Minul on igatahes väga põnev suve algus olnud ja t...\nEt kogu ring täis saaks, siis nüüd see postitus tu...\nMinul on igatahes väga põnev suve algus olnud ja tõenäoliselt jätkub põnevalt ka edaspidi, kuigi kõik plaanid pole veel selged. See pole küll otseselt hobustega seotud (kaudselt küll ja üsna palju), aga sain lõpuks oma kooli lõpetatud peale 6 pikka aastat! Nii et järgmine aasta saan Albatrossi vaktsiini oma allkirja ja templiga passi kanda - see peaks ju olema küll 6 aastat ajakulu väärt, eksju. ;)\nAlbatrossiga midagi põnevat väga ei ole ette võtnud, aga tegelemist ta on viimasel ajal täie rinnaga nautinud ja jep - lisaks koplis vastutulemisele on mu maailmaparim hobune mõned korrad minu tervituseks lausa paar sõna lausunud. Poleks iial uskunud, et A nii suhtlejaks kunagi hakkab. Igatahes - usun, et Kurtnas oli tal praeguseni täitsa tore elu ja mitmeid sõpru, aga iga asi saab ükskord otsa ja erinevatel põhjustel võtsime me nüüd ette ühe kolimise pisemasse talli.\nTransportimise pärast olin taaskord pärispäris mures nagu ikka, aga kuna me viimastel aegadel oleme siin seda treikuasja natuke harjutanud ja A on ju imetubli, siis läks reisimine kenasti. Treilerisse sisse jalutas väga tublisti, aga kuna ta on lihtsalt niiii suure kerega, siis esimesed kaks korda, kui ta rinnaga päris esipuu vastu ei läinud, jäi tagumik ikka 10 cm liiga kaugele välja ja mingit tagant surkimist (välja arvatud väike märguanne lohakile jäänud jala järgi tõmbamise eesmärgil) A ei kannata. Aga polnud probleemi - tagurdasime välja, läksime uuesti ja kolmandal korral siis vaatasin, et saan ka tagumise puu kinni mahutatud. Eks temaga nii olegi - kas saame paari minutiga hakkama või ei saa üldse mitte. :) Seekord siis esimene variant õnneks.\nUues kodus on ta nüüd täitsa poistekambas, pisikeste täkuhakatistega koos ja saavad hästi hakkama. Üks täiskasvanud ruun, kellele A nii väga esialgu ei meeldinud, läks praegu mõneks ajaks teise koplisse, seega hetkel on rahu majas ja eks näis, keda ja millal nende väiksesse karja uuesti juurde lisatakse. Üldiselt on ta superhüper rahulik olnud peale tallivahetust (esialgu tundus korraks isegi liiiiiga rahulik, aga oletan, et oli lihtsalt veidi väsinud), uue talli ümbruses ringi kolades kohati puristas, aga midagi tegelikult ei kartnud ja on igati mõistlikult käitunud. K teeb jooksvalt kogu aeg väikest fotoreportaaži ka mulle, kui ma ise eemal olen, nii et tuju on hea ja süda rahul - usun et tema eest hoolitsetakse väga hästi. :)\nPildid on jällegi Kersti tehtud: esimene Kurtnas ja teine juba uues kodus.\nRatsutamistrenni olen ka peaaegu igapäevaselt saanud ja no ei jõua ära hõisata, kui vahva see on. Tunnen, kuidas uute hobustega on jõudnud juba mingi kontakt tekkida, tekib omavaheline arusaamine ja harjutused sujuvad iga korraga järjest paremini. Täitsa uskumatu, et nt õlad sees ja traversit on ka võimalik nii teha, et sa ei mõtle enam sajale erinevale asjale, millise käe ja millise jalaga sa kuskilt nüüd sudima pead, vaid reaalselt nagu... keerad enda keha lihtsalt nii nagu sa ise tahaks rajal edasi liikuda ja hobune sätibki ennast sinu järgi õigesse asendisse. Minu jaoks väga uus tunne - olen seda kogenud küll lihtsamate asjadega nagu keeramine/pööramine, edasisõitmine/kokkuvõtmine, aga enne kui ise proovinud polnud, tundus ikka natuke võimatu, et ka raskemaid harjutusi sooritades see võimalik saaks olla. ;) Vasakut pidi travers on endiselt ja alati kõige keerulisem osa, aga praeguseks on endal juba naaatuke lihtsam seal seljas ennast paigutada ja vasak jalg säilitab ka siiski mingi reaktsioonivõime, mitte ei jää kasutult ripnema hobuse küljest eemal. Veidi liigne välimisele istmikuluule toetumine on nende traversite juures siiski endiselt põhiline viga ja nõuab rohkem aega, et ma seda parandada suudaks - aga algust ja praegust võrreldes tunnen küll suurt edasiminekut.\nSamuti oli ülilahe kogemus üks päev galoppi sõites - minu kahest põhilisest "õppehobusest" nooremal on üsna suur galopp ja selle kokkuvõtmine on tema jaoks (vähemalt minuga sadulas) üsna keeruline olnud. Seega galopi koondamine on senini välja näinud niimoodi:\n- annan säärtega veidi impulssi juurde\n- selle peale läheb hobune hoogsamalt edasi või teeb sammu pikemaks\n- hetk hiljem teen mina poolpeatuse, andes märku, et ma ei tahtnud sammu pikemaks, vaid rohkem enda alla lihtsalt\n- kordan poolpeatust paar korda, kuni saan selle ennist tekitatud energia kontrolli alla\n- naudin neid paari fuleed, mis ta veidi koondatumalt jookseb, enne kui jälle liiga ära vajub ja kogu asja algusest peale jälle kordama peab.\nAga nüüd viimane kord äkitselt oli nii, et istusin ise võimalikult sügavalt sadulas, andsin säärtega kergelt märku ja tadaa - tekitatud impulss läks otsemaid vaid tagajalgadesse, mis tuntavalt rohkem raskust sel hetkel kanda võtsid ja eest jäi hobune ülikergeks ning tegi ennast kõrgemaks. Superlahe tunne! :) Võttis küll kümneid või sadu kordusi mitmete trennide jooksul, et talle arusaadavaks teha, mida ma soovin, aga viis tulemuseni.\nVanema ja kogenumad ruunaga olen palju jalavahetusi harjutanud ja seda maailma olen ka nüüd nende nädalate jooksul hoopis teistmoodi vaatama hakanud. Kui esialgu oli eesmärgiks saada puhas jalavahetus õigeaegselt minu märguande peale (mitte hiljem), siis praeguseks on juba kümme uut ja väiksemat detaili nende jalavahetuste juures, mida silmas pean pidama ja mida paremaks veel saada võiks:\n- et hobune oleks enne ja peale jalavahetust ilusasti sirge - mul kipub kas jalavahetust ennetades või peale seda ühele või teisele poole sirgest liinist vajuma\n- et galopp enne ja peale jalavahetust oleks koondatud, aga endiselt aktiivne (mitte aeglane!)\n- et jalavahetuse fulee oleks sama pikk teiste galopifuleedega - ei tohi jalavahetuse ajal mingit lühemat sammu teha, aga ka mitte suure hooga edasi hüpata\n- et hobune jääks pehmeks ja ümaraks - no see on iseenesest nagu suht basic, aga see ruun kipub kergesti ennast veidi pingesse tõmbama ja võib raskemates kohtades üle ratsme tikkuda\n- jalavahetus peab toimuma minu märguandest JÄRGMISEL fuleel, mitte samal. Jah, enamasti on jalavahetustel probleemiks pigem hiljaks jäämine, aga mul kipub hobune üsna entusiastlikuks minema ja ise neid mingil hetkel pakkuma hakkama. Nüüd olen selle küll enam-vähem kontrolli alla saanud, et kui ma konkreetselt palun ühest jalast galoppi jätkata, siis ta päris isehakatuslikult ei tee vahetust, aga seda on küll veel ette juhtunud, et ta hulllllult tahaks teha juba ja ma siis ühel hetkel nö lõpetan nt vasakust jalast galopi sõitmise ja selle peale juba tema vahetab oma jalgu samal ajal, kui mina alles enda istakut ja märguandeid vahetan. See oli alguses väga hea tunne - no täpselt seesama, et piisab ainult mõtlemisest ja hobune juba reageerib, aga tegelikult nende jalavahetustega peaks koolisõiduhobune (takistussõitjatega veidi teine lugu ilmselt) ikka konkreetse märguande ära ootama korralikult ja alles peale seda jalavahetuse sooritama - sest kuidas muidu oleks võimalik tulevikus jalavahetuste seeriaid sooritada.\nNii et korraks lihtsaks muutunud harjutusest on kiiresti jälle saanud palju tähelepanu ja keskendumist nõudev asi.\nNeed galopp-samm üleminekud on aga ikkagi see koht, millega ma päääris rahul veel ei saa olla. Kui ma ilusasti ette valmistan hobust, siis ta keskendub küll ja vastab hästi - aga ikka peaaegu iga kord on selline tunne, et midagi jäi natuke sellest päris ÕIGEST siiski puudu. Kas teeb sammule ülemineku liiga järsult, nii et esimestes sammudes ei ole üldse impulssi; või kui ma niiii konkreetselt ei tee märguannet, siis tuleb ikka üksik traavisamm vahele; või on liikumise osa täitsa ok, aga hea ja ühtlane kontakt kaob eest ära; või jääb õlast välja vajuma sammus, sest ma veidi liigse ülepainutusega üritan teda "ümarana" hoida - mis on tegelikult probleemist kõrvale hiilimine. Ju ma ikkagi ise mingil hetkel annan segaseid märguandeid - hobused reageerivad väga hästi istakumuutustele ja mul on tunne, et ehk mu istak pole veel selliste rohkem tähelepanu nõudvate harjutuste juures piisavalt stabiilne ja teeb asja hobuse jaoks segasemaks.\nBeebimära läks puhkama.\nBeebiruun on olnud hästitubli, teeme lahtiselt veidi sammu-traavi-galoppi ja läheb ka kohe puhkama.\nBeebitäkk ehk Napsik on teinud trenni paar korda nädalas - viimane kord hüppasime veidi ja ülivahva oli. :) Mõned eksimused nagu noorel hobusel (ja minu tasemel takistussõitjal, kes tegelikult vb ei peaks nii noortega hüppama :D) ikka, aga igati aus ja püüdlik ja seljas on supermõnus tunne. Kui samm tuleb sinna, kuhu ma eeldan, siis ka suurema hüppe korral, kus turi tõesti tõuseb kõrgele ja tõukes on palju jõudu, tundis isegi minusugune harrastaja ennast seal seljas mugavalt ja tasakaalus olevat, polnud mingit sadulast lahtiviskamist ega midagi. Väga tore kogemus. Ainult Quicky ja Napsikuga olen ma ennast hüpates nii hästi tundnud (ja need mõlemad hobused kusjuures on ju sadulas väga vähe hüpanud - ju see "hea tunne" on ikka suuresti geneetilise taustaga neil).\nJa Vicky, kes kaskadööridele saadeti, on vist peale paari nädalat regulaarset pukitamist ka enam-vähem ratsutamiskõlblikuks muutunud. :) Mul pole muud kui hea meel, et mõned inimesed suudavad ka sellised hobused raskest perioodist läbi vedada, ja usun endiselt, et ta ei jää igavesti mingiks rodeopulliks, vaid mõistus jõuab üks päev koju (kui ta piisavalt harjunud on ratsanikuga) ja edasi on jälle ehk lihtsam. :)\nNii palju hobustest. Mina reisin kohe jälle Eestist ära, alustan seekord Rootsimaast ja eks siis näis, kuhu teed edasi viivad. Küllap blogin ikka, kui mul midagi asjalikku kirjutada on.\nkirjutas Ingrid kell 9:27 AM\nVau, see teine pilt on lihtsalt üliilus! Marukena hobune on Albatross :)\nAlbatross on nagu Salzbergi Rusty :) Väga kena hobune ikka :)\nAlbatross tänab ja omanik on uhke ;)\nJuba 3-ndat aastat treeningust väljas karjamaal elava hobuse kohta on ta tõesti väga osavalt oma konditsiooni säilitanud.\nKuhu sa Rootsis suundud? Koolihobustega tegelema?


