LE-GENDAARNE! Nate Diaz on kõige tüünem mees vabavõitluses - GoodFight\nNate Diaz suitsetas 10. juunil Arizonas UFC pressikonverentsil marihuaanat.\nTa suitsetas UFC pressikonverentsil kanepit ka aastaid varem, aga siis oli see CBD. Nüüd oli tõesti marihuaana, Diazi enda sort „Kill 4 209”. 209 on Stocktoni kood, kus Diaz kasvas. Arizonas on seadused marihuaana suitsetamise osas vabameelsemad kui teistes osariikides. Diaz pakkus suitsu ka Brandon Morenole. Moreno, kes ajas silmad punni, kui Diaz pläru ette pani, keeldus naeratades. „Ma ei suuda endiselt uskuda, et olin Nate Diaziga ühes ruumis. Ta on lege!” kiitis Moreno, kellest sai Mehhiko esimene UFC meister.\nNate Diaz on bad motherf*cker, isegi kui kaotas 2019. aastal Jorge Masvidalile kohtumise BMF-i vööle. Arst peatas selle võitluse. Nate vigastuse tõttu kohtumist pooleli ei jätaks. Tony Ferguson sai maailmakuulsaks kohtumises Justin Gaethjega, kus oli nii verine, et vaevu seisis püsti. Iga Nate Diazi matš on selline. Diaz kurtis, et UFC-s ei julge kuulsad võitlejad, nagu Nurmagomedov ja Usman, võidelda heade võitlejatega.\nDiaz ei salli, et UFC sunnib vastaseid koos pressikonverentse andma. UFC üritab vabavõitlusest teha sporti, kui Diazi arvates pole luude lõhkumises midagi sportlikku. Nate tahab vastaste silmis olla hull, kuigi tegelikult on üks toredamaid inimesi. „Teate, mitu võitlejat on kurtnud UFC plakatite üle 20 aasta jooksul? Üks,” lausus Dana White.\nTal on palju kaotusi, kuid kunagi pole ta igav ja teda kutsutakse alati tagasi. Küsimus on viimastel aastatel selles, kuidas Nate Diaz jälle ei viitsi. „Nate Will Not Return”, laulis The Fall. Nate ja vend Nick tülitsesid UFC-ga, sest nad arvasid, et neid tasustati vähe. Nad olid teismelistena nii vaesed, et hakkasid trennis käima, kuna seal sai vähemalt vahel süüa.\n„Ma pole UFC-le kaheksa aasta jooksul kordagi ära öelnud ja treenin rohkem kui keegi teine, aga mulle pakuti Habibiga kohtumise eest peenraha. Pere vajab toitmist. Mu emal on kaks töökohta,” ütles Nate 2014. aastal. Diazil vedas: Conor McGregor kaotas 11 päeva enne matši vastase. Diaz võttis pakkumise vastu. Kordusmatši eest McGregoriga teenis ta 2 miljonit dollarit. Pärast seda polnud tal enam vajadust võidelda, arvati. Tegelikult hakkasid siis teatud isikud seda raha himustama ja võitluseta aastad kulutasid kohtupinke.\nDiaz tuli tagasi, vastaseks 12. juunil Leon Edwards. Esmakordselt võideldi viis raundi matšis, mis polnud tiitlimatš ega peamatš. Miks? „Väga lihtne: nad tahtsid viis raundi,” põhjendas White. See oli õhtu oodatuim matš. Edwards alustas tabamustega. Lase käia, tegi Diaz, aga Edwards oli temast lihtsalt veidi parem. Diazile löödi sealhulgas jälle selline haav, et arst käis vaatamas. Diaz ründas viimases raundis maruliselt ja rahvas plahvatas, kuid neli esimest raundi kuulusid britile. 49-46 kõigilt kohtunikelt.\n“Päris võitluses ei tehta nii, et võitlus lõpetatakse, kui üks võitleja on võitmas, ja võitjaks kuulutatakse teine võitleja,” ütles Diaz, kes teenis 250 000 dollarit. Kuna ta teenis iga ostuõiguse pealt dollari ja PPV ostsid Ameerikas ligi 600 000 vaatajat, oli tasu kokku siiski 850 000 dollari ringis.\nKamaru Usman soovis järgmiseks võidelda Diazi ja Edwardsi kohtumise võitjaga. Kui UFC tal Jake Pauliga võidelda ei luba. Paul räägib väsimatult, et UFC nöörib võitlejaid.\nKeskkaalu meister Israel Adesanya alistas Marvin Vettori\nKärbeskaalu meister Deiveson Figueiredo kaotas Brandon Morenole\n5⃣ Years Unbeaten!\nWill @Leon_EdwardsMMA 🇬🇧 add Nate Diaz to his list at #UFC263? pic.twitter.com/Xnc19hcGmV\nEelmineEpp Mäe jõudis Poolas finaali, Nabi lõpetas viiendana\nJärgmineRizin: Nasukawa võitles kolme vastasega


