käituksid. Siis võib mõtlemine hoopis muutuda, aga ei pruugi.\nma mäletan küll, kuidas ema alasti isegi koristas kodus, niiet päris väike ei saanud ma siis enam olla. niiet meil selliseid “valehäbisid” ei olnud kodus ilmselt 😀 ja no sellegipoolest sain aru, et kodu on üks koht ja külas alasti ei tasu ennast koorida 😀\nMina just varasemas suhtes olen maganud alasti või tõelise pidzaamaga. Nüüd olen jõudnud selleni, et alasti ei taha. Tahaks, et mehel oleks kujutlusvõimel ka tööd. Seega magan seksika öösärgiga/pidzaamaga. Mul on selline pitsist ja siidist komplekt. Püksid on lohvakad, nii et jalge vahelt saab kõik hingata.\nMees magab bokseritega. On terve elu nii maganud ja väidab, et muudmoodi ei saa. Talle ei sobi alasti magada.\nKui seksime, siis tavaliselt kas enne päevariiete ära võtmist või siis võtamegi pidzaama/bokserid ära ning pärast paneme selga tagasi. Ei häiri ning ei tundu ka kuidagi tobe olevat. Samuti magame eraldi tekkidega, sest ma kisun tekki. Magama jääme kaisus tema teki all kuid mingi hetk keeran enda teki alla. Tekid on ka meil erinevad, sest mina tahan paksu tekki aga temal on õhukest vaja.\nSiis on tõesti loogiline, et on erinevad tekid, kui üks tahab väga õhukest ja teine väga paksu. Eks peab tõdema, et kõige olulisem ongi, et inimesed on ise sellega rahul on, kuidas nad magavad – et kas alasti, riietega, ühe või kahe tekiga vms. Et kui kellegi jaoks on alasti ebamugav ja riietega mugavam, siis nii peakski tegema.\nMa ka ikka alasti maganud. Pole väga mõtet leidnud end riidesse toppida. Korteris on alati nii palav ja meil paks tekk ka ja üldse, me elame kahekesi, pole nagu end varjata kellegi eest. 😀 ainult nüüd peale lapse sündi soetan ma endale mingi öösärgi, sest endal ebamugav, kui laps peaks jooksma kalli tegema ja siis me oleme kõik voodis alasti või kui hommikul lähen pessu, siis pole ka just tore, kui poeg vaatab, kuidas ema alasti ringi kooserdab. Titana ta veel ei saa aru, aga ilmselt vanemast peast hakkaks tedagi häirima. 😀\nLapsed muudavad paljusid arusaamu, selles olen ma enam kui kindel! Ka paljudes muudes asjades. Aga senikaua, kuni laps veel sündinud pole, saad alasti olemist nautida 😀\nMagan kuidas kunagi, mulle meeldib kui kodus on soe aga magamistoas mõnusalt jahe, alati hoian akna lahti või siis südatalvel tuulutan korralikult. Mõnikord olen alasti aga on ka hunnik ilusaid öösärke ja pidžaamasid, viimaseid kasutan nt kui pere või sõpradega maamajas käime, siis hea hommikul ringi uimata kohvitass käes. Enamasti vist kodus ka ikka öösärk, mis kusjuures ei sega absoluutselt seksimist ☺\nTekid on meil küll eraldi. Kõige suurem suurus aga eraldi. Abikaasa ei salli suletekki aga mina ei taha jälle mitte midagi muud. Unekvaliteet on väga oluline ja ei harrasta kaisus magamist. Kaisutame ja uneleme ja lobiseme aga hetk enne päriselt magama jäämist keerutame kumbki end oma voodi otsa, enamasti säilib mingi puudutus nt jalaga.\nJaa, mina ka mujal ööbides enamasti päris alasti ei ööbi, eriti sellisel juhul, kui peab veel mitme inimesega tuba jagama.\nMe ka päris kaisus terve öö ei maga, mingi aeg pöörame oma voodi otsa. Ja siis öösel jälle mingi aeg kaisus ning siis jälle pole jne.\nOn lapsed, magan siiani alasti. Vanemate ja isiklike laste vahel ei näe alastuses probleemi kuni u kümnenda eluaastani, teine lugu on siis, kui mängus uued elukaaslased.\nPingback: Riietega magamisest | Manjana blogib\nMagan bokserite ja maikaga, sest mulle ei meeldi alasti magada. Vastikult paljas tunne on 🙂 olen proovinud küll, aga ei tunne ennast üldse mugavalt. Seksivärk sellepärast tegemata ei jää, 2sek ja riided on seljast läinud 😀\nAlasti on ju nii mugav magada! Isegi kui ma švipsis peaga koju olen tulnud ja meiki maha võtta ei viitsi, kisun riided enne voodisse hüppamist ikka ära. Öösärkidel on nõme komme ümber kaela keerduda ja kägistama hakata, pidžaamad on lihtsalt ebamugavad. Kui ma üksi kodus olen, siis olen ka päeval alasti, sest riided tunduvad nii … mõttetud.\nLoomulikult siis, kui uute sebitavatega tutvunud olen, olen ennast kurguni kinni pidžaamasse toppinud, sest ma olen oma keha suhtes ülimalt ebakindel, aga kui esimene hirm on möödas, lippan ikka alasti edasi.\nMa võin olla täiesti purjus, aga meigi võtan alati maha, kui peolt koju jõuan (või kui üldse koju jõuan, siis esimese asjana meik maha ja rinnahoidja seljast!). Siis jah teine lugu olnud, kui minevikus kellegi juurde ööbima jäänud – siis on meik tõesti näkku jäänud, aga hommikul on siis eriti jube tunne. Minul on sebimisperioodil riided seljas öösiti ainult sellisel juhul, kui mulle tüüp väga meeldib ja ei taha kohe seksini jõuda – ehk kui tahan oodata. Kui riided juba seljast, siis ootamisest küll midagi välja ei tule 😀\nJah, nüüd võtan ka alati meigi maha, aga pubekana tihti ununes. Rinnahoidjaga seoses tuli veel meelde, et kui ma öösärgist saan veel aru, siis sellest, kuidas on võimalik rinnahoidjaga magada, ma enam aru ei saa.\nSama siin. Ei mõista, kuidas on üldse võimalik rinnahoidjaga magada. Nii ebamugav ju!\nKrt, sulle sobib see “seksiteema” v no lähedale sellele NII HÄSTI..!\nNii palju kommentaare ja värki kohe.\nA mudu ise magan särgi väel hetkel. L6petasin lapse tissitamise ja kui öösel ärkab ta, mudu kohe tahab! 🙂\nV6tan ta ju sülle ja jääb lutiga magama. 🙂\nMina seda sünnijärgset perioodi eriti ei mäleta,\nvist ikka magasin alasti, vaevalt et pamperseid\nsel sügaval nõukajal veel leiutatudki oli 🙂\nIgatahes, järgnevast eluperioodist ei mäleta ma midagi\nmagamisega seoses, kuidas ja mis riietes öö mööda saadi.