Kommentaarid: Ootamatu paljastus: Michael Jackson ei pidanud end meheks\nTeadja 6. august 2018 09:36\nTegelik soov oli Mikil alati - saada eestlaseks! Kahjuks ei jõudnud ta ära oodata Kaljulaidi saamist Eesti presidendiks..\nJa alles nüüd 6. august 2018 07:54\ntakkajärgi surnust rääkida mis ta kõik oli?ja kas see on nüüd taas mingi propaganda, et sugusi pole. Jälle üks reklaam soo.tuse kohta? Aga pärast ikka oli tugev isane? Naisemoodi ei näinud ta kunagi välja. Poisina ta küll end ei meikinud kui laulis. Meesartiste on palju kes end meigivad. Mis uudis see nüüd on üldse.\nivo 6. august 2018 07:29\nEi must,ei valge-sebra?\n!!! 6. august 2018 00:23\nTeatavasti ei identifitseerinud ta ka enda rassikuuluvust vaidl laskis end valgeks võõbata. seega - häbenes oma rassi, päritolu ja vanemaid.\njah 6. august 2018 01:38\nnahahaigus vitiliigo hävitas ta pigmenti. Reeglina oli ta kurguni riides ja isegi kindad käes - ei tea sa kuidagi, milline ta keha oli.\nVägivaldset isa, kes oma lapsi majandusliku kasu eesmärgil ära kasutab, häbeneks mina ka.\nOma õdede ja vendadega sai ta läbi küll - ei olnud mingit häbi päritolu osas.\nAnts 6. august 2018 08:02\nOojaa, see kõikvõimas ja kõikse targem Dr. Google ...!\nDada 5. august 2018 23:32\nNe rõbo ne mjaso\nKae õudu 5. august 2018 23:30\nMa ei pidanud teda kunagi meheks. Pooleit\nJürka 5. august 2018 22:42\nMina ei pidanud teda ka meheks. Juba ammu, siis kui ta veel neeg..., sorry, mustanahaline oli\negas 5. august 2018 22:01\nPole siin ootamatut midagi. Oli ta siis mehe moodi?\nheh 6. august 2018 01:56\nsama palju kui prince\nperwo propa 5. august 2018 21:11\nTundke ennast julgemalt naisena nagu teie iidol Jackson\nJopp 5. august 2018 21:02\nMingi segase inimese loll jutt....\nmikk 5. august 2018 20:05\nKeegi ei pidanud teda meheks.\nma arvan 6. august 2018 01:56\net tema ohvrid küll pidasid :(\nMassimeedia toode 5. august 2018 19:05\nsee Michael. Mõttetu ja õnnetu vend.\noeh 5. august 2018 17:49\nAbsoluutne bs ja fotograafi enda idee, kuna ta asjale pihta ei saanud, tegi ta mingid enda järeldused.Rokkarid on koguaeg meiki kasutanud.Sellel puudub igasugune seos sellega, et nad ei arvaks et nad on mehed.Isegi gunnar graps meikis end alice cooperi eeskujul.See asjatundmatu fotograaf oleks gunnari ka naiseks liigitanud.\njust 6. august 2018 01:57\nvõi kissi mehed\nÕL NÄ-TA-KAS 5. august 2018 17:17\nSee ajab juba naerma, jälle copy-paste lugu kuskilt välismaiselt lehelt. Näha on jah kuidas ÕL meeldib so-pa-leh-te-des so-bra-da. Palju õnne. Igasugused oletused ei pea vett. Meedia oskab hästi lugusid inimestele pähe mää-rida. Kahjuks ei võta ma kõike tõsiselt niiet sorry ÕL. See uudis ei veena mind ja sa võidki oma ju-ra ajama jäädagi, niikuinii pole see usutav.\n5. august 2018 17:07\nrahu talle 5. august 2018 17:13\nta arvas, et on eluaegne laps\nIndrek2 5. august 2018 19:43\nJah, ega see eluke tal kerge polnud.\nKohi Kaarel 5. august 2018 16:45\nei usu et tal üldse mune oli et lapsi teha nii peene hääle põhjuseks on munandite eemaldamine nagu keskajal tehti kuulsaid ooperilauljaid kellel jäigi peale munandite eemaldamist lapse hääl\nKohi Kaarlile 5. august 2018 17:41\nRääkis tema aga täiesti tavalise häälega väljaspool intervjuu andmist, ütles Debbie. Ja neid kaadreid on ka võtta.\ngeneetika 5. august 2018 20:57\nmis tähendab tavalise häälega? muuseas neegriidse rassi esindajad (mustad) ei saa valge nahavärviga lapsi. need ei ole tema verejärglased, vaid arvatavasti spermadoonori toode... lapsed on lihtsalt tema nimel\n5. august 2018 16:33\nnnn 5. august 2018 17:14\nmina pean ennast inimeseks\nto nnn 5. august 2018 20:58\nKana 5. august 2018 18:56\nTere helikopter, meeldiv tutvuda. Mina olen teksapüksid.\nsobin seltskonda 6. august 2018 01:59\nmeeldiv teiega tutvuda, mina oli klistiiritegemisekott.\nseeolinii 5. august 2018 16:23\nOli ju avalik saladus, et tema laste isad olid doonorid ja ka emad olid doonorid. Seega, mehena ta vist ei toiminud?\nnoh 6. august 2018 02:00\nlaste väqistamiseks oli piisavalt mees\nA 5. august 2018 15:57\nKes siis paljaks võttis? Õhtalehas keegi?\njätke siitilmast lahkunud rahule 5. august 2018 17:18\ntema muusika ja olemus on ainus mis maa peal edasi kestavad\nKohi Kaarel 5. august 2018 20:59\nJüri 5. august 2018 15:34\nNiipalju kui mina lugenud olen, siis ta oli isa poolt pealesurutult mingitmoodi keemiliselt kastreeritud - st ei saanud kahjuks, jah, mees olla. Kuna ta end ka naisena ei identifitseerinud, siis ega muud võimalust polnudki - ei liigitanud end kummagi sugupoole hulka.\nAlar1 5. august 2018 15:20\nJärgmine Õhtulehe "pommuudis on: Sakisamaa kapituleerus teises maailmasõjas. Veidi hilinenud küll, kuid ikkagi pommuudis.\nJätke järele! 5. august 2018 15:19\nKus nüüd leitakse igasuguseid oletusi. Tal oli väga ilus mehelik kehakuju ja ta armastas eriti maskuliinseid riideid nn. sõjaväe ainetel jakid. Meik käis tema lauljaimidz´i juurde. Enamus suuri artistemeigib end kas vähem või rohkem.\nikka tahavad 6. august 2018 02:01\nvaata kasvõi steinfeldtiniru. või t h liiv. või kaur hanson jne.\nJa alles nüüd 5. august 2018 14:48\nhuvitav 5. august 2018 14:42\nmillest see tuleb, et need kuulsused kõik sellise haige hingega on. valdav enamus neist on sisemiselt tohult katised inimesed. kahju neist.\nJaak 5. august 2018 15:03\nSest kuulsus hävitab inimese sisemiselt.\nSa ei saa olla enam sinaise, vaid mingi toode, keda müüakse tervele maailmale.\nJust see ongi põhjus, miks suur osa kuulsustest süstlaorjana enda elu lõpetavad.\n5. august 2018 16:31\nvähe sellest. Tolmu ninna tõmbamisega kipub nina peast kukkuma.\nLoom 6. august 2018 01:33\nInimesed ongi v2rdjad!\ntavapärane tee 6. august 2018 02:02\nega narkomaania lõhubki.\nNapoleon 1. palatist 5. august 2018 12:58\nTa tahtis tegelt igavesti laps olla - Peeter Pan.\nJuura 5. august 2018 15:28\nKas peeter paan magas noorte poistega ühes voodis. Kui mina tahaks magada sinu lastega ühes voodis,võiksid mind ka paaniks kutsuda.\nJätke ometi 5. august 2018 12:44\nsurnud rahule! Mis tähtsust sellel on?\nJuura 5. august 2018 15:26\nJätke pedofiil rahule. Jätke siis juba stalin ka rahule.\nAnus Dei 6. august 2018 08:32\nKui sa siin kedagi tahad süüdistada, siis Jacko vanameest, see oli sadist. Jacko oli kahjuks ohver.\nto jätke ometi 6. august 2018 02:04\nkuidas ma ei seedi neid kiunujaid, kes surnud käsivad rahule jätta. kui elasid nii, et sinust on halba rääkida, siis tuleb seda rääkida ka surnud olles. sinusuguste silmakirjalikkus on jäIe, võlts oled.\n02:04, 6. aug 2018 6. august 2018 18:19\nNo kui sulle ei meeldi seedida kiunujaid siis mine ja seedi karjujaid, röökijaid, kisajaid. Maitse üle ei vaielda. Mis sa siis ise siia kiunu panema tulid ah?\n5. august 2018 12:28\nhmm 5. august 2018 17:12\nkui FBI jälitas teda aastaid ja ei suutnud pedofiiliat tõestada siis sina muidugi tead. tegemist oli veidrikuga kellel lapsepõlv puudus. isa peksis teda kui ta ei tahtnud laulda, nende lasteaegne elu oli tohutu isa terrori all. suureks saades sai ta rikkaks ja hakkas lapsepõlve puudumist kompenseerima. täiskasvanute seal tal eriti sõpru polnud,sest kõik tahtsid tema raha või kuulsust, aga lapsed olid siirad ja nendega meeldis talle suhelda.\nühesõnaga nagu näed, tegemist oli väga õnnetu inimesega. kui ta 90ndatel tegi pepsi reklaami ja tal juuksed põlema läksid, need ei kasvanudki enam tagasi, siis healt algasid tema ilukirurgilised tegemised. kõik operatsioonid ei läinud hästi, noh ja lõpuks nägi välja nagu friik. aga selliseid naisi on ka palju, meie oma tiina park samasugune.\nJuura 5. august 2018 18:57\nMuidugi midagi ei tõestatud,kuna tunnistajad maksti lihtsalt kinni.\nto juura 6. august 2018 02:05\ntäpselt nii, aga on ikka veel loIIe, kes usuvad, et ju ta polnud pedofiil.\nnende 6. august 2018 08:42\n"ohvrite" vanemad on tunnistanud, et nad mõtlesid need süüdistused välja.\n5. august 2018 12:23\nVauu ja mina sain sellest aru 1999 aastal kuidagi naiselik oli ta. Nüüd siis paljastus!\npole vaja otsida 5. august 2018 12:17\nMeiki tegi ta oma näonaha pärast.


Aed: Millal White Jasmine Bloom? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Millal White Jasmine Bloom?\nValge jasmiin (jasminum officinale), mida tuntakse ka poeedi jasmiinina, on äärmiselt aromaatne ja lõhnaväljakutega kõnniteed ja aiad. Õrnad lilled meelitavad ligi ka oma kollektsiooni ja liblikaid. See pika õitsev taim on ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi vastupidavuses\nBloom aeg ja küpsed taimed\nValge jasmiin on tuntud oma aromaatsete lillede pärast.\nValge jasmiin (Jasminum officinale), mida tuntakse ka poeedi jasmiinina, on äärmiselt aromaatne ja lõhnaväljakutega kõnniteed ja aiad. Õrnad lilled meelitavad ligi ka oma kollektsiooni ja liblikaid. See pikk õitsev taim on Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi vastupidavuses taimede tugevusvahemikus 7-10, mida saab kasvatada kaunites kliimas siseruumides.\nValge jasmiin õitseb alates kevadest sügiseni ja läheb puhkeperioodiks oktoobris, jätkub märtsis. Täiskasvanud valge jasmiin kasvab 20 kuni 30 jalga 7- kuni 15-jalaga levialas. Need läätsed, mis on pooleldi ülirikkad põõsad, toodavad väikeste, valgete või roosade lõhnavate lilledega ligikaudu 1 tolli üle roheliste lehtedega, millel on 5-9 liblikat, millest igaüks umbes 2 1/2 tolli pikkune. Valge jasmiinil on laialivalguv kasvuharjumus.\nValge jasmiin kasvab kiiresti, kiirusega 12-24 tolli aastas. Kui põõsas kasvatatakse, nõuab jasmiin sagedast pügamist, et säilitada soovitud suurus ja kuju. Jasmiini pügamine teeb 45-kraadise nurga all umbes 1/4 tolli üle pungi. Surnud oksade eemaldamisel lõigake umbes 6 tolli elus puitu. Valge jasmiini tuleks pruunida pärast seda, kui taim on õitsemise lõpetanud, sest see annab põõsasaja uue pungi täieliku väljaarendamise enne järgmise kasvuperioodi.\nValge jasmiin vajab sooja pilguga täis päikest osalise varju, kus taimed asuvad umbes kaheksa meetri kaugusel. Jasmiinid vajavad kasvuperioodil niiskust hästi kuivendatud pinnasesse. Tõmmake ja vormige jasmiini taimi, et kontrollida kasvu sageli, mis on eriti oluline konteinerite kasvatatavate taimede ja hekkide kasvatamiseks kasvatatavate taimede puhul. Jasmiinid läbivad seisva perioodi, kus neid tuleb hoida jahtuda ja puhata.\nValge jasmiinil on vähe probleeme kahjurite ja haigustega, kuid peaksite jälgima mastaapseid putukaid, valgeid lehti, lehetäide ja einepiibusid. Kui märkate putukate kahjurite olemasolu, eraldage võimaluse korral nakatunud taimed. Selleks, et aidata lehetoolide kontrolli all hoidmist, hoidke piirkonna ümber valge jasmiini võimalikult umbrohtunud. Mealibugid ja lehetäide eritavad metssiga, mis viib musta sooja vormi. Aedade sisenemisel röövellike putukate julgustamine, nagu ladybugs, aitab kontrollida kahjuriprobleeme.\nKuidas Kinnitada Kinnitamiseks


post-poliomüeliidi sündroom valmistub oma ametisse – Pepe\npost-poliomüeliidi sündroom valmistub oma ametisse\nSa oled tõenäoliselt alustada nähes oma perearsti või üldarsti kui esimest korda märgata oma sümptomeid. Kuid te ei pruugi olla nimetatud arst, kes on spetsialiseerunud närvisüsteemi häired (neuroloog).\nKuna kohtumiste saab lühidalt ja kuna seal on sageli palju jahvatatud katmiseks, et see on hea mõte olema hästi ette valmistatud oma ametisse. Siin on mõned andmed, mis aitavad teil saada valmis oma ametisse ja mida oodata oma arsti.\nAega oma arstile on piiratud, seega valmistades küsimuste loetelu aitab teil teha enamiku oma aega koos. Nimekiri oma küsimustele kõige olulisem vähem oluline juhul, kui aeg otsa saab. Juba pärast lastehalvatuse sündroom, mõned põhilised küsimused pidage nõu oma arsti sisaldama\nPrevious Previous post: obinutuzumab (intravenoosselt)\nNext Next post: pirbuterooli sissehingamisel


Lugude sari: Noored geeniused\n“Huvi ja keskendatus tekitavad näos muutusi. On teada, et iga emotsiooni näoväljendus on komplekt kindlatest lihastest. Kulmukortsutus on üldjuhul viha ilminguks. Aga olen ise oma uuringuteski näinud, et see võib ilmuda ka siis, kui inimene mingisse materjali süveneb.”Foto: Raivo Tasso\nKas tegelikult on inimesed maakeral sarnasemad, kui oskame arvata, või pigem erinevamad? Kas aafriklase aju osad toimivad üldjoontes samamoodi kui eestlase omad?\n“Teaduspalaviku” uues tsüklis otsitakse meelerahu\nAin Heinaru: Miks peab eestlane end teistest paremaks\nKüsitlus: Kas eneseabiõpikutest on abi?