Mõistame, miks kõik liigesed korraga haiget teevad ja kuidas seda ravida - Podagra, Mida teha, kui kae ja olgade liigesed haiget teevad\nKui sümptomid viitavad borrelioosile ja vereproov on negatiivne, ei saa haigust välistada. Kõige sagedamini on pleksiit trauma tagajärg. Ühel hetkel tundis Indrek täisnimi toimetusele teada päise päeva ajal, et nägu kaotab tundlikkuse. Keskmise venelase mentaliteet on selline, et ta ei pöördu terviseprobleemide pärast arsti juurde, vaid otsib abi sõpradelt ja tuttavatelt, mis võib tema seisundit märkimisväärselt halvendada. Küünarvarre on ülajäseme osa, mis koosneb küünarluu ja raadiusest.\nSamuti leitakse meditsiinipraktikas valu küünarvarre mittepõletikulise iseloomuga. Need esinevad sageli südame isheemiatõve, närvisüsteemi või veresoonte haiguste, kasvajate korral. Harva näitab parema käe küünarvarre valu konkreetset põhjust.\nEnamik selliseid aistinguid põhjustavatest haigustest arenevad mõlemal pool keha võrdselt. Põletikuline protsess lihastes. Mõnikord mõjutab haigus ka nahka. Lihaseid hakkab valutama hüpotermia, pinge, ilmamuutus.\nMüosiit on lihasnõrkuse tõttu ohtlik.\nInimesel on raske tõusta, kõndida, algab atroofia. Kui müosiiti ei tuvastata ja seda õigeaegselt ei ravita, võib haigus püsida kogu elu. Kesk- ja perifeerse närvisüsteemi patoloogiad avalduvad sageli käsivarre valudes. See pole sellistel juhtudel ainus sümptom, mis lihtsustab täpse diagnoosi seadmist.\nKüünarvarre valu iseloomustab müeloradikuloneuriit, meningomüeliit, pachümeningiit, epiduraalne abstsess jne. Tunded võivad olla nii parempoolsed kui ka vasakpoolsed. Nende intensiivsus sõltub haiguse tõsidusest ja organismi individuaalsetest omadustest. Närvisüsteemi kahjustustega võib valu asendada tuimusega, tundlikkuse kaotusega. Rasketel juhtudel kaob võime iseseisvalt kui kae ja olgade liigesed haiget teevad.\nStatistika järgi on maailmas paremakäelisi rohkem, nii et vigastusi juhtub paremal käel sagedamini kui vasakul. Kui küünarvarre on vigastatud, tekib valu sellest küljest. Kompressiooni tunneli sündroomid ilmnevad sagedamini paremal, mis on seotud ka ühe käe suurema osalemisega.\nNeed tekivad pärast vigastusi, kokkusurumist, kõõluste nihestusi. Sümptomid süvenevad, kui jäseme röövitakse öösel pärast füüsilist pingutust, raskete koormate kandmist küljele.\nNihestused, verevalumid, luumurrud, nihestused küünarvarre piirkonnas põhjustavad valu. Kergemate vigastustega tekivad jäsemetel verevalumid ja hematoomid. Rasked võivad kahjustada lihaseid, kõõluseid ja veene. Verevarustus on häiritud, jäseme tundlikkus kaob, valu kiirgub käe erinevatesse osadesse. Võib tekkida düsfunktsioon.\nSee on liigese- ja kõhrekoe tõsine kahjustus. Haiguse arengu ajal tunneb inimene Mida teha valu ainult füüsilise koormuse, raskuste tõstmise või spordiharjutuste ajal.\nSiis aistingud intensiivistuvad ja muutuvad püsivaks, haaravad lisaks küünarnuki ja õlaliigestele ka käsivarre. Valu tekib isegi käe normaalse pigistamise korral.\nJäsemete liikuvus väheneb, hommikul on tunda jäikust. Liiges ilmuvad tihendid ja krõmps. See tekib filtreerimiseks mõeldud ühe või mitme lümfisõlme põletiku tõttu. Kui on palju kõrge resistentsusega patogeenseid mikroorganisme, hävitavad nad need seestpoolt ja liiguvad läbi anumate järgmisele.\nSõlmed ja veresooned suurenevad, põhjustades valu, kudede punetust ja kehatemperatuuri tõusu. Sensatsioonid kutsuvad esile lümfisõlmede kapslis paiknevate närvide ärrituse.\nSageli areneb haigus vigastustest või loomade hammustustest tekkinud haavade saastumisest. Need on ühe või mitme juuksefolliikuli mädased põletikud, mis mõjutavad ümbritsevaid pehmeid kudesid.\nPõhjus on patogeensete mikroorganismide paljunemine, mis põhjustavad Valu puude Sorme ravi masside rohket moodustumist.\nProtsess areneb mõne päevaga. Esiteks ilmub nahale valulik punkt, mis suureneb ja hakkab pinnast kõrgemale tõusma.\nKeemise ise ravimine võib põhjustada retsidiivi ja isegi veremürgituse. Valu korral kui see pole vigastus on vaja pöörduda perearsti, terapeudi või lastearsti poole. Arst võtab anamneesi ja selgitab välja sümptomite põhjused.\nVajadusel suunab ta patsiendi kitsa spetsialisti juurde, diagnoosib ja määrab ravi.\nOn ette nähtud uriini ja vereanalüüsid. Sümptomi leevendamiseks kasutatakse jahutava või soojendava toimega salve: Finalgel, Nise, Ketonal jt.\nVereringe parandamiseks, põletiku, valu, tursete leevendamiseks ja kudede taastumise kiirendamiseks kasutatakse regenereerivaid, valuvaigisteid, põletikuvastaseid ravimeid: Kapsikam, Viprosal, Nizhvisal, Bom-Benge. Ägedate ilmingute vabanemiseks tehakse Diclofenaci, Voltareni intramuskulaarsed süstid.\nLisaks süstidele ja salvidele määratakse füsioteraapia. Magnetoteraapia, ultraheli, voolud leevendavad valu.