\nKuni saabus see iga kus tüdrukuid vahtima hakkasin 😀\nSiis, trennis ringi joostes, vaatasin seda tüdrukute\njooksurütmi ikka pika pilguga…\nSellest hetkest saan sinust aru 😀\nMul on selline asi nagu, ma ei tea kas teistel ka on, et kui ma magan siis olen nagu madu, kes keerab seda tekki enda ümber, justkui see akrobaatvõimleja, kes laseb end mööda riiet alla, Mulle meeldib nii magada ja tegelikult peakski õhema teki all magama siis saab keha õhku, aga talvel ikka soojalt teki sisse mähitud\nMina magan ikka alasti. Olgu siis kas südasuvi või südatalv, aga enne panen talvel rohkem tekke peale, aga mingit öösärki kah selga ei pane. Ainukene asi mida ma kannan, on sokid talvel 😀 Mees magab samuti alasti ja nii me siis olemegi. Olen proovinud püksikute, rinnahoidjatega, öösärgiga jne magada, aga ebamugav on – isegi kui mõnikord teeme “lõunaund” siis kisume end paljaks, ei mingit magamist riietega 😀\nMeil ei ole ka probleemi alasti süüa teha või koristada, ikkagi oleme paar kes üksteist nagunii pidevalt alasti näeb 😀\nPingback: Ronin ka korraks teiste paaride voodisse | olen zebra\nKoju jõudes – esimene asi, riided seljast ja alasti. Noo ei ole üldse mugav riietega või bokseritega olla kodus. Kui on külalisi või ise külas, sisi muidugi bokserid siiski jalas. elab üle aga ebamugav on küll, väikemees ei saa üldse õhku ja arstidkis oovitavad viljakuse mõttes oma poisikesi jahedamas hoida, värske õhk on tervislik 🙂\nSamas naisel kodus ja ka voodis alati riided seljas. Noo ei tekita see mingeid mõtteid ega salapära – oleks alasti, siis oleks ilmselt kohe seksimõtted peas 😛\nNo tee naisele enne uinumist massaaži, selle jaoks peab riided ju ikka seljast ära võtma. Ja kiida tema alasti keha, vbl naisel mingid kompleksid oma keha suhtes? Tänapäeval on see kahjuks nii levinud probleem, millest on küll ülimalt kahju.\nminu naise puhul ei aita kumbki variant – riided lähevad kiirelt selga 🙂\nja ta teab ise ka, et on seksika ja kena saleda kehaga ning minu ees seda ei häbene üldse – pesemast tulles tehakse veel igasuguseid seksikaid-riivatuid liigutusi aga jah, kodus ja magamas ikka riietega..\nMe magame alasti. Keha tahab õhku ikkagi 😀\nMa olen elu aeg nii üksi olles, kui ka suhtes olles, maganud püksikutega ja samamood mu kõik kutid ka (bokseritega), täiesti paljalt pole kuidagi õige või mugav tunne, midagi oleks nagu puudu 😀 Eks see ole harjumuse asi ja püksikud käivad väga kiirelt jalast, kui vaja on on 😀\nEks see harjumuse asi ole jah 🙂\nMeie peres mees magab alati bokseritega, mina (naine) enamasti aga otseses mõttes POOLalasti ehk siis pükse/püksikuid pole jalas, aga mingi särk (või külmema ilmaga lausa kampsun) on seljas. Pluss enamasti on mul öösel jalas ka villased sokid, seda ka suvel (nii et suviti palavate ilmadega magan ma muus osas üleni paljalt, aga ikkagi sokkidega :D)\nPäris hea teema! Oleneb täiesti olukorrast, palju aega magan alasti, vahet pole kas üksi olles või siis kui olen koos peikaga. Siis kui veidi tõbine ja kardan rohkem külmetada magan pidžaamadega. Sõprade juures üldiselt alasti ei maga, isegi kui olen täiesti eraldi oma toas aga kui võõras kohas siis pigem midagi on ikka seljas. Peika meelest tegelikult on okei ka kui on midagi seljas, midagi ilusat 🙂 Selline stiil tean, et läheb talle peale: https://www.mimimood.ee/ee/Seksikas-pesu/Seksikas-oeoepesu/Siidine-oeoesaerk-Gracelyn-Flower/ lühike, kerge, siidine. See on samuti naha vastas vägagi erutav. Laseb hingata aga ma kohe tunnen, et huvitavam on kui alati ei ole asjad ühte moodi vaid vaheldust ja mehele ka midagi üllatavat.\nEks vaheldust peab ikka olema jah 🙂


Eve Rohtla: ajakirjanduse moraalne hügieen - Arhiiv - Arvamus\nEve Rohtla: ajakirjanduse moraalne hügieen\n10. jaanuar 2013, 10:29\nEve RohtlaPressinõukogu esimees\nLühidalt võiks ajakirjanduseetikat nimetada ka moraalseks hügieeniks. Kindlasti on nii üks kui teine lugeja, ajakirjanikest endist rääkimata, pärast mõne kirjutise lugemist tahtnud käsi pesta, sest loetu on sedavõrd räpase sisetunde tekitanud.\nPressinõukogu statuut ei kohusta nõukogu liikmeid ajalehti lugedes, ringhäälingut kuulates ja televisioonisaateid jälgides neist eetikareeglite rikkumisi terava silma ja kõrvaga ise taga ajama. Seda, kas ajakirjandus on avalikkuse keskmesse toodud inimesele või talle infot jaganud allikale liiga teinud, peavad otsustama loo kangelased.\nIsegi naabrimees või hoolitsev töökaaslane ei saa statuudi kohaselt kannatajat selles osas abistada. Pressinõukogu võtab menetlusse vaid need kaebused, mille saadavad ajakirjanduses ilmunud materjalide kohta need inimesed, kellele pole tõsiste süüdistuste korral sõna antud või kellele on artikli pealkirjas ebameeldiv märk külge kleebitud, mida aga artikkel ühegi tsitaadiga ei tõesta.\nLigi nelja aasta eest, 2009. aastal muutis ajalehtede liit pressinõukogu ettepanekul statuuti, andes sellega ka organisatsioonidele võimaluse oma tegevusvaldkonna piires kaebusi esitada. Seega, kui näiteks lastekaitse liit leiab, et mõnes leheloos või telesaates on laste õigusi rikutud, võib ta oma murega pressinõukogu poole pöörduda, kuigi peab enne kaebuse teele saatmist asjaosalistelt siiski loa hankima, kus on kirjas, et nad selle menetlemisega nõus on.\nKõige enam on läbi aegade pidanud pressinõukogu arutama, kas ajakirjanik on konflikti sisaldava materjali puhul kõik osapooled ära kuulanud või mitte. Ikka jõuab pressinõukoguni murekirju, et keegi artikliga seonduvatest allikatest oleks tahtnud esitada mõne fakti või arvamuse, mis oleks võinud loo tonaalsust muuta või koguni vastupidises suunas kallutada, aga temalt pole ajakirjanik kommentaari küsinud.