Kasutatud John Deere 84 ehitus – muud müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > John Deere > John Deere 84\nKasutatud John Deere 84 müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud ehitus – muud mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud John Deere 84 ehitus – muu grupeeritud mudeli järgi.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud John Deere 84 ehitus – muud müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse John Deere 84 ehitus – muud. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Subject: Re: Lights out Sat Feb 21, 2015 8:45 pm\nIlmselgelt oli ka Olivier olukorraga väga rahul, muidu nad ilmselt selles ei olekski. Kai oli parim suudleja, kellega Olivier oli siiani olnud au suudelda, mis tegi olukorra veel paremaks. Oli kortsutas kergelt kulmu, kui Kai eemale tõmbus, ent lasi endal riided seljast tõmmata. See jahutas hetkeks Oli veidi maha, kuid järgmisel hetkel tundis ta oma kehal taas Kai kuuma puudutust ning oli veel rohkem üles köetud kui enne. Ilmselt oleks Oli võinud ka Kai riideid vähemaks võtta ja mingil hetkel ta ilmselt seda ka teeb, aga esialgu ei suutnud ta end väga pikalt noormehest eemale hoida ning liibus noormehele taas lähemale, et teda taas kirglikult suudelda, ühe käega õrnalt noormehe põske silitades.\nSubject: Re: Lights out Sat Feb 21, 2015 9:02 pm\nKai silitas kohe mõnuga teise kuti keha, panemata pahaks, et Olivier teda kohe alasti kiskuma ei kiirustanud. Polnud nii oluline ju. Kuigi Kai oli nüüdseks juba üsna päris kindel, et see asi läheb neil siin amelemisest palju kaugemale. Ning see oli ainult hea, kuna Kai oli juba päris frustreeritud. Polnud vist juba paar päeva seksida saanud kellegagi. Jah, nii vähe aega võtabki, et Kai frustreeritud oleks ja seksi tahaks. Kai jätkas ahnete suudlustega, ning üsna pea lükkas mõlemad oma soojad, ehk isegi liiga soojad käed kutile püksi, tema tagumikule, et noorukit sedasi endale lähemale tõmmata. Kuskile põgenemise plaane tal küll ei olnud, aga kes teab, mis siis saab, kui nad selle asjaga lõpule jõuavad. Kai pigistas mõnuga teise kuti tagumikku ning muigas kavalalt, kui hetke pärast nooruki alahuule hetkeks oma hammaste vahele püüdis.\nSubject: Re: Lights out Sat Feb 21, 2015 9:19 pm\nOlivier nautis Kai puudutusi oma kehal kogu täiega. Noormees ise oli juba paar nädalata ilma seksita olnud, seega ka tema oli korralikult frustreeritud, mis võis ka olla üks põhjustest, miks ta Kai endale nii lihtsalt ligidale laskis seekord. Noormees jätkas ahnelt suudlust, käsi rändamas Kai põselt taas kuti juustesse. Ilmselt teadsid nad nüüd juba mõlemad,kuhu see asi neil seal välja jõuab ja tundus, et kummalgi neist ei ole midagi selle vastu. Olivier mõmises kergelt läbi suudluse, kui Kai oma kätega ta tagumikuni jõudis. Asi liikus ilmselgelt väga kiiresti edasi aga Oli ei plaaninudki vastu puigelda, oo ei. Selle asemel otsustas ta hoopis kelmikalt muiates eemale tõmbuda ja veidi hinge tõmmata. Sealjuures võttis ta ka Kailt salli kaelast, ning eemaldas siis juba kuti jaki ning ka t-särgi. Olivier jahutas ainult hästi natuke oma käsi, et nendega siis üle noormehe palja ülakeha libistada ning järjekordseks ahneks suudluseks lähemale liibuda.\nSubject: Re: Lights out Sat Feb 21, 2015 9:26 pm\nKai mõmises rahulolevalt, kui Olivier tema juukseid sedasi sasis. Mõnus oli, ilmselgelt. Siis tõmbus Olivier hoopis eemale ja Kai avas oma silmad, et teist kutti jälgida, liigutades oma käsi, et Olivier saaks korralikult tal jaki ja särgi seljast tõmmata. Selle vastu ei olnud tal ilmselgelt mitte midagi. Kui kutt aga oma jahedate kätega üle tema keha libistas, värises Kai hetkeks külma tõttu. Talle kohe üldse ei meeldinud külm, aga samas kuti puudutused olid head ja Kai oli segaduses, mis ja kas talle täpsemalt meeldis või ei meeldinud. Kai otsustas lihtsalt oma keha veelgi soojendada ning suudles Olivieri ahnemalt, tõmmates teda endale lähemale. Hea oli teise inimese keha enda keha vastas tunda. Isegi, kui see oli jahe, aga Kai ei tahtnud ise Olivieri nahatemperatuuriga möllata, teades, et teisele kutile meeldib pigem külm.\nSubject: Re: Lights out Sat Feb 21, 2015 9:46 pm\nOlivier poleks isegi otseselt vastu olnud, kui Kai ta üles oleks soojendanud, nii või naa läks see olukord seal päris kuumaks, eriti kui ta oli enamuse ajast vastu Kai kuuma keha surutud. Oma käsi jahutas ta ka enne pigem selleks, et näha, kuidas noormees sellele reageerib, aga Kai segadus andis talle hästi mõista, et võib-olla ei ole see siiski just parim mõte. Oli suudles Kaid kirglikult veel mõnda aega, samas noormehe kuuma keha silitades, kuid tõmbus siis hetkeks veidi eemale, et asendit sättida ning seejärel hoopis andunult noormehe kaela suudelda, vahepeal õrnalt nahka näksates.\nSubject: Re: Lights out Sat Feb 21, 2015 9:58 pm\nKai nautis Olivieri puudutusi ja suudlusi väga, kuni noormees hoopis tema kaelale liikus. Kai kallutas oma pead ja andis rahuloleva mõminaga mõista, kui väga Olivieri tegevus talle meeldis. Noormees libistas kätega mõnuga üle kuti selja ning sasis peagi tema juukseid, kohe hästi sassi ajas kõik. Kai sosistas vaikselt norra keeles, kui väga talle meeldis see, mida Oliver tegi, ja tõmbas teda endale veelgi lähemale. Sellele ta ei mõelnud, et Olivier temast aru ei saa, aga samas nagu ei pidanud kah aru saama. Kai avas hetkeks oma silmad, aga siis sulges need taas ning libistas sõrmedega üle mehe selja. Endalegi märkamatult olid tema sõrmeotstesse tekkinud väikesed leegid, aga mingit valu ja kõrvetust Olivier tunda ei saanud.\nSubject: Re: Lights out Sat Feb 21, 2015 11:44 pm\nKai mõmin innustas Olivieri edasi tegutsema ning seega suudles kutt veel mõnda aega Kai kaela. Noormehe norra keelse mõmina peale muigas Oli veidi. Ilmselgelt ei saanud ta aru, mida noormees sellega täpselt öelda tahtis, aga ta võis aimata. Ja eks tal oli endalgi seda ette tulnud, et ta seksi ajal oma emotsioone prantsuse keeles väljendab. Õige pea aga suudles ta taas ahnelt Kai huuli, õrnalt noormehe alahuult näksates. Olivieri käed rändasid taas kuti pehmetesse juustesse, et neid sasida. Olil oli juba päris kuum olla, kuid õnneks suutis ta end endiselt tagasi hoida, et seal kõike mitte maha jahutama hakata.\nSubject: Re: Lights out Sat Feb 21, 2015 11:56 pm\nKai mõmises taas rahulolevalt, kui Olivier tema huuli suudles ja ta alahuult näksas. Tema käed libisesid mööda kuti keha allapoole, et tema pükse avama hakata juba. Kai oli üsnagi erutunud ning tahtis juba edasi minna asjadega. Või noh, muidugi nad võivad veel ameleda, mitte keegi ei keela, aga Olivieri püksid häirisid Kaid iga hetkega üha rohkem ja rohkem. Ta avas nooruki pükste nööbi ja luku, ning hakkas neid siis allapoole lükkama, kuni järsku neid ümber pööras ja Olivieril üleliigsed riided seljast sikutas. Oh damn. Talle kohe väga meeldis oma partnerite kehasid vaadata, kui on neil riided seljast saanud. Kai naeratas Olivierile kelmikalt ja liibus talle jälle lähemale, et teda ahnelt suudelda.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 12:22 am\nOlivier oli asjade käiguga väga rahul. Ameleda oli küll hea jaa, eriti Kaiga, aga tahaks ju aina rohkem ja rohkem. Olivier kergitas kergelt kulmu, kui Kai kontrolli haaras. Mitte, et ta sellega rahul poleks olnud, lihtsalt ta oli teisiti harjunud, aga see sobis talle ka väga hästi. Praegu oleks muidugi mugavam olnud, kui ta oleks jõudnud juba Kail püksid jalast ära võtta, aga pikalt Oli sellele ei mõelnud. Kai kelmikas naeratus pani noormehe enda huult hammustama ning siis juba liibus kutt talle uuesti lähemale ning Olivier sai taaskord ühte kirglikkuse suudlusesse sukelduda. Automaatselt liikusid noormehe käed üle partneri selja ning seejärel väga konkreetselt ta pükste alla, noormehe tagumikule.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 12:27 am\nKai naeratas hetkeks suudlusesse, kui Olivieri käsi enda tagumikul tundis, pükste all, aga absoluutselt ei kurtnud. Miks ta peakski. Noormees suudles teist kutti ahnelt edasi, liikudes varsti siiski tema kaelale. Ta hellitas kuti kaela muside ja suudlustega, ning korraga muigas eriti kavalalt. Ta valis mõnusalt avaliku koha ning toetas oma huuled kuti kaelale, et hakata sinna maasikat imema. Ta tahtis teada, mida Olivier selle peale teeb. Seega väga ahne ta ei olnud ning märk jääks väga väike, kui ta eemale tõmbuks. Kui üldse mingit märki jääb. Kai toetus muidu kehaga Oliveri peale ja silitas kätega nooruki külgi ja nautis tema lähedust. Lõpuks ometi oli ta saanud Olivieri suudelda ja saab enamatki!\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 12:43 am\nOlivier hammustas huulde ja mõmises seejärel rahulolevat, kui Kai ta kaelani jõudis. Noormehe kuumad huuled olid ta kaelal kuidagi eriti mõnusad. Instinktiivselt sulges kutt silmad ning kallutas veidi oma pead, et Kaile paremat ligipääsu võimaldada. Kõik see oli nii mõnus, et kutil võttis veidi aega, enne kui talle kohale jõudis, et Kai talle maasikat imeb. See nüüd küll just väga hea mõte ei olnud ja Oli reaktsioon sellele oli väga automaatne - noormees hakkas just seda kohta oma kaelal jahutama, kuigi tänu tema kõrgele kehatemperatuurile ning Kai kuuma keha lähedusele võttis see veidi rohkem vaeva kui tavaliselt. Igatahes peale jahutama hakkamist üritas ta noormehest ka veidi eemale tõmbuda, samas Kai kehale siiski võimalikult lähedale hoides. Nii hea oli ju ikkagi tunda teise paljast nahka enda oma vastas.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 12:50 am\nKai nurises vaikselt, kui tajus, et kuti nahk tema huulte vastas jahedamaks muutus, ning tõmbus kutist eemale, naeratades talle lõbusalt. "Ei meeldi see idee?" küsis ta kelmikalt, kui tema reitele istuma tõusis ning oma kätega rahulolevalt üle Olivieri ülakeha libistas. Miks ometi mitte? Okei, tegelikult sai Kai aru. Ilmselgelt. Nad ei olnud koos ja tal ei olnud mingit põhjust märkida Olivieri kui enda omandit. Ometi tahtis ta näha poisi reaktsiooni ja sai selle nüüd teada. "Ära jahuta ennast nüüd enam," muigas Kai taas kätega üle kuti keha libistades ja soojendas sedasi tema nahka. Talle meeldis, kui Olivier soe oli. Talle meeldisid soojad kohad ja soojad inimesed. Kõik pidi olema soe! Aga Olivierile meeldis külm. Milline ideaalne kooslus. Nende vahel oleks vist päris mõnus neutraalne olla. Aga nende vahele ei tule kedagi! Praegu. Kai ei tahtnud mingit threesome'i.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 1:11 am\n"No ei," vastas Olivier Kai küsimusele kergelt muiates. Vähemalt esialgu mitte. Oleks siis mõni vähem avalik koht vähemalt. Kellele üldse meeldib, kui neil kõige avalikumal kohal maasikas ilutseb? Olivier ei suutnud kedagi sellist ette kujutada igatahes. Aga Kai oli seal tema jalgadel istumas kuidagi eriti armas ja seksikas ning Oli tundis, kuidas ta tahaks nende tegevusega jätkata. Eriti kui Kai soojad käed üle ta keha rändasid. Otse loomulikult kuulas ta noormehe sõna ja lõpetas enda jahutamise. Lisaks sellele, et see Kaile ebameeldiv oli, ei tahtnud ta end ka liialt ära väsitada. Vähemalt oli ta oma tahtmise saavutanud ning seekord jäi ta kael ilma igasuguste märgistusteta.. loodetavasti. Olivier jäi, kelmikas pilk silmis ning naeratus näol, mõneks ajaks Kaid vaatama, enne kui noormehe käest haaras ning ta uuesti endale lähemale tõmbas, et teda siis ahnelt suudelda.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 1:16 am\nKai jälgis omakorda Olivieri, pilk kaval ja huuled seksikas muiges kaardunud. Nii hea oli kutti katsuda ning teda vaadata. No ei saanud midagi teha sinna, kui Olivier seal nii kena ja kuum oli. Siiski Kai ehmus hetkeks, kui Olivier tema käest haaras ja teda lähemale tõmbas, kuid liibus hetk hiljem kuulekalt talle lähemale ja suudles noorukit ahnelt vastu, kui oli oma hetkelise itsitamise ära itsitanud. No oli naljakas! Aga nii hea ka! Kai ei tahtnud üldse Olivierist eemale tõmbuda, aga varsti tegi seda ning ajas end üleüldse püsti, et endal ka püksid ja muud riideesemed eemaldada. Siis sättis ta ennast mugavamalt voodile ja tõmbas Olivieri enda juurde. Kai ei tundnud end üldse ebakindlalt, et seal alasti oli. Esiteks oli Olivier ka alasti ja teiseks oli Kai oma kehaga ikka päris enesekindel. Olgugi, et ta polnud märkimisväärselt lihastes ega midagi.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 1:38 am\nOlivier muigas kergelt Kai ehmatuse peale läbi suudluse. Ei oleks arvanud, et noormees millegi nii lihtsa peale ehmub, aga juhtub ikka. Nende kuumad suudlused olid nii head, et Oli torises veidi, kui Kai eemale tõmbus ja üldse püsti tõusis. Ta pidi juba küsima, et kuhu nüüd, aga siis eemaldas Kai hoopis oma viimsed riided. Olivier hammustas huulde, Kai oli nii kuradi seksikas niimoodi alasti seal. Kui noormees voodisse tagasi tuli, liibus Oli noormehele kohe taas ligemale. Nii hea oli olla alasti ja tunda teise alasti keha enda oma vastas. Olivier ei olnud kunagi tajunud inimesi, kes seksi ajal end alasti ebakindlalt tunnevad. Üleüldse olid igasugused erinevad alasti kehad, mida noormees siiani oli näinud, nii ilusad, et Oli ei arvanud, et nende juures midagi häbenema peaks. Olivier lasi oma kätel üle noormehe kuuma keha rännata, teda samas kohati kaelale ja kohati ka huultele suudeldes.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 1:44 am\nKai mõmises rahulolevalt, kui Olivier seal teda sedasi suudles ja katsus. Ta sättis neid jälle, katkestamata suudlust, kui just teine kutt ise teda parajasti kaelale musitada ei tahtnud. "Sul kondoom ikka on?" küsis Kai muiates varsti, kui suudlusest eemale tõmbus ja samas oma pisut liiga soojadel kätel mööda Olivieri keha ringi rännata lasi. Parem oleks, et kutil kondoom on, sest ilma kondoomita ei lase Kai kedagi enda lähedusse ja ta ei tahtnud, et see asi siin nii kiirelt lõppeks. Kai kallutas oma pead, et Olivieri kaela suudelda, kui vastust ootas, samas libistades käed noormehe tagumikule. Ta pigistas kuti tagumikku rahulolevalt ja hetke pärast hammustas Olivieri kaela mitte just eriti õrnalt, aga päris verd ka välja ei hammustanud. Talle kohati meeldis ikka näksida oma voodikaaslasi, kuid see talle ei meeldinud, kui talle endale seda liiga palju tehti.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 2:00 am\nOlivier muigas Kai küsimuse peale kelmikalt. Väga konkreetne küsimus iseenesest. "Ikka on," vastas kutt vaikselt. Päris jama oleks, kui ei oleks olnud, aga õnneks Oli ikka hoolitses selle eest ilusti. Järgmisel hetkel lükkas kutt oma pea kuklasse ning sulges silmad, kui Kai hambaid oma kaelal tundis. See oli nii kuradi hot ja erutav ning Oli surus oma küüned kergelt Kaile selga. Ta üritas noormehele veel lähemale liibuda, kuigi see oli võrdlemisi võimatu. Ilmselgelt Olile meeldisid igasugused näksimised ja hammustamised. Võib-olla natuke rohkem, kui oleks mõistlik olnud. Noormees hammustas erutusest oma huulde nii tugevalt, et sealt immitses õrnalt verd, kuid kohe kui ta seda tähele pani, peatas ta verejooksu. Noormees pidi selleks küll natuke oma huuli jahutama, aga ta teadis ka, et kohe-kohe on need taas sama kuumad, sest Kai küttis ta ikka korralikult üles.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 2:05 am\n"Väga hea," mõmises Kai rahulolevalt, kui vastuse sai. Ei pidanud siis nende tuju seal rikkuma ega midagi, vaid nad said ilusti jätkata. Kai sättis oma pead jälle ning suudles ahnelt Olivieri huuli, tõmbudes hetke pärast eemale. "Mida sa teed?" küsis ta lõbusalt. Sest Olivieri huuled olid nii jahedad. Kai surus hetkeks oma huuled kuti omadele, tehes talle musi ja samas soojendas sedasi kuti huuli. "Palju parem," mõmises ta muiates ning suudles kutti taas ahnelt. Olivier muudkui jahutas ennast, ei olnud seda kohe üldse vaja teha, neil oli kuumust ja kirge vaja! Kai ei suudaks vist endal kõvakski saada, kui neil seal kõik mingi jahe oleks. Ning jah, Kai suutis jahedaid leeke ka tekitada, neid lausa jäätada, kui tõeliselt pingutas, aga talle üldse ei meeldinud see külmus. Tulised leegid olid palju paremad.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 2:15 am\nOlivier isegi ei hakanud Kai küsimusele vastama, sest nii või naa soojendas kutt ta huuled kohe jälle üles ning kõik see oleks lihtsalt aega kulutanud. Kai rahuloleva mõmina peale muigas Oli kergelt ning suudles siis noormeest kirglikult vastu. Olivieril ei olnud tegelikult üldse olnud plaanis ennast jahutada, aga samas ei oleks ilmselt ka kuigi meeldiv olnud seal veritseda. Ja Kai oli nii kuum ja küttis ta koheselt taas üles. Muidugi Olivieril ei oleks jahedas kõvaks saamisega mingit probleemi olnud, arvestades kui väga ta jahedas oli harjunud olema. Vahel oli kutil endal ka kahju, et ta võime just jäätamisega seotud oli, mitte kuumutamisega või igasuguse temperatuurimuutusega. Praegu oli näiteks üks neist hetkedes, kus oleks palju lihtsam olnud, kui ka tema seal neid kuumutaks. Olivier libistas oma käed Kai tagumikule, et seda pigistada. Nii hea oli iseenesest tunda Kai kuuma keha enda käte all.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 2:23 am\nKail ei olnud selle vastu midagi, et Olivier ei omanud kuumutavat võimet, kuni Olivier seal kogu aeg külmetama ei hakka. Pidi ikka soe olema! Kai püsis ikka Olivierile võimalikult lähedal ning sättis neid varsti jälle pisut. Ta suudles noormeest kirglikumalt, kuni tundis, et tahaks nüüd veelgi edasi liikuda. Nooruk tõmbus eemale ja vaatas kelmika pilguga Olivierile otsa, sosistades vaikselt, et nüüd oleks hea aeg see kondoom välja otsida. Noored sättisidki end veel, et nad saaksid korralikult asja kallale asuda. Nad olid ikka pikalt tegevuses enne, kui lõpetasid ning Kai suurima hea meelega ja väga rahuldatult Olivierile kaissu puges, kui teine kutt kondoomid ära visanud oli. Ei tahtnud mingit segadust seal tekitada sellega, et sperma igas suunas lendab. Kai ei tundnud mingit soovi riidesse panna ja enda tuppa kolida, aga ega ta ei küsinud ka, mis Olivier arvas, vaid lihtsalt puges vanemale kutile lähemale, nohisedes rahulolevalt, kui oma nägu vastu kuti kaela surus ning magama jääda üritas.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 2:57 am\nKui nad lõpuks lõpetasid, oli Olivier ikka väga rahuldatud, ammu polnud tal kellegagi nii hea koos olla olnud. Olles kondoomid ilusti ära visanud, lasi ta Kail endale ilusti kaissu pugeda. Tal oli äärmiselt hea meel, et noormees kohe minema ei tormanud ta toast, vaid sinna otsustas jääda. Ainus muremõte, mis noormehel mõtteist läbi käis oli see, et mis siis saab, kui ta läbi une end maha jahutama peaks hakkama, aga ta lootis, et äkki seda siiski ei juhtu. Ta ei tahtnud Kaiga seda ka arutada - päris pettumus oleks olnud, kui Kai oleks otsustanud oma tuppa ära minna siiski, nii hea oli noormeest kaisus hoida. Olivier naeratas laialt Kai nohisemise peale, ühe käe sõrmedega õrnalt noormehe selga silitades. Kuid ise ta kohe veel magama jääda ei julgenud, kartes endiselt, et ta ennast jahutama kipub.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 3:03 am\nKai tajus, et Olivier oli kuidagi liiga ärkvel ja värki, nii et varsti avas oma silmad ja nihutas oma pead, et kuti põsele musi vajutada. "Ära muretse, kui sa end jahutama peaks," sosistas noormees, aimates, et Olivier selle pärast muretseda võib. Ta vajutas nüüd musi ka kuti huultele ja toetas siis pea tema õlale, sulgedes jälle silmad. Kai kehatemperatuur ei olnud enam nii kuum, kui see enne olnud oli, aga kui ta läheks arsti juurde, siis arst ütleks, et tal on palavik. Siiski, Kai saab hakkama, kui Olivier end jahutama peaks hakkama ja teine kutt saab hakkama, kui Kai enda temperatuuri üles kisub. Pealegi, see on vaid üks öö. Ja kui neid öid peaks veel tulema, Kai lootis, et tuleb, siis küllap nad varsti teineteisega harjuvad ja nende võimed ka kuidagi harmoonias eksisteerida üritavad. See oleks ääretult tore variant, eksole. Kui Kai end mugavamalt sättinud oli, jäigi ta varsti magama ka, käsi üle teise kuti rinna ja üks jalg üle Olivieri temapoolse jala tõstetud.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 3:44 am\nOlivier naeratas, kui Kai huuli oma põsel tundis. Ja Kai järgmise lause peale ohkas ta vaikselt. Ta ei tahtnudki muretseda, aga samas oli mingil määral see ju ka õigustatud. Kai oli nii armas niimoodi musitades ja uniselt. Ka Olivier tajus, et Kai ei olnud enam nii kuum vaid lihtsalt hea soe ja mingil määral oli see isegi mõnus. Olivier tabas end mõttelt, et ta võiks selle kaisus magamise soojaga täitsa ära harjuda veel. Igatahes ei muretsenud Oli enam nii väga selle jahutamise pärast. Pole väga mõtet üle ka mõelda ilmselt enne, kui probleem käes on. Olivier sättis oma asendit veidi, et mugavam oleks ning silitas siis taas õrnalt noormehe selga. Ta surus veel õrna musi Kai pealaele ning jäi siis ka ise magama.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 8:30 am\nKai magas rahulikult hommikul kümneni välja. Noormees ei ärganud kordagi mingite temperatuurimuutuste peale. Ise ta ennast kuumutama seal ei hakanud, aga kui Olivieri temperatuur muutus, muutus ka Kai oma, aga vähe ja väga alateadlikult. Kai nohises vaikselt, kui ärkama hakkas ning silmi avades avastas, et on endiselt magava Olivieri kaisus. Appi, kui kena see kutt oli nii lähedalt. Kai naeratas omaette pehmelt ning liigutas end pisut, et noormehe põsele õrn musi vajutada. Siis toetas ta pea taas Olivieri õlale. Tavaliselt Kai nii kaua võõraste voodites ei maganud. Ainult juhtudel, kui tal oli juba mingi fwb suhe nendega välja kujunenud. Seega ta imestas, et ta endiselt siin voodis oli ja väljas nii valge oli. Aga ta nagu ei tundnud, et ta peaks kuskile ära jooksma, vähemalt mitte veel. Äkki ta vaatab, mida Olivier teeb, kui kutt ise ärkab. Ja siis otsustab, kas ja mida ta tegema peab. Ilmselt peab lahkuma, aga ta ei tahtnud seekord ennetavalt käituda. See oli veider, aga samas ka nii hea tunne.\nSubject: Re: Lights out Sun Feb 22, 2015 4:27 pm\nKa Olivieri uni oli sügav ja rahulik ning noormees tõenäoliselt väga ei mänginudki oma kehatemperatuuriga, kui siis ainult natukene. Igatahes oli Kai kaisus väga hea magada. Mingil hetkel ärkas ka Oli, kes hakkas end juba peaaegu harjumuspäraselt sirutama, siis aga taipas, et ta ei ole seal voodis üksi. Kai soojus tõi väga kiiresti kohale mälestused nende kuumast ööst ning Olivier naeratas laialt, kui silmad avas ja enda pead liigutas, et vaadata kas Kai on juba üleval. Olivier surus noormehe laubale õrna musi. Kutt oli isegi natukene imestunud, et Kai endiselt tal kaisus oli. Teades noormeest oleks ta pigem arvanud, et ta laseb kas keset ööd või vahetult peale ärkamist jalga. Aga see ei tähendanud muidugi, et Oli sellega rahul poleks olnud, et ta ilusti kaisus sai ärgata. Pigem vastupidi, talle oleks sobinud kui Kai olekski talle sinna voodisse jäänud.