LIIS KOGER JA KÄRT HAMMER\nSwedbank Eesti peahoones\n„Eelistame luua maale, mis on täis elu, rõõmu, õnne ja tähistamist,“ selgitab Raija. Meie loomingu tuumsõnumiks on, et igaüks meist peaks võtma sellest kõigest maksimum - et isegi esmaspäeviti on võimalik tähistada elu, isegi halvimal päeval paistab päike meie hinges, kui me laseme sellel juhtuda.“ Alates 2007. aastast on Raija ja Katja korraldanud koos 1-2 näitust aastas, see annab neile mõlemale palju enamat kui näituse tegemine üksinda: häid mälestusi, energiat, rohkem ideid ja inspiratsiooni. Hiljuti kuulsid nad Jüri Mildebergist ja tundsid, et kolmekesi koos Eestis näituse ülesseadmine oleks veelgi inspireerivam.\nRaija Nokkalatundeidäratavad, naivistlikud tahvelmaalid on alati armastatud ja tema pilte leidub ka postkaartidel, kalendrites ja kingikarpidel, tema kunst on olnud näitustel nii kodumaal kui paljudes kunstigaleriides üle maailma. Nokkala on koos oma abikaasaga rajanud Uusikaupinkusse ka „Pilvelinna“, Soome ainsa naivistliku kunstimaja, mis on ühtlasi neile ka koduks. Pilvelinna sinise raudvärava taga avaneb imeline maailm, 250 ruutmeetrine maja on maalitud ja kaunistatud aardekirstuks, kust igal hetkel leiab vaatamiseks midagi uut ja kus leiduvad pildid räägivad lugusid tõelisest elust.\nKatja Mesikämmenon erialalt käsitööõpetaja ning õppinud lisaks kolm aastat Pori kunstikoolis, esinenud arvukalt näitustel nii Soomes kui välismaal. Tema tööd on mängulised ja lõbusad hetkvõtted ümbritsevast elust. Vahetud ja ehedad teosed räägivad elu positiivsest poolest, võimest näha maailma muretu lapse silme läbi. Optimistlik lähenemisnurk toob naeratuse näole. Tema maalid räägivad lugudest, kus on lootust, ja nende žanriks on rõõmus kollektiivne muinasjutulikus. Maalide taustal võib olla linn, park, liuväli või kasvõi Veneetsia turg, atmosfäär on tihe ja elav, kuid samas rahulik, pehme ja sügav.\nJüri Mildebergituntakse eelkõige illustraatori ja kujundajana, kes on võitnud mitmeid auhindu. Tema fantaasiamängud, asjad ja nende omavahelised seosed on ühteaegu lihtsad ja iseenesestmõistetavad, ent alati üllatuslikud. Oma loomingus tegeleb ta läbivalt “pisiasjadega, mis omavad tähtsust”, käsitleb täiskasvanute maailma läbi lustliku, isegi lapseliku prisma, tema teatud määral muinasjutulikus lähenemises peituv huumor ei ole kunagi irooniline egaparastav, vaid alati soe ja siiras. Mildebergi looming on tuntud eelkõige küll Eestis, aga väga suurel määral ka Soomes.\n2017. 1 44.5 x 36.5 cm (raamitud)\n2017. 2 26 x 26 cm (raamimata)\nListiga liitumiseks saada teade haus@haus.ee


jaanuar 2021 - Manaratas\nÜleolekutunne. Hinge arengu ja psühholoogia seisukohast\nС. Соломко «Высокомерие» gallerix.ru/album/Solomko\n“Võin sülitada kõige peale,\nvälja arvatud selle peale,\net keegi sülitab minu peale.”\nÜleolekutunne – ülemäärane uhkus, enese ületähtsustamine, ninakus, upsakus, kõrkus, ülbus, egoism, etteheidete mittekannatamine ja kiitusjanu, arrogantsus.\nNii me me seda näeme ja tajume.\nÜleolekutunne võib peituda filantroopia ja protektsionismi sildi all, mis tegelikult taotleb poliitilise eneseaustamise ja enesereklaami eesmärki.\nSeega on see inimese veendumus enda üleolekus, põlglik suhtumine teistesse inimestesse (madalam staatus, teenete või positsiooni järgi isiku subjektiivses mõistmises).\nÜleolev inimene jätab tähelepanuta teiste inimeste vajadused ja huvid, ei austa kedagi peale sama ringi (eliidi) isiksuste või üldse mitte kedagi, välja arvatud teda ennast (Jumala väljendunud kompleksiga).\nÜleolev inimene “mõõdab kõrgelt” ennast ja teisi inimesi. Ainult siis, kui ta ise selle latiga sobib, siis ümbritsevad reeglina ei sobi. Võime rääkida subjektiivsest arusaamast rikkusest, õnnest, õnnest, armastusest, staatusest. “Ma võin teha kõike ja kõik on mulle võlgu, sest ma olen parim,” on üleolevate inimeste moto.