\nAjakirjanduseetika koodeksi punkti 4.2 on kümne aasta jooksul kõigis pressinõukogu kaebustes kõige enam rikutud, ka Postimees on just selle punkti vastu eksimise tõttu kõige rohkem taunivaid otsuseid saanud.\nPaljud Eesti erinevad ajakirjandusväljaanded on rikkunud ka eetikakoodeksi punkti 1.4, mis sätestab, et ajakirjanik vastutab oma sõnade ja loomingu eest. Ajakirjandusorganisatsioon kannab hoolt selle eest, et ei ilmuks ebatäpne, moonutatud ja eksitav informatsioon. Ka selles punktis on pressinõukogu Postimehe artiklites taunimisväärset leidnud.\nEnim taunivaid otsuseid on saanud samuti punkti 4.1 vastu eksimine. Uudised, arvamused ja oletused olgu selgelt eristatavad. Uudismaterjal põhinegu tõestataval ja tõenditega tagatud faktilisel informatsioonil. Selle vastu on teiste hulgas eksinud tihti ka Postimees.\nEesti suurim päevaleht erineb eetilises mõttes aga ülejäänud ajakirjandusväljaannetest selle poolest, et kui paljud teised on aegade jooksul oma lugejaid, vaatajaid ja kuulajaid eksitanud fotode, fotoallkirjade, pealkirjade, juhtlausete ja saatetutvustustega, siis Postimees on selles osas teistega võrreldes olnud palju korrektsem.\nKõige rohkem on läbi aastate esitatud kaebustes arvatud, et ajakirjandus on oma tegevusega kellelegi asjaosalistest põhjendamatuid kannatusi tekitanud. Ajakirjanduseetika koodeksi punkti 1.5 on arvatava rikkumisena kaebustes palju nimetatud. Selle punkti osas pole aga pressinõukogu taunivaid otsuseid eriti teinud.\nAruteludes on peale jäänud punkti teine pool. Väljaande arvates ja pressinõukogu veendumusena oli avalikkusel kirja pandud informatsiooni vaja teada. Kui näiteks avaliku elu tegelane on pannud toime musti tegusid ja see välja tuleb, ei saa ajakirjandus sellest vaikida, kuigi tõenäoliselt kannatab inimene moraalselt või ka materiaalselt, võib kaotada une, sõbrad või töökoha.\nKas on ka midagi, mida pidada positiivseks? Kaebuste põhjal võib järeldada, et lehelugejad ja elektroonilise ajakirjanduse tarbijad on kümne pressinõukogu tegutsemise aasta jooksul palju ajakirjandusteadlikumaks muutunud, oskavad ise toimetustest parandusi ja vastulauseid küsida ja vajadusel leiavad kiiresti tee pressinõukogusse. Inimesed suudavad end ajakirjanduse eksimuste vastu paremini kaitsta.\nAjakirjandusest lähtuvalt tundub, et väga tundlikke teemasid kajastavaid lugusid, nagu laste ja haigustega seotu, on pressinõukogu lauale jõudnud väga harva. Tundub, et sensitiivseid teemasid käsitletakse ettevaatlikumalt, et mitte haiget teha ja üleliigseid andmeid avaldada. Samuti teeb head meelt see, et pressinõukogu otsuseid toimetustes tõepoolest arutatakse ja seeläbi loodetavasti vigadest ka õpitakse.\nAjakirjanduse eneseregulatsioon seisneb ajakirjanike valmisolekus vabatahtlikult heast ajakirjandustavast kinni pidada. Eetikareegleid täites näitavad ajakirjanikud üles soovi läbirääkimisteks, vigade tunnistamiseks ja kõigi osapoolte ärakuulamiseks ehk teisiti väljendudes avaldavad nad soovi oma tööd hästi teha ja ametit au sees hoida.\nSeega pakub nii tegevajakirjanikest kui ka meediavälistest institutsioonidest pärit spetsialistide kogu lugejatele võimaluse leida meediaga vastuollu sattununa kohtuvälist lahendust, mis on kiirem ja odavam, sest pressinõukogu poole pöördudes ei ole vaja maksta riigilõivu. Kümnest inimesest koosnev nõukogu aitab ka lihtsal lugejal ja inimesel, kellele ajakirjandus on meelehärmi valmistanud, saada aimu heast ajakirjandustavast ja sellest, kas väljaanne on seda rikkunud või mitte, sõltumata kaebaja maksuvõimest ja ajakirjandusalastest teadmistest.\nPressinõukogu otsuste avaldamisega võimaldab ajakirjandus konflikte avavat väitlust, mida kohtuliku vaidluse puhul esineb vaid erandjuhtudel. Tõsi on see, et diskussioone hea või halva ajakirjanduse üle kerkib üles haruharva. Miks, on omaette küsimus.\nEhk arvavad meediategelased, et lugejaid nende tsunftisisesed probleemid ei huvita, sest need on kohati liiga detailsed, suuremate konfliktide avalikustamisest püüab ajakirjandus ilmselt ise hoiduda.\nKes on ajakirjanduskriitik, keda nii tegijad kui lugejad võrdselt usuvad, kellest peavad? Ja millisest väljaandest, kas paberil või internetist lugedes ning kelle kirjutatu põhjal meedia köögipoolega mitte väga tuttavad lugejad ja kuulajad-vaatajad saaksid aru, et tegemist on tõepoolest ajakirjandus-, mitte ühiskonnakriitikaga? Näiteks võib tuua Andrus Veerpalu dopinguskandaali kajastamise analüüsi, mida osa lugejaid võttis kui ühiskonnakriitikat, kui hinnangu andmist ebameeldivale uudisele ja selle võimalikkusele, mitte selle edastamise vigadele või headele külgedele.\nKa kiitust väärivast ajakirjandusest vaikitakse. Konkurendid seda ei tee, iseenda kiitmine läheb teadagi haisema. Ja nii juhtub, et kui ajakirjandus varakevadel tibusid loeb ja žüriid on aasta jooksul ilmunud lood üle lugenud ning parimad ritta seadnud, tuleb ka ametivendadel endil kõvasti vaeva näha, et pärjatud artiklid või telesaated üles leida, et need kas või iseenda harimise mõttes veel kord üle vaadata. Lihtsal lehelugejal võib ju näiteks Bonnieri preemia saanud artiklist üht-teist kaude meenuda, aga kui elegantne oli selle artikli sõnaseadmine, kui põnevalt loo algus lahti kerima hakkas või kui mitu allikat sel uuriva ajakirjanduse parimal näitel tagataskus oli, vaevalt keegi enam mäletab.