Leok ehitab forellikasvanduse - Põllumajandusuudised\nLeok ehitab forellikasvanduse\nPagariäriga lõpparve teinud Arvo Leok plaanib rajada oma kodukohta Sõmerpalu vallas Hänike külas Võhandu jõe kaldal vikerforellikasvanduse koos fileerimisköögi ja haudemajaga. Kava järgi tuleb Leok oma kaladega turule järgmise aasta sügisel.\nASi Paadi Pagar müügi järel otsis Leok endale uut tegevust ja valis selleks kalakasvatuse, kirjutas Võrumaa Teataja. Praeguse kahe tiigi asemele on mehel plaan rajada kahes etapis kokku kümmekond tiiki, et Võru maakonnas vikerforelli kasvatusega tööstuslikult tegelema hakata. Kalade aastaseks juurdekasvuks plaanib ta 30 tonni.\nForelli kasvatatakse Võrumaal küll mitmel pool turismitaludes, kuid lähim tööstuslik forellikasvandus asub Põlvamaal Karilatsis.\nKui suur nõudlus vikerforelli järele Võrumaal valitseb, on Leokil raske ennustada. Turuseis selgub tema sõnul siis, kui müük algab.\nVikerforelli kasvatab Leok juba praegu, kuid turustada saab ta kala vaid Vaabina poes, kus on eluskala müügiks tingimused loodud. Koos uute tiikide rajamisega tuleb tema sõnul ehitada ka fileerimisköök, kus püütud kala kaupluste jaoks valmis seatakse: puhastatakse ja fileeritakse.\nPlaanidesse kuulub veel külalistemaja ja suitsusauna ehitus, et tegelda ka turistidega. Neile on kavas pakkuda õngitsemisvõimalust.\nKoht forellikasvanduse jaoks on Leokil hea, sest tiikide juurest voolab mööda Võhandu jõgi. Kuni kolmandik Võhandu veest juhitakse kalatiikidest läbi, sest forell vajab elamiseks voolavat vett.\nASi Kobras tehtud keskkonnamõjude hinnangu kohaselt ei mõjuta forellikasvanduse rajamine Võhandut halvasti, kui järgitakse kõiki seatud tingimusi.\nÜheks jõevee kasutamise tingimuseks on selle puhastamine pärast kalatiikidest läbijuhtimist. Kalatiikidest läbi juhitud vesi tuleb suunata esmalt settetiikidesse ja serpentiinkraavi ning kui need ei suuda vee puhtust tagada, tuleb keskkonnamõjude hinnangu järgi lisapuhastussüsteem rajada.\nKuigi Võhandu vesi on Leoki valduse juures üsna hapnikurikas, tuleb uuringu korraldajate hinnangul arvestada riskiga, et pikema põua ajal võib vee kvaliteet langeda.\nSamuti võib veevool kõikuda Utita hüdroelektrijaamas toimuva voolu reguleerimise tõttu.\nEestis toodetakse vikerforelli kaubakalaks üle 500 tonni aastas, turumaht on aga umbes 2000 tonni aastas. Puuduolev imporditakse Norrast ja Soomest.


Õnnetu mees: naised vaatavad mind mu kõnehäire pärast kaastundliku pilguga ja põlgavad ära - DELFI Naistekas\nÕnnetu mees: naised vaatavad mind mu kõnehäire pärast kaastundliku pilguga ja põlgavad ära\nNaistekale kirjutas mees, kellel on lapseeast saadik olnud kõnehäire - vahel tugevam, vahel nõrgem, kuid inimeste silmis ikkagi puue. Ta ei mõista, miks sellise väikese asja pärast naised ta romantilises mõttes ära põlgavad.\nOlen 29-aastane mees, pikka kasvu, treenitud kehaga ja üldse normaalse välimusega. Olen tavaline mees, oma tugevuste ja nõrkustega nagu kõik inimesed — üldiselt arvan, et oskan olla naisele hea mees.\nAga mul on üks väike viga. Nimelt olen ma kokutaja. See kõnehäire on mul sellest ajast peale, kui rääkima õppisin. Välja lööb see rohkem siis, kui on veidi ärevam hetk. Sõbraga kahekesi õlut libistades ja juttu rääkides võin teinekord kolm tundi jutti ilma takerdumata rääkida.\nSelge see, et tutvumine naistega kuulub selliste veidi ärevamate tegevuste alla. Ma ei suuda enam meenutadagi, kui palju on olnud neid kordi, kus mul tekib baaris või klubis mõne kena naisega silmside ja me n-ö flirdime eemalt, kuni viimaks üks või teine läheneb ja end tutvustab. Mulle on saatuse pahatahtliku nöökena pandud selline nimi, mida ma päris tihti ei suuda esimese hooga välja öelda. See, kuidas inimesed kokutamise peale reageerivad, on alati ühesugune. Nad teavad, et teise inimese puudele pole viisakas tähelepanu pöörata, nii et nad teesklevad, nagu nad ei paneks mu kokutamist tähele. Nad pingutavad, et hoida oma naeratust niikaua kui mu lause ükskord öeldud saab ja siis ma saan aru, kuidas nad oma peas hakkavad mõtlema, kuidas edaspidise vestlusega mitte mind haavata. See haletsus nende silmis ajab mind hulluks. Ma ei vaja haletsust ja hoolitsust, vaid kirglikku armastust.\nÕpetaja lood: mis motiveerib noort meest õpetajaks hakkama? 02.10.2015\nArvan, et põhjus, miks naised mu nii väikese asja pärast “maha kannavad”, on see, et inimesed hoiavad eemale sellistest inimestest, kellel on midagi “viga”, aga põhjus pole see, et neid see tegelikult nii väga häiriks, vaid see, et nad ei oska kuidagi käituda inimestega, kelle juures on miski teisiti kui tavalisel inimesel. Kõik ju teavad, et Eesti inimesed hoiavad isegi puudega inimese lähedasest eemale, sest ei tea, mida öelda. Mis siis veel rääkida suhtlemisest nende inimestega, kellel endal on puue. Ja kõnehäire polegi pealegi üldse mingi arvestatav puue!\nNii et tobe olukord. Ma ise ei teeks oma kõnehäirest väljagi, kui teised inimesed mu ümber seda pidevalt meelde ei tuletaks. Tahan naist, kes ihaldaks mind, mitte ei tunneks kaasa. Kirglikku võrdset partnerit, mitte hoolitsevat “emmet”. Aga paraku on naised programmeeritud nii, et kohe kui tuleb välja, et mees on mingi omaduse poolest normist kõrvale kalduv, siis lülitub võrdse ja kirgliku huvi asemel sisse haletsusega segatud hoolitsev režiim, mis minu jaoks igasuguse kire tapab.\nNaised, miks te ometi ei suuda väikestele füüsilistele vigadele lihtsalt vilistada?\nMures naine: mu mees soovib last, aga pole nõus oma ebatervislikest eluviisidest loobuma\nVõta õppust: kaheksa põhjust, miks naised rohkem meeste moodi sööma peaksid