\nMõnikord võtab arrogants pealtnäha täiesti ebatavalise ja ebareaalse kuju ehk maski – ohvrirolli. Jah, mõnikord pole “Ema Teresa” mängimine midagi muud kui veendumus enda paremuses. Sellised inimesed üritavad kõiki valgustada, nõuavad moraali, seavad õige tee, annavad nõu (kui neilt seda ei küsita), avaldavad oma arvamust. Ja kõik miks? Sest nad ise teavad alati kõike paremini kui keegi teine.\nAinult tulemus on sama: ärritus, kui inimesed ignoreerivad nende nõuandeid, manipuleerimine (sageli süütunde abil), pahameel selle eest, et mind ei hinnata (solvatakse). See on üleoleku varjatud vorm, kuid mitte vähem hävitav. Tema moto: “Rumal, ta ise ei saa aru, mida ta teeb.” Tegelikult on see samasugune teiste inimeste huvide ja vajaduste eiramine koos omaenda arvamuse kultuseks tõstmisega, eitades enda vigade tõenäosust.\nÜleolekutundega kaasnevad inimesel individuaalsed negatiivsed lõhkuvad madalad võnkesagedused:\negoism, isekus – kuni 2,8 Hz\nupsakus, kõrkus – 0,8 – 3,1 Hz\nüleolek – 1,9 Hz\nhalvakspanu, põlgus – 1,5 Hz\nKAS TULI TUTTAV ETTE?\nKindlasti olete elus rohkem kui üks kord kohanud üleolevaid ja ülbeid inimesi. Nendega, kes räägivad ainult endast ja peavad end teistest paremaks.\nSuuremal või vähemal määral võib seda kõigil inimestel ette tulla ehk olla.\nSeda ei tohiks siiski segi ajada tavalise kelkimise, praalimise või kiitlemisega.\nSelles artiklis tuleb juttu:\n– Millised on üleoleku tunnused?\n– Milline on see inimene, tema isikuomadused?\n– Milliste lattide järgi toimub mõõtmine?\n– Üleolekutunde varjatud ja otsesed põhjused.\n– Seos hinge arenguga.\n– Mis peitub tegelikult üleoleku taga?\n– Mis toimub sellise inimese sees?\n– Seotus enesehinnangu ja eneseaustusega.\n– Milleni see tee viib? Millised on ohud?\n– Soovitused üleoleku tundega inimestele endale, üleolekust lahtisaamiseks.\n– Soovitused üleolevate inimestega suhtlemiseks, ja et aidata tal üleolekust lahti saada.\nOkaspuude vaik rahvaravis. Seeder, lehis ja nulg\nKõikide okaspuude vaigukäikudes on vaiku.\nSee vaik sisaldab 40-65% diterpeen- või vaikhappeid, 20-35% monoterpeen süsivesinikuid ja 5-20% seskvi- ja diterpeensüsivesinikke ning nende derivaate.\nSee sisaldab ka vaigualkohole, tanniine, vähivastase toimega rasvhappeid, samuti mitmesuguseid estreid, taimseid lisandeid ja isegi E-, P-, B-, C- ja D-rühma vitamiine.\nSeetõttu pole üllatav, et seda ainet kasutatakse aktiivselt meditsiinilisel eesmärgil.\nKõige populaarsemad on männi, seedri, kuuse, lehise ja kuuse vaik.\nKõigil okaspuude vaigutüüpidel on valuvastased, antiseptilised, antibakteriaalsed, põletikuvastased, haavuparandavad omadused. Kõik tugevdavad immuunsust ja veresooni, seisavad vastu viirustele, seentele ja allergeenidele.\nNeed imelised omadused on teada juba iidsetest aegadest.\nMänni kohta leiab lugemist siit: SIIT\nKuuse kohta aga liigub aga infot niigi palju.\nErinevate okaspuude vaigu kasutamises on palju sarnast, aga on siiski ka mõned erinevused.\nSeetõttu allpool sellest, mis on erilist just SEEDRI, LEHISE JA NULU vaigul, nii sees- kui ka välispidisel tarvitamisel.\nPilgu energeetiline mõju. Ohud ja kasud\nSilmad võimaldavad meil tajuda valgust, värve ja kujundeid, kuid see organ pole mitte ainult passiivne ja vastuvõttev.\nSilmad võivad muutuda ka kiirgavaks ja aktiivseks.\nOma pilguga saab inimene rääkida, sisendada, mõjutada ja käskida.\nSeetõttu saab pilkusid määratleda žestide kategooriasse, ja sarnaselt žestidele peaks ka pilke saama ohjeldada ja kasvatada, nii et selle tegevusest oleks ainult kasu.\nMida siis tuleks arvestada?\nMeie nahk on see, mille kaudu organism eritab jääkaineid. Kaasaegne nõrgenenud ja kahjulikke aineid täis organism vajab aga erilist hoolt.