\nAjakirjanikud ise on varasemast seotud päris mitmete väljaannetega ja nii omade kui konkurentide arvustamisele võib halb mekk juurde tulla, isegi kui seda seal ei ole. Kriitika osas vaataksin ma lootvalt ajakirjandust õpetavate inimeste poole, sest nende viited ja osutamised ajakirjanduse meisterlikkusele ja eksimustele peaksid nii näima kui olema sõltumatud.\nPressinõukogu kaasused Postimehe vastu (2012)\nKaebaja: Tuuliku Reisid, 13.02.12\nArtikkel: «Tarbijakaitseamet hoiatab seadusevastaselt tegutseva OÜ Tuuliku Reisid eest», postimees.ee 8.02.12\nKaebuse sisu: Kaebaja ei ole rahul, et talle sõna ei antud. Samuti leiab kaebaja, et uudis oli ebatäpne, tekitas talle kannatusi ning pealkiri oli eksitav.\nStaatus: Pressinõukogu otsus (1.03.12): õigeksmõistev. Postimees ei eksinud ajakirjanduseetika koodeksi vastu. Tarbijakaitseamet on reisifirmade üle seaduse alusel järelevalvet ja kontrolli teostav riiklik organ ja seega ei saa veebiväljaandes ilmunud uudist käsitada konfliktina, vaid seadusega ette nähtud avalikkuse teavitamisena tarbijakaitse järelevalveotsusest.\nKaebaja: Piret Valdek, 12.02.12\nArtikkel: «Saatuslik tagurdamine tegi mehest kurjategija», PM 12.11.11\nKaebuse sisu: Kaebaja hinnangul on artiklis faktivead ning tema ja ka ohvri aadressil on esitatud tõsiseid süüdistusi. Kaebaja leiab, et tema, õnnetuse ohvri ja ühe arsti identifitseerimine artiklis on põhjendamatu. Samuti ei ole kaebaja rahul, et artiklis on avaldatud delikaatseid isikuandmeid.\nStaatus: Menetlus lõpetatud 29.03.12. Kuna kaebaja ei esitanud kaebust uuesti teda puudutavatest aspektidest lähtuvalt, otsustas pressinõukogu kaebuse menetlemise lõpetada.\nKaebaja: Virgo Kruve, 26.07.12\nArtikkel: «Keskerakond püüdis parteihülgajaid üle trumbata», PM 17.05.12\nKaebuse sisu: Kaebaja ei ole rahul, et ajakirjanik temaga kommentaari saamiseks ühendust ei võtnud, ja seega on artikkel ühepoolne. Samuti sisaldab artikkel kaebaja hinnangul faktivigu. Kaebaja ei ole rahul, et tema vastulauset ei avaldatud.\nStaatus: Pressinõukogu otsus (6.09): õigeksmõistev. Pressinõukogu hinnangul ei ole Virgo Kruve kohta esitatud süüdistusi, mis vajanuks tema kommentaari. Pressinõukogu leiab, et MTÜ Eesti Demokraadid juhatuse liikmete nimedega eksimine ei ole kogu artikli seisukohalt selline oluline eksimus, et nimetada see hea tava rikkumiseks.\nKaebaja: Saaremaa Laevakompanii, 2.10.12\nArtikkel: «Hiidlasi nörritab praamipiletite eelseisev hinnatõus», PM 13.09.12\nKaebuse sisu: Kaebaja leiab, et artikkel sisaldab valeväiteid, ja kaebaja ei ole saanud võimalust süüdistusi kommenteerida ega vastulauset esitada.\nStaatus: Pressinõukogu otsus (17.12): tauniv. Leht rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.2, mis näeb ette, et konflikti sisaldava materjali puhul peab ajakirjanik ära kuulama kõik osapooled. Pressinõukogu leiab, et kuna piletihinna kujundamisel on kaks osapoolt, nii vedaja kui ka majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, siis oleks pidanud neilt (või vähemalt ühelt) kommentaari küsima.\nKaebaja: Eesti Loomakaitse Selts, 21.09.12\nArtikkel: «Loomakaitsjad tegid metsa rahaks», PM 18.09.12\nKaebuse sisu: Kaebaja hinnangul on artiklis ebatäpset infot, mis tekitab põhjendamata kannatusi. Samuti peab kaebaja artiklit kriitiliseks ja ründavaks. Kaebaja ei ole rahul, et ei saanud sõna võrdselt teise osapoolega.\nKaebaja: CV Keskuse tegevjuht Paavo Heil, 4.10.12\nArtikkel: «Leedu prokuratuur algatas CV Keskuse vastu kriminaalasja», PM 1.10.12\nKaebuse sisu: Kaebaja hinnangul sisaldab artikkel ebatäpset infot.\nStaatus: Pressinõukogu otsus (17.12): tauniv. Postimees rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.2, mis näeb ette, et konflikti sisaldava materjali puhul peab ajakirjanik ära kuulama kõik osapooled. Samuti rikkus leht eetikakoodeksi punkti 5.1, mis näeb ette, et kui kellegi kohta avaldatakse tõsiseid süüdistusi, tuleks talle pakkuda kommentaari võimalust. Kuna artiklis esitati CV Keskuse suhtes tõsiseid süüdistusi, oleks leht pidanud andma samas artiklis sõna ka CV Keskuse esindajale.\nKaebaja: Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart, 17.12.12\nArtikkel: «Uuritakse abilinnapeaga seotud linnaraha liikumist», PM 25.09.12\nKaebuse sisu: Kaebaja leiab, et artiklis on ebaõigeid väiteid ning ajakirjanik ei tee artiklis selget vahet Mihhail Kõlvartil kui Eesti Taekwondo Liidu presidendil ja Tallinna abilinnapeal.


Euroala töötus 12 aasta kõrgeim\n30. november 2010 kell 9:18\nEuroala töötus kerkis oktoobris kõrgeimale tasemele 1998. aastast, näitab täna avalikustatud Eurostati statistika.\nTöötus ühisraha eurot jagavates riikides oli oktoobris keskmiselt 10,1% (septembris 9,9%) ning Euroopa Liidus tervikuna 9,6%.\nKogu Euroopa Liidus oli oktoobris tööta enam kui 23 miljonit inimest, neist 15,9 miljonit euroalal.\nLiikmesriikidest oli kõige madalam tööpuudus Hollandis (4,4%), Austrias (4,8%) ning Luksemburgis (5%) ning kõrgeim Hispaanias (20,7%) ja Balti riikides. Lätis oli töötus teise kvartali andmeil 19,4%, Leedus kolmanda kvartali andmeil 18,4% ning Eestis samuti kolmanda kvartali andmeil 16,2%.\nAastatagusega võrreldes kahanes töötuse määr kaheksas liikmesriigis ning kasvas üheksateistkümnes.\nEnim vähenes tööpuudus Saksamaal (7,5 protsendilt 6,7%-le), Maltal (6,9 protsendilt 6%le) ning Rootsis (8,8 protsendilt 8,1%-le) ja Soomes (8,7 protsendilt 8%-le). Enim kasvas tööpuudus Leedus (14,4 protsendilt 18,4%-le), Kreekas 9,2 protsendilt 12,2%-le ja Lätis (16,5 protsendilt 19,4%-le).\n30. november 2010 kell 9:20\nSaksa töötus vähenes\nNovember oli järjestikku juba 17. kuu, mil tööpuudus Saksamaal vähenes, näitab Saksamaa föderaalse tööturuameti täna avalikustatud statistika.