Vaba Eesti Sõna - Kuressaare rannast leiti sinivetikat\nKuressaare rannast leiti sinivetikat\nEhkki Kuressaare Titerannas lehvis 5. juulil hoiatav kollane lipp, usuvad spetsialistid, et esialgu veest leitud vähesed sinivetikad seal suplejatele suurt ohtu ei kujuta.\nMöödunud nädala lõpus võeti Kuressaare supelrannas kaldalähedasest veest sinivetikaproov ning analüüsi käigus leiti sinivetikat Microcystis, kirjutab ajaleht Saarte Hääl.\nMõnikümmend meetrit kaldast eemalt võetud proovis siiski märkimisväärset kogust sinivetikaid ei leitud ja kuna tugeva tuule tõttu ei paiknenud fütoplankton lahes ühtlaselt, siis täpsema vetikasisalduse teadasaamiseks võetakse sel nädalal regulaarselt veel täiendavaid proove.\nMereinstituudi laborant Anneli Heinla märkis, et Titerannas on küll esimesi vetikaid kohatud, kuid seda, mis seisus nad on – kas hakkavad paljunema või on lagunemisstaadiumis – ta öelda ei osanud. «Vetikatele meeldivad vaiksed ja soojad ilmad,» sõnas Heinla, lisades puhkajate rahustuseks, et tänavu on Liivi lahel sinivetikat märgatud veel suhteliselt vähe.\n«Kindlasti ei hakka praegu keegi suplust ära keelama,» toonitas Kuressaare linnaarst Juri Zabellevitš, lisades, et põhimõtteliselt on tegemist iga-aastase probleemiga – rannailmade tulekuga kaasneb ka võimalus vetikate kasvamiseks.


hele valgus - Annabel: update 3\nAnnabel: update 3\n23. oktoober 2013 /12 kommentaari\nSellest tegelusmatist või asjast saab varsti üks tore koht. Hästi tasapisi tunneb Annabel juba huvi küll värviliste asjade ja krõbisevate asjade vastu ja jääb neid vähemalt näiliselt pikemalt silmama.\nKohati on piiga päris kaua üleval ka järjest – kolm tundi ja nii, mis on paljude arvates nii pisikese jaoks ikka väga palju, aga mis ma teha saan, kui ta ei soovi uinuda absoluutselt. Õnneks on ta sealjuures enamasti siiski rahulik olnud ja ülevalolek pole nutuga möödunud. Küll aga on endal raske, kui ta nii pikalt järjest tegelemist tahab, sest enamjaolt ei taha ta siis üldse pikali olla, vaid igasugust väntsutamist. Kui kasvõi vetsuminekuks pikali paned, on kohe kisa lahti. Võtad sülle, siis naeratab.\nAhjaa, vaikselt naeratama on ta ka hakanud viimase nädala jooksul. Noh, niimoodi silmad lahti ja mitte ainult läbi une. Vaatab üllatunud näoga otsa ja siis vahel naeratab hästi kavalalt. Oeh, nunnudus kuubis.^^\nAga natuke halvema külje pealt, siis päevaund ei suuda ta rahulikult magada. Jääb küll magama, aga nii kui ma ise voodist tõusen, et miskit toimetada, on tema ka peagi kraps üleval ja nõuab tegelemist. Ei teagi, mis siis saama hakkab, kui varsti üksi jään ja paratamatult ikkagi omi asju tegema pean ja Annabel samamoodi edasi kiuslik on ja ilma minuta üldse veidigi üksi olla ei soovi. Ei saa ma ju terveid päevi temaga voodis vedeleda.\n23. oktoober 2013 at 16:04 Vasta\nKõhukott “selga” ja vead last nagu kängkuru kaasas kui toimetad :)\n23. oktoober 2013 at 16:06 Vasta\nMa eile õhtul katsetasin natuke seda asja jah, aga kuna ta pead hästi ei hoia siis päris julgelt sellega ikkagi veel toimetada ei saa ja peab last ka ikka hoolikalt jälgima seal sees. Aga natuke parem oli toimetada küll jah.\nAga ikkagi leian, et ta peaks suutma ilma minuta voodis magada või natuke tsillida ka. :D\n23. oktoober 2013 at 16:28 Vasta\nSuur tüdruk juba, ja täitsa issi nägu :)\n23. oktoober 2013 at 16:36 Vasta\nSiis lasedki lapsel natuke jorsieda ka ;)\n23. oktoober 2013 at 17:49 Vasta\nKandelina on ka kuuldavasti väga mugav, ja mida rohkem sa talle lähedust pakud,kui ta seda vajab,siis ilmselt seda kiiremini on ta nõus üksi olema:)\n23. oktoober 2013 at 18:18 Vasta\nNo loodetavasti, sest lähedust on tal küll hunnikuga. Ta ju nii imearmas. :D\n24. oktoober 2013 at 00:26 Vasta\nMina elasingi sellist elu, kuni laps sai umbes 3 kuuseks, siis juba hakkas vaikselt nõus olema omaette tegutsemisega. Aga magamisega on ikka totaalne kamm, päeval magab ainult 40 minuti kaupa ja unne jääb kas tissiga või kiigutades..\n24. oktoober 2013 at 00:55 Vasta\nMu oma algul jäi anult rinna otsas. Nüüd jääb tasapisi kiigutades-kussutades ka ikka. Ühe korra oli nii väsinud, et vajus mähkmealusele ise ära, aga seda rohkem pole juhtunud. Aga eks tuleb sinna poole püüelda, et ta ise ka suudaks ära vajuda rohkem kui ikka väsinud on. :D\n24. oktoober 2013 at 11:08 Vasta\nKindlasti las laps magab oma voodis, siis ei teki sellega hiljem probleeme, et ainult vanemate kaisus olla tahab. KuSjuures see möödub see aeg, varsti ta suudaB väga ilusti omaette asjatada :) neil ongi nii, et ükspäev magavad kauem, teinepäev vähem :) Mina kui hakkasin nõusid pesema, võtsin beebi lamamistooliga kööki ja siis ta uuris vaikselt mis ma teen, tal tundus põnev olema :).Lamamistool on hea asi, lõpuks ta ka uinus seal ja ärkas ikka oma voodis :)\n24. oktoober 2013 at 11:17 Vasta\nparandan ühte lauset.. põnev olevat :)\n24. oktoober 2013 at 14:29 Vasta\nMul ka esimesed kaks kuud laps uinus vaid rinnaga, aga ma olin hästi järjekindel ja nii kui väsima hakkas panin ta oma voodisse, kuskil 2 elukuu lõpuks oli ise uinumine käpas. Oma voodis magamise suhtes olin ka hästi kangekaelne kuna ma teadsin algusest peale, et ma ei ole see ema, kes koos lapsega magab. Nii ta ongi mul esimesest elupäevast oma voodis maganud. Aga see lähedusevajadus on neil esimestel elukuudel meeletu, minu oma ei olnud üldse nõus kuskil niisama omaette lebotama, kõik oma ülevalolekuaja tassisin teda kaasas, õppisin kõike ühe käega tegema :D\n24. oktoober 2013 at 15:48 Vasta\nMa arvasin ka varem, et mitte mingil juhul ei hakka minuga samas voodis laps magama, aga no kurja. Tahaks teda kogu aeg lähedale. :S :D\nJa natuke ta omaette õnneks olla oskab ja viitsib küll vaikselt, aga kunagi mitte just sellisel ajal kui oleks vaja. :D\nAga ma nüüd vaikselt üritan ka päevaunne ta oma voodisse panna. :)


Eilne konverents Kuressaare kultuurikeskuses otsis vastust küsimusele, kellele on vaja kultuuri Saaremaal.\n“Selle küsimuse põhjus on ennekõike selles, et kultuuritöötajad kardavad, et nad on jäänud üksi vastutama,” põhjendas ettevõtmise peakorraldaja, Saare maavalitsuse kultuurinõunik Valve Heiberg. “Tahame tunda, et kultuur on meie kõigi mure.”\nHeiberg tunnistas, et kahtles enne eelmist konverentsi aastal 2008, kas see rääkimine ikka midagi annab.\n“Nüüdseks olen aru saanud, et me peame neist asjust omavahel rääkima, piiskhaaval auku kivisse uuristama,” lausus ta. “Rääkimine paneb meid ühes suunas mõtlema ning kui seda teeme, saavad sellele järgneda ka teod.”\n“Eesti, sealhulgas Saaremaa kultuuri, Eesti riiki on vaja meile endale,” resümeeris Tartu ülikooli professor Marju Lauristin oma ettekande kultuuri jätkusuutlikkusest avatud maailmas. “See, et meie põhiseaduses räägitakse eesti rahvuse ja kultuuri säilimise tagamisest läbi aegade, ei ole sõnakõlks. Täna maailmas majanduslikult väikeseid rahvusriike vaja ei ole.”\nLauristin võrdles Euroopat kireva kaltsuvaibaga ja peenraga täis erinevaid taimi – erinevaid kultuure. “Hindan väga oluliselt meie kuulumist Euroopasse, samas püüab Euroopa bürokraatia neid taimi kõiki ühtlustada ja klassifitseerida, mis on minu meelest ohtlik.”\nRahvamajadest läbi aegade rääkis arvukale kuulajaskonnale Rahvakultuuri keskuse direktor Aivi Lintnermann, Tallinna keskraamatukogu direktori Kaie Holmi teemaks oli rahvaraamatukogu. Teatrikriitik, Tartu ülikooli teatriteaduse õppejõud ja doktorant Madli Pesti esitas oma ettekandes küsimuse, miks on vaja teatrit Saaremaal. Saaremaa muuseumi teadusdirektor Olavi Pesti võttis aga sõna teemal “Kellele on vaja (Saaremaa) muuseumi?”\nSaarte Turismiarenduskeskuse juhataja Kaira Kivi rääkis kultuurist kui turismi põhilisest käivitajast. Tallinna ülikooli kommunikatsiooniinstituudi direktori Kaja Tampere ettekande pealkiri oli “Kodune kultuur: Saare lapse vintsutused kahe kultuuri vahel”.\nSisukale päevale pani punkti kultuuri hoidjaist kõneleva filmi “Tule tee” esilinastus.\n“Kui esimese, kuue aasta taguse filmi jaoks otsisime kõigist rahvamajadest üles kolekohad ning tühjadest majadest kõnelev film sai nukker ja kõle, siis seekord tahtsime näidata, kuidas asjad kuue aasta jooksul arenenud on,” selgitas konverentsi peakorraldaja Valve Heiberg. “Keskendusime meie tulehoidjatele ja nendele inimestele, kes rahvamajades iga päev kultuurituld hoiavad, ja võin öelda, et tegu on tõepoolest suurte inimestega.”


MSc majandusarengus ja majanduskasvus, Lund, Rootsi 2021/2022\nMSc majandusarengus ja majanduskasvus\nProgrammi ülevaadeMajandusarengu ja majanduskasvu magistrandid koolitavad järgmise põlvkonna analüütikuid, teadlasi ja spetsialiste arengu ja kasvu valdkonnas. Programm ühendab kolme kõrgelt hinnatud Euroopa ülikooli teadmised ühiseks platvormiks juhtivate majandusteadlaste, majandusajaloo ja demograafia teadlastega. Selles topelt kraadiõppes veedate esimese aasta arengu ja rahvusvahelise majanduse, statistika ja pikaajalise arengu õppimisel kas Universidad Carlos III de Madridis või Groningeni ülikoolis. Teisel aastal olete spetsialiseerunud arengule ja kasvule, mis on seotud Lund University selliste küsimustega nagu terviklikkus ja võrdsus, jätkusuutlikkus ja energia, innovatsioon ja inimkapital. Universidad Carlos III de Madrid ühendab kõrgetasemelist majandust, majandusajalugu ja majandusarengut ning keskendub eriliselt Ladina-Ameerikale. Groningeni ülikool on rahvusvahelisel tasemel tippklassi asutus majanduse, ökonomeetria, arengumajanduse ja majandusajaloo valdkonnas ning võõrustab uurimisinstituuti Groningeni kasvu- ja arenduskeskus, mis on kuulus oma pikaajalise majandusliku uuringu poolest. kasvu ja tootlikkuse analüüs kogu maailmas. Lund University on pikas perspektiivis spetsialiseerunud majanduskasvule ja arengule, keskendudes lisaks Euroopale ka Aasiale, Aafrikale ja Ladina-Ameerikale. Majandusarengu ja majanduskasvu magistriõppe tunnuseks on professorite ja üliõpilaste isikliku kontakti rõhutamine, mille saavutavad väikesed klassid. Teil on kõrgelt kvalifitseeritud õppejõu hoolika järelevalve all kaks sõltumatut uurimisprojekti (teesi) nii programmi 1. kui ka 2. aasta lõpus. Selle käigus saate arendada oma võimet korraldada ja väljendada oma ideid ja uurimistöid kirjalikus vormis, samal ajal kui teil on ka võimalus oma esinemisoskusi parandada töötubades koos teiste üliõpilaste ja õppejõududega.Programmi struktuur-Karjääri väljavaatedSee programm pakub teile palju karjäärivõimalusi kogu maailmas majandusarenguga tegelevates asutustes, nagu EL, OECD, ILO, Maailmapank, UNESCO, WTO, CEPAL, IADB (Ameerika Arengupank), valitsusvälised organisatsioonid, valitsused ja keskpangad, mõttekojad, rahvusvahelised ettevõtted ja konsultatsioonifirmad. Samuti saate edasijõudnud oskused, mis on vajalikud uurimistöö tegemiseks arenguökonoomika, majandusajaloo, rakendusökonoomika ja rahvusvahelise majanduse alal. Lund University majandus- ja juhtimiskool, Groningeni ülikool ja Universidad Carlos III Madrid pakuvad akadeemilisele karjäärile orienteeritud andekatele üliõpilastele võimalust jätkata kraadiõpet ühes meie doktoriprogrammist.


Jõgevamaa Omavalitsuste Liit paneb Vikipeedia fotokonkursil välja eriauhinna - Maaleht\nJõgevamaa Omavalitsuste Liit paneb Vikipeedia fotokonkursil välja eriauhinna\nJõgevamaa Omavalitsuste Liit paneb Vikipeedia kultuurimälestiste fotokonkursil välja eripreemia parimale Jõgevamaa mälestist kajastavale fotole. Eriauhinnaga soovitakse väärtustada kohalikku kultuuripärandit ja inspireerida inimesi pöörama suuremat tähelepanu maakonna aja- ja kultuuriloole.\nFotosid hindab žürii, kuhu kuuluvad Muinsuskaitseameti esindajana Jaan Vali, portaali “Eesti mõisad” looja Valdo Praust, ajakirja “Reisimaailm” peatoimetaja Ruth Kivistik, fotograaf Mailis Laos ja MTÜ Wikimedia Eesti esindaja Janno Loide.\nVõistlusel osalemiseks tuleb pildistada kultuurimälestiste riiklikku registrisse kantud mälestisi ning laadida oma pildid üles Wikimedia Commonsi erilehel. Lähemat teavet konkursi kohta leiab võistluse veebilehelt.\nEsimestel päevadel konkursile laekunud fotosid saab vaadata SIIT.