\nVarem pesid kõik seebiga käsi ja keegi ei kannatanud selle all. Seep koosnes leelisest, mille pH oli 9,5-10. Tänapäeval on asjad teisiti. Näiteks puhastatakse nahka väga “hapu” piimaga, mille pH on 5 või isegi vähem. See on sada korda happelisem kui naha neutraalne pH 7 ja rohkem kui tuhat korda happelisem kui leeliselise hoolduse jaoks optimaalne pH 8.\nKleopatragi olevat võtnud mineraalvee (mis on samuti leeliseline) vanne, ilu ja nooruse allikana.\nAluseline kehahooldus on äärmiselt kasulik. Selle eesmärk seisneb selles, et universaalset osmoosiseadust järgides ärgitada keha vabastama ümbritsevasse keskkonda happeid ja toksiine, rakkude ja mahlade happelisest keskkonnast.\npehmendavad ja siluvad nahka, aidates lahendada paljusid kosmeetilisi probleeme.\neemaldavad toksiinide ja jääkaineid\naitavad leeliselised vannid kiirelt paraneda lõike- ja torkehaavadel\nleevendavad ärritust ja rahustavad nahka,\naitavad rahustada närvisüsteemi\nvähendavad põletikuliste ja erinevate allergiliste reaktsioonide ilminguid\naitavad taastada energia, aktiivsuse, hea tuju\nSelleks, et seda teostada, ei ole vaja kallitesse kuurortidesse sõita või SPA-sid külastada. Need, kes soovivad oma tervisesse investeerida, saavad leeliselisi vanne oma kodus teha.\nVooljas konnatatar. Tinktuur ja selle tellimine\nhealthjade.com/japanese-knotweed-fallopia-japonica/ * manaratas.ee\nEestikeelsed sünonüümid: vooljas pargitatar, vooljas kirburohi, jaapani kirburohi.\nLadinakeelsed nimed: Fallopia japonica, Polygonum cuspidatum, Reynoutria japonica.\nVärsked juured ja 40º-ne alkohol.\nBorrelioos ehk Lyme tõbi. Neuroborrelioos. (kuuri pikkus 8-10 kuud)\nAjukahjustused. Parkinsoni tõbi, Alzheimeri tõbi, insult, dementsus.\nVananemise aeglustamine, rakulise DNA kaitsmine vabade radikaalide kahjustuste eest.\nHea resveratrooli allikas. Resveratool – tugevatoimeline antioksüdant, põletikuvastaste, kasvajatevastaste ning antibakteriaalsete omadustega.\nErinevad autoimmuunsed haigused – kilpnäärme alatalitlus ehk hüpotüreoos, soolestikuhaigused, fibromüalgia jt.\nTeatud tüüpi vähirakkude pärssimine maksa kahjustamata (kasvajad, k.a. leukeemia, lümfoom, rinnavähk, eesnäärme vähk, pankrease vähk, munasarja vähk, jämesoole vähk, melanoom).\nStaphylococcus, Streptococcus, E. coli ja salmonella kasvu pidurdamine.\nSüdameveresoonkonna haigused, nende ennetamine. Vere vedeldamine, trombooside ja embooliate vähendamine. Kolestrooli taseme alandamine.\nÖstrogeeni antagonistina. Luudekao vältimine, kui naise kehas puudub östrogeen.\nMenopausi ajal esinevad probleemid.\nNeuroloogilised seisundid. Stress.\nKaalu vähendamine. Lipiidide oksüdeerumise suurendamine rasvade põletamisel.\nKöha, krooniline bronhiit.\nHüpertensioon, kõrgvererõhktõbi. Vererõhu alandamine.\nSeedetrakti põletikud, kõhukinnisus, puhitus, gaasid, krambid ja muud kroonilised seedeprobleemid.\nVerevoolu suurendamine silmadesse, südamesse, nahka, liigestesse.\nViiruste, mikroobide, seente, põletike, köha vastane. Palavikku alandav. Diureetiline. Östrogeenne toime. Närve kaitsev. Mõju kesknärvisüsteemile.\nTavaline soovitav kogus, lihtsamateks juhtudeks: 15 tilka 2-3 korda päevas koos vähese veega.\nÜhest pudelist jätkub 2 korda päevas võtmisel 27 päevaks. Kui võtta 3 korda päevas, siis 18 päevaks.\nMaksimaalne doos (lastel ja täiskasvanutel) kehakaalu järgi:\n133 kg – 1⅔ 3 korda päevas\n97 kg – 1⅓ 3 korda päevas\n68 kg – 1 tl 3 korda päevas.\n45 kg – 2/3 tl 3 korda päevas\n27 kg – 1/3 tl 3 korda päevas\n13 kg – 1/5 tl 3 korda päevas\nNäiteks 68 kg – 1/2 kuni 3/4 tl 2 korda päevas.\nSt umbes pool kuni kolmveerand maksimaalsest kogusest, 2 korda päevas.\nNB! Autoimmuunsete haiguste korral kasutada kindlasti koos kurkumiiniga.