Karud Alutaguse vaatlusplatsil | looduskalender.ee\nKarud Alutaguse vaatlusplatsil\n09.06.2012 - 15:21 | Looduskalender\nKirjutas Bert Rähni, 360 Kraadi\nPeale karuvaest maikuud on Alutaguse vaatlusonni juures ja veebikaamera ees jälle põnevaks läinud. Viimase nädala jooksul on karud kohal igal õhtul, mõnikord mitu erinevat isendit.\nViimasel ajal on vaatluskohta tihedamalt külastanud üks pulmi pidav paar\nja üks ilmselt noor mesikäpp.\nMai lõpu poole käis onni juures mõned korrad 1,5-aastane kutsikas, kellest vist ühtegi salvestust ei saadudki.\nVarakevadel maiustas viljaga kas üks suuremat kasvu emane või noorem isane.\nVeel on õnnestunud näha noort, ilmselt läbi rändavat isast. Tema käitus kartlikult ja pikemaks vaatlusplatsi juurde ei jäänudki.\nJa õnneks ei osutunud meie kartused Sveni kaotsimineku osas põhjendatuks. Peremees ise ei ole veel kaamerate vaatevälja ilmunud, kuid ta on kohal. Triin nägi teda 4.juuni õhtul, kui Inglise loodushuvilistega vaatlusonni istus. Mõnda aega peale pruutpaari vaateväljast kadumist ilmus põõsaste vahele „mägi“. Sven jalutas üle plasti, söögi vastu huvi ei tundnud ja tegeles aktiivselt märgistamisega. Hõõrus ennast vastu puid ja levitas lõhna. Miks Sven kaamera ette pole ilmunud, selle kohta võib teha ainult oletusi. Võibolla on mõne hülge eemale lohistanud ja sööb rahulikult kaugemal.\nKellegi kardetava lähedalolekust annab märku ka teiste karude käitumine. Pidevalt vaadatakse põõsaste poole ja veetakse ninaga õhku. Eile õhtul näiteks salvestas Looduskalendri foorumlane Fleur hetke, kus noor karu järsku paaniliselt põgenes.\nKahjuks katkestas Fleur salvestuse natuke liiga vara ja lindile ei jäänud seda, et minut hiljem tormas talle järgi teine karu. Jooksis suure kiirusega kaugemal põõsaste vahel ja teda oli näha ainult hetkeks. Kas tagakihutaja oli Sven? Võib-olla, aga kahjuks jääb lõplik tõde teadmata.\nNii need asjad looduses käivad, kunagi ei tea, millal on õige hetk salvestada ja millal katkestada. Mina olin oma salvestuse Fleurist ja juba mitu minutit varem lõpetanud ja vaatasin niisama, kuidas noor karu vilja matsutab. Äkilist põgenemist ja tagaajamist ei ennustanud sel hetkel miski. Aga jälitajat märkasid veel Triin (kes esineb Looduskalendri foorumis Mannikesena) ja foorumlase Manu vanemad.\nSeega, minu arvestuste järgi on sel aastal onni juures nähtud umbes kuute-seitset erinevat karu. Jääme põnevusega edasisi sündmus ootama.\nKarude hiliskevadistest tegemistest saab lugeda varasematest blogikirjetest pruunkaru mais ja pruunkaru juunis.\nEnglish | Deutsch | Tags: Alutaguse Forest Camera News


Esmakordselt toimuval kõrgemal elanikkonnakaitse kursusel räägitakse kriisideks valmistumisest - Uudised - Päästeamet\nEsmakordselt toimuval kõrgemal elanikkonnakaitse kursusel räägitakse kriisideks valmistumisest\nTäna, 1. märtsil algab esimene kolmepäevane kõrgem elanikkonnakaitse kursus, kus osalejad käsitlevad elanikkonnakaitse ja riskikommunikatsiooni teemasid ning omavalitsuste ja riigi rolli kriisideks valmistumisel ja nende lahendamisel.\nMuutunud julgeoleku- ja kliimakeskkonna tõttu on järjest olulisem pöörata tähelepanu inimeste, omavalitsuste ja riigi valmisolekule kriisiolukordades hakkamasaamiseks. Päästeameti peadirektor Kuno Tammearu sõnul peavad inimesed teadma, millised on olulisemad hädaolukordadega seotud riskid, kuidas nendeks riiklikul ja kohalikul tasemel valmistutakse ning mida peaks igaüks ise tegema, et erinevateks kriisideks valmis olla. „Elanikkonnakaitse eesmärk on kaitsta inimesi nii tsiviil- kui ka julgeolekukriisis. Teadlikkus valmisolekust loob enesekindla ühiskonna,“ ütles Tammearu. Maailmas toimunud loodus- ja tööstuskatastroofid, relvakonfliktid ning terrorirünnakud on andnud tõuke elanikkonnakaitse terviklikuks käsitluseks, et pakkuda kaitset kõikide ohtude korral. „Kriise on erinevaid, kuid valmisolek on universaalne. Ohud on reaalsed ja valmisoleku kasvatamist tuleb võtta tõsiselt – ohutuskultuur peab levima kogu Eestis,“ lisas Tammearu.\nOluline on suurendada omavalitsuste, vabatahtlike ja inimestele lähedal seisvate organisatsioonide panust. „Tähtis on samm-sammult jõuda elanikkonnakaitse arendamisel ja sellesse ressursside suunamisel selgelt ja püsivalt toimiva rahastamise mehhanismini. See aitab tagada süsteemset ja järjepidevat elanikkonnakaitseks vajalike tegevuste ettevalmistamist ja elluviimist,“ sõnas hädaolukorraks valmisoleku osakonna juhataja Tuuli Räim.\nKursusel käsitletakse kolme võtmeküsimust: milleks, kes ja kuidas peavad valmis olema. Esimeses teemaplokis avatakse elanikkonnakaitse olemus ning arutletakse, milleks tuleb tänapäeval valmis olla. Teises teemaplokis keskendutakse riskikommunikatsioonil, sellel, kuidas suurendada ohtudest teavitamise ja käitumisjuhiste andmisega inimeste kriisivalmisolekut. Kolmas plokk peatub kohalike omavalitsuste kriisiks valmisoleku arendamisel – omavalitsused on ükskõik millises kriisis eesliinil ning neil on oma kindel roll ja ülesanded. Viimases plokis arutletakse, mida ja kui kiiresti saab teha riik ning millega peab kohalik omavalitsus ise hakkama saama. Omavalitsused ei lahenda kriisi üksi. Oluline on koostöö ning kiire infovahetus riigi ja kohalike omavalitsuste vahel nii kriisiks valmistumisel kui ka kriisi lahendamisel. Elanikkonnakaitse süsteemsel elluviimisel on oluline, et kõik riigiasutused, omavalitsused ja kaasatud organisatsioonid on mõelnud läbi oma ülesanded ja rollid elanikkonnakaitses. Päästeamet elanikkonnakaitse asutusena on omavalitsustele esmane partner ning toetab info, nõu ja abiga.\nKõrgemal elanikkonnakaitse kursusel osalevad riigi- ja omavalitsusjuhid, eksperdid ja ajakirjanikud, kursus toimub esmakordselt ja Euroopa Komisjoni toel. Järgmine kursus on planeeritud märtsikuu teise poolde ning Päästeameti soov on muuta selliste kursuste toimumine regulaarseks, vähemalt kord aastas.