Ray Ban Päikeseprillid 29e soodne pakkumine internetis ([Anzahl kaubaartikkel] )\nPäikeseprillid (1 633)\nDaamid (1 111)\nHärrad (1 365)\nall Ray-Ban brands (1633)\nRay-Ban (1 472)\nTäisraamiga (1 457)\nklaaside paigaldamise võimalus (1 175)\npeegeldava kattega (437)\n200 – 300 (562)\nWAYFARER - 12783F\nRB3594 - 901573\nRJ9545S - 274/V0\nRB3609 - 91400U\nWAYFARER - 710/33\nRay-Bani tootearendajatel ja disaineritel õnnestub funktsionaalsuse ja maitsekuse ühendamine mängeldes. See on üks põhjustest, miks Ray-Ban prillid on muutunud legendiks. Ray-Ban Ray-Ban ühendavad endas täiesti äravahetamatul viisil mugava kasulikuga: kõrgetasemeline disain, veatu töötlus ja parima kvaliteediga materjalid tagavad Teie silmade asendamatu kaitse. Ray-Bani nimi ütleb kõik. Kuid funktsionaalsus ei sega mitte kunagi disaini, otse vastupidi: Sellised mudelid nagu RB3447 001 , RB4171 622/8G või RB4171 865/13 ühildavad endas ajatu nägususe kõige kuumemate trendidega. Vormide, värvide ja stiilide sõna-sõnalt lõputu paljusus muudavad Ray-Ban ka sellel Talv Ray-Ban Teie asendamatuks kaaslaseks.


Haapsalus ja Paralepas olid vägivaldsed tülid - Läänlane.ee\n27. mail kella 22 paiku löödi Haapsalus Tallinna tänaval korteris omavahelise tüli käigus 30-aastast naist. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\n28. mail kella 20 paiku löödi Ridala vallas Paralepa alevikus maja hoovis omavahelise tüli käigus 43-aastast meest. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\n26. mail kella 15 paiku avastati, et Noarootsi vallas Spithami külas on elumajast varastatud erinevat kodutehnikat. Kahju on 1000 eurot.\n28. mail kella 2 paiku löödi Kärdlas Lubjaahju tänaval asutuse ruumides 22-aastast meest. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\n28. mail kella kell 12.59 andis merevalvekeskus Kärdla merepäästjatele edasi teate, et Kärdlast 2 kilomeetrit Lehtma poole on juht oma alusega kivi otsa sõitnud. Esialgsetel andmetel viibis vigastatud sõukruviga ja lekkiva aluse pardal viis inimest. Kell 13.12 jõudsid politseinikud abivajajateni ja võtsid kolm merehädas olnud inimest pardale. Teised kaks jätkasid vigastatud algusega liikumist Kärdla sadama suunas ja politseinikud turvasid neid oma alusega. Kell 13.55 jõudsid mõlemad alused Kärdla sadamasse. Õnnetuses keegi viga ei saanud.\nKui merel on juhtunud õnnetus, võta kohe ühendust hädaabinumbriga 112. Tallinna merevalvekeskusega JRCC Tallinn saab ühendust telefonil 619 1224 või raadiokutsungiga (VHF 16 ja 69) TALLINN MEREVALVEKESKUS.\n25. mail kella 23 paiku löödi Paides Tallinna tänaval majas omavahelise tüli käigus 17-aastast naist. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\n29. mail kella 11 paiku löödi Pärnus Haapsalu maanteel maja hoovis 53-aastast naist. Teo arvatav toimepanija on politseile teada.\n26. mail kella 2 paiku varastati Pärnus Suur-Sepa tänaval meelelahutusasutuse eest tõukeratas ja jalgratas. Kahju on 230 eurot.\n28. mail kella 19 paiku löödi Raplas seni tuvastamata kohas 30-aastast meest.\nHaapsalus ja Paralepas olid vägivaldsed tülid added by Ivar Soopan on 30. mai 2016


Leia parim väikelaen: kuni 25 000€ 10 aastaks! (SUUR VÕRDLUS)\nParimad väikelaenud 2022\nVäikelaen võib olla kasulik, ent milline on Eesti soodsaim väikelaen? Kes pakub parimaid tingimusi? Financer.com lehel saad võrrelda Eesti väikelaenupakkumisi ühes kohas!\nVäikelaenu intress alates 10%\nLeia sobiv väikelaen\nVäikelaen võib olla abiks, aga ainult siis, kui teed mõistliku otsuse. Võrdle alljärgnevas tabelis Eesti väikelaenude kulukust, et leida endale parim laen.\n3.6 27,24% 50 € 5 000 € 3 k 5 a\n4.2 20,98% 1 000 € 15 000 € 1 a 7 a\n3.1 22,25% 500 € 10 000 € 3 k 5 a\n4.2 16,58% 500 € 25 000 € 6 k 10 a\n4.1 19,98% 100 € 5 000 € 2 k 5 a\n4.6 29,39% 300 € 10 000 € 6 k 6 a\n4.1 30,27% 300 € 3 500 € 3 k 2 a\n4.4 19,75% 300 € 5 000 € 3 k 3 a\n4.5 19,75% 300 € 5 000 € 1 a 3 a\n4.0 19,75% 300 € 5 000 € 1 a 3 a\n4.5 48,44% 150 € 10 000 € 1 kuu 4 a\n4.2 50,80% 100 € 5 000 € 6 k 8 a\n3.7 56,00% 50 € 5 000 € 1 kuu 3 a\n2.5 10,47% 500 € 12 000 € 1 a 5 a\n2.9 10,888% 3 000 € 20 000 € 6 k 7 a\n2.9 13,47% 1 000 € 15 000 € 6 k 5 a\n4.0 15,47% 300 € 25 000 € 2 k 8 a\n3.7 23,03% 3 000 € 20 000 € 6 k 6 a\n3.9 23,70% 50 € 10 000 € 3 k 5 a\n3.1 34,49% 200 € 5 000 € 3 k 5 a\nKuidas võrrelda väikelaene Financer.com lehel?\nSoodsaima väikelaenu leidmine pole eales olnud nii lihtne! Vaata meie võrdlustabeleid ja leia soodsaim väikelaen juba täna.\nVaata ülalolevat väikelaenude võrdlust ning leia sealt enda jaoks sobiv väikelaen.\nMine laenupakkuja lehele\nKlõpa soovitud laenupakkuja juures noolega nupukesel, et suunduda laenuandja kodulehele.\nTäida laenupakkuja kodulehel laenutaotlus, sisestades vajalikud andmed ja edastades oma dokumendid laenuandjale.\nSaa väikelaen kätte juba täna\nKui laenupakkuja andis sulle positiivse vastuse, allkirjasta väikelaenuleping ja võid saada raha kätte juba samal päeval.\nVäikelaenud Financer.com võrdluses\nMeie laenuvõrdlustest leiad kõik Eesti väikelaenupakkujad, sealhulgas tuntud laenuandjad ja pangad.\nMille jaoks sobib väikelaen?\nVäikelaen on üpris paindlik ja võib seega sobida nii väiksemate kui suuremate väljaminekute jaoks. Kuna väikelaenu sihtotstarve on vaba, võid seda kasutada mistahes eesmärgil!\nParima hinnanguga laenupakkujad\nNeed laenupakkujad on saanud Financer.com lehel lugejatelt parimad hinnangud.\nVõrdle Financer.com-is väikelaene ja leia endale madalaima intressiga väikelaen.\n, Bondora ja teised laenufirmad on väikelaenu poolest tuntud, siis väikelaen on tegelikult väga populaarne ka pankades.\nEriti levinud on Bigbank väikelaen ja Inbank väikelaen, mis on ühed kõige paindlikumate tingimustega väikelaenud Eestis.\n🏆 Kõige madalam algintress: SEB väikelaen\n🏆 Kõige väiksem lepingutasu: LHV väikelaen\n🏆 Kõige suurem laenusumma: Bigbank väikelaen\n🏆 Kõige pigem laenuperiood: Bigbank väikelaen\n🏆 Kõige madalam sissetulekunõue: Coop väikelaen/Inbank väikelaen\nSul peab olema püsiv igakuine sissetulek ning sa pead seda tõestama viimase 6 kuu pangakonto väljavõttega. Väikelaenu ei saa konto väljavõtteta taotleda.\nVäikelaenu ei saa kehtiva maksehäirega.\nSul ei tohiks juba olla ülemäära palju olemasolevaid kohustusi – sinu kohustused ei tohiks moodustada rohkem kui umbes 40% sissetulekust.\nVäikelaenu intressid on üpris mõistlikud, enamasti jäädes alla 15% (mis on märksa madalam kui kiirlaenudel);\nÜsna suur summa – mõni laenuandja annab lausa kuni 5000 eurot laenu tagatiseta, mõni isegi üle 10 000€;\nPikemad laenuperioodid – võimalik laenata isegi kuni 7-10 aastaks.\nLepingutasu – väikelaenudel on enamasti 1-2% suurune lepingutasu (ning tavaliselt mitte vähem kui 30-40€). Seetõttu pole väikelaen eriti praktiline paarisajaeurose laenu võtmiseks;\nTaotlemine võib võtta mõnevõrra kauem aega, eriti, kui jutt käib suurematest summadest. Bigbank ja Inbank on aga tuntud kiire tegutsemise poolest.\nVäikelaen ei sobi sulle? Sel juhul võivad sulle sobida hoopis sellised laenud:\nKõik väikelaenude kohta\nVäikelaen on kõige tüüpilisem laen, mida saab kasutada mistahes tarbimiskulutuste katmiseks (näiteks remondi, hariduse, tervise, reisimise vms kulude jaoks). Väikelaen on enamasti:\nväiksema summaga (maks. 25 000€);\nkõrgema intressiga (üldiselt üle 10%);\nVaba sihtotstarve tõttu saad kasutada väikelaenu just nii nagu ise heaks arvad – ei mingeid piiranguid. Laenuandja ei kontrolli, kuidas sa raha kasutad ning tagatist pole samuti vaja.\nMis on kodu väikelaen?\nKodu väikelaen on Swedbanki eriline laenutoode, mis on mõeldud kodu remontimiseks ja koduga seonduvateks kuludeks. Tegemist ei ole päris tavalise väikelaenuga ja samas pole see ka kodulaen. Täpsemat infot leiad aga Swedbanki lehelt.\nKuidas leida soodsaim väikelaen?\nSoodsaim väikelaen sõltub suuresti sinu isiklikust maksevõimekusest, kuna laenuandjad teevad personaalseid pakkumisi. Üldise olukorra hindamiseks võid aga vaadata Financer.com väikelaenuvõrdlust, kus oleme reastanud Eesti väikelaenupakkumised ja nende kulukuse.\nKuidas saada väikelaen ilma konto väljavõtteta?\nVäikelaen ilma konto väljavõtteta on hetkel võimalik ainult Raha24 väikelaenu puhul. Raha24 annab kuni 2000€ laenu ilma pangakonto väljavõtteta ainult juhul, kui sa pole lõpetanud pensionisamba väljamakseid.\nKust leida väikelaenu kalkulaator?\nKui tahad välja arvutada, kui palju sinu väikelaen võib maksma minna, kasuta Financer.com laenukalkulaatorit – see lihtne tööriist teeb natuke selgemaks, milline võib ühe laenu kulukus olla.\nMillise panga väikelaen on parim?\nNii Coop Pank, SEB, LHV, Luminor kui ka Swedbank pakuvad väikelaenu üpris sarnastel tingimustel – enamasti jääb intress 10% kanti ning laenata saab kenasti isegi 10 000€. Bigbank väikelaen on tuntud oma sõbralike tingimuste poolest, samuti ka Inbank väikelaen.\nMiks võrrelda väikelaene Financer.com lehel?\nFinancer.com on sinu abiline soodsaima väikelaenu leidmiseks. Me oleme koondanud ühte nimistusse kõik Eesti väikelaenud ning saad seega ühe pilguheite abil leida soodsaima väikelaenu. Financer.com võrdluse kasutamine on tasuta ja sa ei pea sisestama oma isikuandmeid väikelaenude võrdlemiseks.\nKas väikelaen tasub ära?\nVäikelaen on selgelt üks kõige paindlikumaid laenutooteid, andes laenu ilma tagatiseta, üsna pikaks ajaks ja suure summa ulatuses. Seejuures pole ka intress väga kõrge ning on märkimisväärselt soodsam mikrolaenust.\nKas laenu võtmine on aga sinu jaoks mõistlik? Iga laenukohustuse puhul tuleks kaaluda otsust põhjalikult.\nArvuta välja, kui palju on sinu jaoks aktsepteeritav maksimaalne laenusumma, konsulteeri laenunõustaja või mõne muu spetsialistiga ning mõtle laenuotsuse üle põhjalikult enne, kui lähed taotlust täitma.\nKust leida väikelaen tagatiseta?\nEnamus väikelaene, mida võid näha Financer.com väikelaenuvõrdluses, on tagatiseta väikelaenud. Eesti laenupakkujad annavad väikelaenu peaaegu alati tagatise nõudeta, kui summa on pigem väiksem (alla 10 000 euro). Suuremate summade korral võidakse nõuda käendust, aga see sõltub juba konkreetsest laenupakkujast. Reeglina on väikelaenud tagatiseta.\nKust saada väikelaenu maksehäirega?\nVäikelaen maksehäirega ei ole võimalik.\nMis veelgi enam, laenu ei pruugi saada isegi siis, kui maksehäire sai likvideeritud 6-12 kuud tagasi. Laenuandjad võtavad maksehäireid punase keelutulena ja igasugune maksehäire võib seega tähendada, et laenud on sinu jaoks täiesti välistatud.\nLoe siit maksehäirete kohta lähemalt.\nMiks minu väikelaenu pakkumise intress nii kõrge on?\nFinancer.com väikelaenuvõrdluses on toodud laenupakkujate tüüptingimused, st laenupakkuja tüüpiline madalaim või kõrgeim intressimäär. Tegemist on aga tüüpiliste tingimustega ideaalses olukorras.\nSinu väikelaenu intress sõltub aga paljudest faktoritest, eelkõige sinu olemasolevatest kohustustest ja sissetulekust. Mida rohkem on sul kohustusi, seda suurema "riskina" laenupakkuja sind näeb ning seega on ka väikelaenu intress kõrgem.\nSeepärast võib olla näiteks laenupakkujal tüüpiline intress alates 8%, aga sinu pakkumise intress hoopis 16%.\nKust leida väikelaen ettevõttele?\nPaljud Eesti laenupakkujad annavad väikelaenu ettevõtjale samadel tingimustel mis eraisikutelegi. Leia siit Financer.com ärilaenuvõrdlus, kust leiad ka mitmed väikelaenud firmadele.\nKuidas töötab Credit24 väikelaen?\nCredit24 on üks tuntumaid väikelaenufirmasid Eestis, kuid mõnda aega tagasi hakkas Credit24 tegelema eelkõige krediidikontodega. Nüüd on Credit24 väikelaen krediidikonto formaadis: sulle avatakse personaalne krediidilimiit vastavalt sinu maksevõimele. Krediidikonto omamine on tasuta ja ei kohusta sind millekski: intressi pead tasuma siis, kui reaalselt võtad krediidikontolt raha kasutusele.\nKas väikelaenu saab kasutada auto ostmiseks?\nJah, saab küll! Paljud väikelaenud ulatuvad 10 000 euroni (või kõrgemalegi), seega saab osta väikelaenu abil auto. Üks levinumaid auto ostmiseks mõeldud võimalusi on Mogo väikelaen.\nKas väikelaenu saab ennetähtaegselt tagastada?\nJah, enamus laenupakkujaid lubavad väikelaenu tagastada enne lepingu lõppemist, st ennetähtaegselt. Täpsed tingimused sõltuvad aga laenulepingust. Kui sul on oma laenulepingu osas küsimusi (või tahad täpsustust enne lepingu sõlmimist), küsi kindlasti abi vastavalt laenupakkujalt.