\nJätkata tarvitamist nii kaua kui vaja. Minimaalselt 4 nädalat, soovitavalt 8-10 kuud.\nMitte ületada soovitatavat maksimaalset ööpäevast annust.\nVõib kombineerida koos teiste taimedega.\nMitte kasutada rasedatel ega imetavatel naistel, väikelastel.\nKui võetakse lisaks ka verevedeldajaid.\nKõrvalnähud on tavaliselt seotud seedesüsteemiga: suukuivus, mõru maitse suus, iiveldus, oksendamine, kõhuvalu, gaasid, puhitus, kõhulahtisus. Need on märgid sellest, et on võetud liiga suur annus. Tuleb annust vähendada. Soovitav võtta peale sööki.\nTundliku organismi korral võib alustada ka vähesest kogusest ja minna tasapisi suuremale üle kuni normaalse koguseni.\nHoida lastele kättesaamatus kohas. Kuivas ja jahedas või toatemperatuuril (mitte üle 25º). Säilivus vähemalt 2 aastat.\nHIND, PAKENDAMINE ja KOHALETOIMETAMINE\n1 pudel: 50 ml.\nPakendatud 50 ml tumedasse klaaspudelisse, tilgutiga varustatud korgiga. Kaasas on ka infoleht\nSaadetiste kohaletoimetamine toimub ainult Itella Smartposti ja DPD kaudu, sest need on klaastaara suhtes turvalisemad.\nLisandub pakiautomaadi tasu 3 euri (Smartpost) või 2.50 euri (DPD), kui saadetis on EESTISSE.\nSOOME pakiautomaati saatmisel lisandub saatmiskulu 11 euri, postkontorisse 14 euri, kulleriga 17 euri.\nPakke saan postitama minna reeglina ainult nädalavahetusel. Sellest sõltuvalt siis tarneaja pikkus.\nSoovi korral kirjutada minu meilile: ingrid.manaratas@gmail.com\n– soovitud kogus\n– Smartposti või DPD pakiautomaadi nimi või täisaadress (kulleri jaoks)\nSee slaavi horoskoop on omapärane maatriks, mis põhineb ümbritseva maailma ehk universumi ja selle ehituse mütoloogilisel kontseptsioonil.\nSelle maailmakäsitluse põhjal on olemisel 3 paralleelmaailma (ülemine, keskmine ja alumine) ja igaüks neist kolmest jaguneb veel 9-ks ringiks.\nNeed 3 maailma ja 9 ringi on omavahel energeetilised ühendatud ehk põimunud ja väljenduvad 27 erinevas energias (3X9=27), mis mõjutavad inimest tema sündimise hetkel, määrates tema elutee ja saatuse.\nSissejuhatust teemasse saab lugeda siit: https://manaratas.ee/slaavi-3-maailma-horoskoop-27-energiat-1-osa-sissejuhatus/\nÕpetus selle kohta, kuidas leida, kes on kes, on siin: https://manaratas.ee/3-maailma-horoskoop-2-osa-kuidas-leida-millisesse-maailma-ja-ringi-kuulud/\nIgaühe koht üldpildis ja lühemad kirjeldused on siin: https://manaratas.ee/3-maailma-horoskoop-3-osa-igauhe-koht-uldpildis-ja-luhemad-kirjeldused/\nSiin artiklis (allpool) on veel täiendavat infot 9. ringi kuuluvate inimeste, nii ülemises, keskmises kui ka alumises maailmas olijate kohta, lisaks varasemates artiklites avaldatule.\nNii et täieliku info saamiseks tuleks lugeda ka neid varasemaid artikleid.\nKui teid reedetakse – viiakse teid üle kõrgemale energiatasemele\nKui teid reedetakse, see tähendab, et teid viiakse üle kõrgemale energiatasemele. See tähendab, et inimene lastakse vabaks selleks, et ta liiguks edasi.\nVanast eluprogrammist lahkumisega avanevad samal ajal uued võimalused. Iga kord, kui inimene kogeb äärmuslikku valu, avaneb talle maksimaalne küllus.\nLäbides füüsilised kannatused, avaneb astraalne saatja, kui emotsionaalse valu, siis vaimne saatja.\nVaimne pettumus – avab vastavalt vaimse väljapääsu, vaimne pettumus viib palju peenemate maailmadeni ja nii lõputult.\nVäga sageli ripuvad paljud pikka aega mingis olukorras, kujutluspildis või vormis ning ainult läbi valu ja kannatuste saab nende tähelepanu keskenduda laiemale elulise objektiivsuse vahemikule.\nMitte kannatada? See on võimatu, sest see tingimus on juba Looja (Kõiksuse ehk Kõrgemate jõudude) poolt seatud inimese DNA-sse, hinge tõusmiseks (või laskumiseks – mis ei anna väljapääsu) ja aktiivseks arenguks.