Inglismaa kõrgliiga: vähemuses Arsenal tegi võimsa tagasituleku, Liverpool alistas Chelsea - Inglise liiga - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nInglismaa kõrgliiga: vähemuses Arsenal tegi võimsa tagasituleku, Liverpool alistas Chelsea\nTäna peeti Inglismaa jalgpalli kõrgliiga 6. vooru kohtumised, kus võidurõõmu said tunda nii Liverpool kui ka Arsenal, Manchester United pidi aga leppima kaotusega.\nArsenal kohtus koduväljakul Aston Villaga. Avapoolajal jäädi kaotusseisu ning Ainsley Maitland-Niles teenis ka punase kaardi. Vaatamata sellele suudeti teisel poolajal kaotusseisust tänu Pepe Nicolasi ja Calum Chambersi väravatele välja tulla. 84. minutil tõi karistuslöögist Arsenalile 3:2 võidu Pierre-Emerick Aubameyang.\nLiverpool alistas võõrsil 2:1 Chelsea. Avapoolajal lõid Liverpooli eest väravad Trent Alexander-Arnold ning Roberto Firmino. Teisel poolajal suutis kuii N’Golo Kante Chelsea kaotusseisu vähendada, kuid kohtumine lõppes Liverpooli 2:1 võiduga.\nManchester United kaotas võõrsil mängides 0:2 West Ham Unitedile. West Hami väravad lõid Andriy Yarmolenko ja Aaron Cresswell. Crystal Palace ja Wolves leppisid 1:1 viiki.


KUIDAS ÕPETADA OMA KOERA TÕMBAMIST MÄNGIMA - KOERAD - 2021\nÕpetage oma koerale toomist!\nKoos kaaslasega tõmbamise mängimine on kingitus nii koerale kui ka teile. Nad saavad vajaliku harjutuse, veetes samal ajal ka oma peremehega väärtuslikku aega. Teisest küljest saate oma lemmikloomaga natuke puhata ja mängida. See on tõeline kingitus kõigile koerasõpradele!\nSellest artiklist leiate mõned näpunäited, kuidas õpetada oma koera tõmbe mängima, loodan, et leiate neist kasulikke.\nKas teie koeral on selle jaoks loomulik instinkt?\nEsiteks peaksite uurima, kas teie kutsikal on loomulik kaasasündinud võime tõmmata või mitte. Mõnel tõul on loomulik instinkt, teised aga mitte. Retriiveritel ja karjakoertel on eriti instinkt tuua peaaegu kõike, mida nad näevad. Aastakümnete pikkune aretus tõi selle võimaluse ka neile. Samal ajal saab õpetada teisi tõuge, millel pole kaasasündinud võimet.\nEsiteks peate välja mõtlema, kas teie koer on võimeline hankima:\nValige tema lemmikmänguasi, pole vahet, kas see on pall või Palus mänguasi.\nMajas sees, kus tähelepanu on vähem, proovige nende huvi äratada, lehvitades ja viskades mänguasja enda ette, ning visake see siis mitte liiga kaugele endast.\nSeejärel öelge: "Too!" Nüüd uurige: mida koer teeb?\nKoer ei näe üldse mingit viisi mängimise huvi, nad ignoreerivad mänguasja täielikult. (Kui see on nii, siis liikuge esimese sammu juurde. )\nMingi huvi on, aga ta ei tee midagi. (Kui see on nii, siis liikuge teisele astmele. )\nTa tormab mänguasja juurde, kuid ei tee midagi. (Kui see on nii, siis liikuge kolmanda sammu juurde. )\nTa tormab mänguasja juurde ja haarab selle, kuid ei vii seda kunagi tagasi. (Kui see on nii, siis liikuge neljanda sammu juurde. )\nTa jookseb mänguasja juurde, haarab selle ja toob selle sulle tagasi. [Kui see on nii, siis on teie koeral loomulik instinkt tõmmata. Palju õnne! Hüppa viimasele (viiendale) astmele. ]\nTundub, et teie koeral pole loomulikku tõmbeinstinkti. Kuid sa saad teda õpetada sinuga mängima. Sa pead talle näitama, et ta saab sulle tähelepanu, kui ta sulle tähelepanu pööras ja mänguasja tagasi tõi. Siin on nimekiri asjadest, mida peaksite nüüd tegema:\nHankige pall (kõige parem on tennisepall) ja lõigake sinna pilu (3–4 cm teeb seda).\nPange paar haisvat torti auku. Valige tema lemmik maiuspala, kui see on võimalik.\nNäita talle nüüd palli. Kui ta seda nuusutab, siis kiida neid maiusega.\nProovige tema huvi äratada. Kui olete selle saanud, jätkake teise sammuga.\n( Märkus: tennisepalli tükeldamise asemel võite leida ka väga käepäraseid mänguasju, mis on toodetud spetsiaalselt Amazoni tõmbamiseks!)\nPange nüüd pall alla ja proovige oma koera seda korjata.\nNäidake palli mitu korda ja laske tal vajadusel seda nuusutada. Andke ka mõni maiuspala, et teda selle eest kiita.\nKui ta lõpuks palli üles võtab, siis jätkake kolme sammuga.\nViska mänguasi minema. Kui ta midagi ei tee, peate minema mänguasja hankima ja proovima, et ka teie koer sinna jõuaks.\nKui ta on su kõrval, kiida teda. Siis viska uuesti pall. Tehke seda mitu korda, kuni ta üksi mänguasja korjab.\nKasutage maapähklivõid ja määrige mänguasja, kui see on koera vastu huvi vaja. Kiida neid muidugi pärast seda. Nüüd jätkake nelja sammuga.\nKui teie koeral on mänguasi suus, kuid ei vii seda kunagi tagasi, peate palli viskama ja ütlema: "Too!"\nKui ta midagi ei tee, siis korja pall üles ja tee see uuesti. Püüdke, et ta läheks teiega mänguasja juurde. Andke see koerale üle ja kiidake teda maiuspala abil.\nTehke seda paar korda, kuni koer läheb palli otsima ja selle üles korjab, seejärel helistage neile tagasi ja antakse maiuspala.\nViska palli iga kord pärast seda edasi. Kui ta seda teeb, proovige iga kord neile maiustada.\nKiidake neid, kuid andke maiuspala ainult teist korda, siis kolmandat korda ja siis neljandat korda.\nTeie koer saab nüüd tõmmata! Nüüd jätkake viienda sammuga.\nPalju õnne, teie koer on geenius; nad teavad, kuidas mängida tõmbamist!\nLiigu õues ja lase neil ka seal mängida. Kui koer on segane, siis jookse temaga kiiresti ülemised sammud läbi. Nautige nüüd ka õues mängimist!\nOlen kindel, et hiljem võite mängu ajal täielikult unustada oma koerale maiuste andmise, sest nad saavad peagi aru, et nende peremehega tõmbamine on väga lõbus!\nAndke mulle oma arvamus!\nKommenteerige seda artiklit julgelt, teie tagasisidet hinnatakse väga!\nEksperdi juhendamine, kuidas oma koera õpetada\nSilte: Tervis Kalad ja akvaariumid Taloomad kui lemmikloomad\nCopyright 2021 https://animalartists.net Kuidas õpetada oma koera tõmbamist mängima