3 põhjust, miks Eestis kulda omada - Mysaver.pl\nEesti on innovaatiline väikeriik, keda võib mitmel viisil teistele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele eeskujuks tuua. Praktiliselt kogu lävimine riigiasutuste ja pankadega on tehtav internetis ning Eesti riigivõlg on Euroopa Liidu riikide hulgas madalaimal tasemel. Kas see tähendab, et Eesti elanikud võivad tuleviku suhtes muretud olla?\nPensionieaks valmistumine ja pärandvara haldamine\nEesti pensionisüsteem ei ole küll Euroopa halvimate hulgas, kuid sellele on siiski omased kõik teiste Euroopa vananevate ühiskondade probleemid.\nKuldplaatide või -müntide korrapärane ostmine võib pakkuda täiendavat kindlustunnet ning tagada rahuliku pensionipõlve.\nKodus hoitav kuld ei sõltu elektrist ega internetiühendusest ning on haavamatu nii häkkeritele kui ka energiakriisidele. Kulla hind kipub käima finantsturgudega vastasjalga – ajalooliselt on kulla hind kriisiaegadel tõusnud.\nKui miski läheb valesti, võib kullale alati loota. Kui kõik läheb hästi, võite kulla mugavalt järeltulevatele põlvedele jätta.\nPraegune buum on kestnud juba kaks korda kauem kui viimase seitsmeteistkümne tsükli keskmine kestus. Mitmed aktsiaindeksid teevad rekordeid. Teoreetiliselt paistab pilt väga ilus. Tegelikult aga on paljud eksperdid juba mõnda aega langust ennustanud. Räägitakse mullist kõigis sektorites – kinnisvaras, aktsiaturgudel, autotööstuses, ettevõtete võlakirjades, krüptovaluutas …\nEnese mingil määral kullaga kindlustamine on mõistlik. Ükski mull ei kesta igavesti ja mida suuremaks see paisub, seda valjemini see lõhkeb. Eesti majandusel võib küll hästi minna, kuid meenutagem, et 2008. aastal langes OMX Tallinn 21,33%.\nUlatuslikult IT-võrkudele tugineva riigina on Eesti küberrünnakutele ja küberterroristidele iseäranis haavatav. Ka parimad turvameetmed ei ole sajaprotsendiliselt kindlad. Murdmatut kaitset ei ole olemas – Eesti sai selle õppetunni 2007. aastal.\nKätte on jõudnud uus ajastu, kus küberrünnakud on igapäevased. Häkkerite rühmitused, keda sageli toetavad riigid, sihivad mitte üksnes konkreetseid asutusi vaid ka terveid riike (Stuxneti viirus Iraanis, Venemaa APT28 ja BlackEnergy rünnak Ukrainas, Põhja-Korea Lazarus Group). E-riik on küberkurjategijatele ahvatlev sihtmärk. Pangandussüsteemi või elektrivõrkude halvamine ja muud rünnakud võivad vallandada tõsise kriisi ning muuta krüptovaluutade ja pangakontode kasutamise võimatuks. Sellises olukorras võib ainsaks praktiliseks lahenduseks osutuda sularaha, kulla ja hõbeda kasutamine.


Narva sai viienda Grossi Toidukaupade kaupluse - Kuulutaja\nNüüdseks nädala jagu on Narva Centrumis olnud avatud Grossi Toidukaupade kauplus. Pidulikum avamisüritus toimub aga järgmisel kolmapäeval.\nAadressil Tallinna mnt 47 asuv Narva Centrumi hoone kuulub AS OG Elektrale ning nüüdsest tegutseb varasema turu pindadel Grossi Toidukaupade kauplus. Ettevõtte omanik Oleg Gross rääkis, et COVID-ist tulenenud sulgemise perioodi kasutati maja uuendustöödeks.\n„Hoone sai sajaprotsendiliselt värskendatud, nii seest kui väljast,“ märkis Gross, täpsustades, et korrastati välisfassaad, ümbrusesse pandi uus asfalt ning uuenduskuuri läbisid ka kõik rendipinnad. Maja teisel korrusel asuvad tööstuskaupade kauplused ning lisaks toitlustuskoht, esimesel korrusel tegutsevad toidukauplusele lisaks kalapood, apteek ja lillelett.\nMõistagi tehti täisvärskendus varasema Narva turu osas, kus paikneb nüüd kolme kassaga Grossi Toidukaupade kauplus. „Seal on sada protsenti uus inventar. See on suur avar pood, laiendatud sortimendiga,“ tutvustas ettevõtja.\nKauplus avati sel korral koroonaajale omaselt vaikselt, ilma suurema teavituseta. „Me ei teinud teadlikult reklaami, et ei oleks trügimist,“ sõnas Gross.\nPidulikum avamise üritus plaanitakse siiski korraldada järgmisel kolmapäeval, 26. mail, kui kauplus juba mõnda aega töös olnud ning inimesed saanud pakutavaga tutvuda. Sel päeval saavad kliendid muuhulgas osaleda helikopterilennu loosis.\n„Tahame kingitusena oma ostjatele teha lennu Narva kohal,“ rääkis ettevõtte omanik. 26. mail ootab kaupluses spetsiaalne kast, kuhu loosist osa võtta soovijal tuleb panna oma sel päeval sooritatud ostu tšekk, mille tahaküljele on kirjutatud ka lennuhuvilise telefoninumber.\n„Neljapäeva hommikul võetakse kolmapäeva jooksul kasti kogunenud tšekid välja ning loositakse 30 võitjat,“ selgitas Gross, lisades, et lend toimub suure tõenäosusega reedel, kuid see sõltub ilmast ning täpsemat infot jagatakse kaupluses.\nUues kaupluses ootavad ostlejaid ees ka avamishinnad. „Arvestades, et Narva inimestele meeldib toitu rohkem kodus valmistada, on just värske liha ja lihatooted viidud väga soodsatele hindadele, aga muidugi ka paljud teised kaubad,“ rääkis jaeketi omanik.\nOleg Gross märkis lõpetuseks, et Narva Centrumi avamisega on Grossi Toidukaupade piirilinna laienemise esimene laine lõppenud ning praegu ei nähta ette Narva rohkemate kaupluste rajamist. Kõigi seni seal avatud viie kaupluse hooned kuuluvad AS OG Elektrale.\n„Loodame, et COVID-i pandeemia hakkab nüüd lõppema ja ka piirilinn saab viirusega seotud mured seljatatud ning üha edasi areneda,“ lausus Gross tulevikku vaadates ning soovis kõigile narvalastele edu nende tegemistes.\nArvestades Narva inimeste harjumust valmistada toitu rohkem kodus, on uues kaupluses suur rõhk värskel lihal ja lihatoodetel. Fotod: Viljar Albi\nHiljuti avatud kolme kassaga kaupluses pakutakse täissortimenti.\nSada protsenti uus on kogu toidupoe inventar.\n1 kommentaar | märts 21, 2014\nKadrina päästehoone sai uue kuue


Lastetuba | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Elu → Lastetuba\nLastetuba: LASTETUBA. Jüri Arrak (11.10.1997)\nReet Made vestleb maalikunstnik Jüri Arrakuga (sünd 1936) tema lapsepõlvest Tallinnas. Esimesed mälestused seoses II maailmasõja algusega, Tallinna pommitamisest, lapsepõlve hirmud ja nende mõju edasisele elule, lähedastest...\nLastetuba: LASTETUBA. Jaak Leimann (27.09.1997)\nReet Made vestleb majandusteadlase Jaak Leimanniga (sünd 1941) tema lapsepõlvest ja kooliaastatest. Sündinud Võru linnas ja kõneleb siiani võru keelt; vanemad käsitöölised; oli üksik laps, kellel palju sõpru; juhi omadused avaldusid juba lapsena...\nLastetuba: LASTETUBA. Priit Aimla (31.08.1996)\nReet Made vestluskaaslaseks on humorist Priit Aimla (sünd 1941), kes räägib oma kodukohast Paidest, koolist, õppimisest, esimestest lapsepõlvemälestustest, oma vanematest, pahandustest ja naljadest kooli ajal, raamatute tähtsusest...\nLastetuba: LASTETUBA. Leelo Tungal (28.07.1996)\nReet Made vestleb luuletaja Leelo Tunglaga (sünd 1947) tema lapsepõlvest. Üksik laps, "jõuluvana tütar", kooliõpetajast isa kasvatas last üksinda, kuna ema oli vangistatud 1950. aastal; esimesed luuletused sündisid juba enne kirjutama õppimist...\nLastetuba: LASTETUBA. Eri Klas (29.06.1996)\nSaate külaline on dirigent Eri Klas (sünd 1939), saate autor ja küsitleja Reet Made. Eri Klas jutustab oma lapsepõlvest, viiuliõpingutest, Siberis oldud aastatest ja inimestest, koolielust, huvidest kooliajal, koolikaaslastest, sportimisest...\nLastetuba: LASTETUBA. Ferdinand Veike. (22.06.1996)\nReet Made vestleb näitleja Ferdinand Veikega (sünd 1924) tema lapsepõlvest Saueaugu külas. Sündinud isatalu tagatoas, pere kaheksast lapsest noorim. Laulab saates mitmeid lapsepõlves õpitud laule...\nLastetuba: LASTETUBA. Raivo Järvi (18.05.1996)\nReet Made vestleb Raivo Järviga (sünd 1954) tema lapsepõlvest. Lapsepõlvekodu Pärnus, kuna küüditatud vanemad Siberist tagasi tulles ei tohtinud elada Tallinnas; loomingulised vanemad - isa viiuldaja, ema tantsuõpetaja; lapsena üksi kodus olles joonistas palju, enamasti loomi; teadis juba varakult, et temast saab kunstnik; kooliaastad Tallinnas; suhted muusikaga...\nLastetuba: LASTETUBA. Toomas Savi (04.05.1996)\nReet Made vestleb poliitik Toomas Saviga (sünd 1942) tema lapsepõlvest ja kooliaastatest. Sündinud Tartus, suurem osa lapsepõlvest Suure-Jaanis. Esimesed mälestused endast, kokkupuuted muusikaga, spordiharrastuse algus...\nLastetuba: LASTETUBA. Helmi Puur (20.04.1996)\nReet Made vestluskaaslaseks on baleriin ja balletipedagoog Helmi Puur (sünd 1933), kes räägib oma lapsepõlvest. Saates kõlab laul Erna Sacki esituses (vanalt plaadilt), kes oli Helmi Puuri lapsepõlve suur lemmik...\nLastetuba: LASTETUBA. Heli Lääts (06.04.1996)\nReet Made vestluskaaslaseks on laulja Heli Lääts (sünd 1932), kes räägib oma lapsepõlvest. Saate lõpus "Saaremaa valss" Georg Otsa esituses. Eetris 06.04.1996. ASDAT-1087.1\nKokku: 102 | Näitan: 81-90 | Näita kõiki