\nIga kord, kui inimest tahetakse tõsta, avada tema sisemine olemus, siis – ta kaotab midagi…\nAga miks? Selline on mineviku ja tuleviku vahel valimise protsess. Hirm kaotada see mugav, harjumuspärane, tuttav… Sest alati tuleb valida: hirm või armastus.\nLõppude lõpuks, kui inimene ei usalda Loojat, hakkab ta iseendaga mänge mängima.\nLooja programmiga mittevastavate strateegiliste ülesannete püstitamine viib pettumuseni elu mõttes. Inimene unistab sellest, et juhtida ja kontrollida igat päeva, iga minutit. Ning hakkab jälle kannatama, kui siis plaanid kokku kukuvad.\nTeda praktiliselt sunnitakse võtma lõuendi ja värvid ning maalima elu uuel viisil.\nJälle hirm ja pinge.. Seepärast on võimatu mitte tunda valu seni, kuni on olemas kiindumusi, on tingimusi, kuid samas saatuse vastu pole usaldust.\nSeetõttu on reetmine – usalduse test teie kõrgema Mina suhtes.\nReedetud – antakse Looja kätte.\nJa siin te enam valima ei pea, kui juhitakse. Hirm peab taanduma armastuse ja aktsepteerimise ees.\nMiks me ei mäleta oma eelmisi elusid?\nEnamik meist ei kehastunud praegu esimest korda.\nTäpsemalt öeldes ei pruugi varasemaid kehastusi olla ei 10 ega isegi 100, vaid tuhandeid, ehk isegi sadasid tuhandeid.\nIgas kehastuses saame kogemusi. Selle kogemuse pärast me siia tuleme.\nReinkarnatsiooni peamine mõte on anda meile võimalus oma vead parandada ja vaimselt kasvada.\nAga inimene on aga nii üles ehitatud, et kehastununa ei mäleta ta seda enam.\nUniversum ei maskeeri mitte asjata seda, mis on inimese eelmiste elude kardina taga.\nSiiski võivad meie teadvuses olla killud eelmistest eludest. Mälestustest, mis vilguvad sähvatustena, piltide ja aistingutena. Meie eelmised elud toimuvad paralleelses ajavoolus, praegu, kus me käime erinevates mõõtmetes.\nVaid vähesed mäletavad rohkem kui killukesi. Mõni koguni mitmeid elusid. See sõltub.\nPaljusid huvitab see, mis on kunagi eelmises elus olnud. Kasvõi natuke. Seda võib vahel tõesti olla kasulik teada, aga sageli pigem mitte. Lihtsalt uudishimu või meelelahutuse pärast eelmistes eludes ringi vaadata ei tasu.\nSiin artiklis (allpool) on veel täiendavat infot 8. ringi kuuluvate inimeste, nii ülemises, keskmises kui ka alumises maailmas olijate kohta, lisaks varasemates artiklites avaldatule.\nByron Katie mõtteterasid elust ja olemisest\nUurimine avab meile maailma, mis on lahkem kui me kunagi seda endale ette kujutasime.\nMa olen oma valu allikas, absoluutselt kogu oma valu.\nEneseteostamine ei oma mingit jõudu, kui seda läbi ei elata ega kogeta.\nMe kannatame ainult selle usu tõttu, et meie elus on midagi puudu. Tegelikkuses on meil alati kõik vajalik olemas.\nMida nad minust mõtlevad? Keegi ei mõtle minust! Inimesed näevad ainult iseennast – nad ei näe mind.\nMida rohkem on teadvuses pimedust, seda rohkem on valu.\nTühjuses ei ole küsimusi.\nKui te usute, et keegi või miski muu põhjustab teie probleemi, siis muutute iseenda ohvriks.\nKui me oma tulevikus midagi kardame, siis me juba kogeme seda, mida me ei taha selles tulevikus näha.\nElu on armastus, mu kallid. Kõik ülejäänu on kujuteldav segadus.\nPole midagi, mida ei saaks andestada. Meie tõeline olemus on armastus. Selle vastu ei saa midagi teha.\nArmastust ei saa demonstreerida – te saate ainult lahustuda armastuses.\nKui te ei võta kriitikat kui kingitust, siis ei saa sellel lõppu olema.\nStress on äratus, mis ütleb teile, et olete seotud millegagi, mis ei ole teie jaoks loomulik.\nMeie lähedased ja lähedased saavad vajutama kõikidele meie nuppudele, kuni teadvustame, mida täpselt me enda kohta teada ei taha.\nSel hetkel, kui hakkate ennast kaitsma ja vabandusi otsima, õhutate sõda enda sees, oma kodus ja oma perekonnas.\nPeale meie endi mõtete ei kohta me midagi. Välismaailm on siseelu projektsioon.\nKui teid rünnatakse ja märkate, et armastate neid kogu südamest, on teie töö tehtud.\nTõlkinud Ingrid Soosaaar.