LASTELE - Vitamiinipood\nVAARIKAD ŠOKOLAADIS 50 g. MAHETOODE. ..\nMõnus tervislik maius mitte ainult lastele! Mahekasvatatud vaarikas kaetud maheda tumeda šokolaadiga. ..\nMõnus tervislik maius mitte ainult lastele! Mahekasvatatud vaa..\nVITAMIINIDE TASAKAALUSTATUD KOMPLEKS LA..\nKui lapsed ei söö täisväärtuslikku tasakaalustatud toitu, tekib neil vitamiinide puudus. Just sellest lähtuvalt on loodustoodete firma Sanct Bernhard välja töötanud tasakaalustatud vitamiinide kompleksi lastele. See sisaldab 11 erinevat vitamiini õig..\nKui lapsed ei söö täisväärtuslikku tasakaalustatud toitu, tekib n..\nA VITAMIIN - HEA NAHALE, SILMADELE, IMM..\nA-vitamiin on asendamatu rasvlahustuv vitamiin ja seetõttu tuleks seda tarbida koos toiduga. A-vitamiin aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitusele ja rauaainevahetusele, aitab hoida nägemist, limaskesti, nahka normaalsena. A-vitamiini va..\nA-vitamiin on asendamatu rasvlahustuv vitamiin ja seetõttu tuleks..\nOMEGA 3-6-9 KAPSLID – organismile õi..\nOptimaalses vahekorras kõrgekvaliteedilised Omega 3, 6 ja 9 rasvhapete kapslid igapäevaseks tarbimiseks. Keha ei suuda toota ei Omega-3 ega Omega-6 rasvhappeid ja toodab väga vähesel määral Omega 9 rasvhapet. Omega-3 Omega-3 happe..\nOptimaalses vahekorras kõrgekvaliteedilised Omega 3, 6 j..\nKRILLÕLI KAPSLID – puhtaim ja tugeva..\nKrill on zooplankton ja nad elavad suurtes sülemites puhta veega Antarktika lõunameredes. Nad sisaldavad rikkalikult omega-3 rasvhappeid, eikosapentaanhapet (EPA) ja dokosaheksanoonhapet (DHA), kuid on omavahel seotud teistsugusel kujul kui ..\nKrill on zooplankton ja nad elavad suurtes sülemites puh..\nHüppeloom - pruun hobune (laos)


(1858 Lucca - 1924 Brüssel )\nPuccini on pärast Verdit suurim rahvuslikku ooperikunsti edasi arendanud itaalia helilooja. Ta kuulus verisminimetuse saanud kirjanduse ja teatri koolkonda, mis tekkis Itaalias 19. saj. lõpul.\nGiacomo Puccini sündis 23. dets. 1858. a. Lucca linnas Põhja- Itaalias. Ta kuulus muusikute suguvõssa. Tema isa oli organist, dirigent, pedagoog, pisut ka helilooja, kes asutas Lucca linna muusikakooli.\n5-a.-selt õppis Puccini orelit mängima ja laulis kirikukooris.Peagi isa suri ning järele jäid ema ja kuus last. See oli ka põhjuseks, et ta 10-a.-selt töötas juba organistina.\n1872- 1880 õppis ta Paccini nim. Muusikainstituudis orelit ja klaverit. Sel ajal lõi ka oma esimesed teosed, mis olid vaimuliku sisuga ( kantaat "Kauni Itaalia pojad"1877; motett Püha Paoline auks 1878) ja tõid talle edu. A-duur Messis ja orelipalades on tunda tulevast ooperiheliloojat. Osasid teemasid kasutas ta hiljem ka oma ooperites "Edgar"; "Manon Lescaut".\n1880-1883 õppis ta Milano konservatooriumis.\n1883. a. kirjutas oma esimese ooperi "Vilid" (Adam´i "Giselle" on sama ainega). See omas suurt edu Milanos, kuid ei jäänud repertuaari. Ooper oli saksa romantilise ooperi mõjutustega, kuid lüürilistes stseenides oli tunda Puccinile iseloomulikku meloodilisust.\nTeine ooper "Edgar" osutus elujõuetuks.\nPärast naiivseid romantilisi oopereid pöördub Puccini sügava psühholoogiaga realistliku draama poole.\nMaterjali oma teravale armastusintriigile põhinevate muusikadraamade jaoks ammutas ta kaasaega kujutavatest süzeedest nung lihtsate inimeste igapäevasest elust. Puccini ooperitel on väga huvitav harmoonia, huvitavad kooskõlad. Ta arvestas väga Wagneri orkestratsiooni. Tema ooperites võime leida ka impressionistlikke jooni. Puccini muusika on väga karakteerne, suupärased partiid (tema ooperiaariaid laulsid ka itaalia talupojad ).. Ta oli meisterlik lavadramaturg. Oli viimane suur itaalia helilooja, kelle lavaliste situatsioonide loomise oskus ja stiil olid kooskõlas.\nPuccini: "Kui mul ei ole ettekujutust lavapildist, ei ole ma võimeline kirjutama ühtgi nooti."\n1890-1892 kirjutas 3.ooperi "Manon Lescaut", mis tõi talle laialdase tuntuse. Kasutades hõredaid läbipaistvaid akorde, vaba laia kantileeni, ilmekaid deklamatsioone ja orkestri episoode saavutas Puccini katkematu ühtsuse muusikalises arengus ja lavategevuses. Keskne koht on lüürilistel stseenidel, kus avanevad peategelaste iseloomud.\nOoperis "Boheem" (1893-1895) on selgelt edasi antudüldine literatuurse aluse toon, mis koosneb kergest irooniast ja soojast lürismist. Esiplaanil on aga kurb Mimi ja Rudolfo armulugu. Ooperis on lüürilised ja lõbusad epi soodid. Lõpetatud aariad (Mimi jaRudolfo aaria, teisi aariaid, ansambleid ja koore ooperis pole) haakuvad tegevuse arenguga. Orkester on draama aktiivne osaleja. Esmakordselt on kasutatud uut värvikat imressionistlikku harmooniat. Esietendus kutsus esile kuumi vaidlusi.\nJärgmine etapp on "Tosca"(1896-1899). See on väga lähedane veristlikkule ooperile. Kolm ooperi tähtsamat tegelast saavad surma. Ooper on kirjutatud suure ooperi stiilis( efektsed finaalid, duetid). Kulminatsioonides kasutatakse kontrastsete sfääride vastandamist.\nKirjtatud on see ooper prantslase Sardou draama järgi. Puccini nägi seda draamat 1889. a. Milanos Sarah Bernhardt´iga peaosas ning tal tekkis plaan luua ooper, aga ta loobus sellest, sest vanameister Verdi tahtis luua ooperit "Tosca". Ooperi esietendus toimus 14. jaan. 1900. a. Roomas ning lõppes triumfiga. See on romantilise kallakuga psühholoogiline ja ajalooline ooper.\nFLORIA TOSCA -kuulus lauljatar\nMARIO CAVARADOSSI - maalikunstnik\nParun SCARPIA - Rooma politseiülem\nSisu: Cavaradossi maalib kirikus.