KV.EE kinnisvaraturu pressikonverentsi ülevaate küsimused ja vastused | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSama küsimus, mis ikka: Kas täna on õige aeg osta? Miks?\nTänan jätkuvalt hea püsivuse eest seda küsida.\nVäidan jätkuvalt, et kodu ostmiseks on kogu aeg hea aeg. Täna soovitaksin kodu ostmisele eriti tõsiselt mõelda järgmistel põhjustel.\nElamispindade hinnad on all ehk keskmise palga ja elamispinna ruutmeetrihinna suhe on suhteliselt soodne. Prognoosida võib, et elamispindade hinnad tõusevad keskmisest palgast kiiremini, st elamispinna ostmine muutub aja jooksul raskemaks.\nLaenutingimused on head. Kui inimene vastab täna pankade laenukriteeriumidele, siis üldiselt on laenutingimused siiski suhteliselt head. Omafinantseeringumäär 20% on mõistlik, intressimäärad on madalal ja neile prognoositakse veel langemise potentsiaali.\nKolmanda tegurina tooksin valikuvõimaluse, mis on suhteliselt lai nii uute kui vanade korterite hulgas. Karta on, et ehitushindade kasvamisel väheneb uute korterite turuletoomine ning vähemalt selles sektoris uute korterite pakkumine ehk kliendi poolt vaadatuna valikuvõimalus väheneb.\nLoomulikult on tegureid, mis räägivad elamispinna või üldisemalt kinnisvaraotsu tegemise vastu. Majandusolukord on ebastabiilne ja mis see meile toob poole aasta või aasta pärast on täna teadmata.\nMinu isiklik hinnang räägib siiski pigem ostmise poolt kui vastu. Lõpliku otsuse enda jaoks peab igaüks ise tegema.\nKuidas on muutunud üürikorterite raha tootlus ja milline on selle perspektiiv aasta jooksul. Tänan?\nÜürikorterite rahaline tootlus on viimase aasta jooksul suurenenud. Seda põhjusel, et üürihinnad on jõudsalt tõusnud, kuid seda ei ole teinud korterite ostu-müügihinnad.\nKinnisvarabuumi ajal 2006.-2008. a. oli üürikorteri rahavoooline tootlus (ehk aastane üürihind jagatuna korteri ostuhinnaga) heal juhul 2-3% juures. See tõusis 2009.-2010. Aastaks 3-4-5% peale. Täna ei ole liiga keeruline saavutada ka 6-protsendilist tootlust.\nLähimalt aastalt võib oodata tootluse langemist ja seda järgmistel põhjustel.\nKorterite ostu-müügihinnad on pigem tõusmas. See automaatselt vähendab üürikorterite tootlust ehk üüriprojekti tasuvust.\nÜürihinnad on väga kõrgele tõusnud ja see võiks turule tuua vähemalt mingilgi määral uusi üürikortereid. Pakkumise suurenemine võiks üürihinda pisut allapoole tuua. (Kurb, et selles lõigus on sedavõrd palju tingivat kõneviisi…)\nÜürikorteri rahavooline mõistlik tootlus võiks olla suurusjärgus 4-5%. Numbrid allpool või ülevalpool seda suurusjärku viitavad anomaaliatele, mis omakorda tähendavad, et turul hakkavad mingid muutustreprotsessid toimuma.\nKaua see trall üüriturul toimub et hinnad järjest tõusevad ja midagi üürida ei ole? küsitakse hingehinda aga üürile pakutakse pommiauke\nÜürituru trall toimubki nii kaua, kuni midagi üürida ei ole. Eks hinnad sel põhjusel tõusevadki, et midagi üürida pole ja tarbijate valikuvõimalus on väike.\nÜürituru mullide ja mullistuste ning sellest tingitud ebaloomuliku hinnatõusu probleem on suures osas tingitud sellest, et Eesti üüriturg on väga kitsas.\nHinnanguliselt on üürisektori osakaal suurusjärgus 15%. Võiks aga olla vähemalt 25%. Laiem üüriturg tasandaks ajutised üürituru lained, mida me sel sügisel oleme eriti selgelt näinud.\nTaoliste mullistuste ärahoidmiseks on Eesti Kinnisvarafirmade Liit tulnud välja ettepanekuga anda eraisikutele üüritulult tulumaksuvabastus. See laiendaks üüriturgu ja tooks senise musta turu valgesse tsooni.\nÜüritulu tulumaksuvabastusest võib lugeda näiteks aadressilt http://www.kv.ee/blog/eesti-kinnisvarafirmade-liit-eraisik-vajab-uuritulule-maksuvabastust/\nKas ja kuidas kreekad-itaaliad-ja teised Eesti kinnisvaraturgu mõjutavad\nLõuna-Euroopa majanduse keerdkäigud mõijutavad Eesti kinnisvaraturgu kaude läbi kahepidiste kanalite.\nEsiteks ebakindlus. Majanduse ebakindlus ja palju negatiivseid sõnumeid (millest ei pruugi liiga lihtne olla alati aru saadagi) panevad inimesi tundma end ebakindlalt. See omakorda sunnib olulisi suuri ostuotsuseid ja enda pikaajalist sidumist nt pangalaenuga edasi lükkama.\nNii väheneb laenunõudlus ja kinnisvaraturu aktiivsus.\nTeine tegur on majanduslik hoob. See tähendab piltlikult seda, et Euroopa pankade päästmisse minev raha ei saa minna tarbimisse. See vähendab Eesti eksporditurgude vajadust meie kaupade järele. See omakorda vähendab meie tööhõivet ja inimeste sissetulekut. Viimane tekitab taas ebakindlust, millest juba eespool juttu oli.\nSeega on mõjud Itaaliast-Kreekast negatiivsed, midagi liiga positiivset siit leida on raske.\nSiiski tahtes antud vastust optimistlikuma noodiga lõpetada soovitaksin inimestel tänasesse päeva ja tänastesse raskustesse suhtuda kui nö normaalsusesse. Päike ju ometi paistab – pole see asi nii hull midagi, et elu otsa saaks.\nKuidas on arengud uute projektide arendamisel? Kas uusi pindu tuleb ikka järjest juurde? Eriti huvitab Kristiine piirkond.\nUute elamispindade projektide arendusturg on teatavas käänukohas. Projekte on käesoleval aastal vägagi jõudsalt peale tulnud.\nEnamus projekte on ka tempokalt müügiks läinud. Korterite ostmise kiirus on olnud sageli arendajate ootusi ületav. See on viinud mõningase uute korterite hindade tõusu ja tõstmiseni.\nAga uute korterite arendamise turu taevas ei ole pilvitu. Kiiresti kerkivad ehitushinnad on kogu arendussektori murelaps. Ehitushinnad tõusevad kiiresti, kuid müügihinnad mitte.\nSee kahandab arendajate võimalikku kasumit. Juba on märke sellest, et arendajate võimalik kasum on sootuks kahjumiks pöördunud ja sel lihtsal põhjusel on arendusprojektide edasiviimine seisma pandud. Ehk siis planeeritud korterelamud jäävad ehitamata.\nNii ongi tõusvate ehitushindade valguses uute korterelamute turule tulemine takerdumas ja see tähendab tarbijate poolt vaadatuna valikuvõimaluse kahanemist. Seega või teisele küsimusele vastata, et projekte tuleb küll juurde, kuid järjest vähem.\nKonkreetsemalt Kristiinest rääkides, siis Kristiine pakkumine ei ole liiga lai. Pakkumisel on vaid üksikud projektid, neist mõne don pakkumisel juba üsna pikka aega. Usun, et Kristiine neelaks mõne uue hoone senise pakkumiste nappuse tõttu alla küll.\nRaske on uskuda, et kinnisvarahinnad peaksid tõusma. Inimestel ei ole raha ja tööpuudus on nii kõrge, laenu ei saa. Tänased hinnad on juba ülemõistuse kõrgel. Inimestel ei ole lihtsalt raha kinnisvara ostmiseks. Mis on teie seisukoht?\nMa olen täiesti veendunud, et eeltoodud argumendid on tõesed.\nInimestel tõepoolet on tänases keskkonnas vähe liigset raha. Jutud rekordilistest hoiustest ei tähenda, et see raha oleks inimeste vahel ühtlaselt jaotunud.\nTööpuudus on küll viimastel andmetel pisut langemas, kui siiski on näitaja kõrgel tasemel ning kiiret kahanemist sellele ei prognoosita. Kõrge tööpuudus tähendab, et kinnisvaraturult on eemal hulk võimalikke tarbijaid.\nLaenukriteeriumid ei ole küll liiga keerulised, kuid laenu tõepoolest liiga lihtsalt ei saa. (Iseasi, kas laenu peakski liiga lihtsalt saama. Mäletame veel üsna hästi, kuhu seemeid viimasel korral viis.)\nSellises keskkonnas tunduvad tõepoolest kõik hinnad – mitte ainult kinnisvarahinnad liiga kõrged. See on ka ostja loomuses hindu kõrgeks pidada.\nVõrreldes aga sissetulekute ja elamispindade ruutmeetrihinna suhet ning kõrvutades neid laenutingimustega (peamiselt intressimääraga), siis tuleb tõdeda, et olukord ei ole kõige hullem. See võib kõlada ülbelt, aga ega kinnisvara kui siiski ülikallis kaup ei peagi majanduskriisi ajal kõikidele lihtsalt kättesaadav olema.\nNii võime küll rääkida kõrgetest hindadest ja madalast ostujõust, aga vaadata võiksime ka seda, kas sellisel tasemel tehinguid tehakse. Üllatusega võib leida, et tänaene kinnisvaraturg on siiski üksjagu aktiivne. Tehinguid tehakse määral, mis iseloomustab tasakaalus olevat turgu.\nTallinna elamispindadest on viimase aasta jooksul olnud käibes ca 4%. Tavapäraseks võib pidada turuaktiivsust 3-5%. Seega paistab, et turg siiski toimib ja seda vaatamata paljudele riskiteguritele ning paljude inimeste raskustele.\nmis kv indeksiga juhtub? kas julged veel ennustada? siiani on ikka täiega võssa läinud\nTuleb tõepoolest endale tuhka pähe raputada – kõik minu viimase 2-3 aasta prognoosid KV.EE indeksi kohta on olnud sügavalt ekslikud.\nTagantjärele tarkusena olen eksinud eelkõige selle arvelt, et olen arvanud, et pakkumishindu kajastav KV.EE indeks liigub paralleelselt tehinguhindadega. Kui minu KV.EE indeksi prognoosid tehinguhindade prognoosideks ümbermoondada, siis on need tegelikult päris täpsed olnud.\nMinu prognooside ekslikkuse teine tagamaa on olnud asjaolu, et ma olen mööda vaadanud erinevate regioonide osakaaludest. Juhtunud on nii, et Tallinna-Tartu pakkumishinnad on jõudsalt tõusnud, kuid mujal on pakkumishinnad valdavalt langenud. Pakkumisi on Tallinnas-Tartus vähem lisandunud, kui muudes piirkondades – seegi on indeksi tasakaalu kõigutanud.\nEelnev ei kahanda siiski minu julgust ja pealehakkamist. Ikka julgen edasi prognoosida, mis KV.EE indeksist saab. Naljatledes ei ole ma mees, kes ajab ühel päeval ühte ja teisel päeval teist juttu. Seetõttu prognoosin kolmandat aastat järjest KV.EE indeksile eeloleva 12 kuu jooksul tõusu suurusjärgus 10-15%.\nKuidas siis õigupoolest nende vahendutasudega on? Kellel seda on õigus nõuda, kellel mitte? Mina pole isiklikult huvitatud maksma vahendustasu ja seega otsin korterit juba pea 3 kuud.. sest lihtsalt pole ilusaid kortereid mõistliku hinnaeest,mida üürida. Ja nii need õnnetud korterid seisavad oma kõrgete hindadega kuust-kuusse…\nVahendustasu peab maksma teenuse tellija, kui ei ole teisiti kokku lepitud. St kui ei ole teisiti kokku lepitud, siis peab maksma maaklertasu korteri üürileandja.\nÜürileandjad on aga sageli ahvatluse eest ja soovivad enamasti teisti kokku leppida ja küsida vahendustasu üürilevõtjalt. Oluline on, et seadus seda ei keela.\nKorrektne on, et kui üürnikult soovitakse küsida vahendustasu, siis oleks see eelnevalt kuulutuses välja toodud. Vastasel korral on tegemist üürniku eksitamisega.\nOlukorras, kus üüriturg on sedavõrd kuum ja üürikorterid kaovad „letilt“ loetud tundidega on raske üürileandjat survestada ja nõuda, et tema peab vahendustasu maksma. Läbirääkimiste ruum selles olukorras on kitsas.\nSelle maakleritasuga on ka hetkel nii, et kui hakkad seal midagi plõksima siis usu see maakler teeb nii, et sa ei saagi seda korterit ja otsib teise lolli kes maksab. Ise praegu mitme libamaakleri otsa sattunud !!! Käige vaatake korter ära ja jätke maja nr ja korteri nr meelde ja otsige korteri omanik üles kinnisturaamatust!! Uskuge see töötab!!! Paljud maaklerid saavad ainult omanikelt jah sõna kätte, kopivad kuulutusest pildid ja kogu teksti!!! Otsige aga omanike nr üles, internet on suur ja lai!!!!\nEelnevas vastuses sai seda teemat juba pisut puudutatud. Oluline on see, et maaklertasu maksmise osas võib kokku leppida, kes seda maksab.\nKui turg on täna räigelt üürileandja poole kaldu ehk hinnad on kõrged, pakkumine madal ja nõudlus suur, siis on tõepoolest maakleril võimalus leida järgmine üürnik, kes on nõus üürivahendustasu maksma.\nRaske on nõustuda soovitusega maaklerist „mööda minna“. Sellisel juhul on maakler teenuse osutanud ja kui see on kuulutuses korrektselt kirjas olnud, et maaklertasu peab üürnik maksma, siis võib maakleril vaatamata temast „möödaminemisele“ tekkida õigustatud nõue maaklertasu osas.\nSiiski tunnistan, et ma ei ole jurist ja liigsetesse detailidesse ei tahaks ma seda teemat lahates minna.\nMis te Kalamaja korteritest arvate? Kas on hea investeering? Mis võiks olla hinnatõus aastas? Kas tasub Kalamajja üldse korter osta?\nKalamajast kui piirkonnast arvan ma vägagi positiivselt. Mulle isiklikult meeldib eelkõige madal hoonestus ja kõrghaljastus. (Hoopis hullem oleks ju vastupidi – madal haljastus ja kõrge hoonetsus.)\nMa ei oska väga suurt ja püsivat rõõmu tunda kulutuurikilomeetrist, kavandatavatest muuseumidest või merelähedusest. Olen ise kilomeetri läbi käinud ja ei tea, mis teist korda sinna tõmbaks, meremuuseumi laevadel olen käinud ja järgmise minekuga tuleb tõenäoliselt tükk vahet sisse, mere ääres ei ole seal ka justkui midagi väga atraktiivset… Aga see on minu isiklik nägemus.\nKalamajast rääkides tuleks mõista, et tegemist on arengupotentsiaali omava piirkonnaga, mitte väljaarenenud piirkonnaga. Valdav hoonestus on Kalamajas ikkagi pool-lääpas saja-aastane puitmaja, mitte reonoveeritud ilus-kena-tore kahe-kolmekorruseline korterelamu.\nPotentsiaaliga on aga see paha asi, et see ei pruugi alati realiseeruda. Kinnisvaraturul on veel see realiseerumise periood väga pikk.\nVaatamata mõningate kitsaskohtade väljatoomisele suhtun siiski Kalamajasse vägagi positiivselt.\nKui nüüd investeeringu ja korteriostu küsimuste juurde tulla, siis oleks esimene asi kohe selgeks teha, et eluaseme ostmine ei ole investeering, vaid on tarbimiskulu. Investeeringust saame rääkida siis, kui vara soetada nt väljaüürimiseks.\nAastast hinnatõusu on tänastes majandusoludes raske prognoosida, kuid usun, et kui lõuna pool midagi väga hullemaks ei lähe, siis 10-protsendiline hinnatõusuootus on täitsa mõistlik.\nTere! Sooviksin teada, mis olukord valitseb praegu turul. Kui suur on nõudluse ja pakkumise suhe üüripindade suhtes, näiteks korterid(Tallinn/Tartu).\nÜürihindade pakkumist ei ole liiga keeruline hinnata läbi pakkumiste arvu. Selle kohta on infot KV.EE lehel http://www.kv.ee/?act=statsAvgPrice.main, kust näeme näiteks, et oktoobris oli Tallinnas 1726 üürikorteri pakkumist.\nIgaks juhuks juhin tähelepanu asjaolule, et see ei ole tänaste aktiivsete pakkumiste arv. See on kõikide Tallinna üürikorterite kuulutuste arv, millest mõni võis ehk kiiresti kliendi leida ja seetõttu oli kuulutus üleval vaid mõni päev.\nKuulutuste arvu statistika tõlgendamisel soovitaksingi mitte niivõrd tähelepanu pöörata sellele, mitu pakkumist on, vaid selle arvu dünaamikale. Ehk siis sellele, kuidas pakkumiste arvu number ajas muutub – oktoobris 2011 oli pakkumisi üle kahe kordr vähem kui kaks aastat tagasi.\nPakkumise juurest nõudluse juurde minnes tuleb käsi laiutada – meil puudub kindel ja konkreetne teadmine, kui palju on Tallinnas (või Eestis) üürikortereid kokku või kui palju on üürnikepoolseid üürisoove.\nÜürisoovide suurele hulgale viitavad väga aktiivselt kasutuses olevad Facebook’i lehed https://www.facebook.com/YyrikorteridTallinnas või https://www.facebook.com/YyrikorteridParnus või https://www.facebook.com/YyrikorteridTartus?ref=ts.\nSamuti on meedias üksjagu sellest juttu olnud, et üürikorter on võimalik üürile anda loetud päevadega.\nTere. Kas teil on mingit statistikat selle kohta milliseid, kui suuri, mitme toaliseid, mis hinnaga ja millise asukohaga üürikortereid Tallinnas kõige rohkem vajatakse?\nSellise konkreetse küsimuse peale ei ole kahjuks midagi konkreetset vastata. Vastuse juures saab vaid lähtuda üldistest numbritest ja suhteliselt tavapärasest loogikast.\nÜüriturg on kõige aktiivsem mägedel, kus lihtsalt asub kõige suurem hulk kortereid.\nValdavalt on üürikorterite nõudlus suunatud 2-3-toaliste korterite vastu – selliseid kortereid on nii korterite struktuuris, kui üüriturul kõige rohkem.\nHinnatase jääb enamasti 200-300 euro kanti – see on summa, mida Eesti inimene on valmis maksma.\nAga on ka hulk erisusi…\nElamispindade koguarvust kõige enam üürikortereid on kindlasti kesklinnas, kus hinnatase on kõrgem. Kesklinnast veel omakorda eristub selgelt vanalinn.\nKindlasti on erisusi ka suuremate korterite – nt 4-5-toaliste või ühiselamutubade turul, kus hinnatasemed eeltoodud skaalast oluliselt erinevad.\nLõpetuseks tuleb veelkord tõdeda, et üürituru kohta head statistikat ei ole (kui pakkumiste arv välja jätta), ammugi siis veel detailsemaks minnes ja üürikorterite toalisusest rääkides.\nUuem uudis: Nõuanne: Kuidas leida üürikorter – hinda mõjutavad tegurid (5/5) ››\n‹‹ Vanem uudis: Pressiteade: Kehvad majandusolud ei luba soodsat ostumomenti kasutada