Üks vang põgenes vanglast ja see varjab end kirikus. Cavaradossi võetakse kinni, et teada saada, kus varjab end vang. Cavaradossi seda ei tea. Politseiülem piinab Cavaradossit ja püüab samal ajal võita Tosca armastust. Tosca sai juhuslikult teada, et vang peidab end Cavaradossi kodu kaevus. Tosca sõlmib politseiülemaga lepingu. Tosca ütleb peidukoha ja siis vabastatakse Cavaradossi, aga samas peab Tosca veetma ühe öö Scarpiaga.Scarpia kirjutas vabastuskirja valmis ja Tosca lööb talle noa selga. Cavaradossi lastakse maha ja Tosca hüppab vangla kaljult alla sügavikku. 1901-1903 töötas Puccini "Madam Butterfly" kallal, mis esindas uut dramaturgiat, ligilähedast monodraamale. Siin pöördub ta tagasi lüürilis- kammerliku ooperi juurde, koondades tähelepanu kangelanna üleelamistele ja traagilisele saatusele. Tsio-Tsio-San´i kuju on rikkam kui Manon´i, Mimi ja Tosca omad. Koos tavapärasega tõi Puccini sellesse muusikasse eksootilise elemendi. Ooper on Jaapani ainestikuline; kasutab siin ehedaid jaapani meloodiaid, harmoonilisi laade, habrast orkestri tämbrit (impressionistlikku helikeelt).\nEsietendusel La Scala´s 1904. a. ei olnud edu. Ainestik oli väga harjumatu ning ooper oli 2-vaatuseline ja vaatused venisid pikaks. Puccini tegi ooperi 3-vaatuseliseks ja Brescia´s samal aastal oli ooperil hiigelmenu.\nPINCERTON- ameerika mereväeohvitser\nSisu: Noored lõbutsevad ja abielluvad. Siis Pincerton lahkub Ameerikasse ja abiellub ka seal. Tsio-Tsio-San´il sünnib poeg. Pincerton tuleb oma pojale järele.Tsio-Tsio-San jätab pojaga hüvasti ja teeb endale harakiri.\nPuccini ooperite keskne kuju on alati naine, kes on nõus end ohverdama armastuse pärast.\nLüüriline Mimi ja Tsio-Tsio-San on passiivsed, aga Tosca on aktiivne ja võitlev. "Tosca" liini jätkab ka ooperiga "Tütarlaps kuldsest läänest" 1907-1910. See on kõige veristlikum ooper. Kullaotsijate romantika. Vaoshoitult lülitatakse helikeelde kaasaegse Ameerika muusika intonatsioone ( ragtime, indicani...).\nSisu: Kullakaevurid on kogunenud kõrtsipidaja Minnie (sopran) juurde. Minnie´t ihaldab endale kohalik serif Jack Rance (bariton), kes on armukade Johnsonile (tenor), sest Johnson on võitnud endale Minnie sümpaatia. Serif jälitab bandiit Ramerrez´it, kes saab haavata ja otsib peavarju Minnie juurest. Mängitakse pokkerit Johnsoni peale.\nI Maailmasõja ajal 1914-1918 tekkis Puccini ooperiloomingus pikem paus. Tõelise humanistina mõistis ta otsustavalt hukka vägivalla ja kurjuse.\n1917. a. kirjutas Puccini lüürilise opereti "Pääsuke", mida loetakse tema loomingu ebaõnnestumiseks.\nUus tõus loomingus on seotud triloogia loomisega 1918. a., kus on ühendatud erinevad 1- vaatuselised ooperid: "Mantel"; "õde Angelika"; "Gianni Scicci".\n"Mantel" on traagiline ooper (1915-1916).\nSisu: Tegevus toimub Pariisis 1900. a. Seine'i jõe kalda ääres seisval pargasel. Tegemist on klasikalise kolmnurgaga. MARCEL- pangaomanik. GEORGETTE- tema noor naine. HENRI- noor sadamalaadija, Georgette´i armuke. Marcel ja Georgette elavad pargasel. Henri käib öösiti pargasel, siis kui Marcel on magama jäänud. Ühel ööl Marcel tapab Henri ja viskab talle mantli peale.\n"õde Angelika" (1916-1917) tegevus toimub 1700. a. nunnakloostris.Religioosse värvinguga, kus puudub armuintriig ja meesosatäitjad. Oskuslikult on kasutatud kirikumeloodiaid.\nSisu: Õde Angelika on vaikne ja tagasihoidlik nunn, kes oli kloostrisse pandud sugulaste poolt, kuna ta ei olnud abielus aga tal sündis laps. &UUML;hel päeval sõidab kloostrisse Angelika tädi. Ta tuleb selleks, et Angelika loobuks oma varandusest. Angelika küsib lapse järele ja tädi ütleb, et Angelika poeg on surnud. Angelika võtab seepeale mürki ja sureb.\n"Gianni Scicci" (1917-1918) on kirjutatud Dante "Jumalik´u komöödia" 30. laulu "Ada" ainetel. Erksus, kergus ja helikeele julgus lähendavad seda opera- buffa parimate näidetega (kriitika võrdles seda Verdi "Falstaf´iga"). Koomiliste stseenide kuhjamine, teravmeelsed karakterid, meloodiline-, harmooniline- ja orkestraalne leidlikkus tõendavad kõrgeklassilist meistrit koomilise ooperi vallas.\nSisu: Buoso Donati pärandab kogu oma vara kloostrile. Gianni tütar on ühe Donati sugulase pruut. Donati sugulaste palvel hakkab Gianni mängima surevat Donatit ning pärandab kogu vara Gianni Sciccile.\nPuccini kõige viimane ooper "Turandot" on Hiina ainestikuline. Kirjutatud aastatel 1921-1924. Muinasjutuainestikuline, kuhu lükkis elulisi emotsioone ning lisas kangelastele tugevaid inimlikke kirgi. Kangelaslikkus, traagika ja läbipaistev lüürika on arendatud säravates soolodes ja monumentaalsetes koorides. Ärkavad unustatud opera-seria traditsioonid. Puccini nimetas selle ooperi aga lüüriliseks draamaks, rõhutades sellega sisu suunitlust.\nSisu: Külm naiskuju Hiina printsess Turandot. Tuleb üks tundmatu prints Kalaf, kes sulatab jää printsessi südames. Põhiteema ongi Kalafi armastus julma printsessi vastu. See on ka väikse hiinlannast orjatari Liu nukker lugu, kes armastab Kalaf´i ja ohverdab oma elu Kalaf´i eest.\nSeda ooperit ei lõpetanud Puccini ise, vaid selle lõpetas Puccini eskiiside järgi Franco Alfano. Puccinil oli kurguvähk. Brüsselis sai ta raadiumi ravi. Rääkida enam ei saanud. "Härrased, andke mulle 20 päeva, et lõpetada ooper!" Operatsioon õnnestus, kuid süda ütles üles.\nOoperi esietendus toimus 25. aprillil 1926. a. Toscanini juhatusel. Mussolini nõustus külastama esietendust kui enne etendust mängitakse fasistide hümni.\nEsietendusel ei olnud ei Mussolinit ega hümni. Ooperit lõpuni ei mängitud.Pärast viimaseid akkorde, mis Puccini oli kirjutanud, langetas Toscanini dirigendikepi ja kõik lahkusid vaikides saalist.\nPuccini oli viimane itaalia klassikalise ooperi esindaja. Reljeefne, meeldejääv meloodia. Puccini lõi erilise paindliku ja omapärase retsitatiivse- arioosse stiili, mis sai üheks tähtsamaks komponendiks tolleaja Euroopa ooperis.