Investeerimine – Minu bloginurgake\nKuna mul on sel aastal plaan…\n15th jaanuar 2019 Elve\n…sissetulekuid suurendada ja väljaminekuid vähendada, siis pean ma loobuma oma domeeni(de) pikendamisest. Mis tähendab seda, et tõin jälle kõik oma blogid ühe blogi alla. Praegune blogi on tehtud wordpressi platvormile ja täiesti tasuta. Blogi aadress on ka täiesti suvaline. Ei seostu muuga, kui minu ühe meiliaadressiga, mille ma tegin ühe projekti jaoks, mis praegu seisab kasutusele võtmatuna. Aga ma ei hakka sellest pikemalt heietama. Eks näis, kas sellest projektist kunagi üldse asja saab. 😀 Vanad blogid korjasin kokku lihtsalt sellepärast, et oma mitme aasta meenutusi ja märkmeid kaotsi mitte lasta.\nOlen küll otsustanud, et ma praegusel momendil aktiivselt ei blogi, aga enda jaoks teen ikka märkmeid. Küll aga ei hakka ma selle blogi postitusi kusagil jagama. Kirjutan avalikult, kuid ega ma väga isiklikke asju ei kirjuta. Ei viitsi lihtsalt kõiki asju ainult privaatselt kirjutada.\nOtsustasin, et sel aastal kulutan vähem ja säästan rohkem. Seda teen ma mitmel pool investeerides. Aga ega mul veel millegi suurega keksida ei ole. 😀 Seetõttu ei hakka ma numbritest ka kirjutama…\nOma praeguse postitusega tahtsingi teada anda, et kui mu teised blogid peaks orbiidilt kaduma, siis teate, et ma ei maksnud enam domeeni pikendamise eest… 😛\n18th detsember 2018 Elve\nAvasin veel sel aastal LHV Kasvukonto, kuhu hakkan kandma raha, mida tahan investeerida ja kasvatada. Selles suhtes on hea, et meie linnas ei ole LHV panka, ega isegi pangaautomaate, seega kui ma LHV kontole mingi raha suunan, siis sinna see ka jääb. Teise panga pangaautomaadist on ju raha väljavõtmine tasuline ja pealegi hakkan ma otse Kasvukontole kandma, mitte arvelduskontole. Homme arvatavasti ostetakse mulle esimesed väärtpaberid. Selles suhtes tegin küll natuke kehvasti, et ei teinud eeltööd, milliseid osakuid edukamad investorid ostavad. Aga eks paistab, mis minu valitud fondidega saama hakkab. Minu jaoks olid kõik need fondid tundmatud. Aga loodan sellele, et lukskaupu ikka ostetakse ja Jaapanis on ka päris toimekas rahvas. Krüptoraha teema on mulle ka niivõrd/kuivõrd tuttav. 😀\nEdu mulle valitud investeerimiste rajal! 😉\n11th detsember 2018 Elve\nKirjutasin küll, et ma vist sel aastal enam ei investeeri, aga tegin seda katsetuseks siiski, sest sain Mintose platvormilt kirja, et esimesele, vähemalt 50€ sissemaksele lisatakse 5€ boonuseks juurde. Mul ei ole praegu just palju raha, mida saaksin investeerida, aga seda boonust ma ei tahtnud kaotada. Seetõttu kandsin Mintosesse 50€ ja investeerisin need 10€ kaupa laenudesse. Tegelikult investeeris Mintos ise, sest seadistasin AUTO investi. Täna, kui boonusena lubatud 5€ oli mu Mintose kontole tulnud, kandsin oma pangaarvelt veel 5€ juurde, et ka see raha kasvama panna. Praegu on mul mintoses kuus 10€ aktiivset investeeringut. Mintosega saate liituda siin.\nEstategurus ei edene praegu kuidagi, sest uusi investeeringuid ei ole ma teinud ja üks laenusaaja on oma tagasimaksega jälle hilinenud. Estateguruga saate liituda siin.\nKolmas koht, kuhu ma olen natuke investeerinud, on Kreditex Ühisraha. Seal tundub praegu päris vähe investeerimisvõimalusi ja mul ei ole sinna küll plaan juurde investeerida. Kreditexis on mul neli 10€ investeeringut. Hakkan sealt raha välja kandma, kui tagasi makstakse. Pigem investeerin Mintosesse või Estategurusse.\nJärgmisel aastal tahan asja suuremalt ette võtta, sest raha teenimise ja kasvatamise plaan on mul endiselt aktuaalne…


5 stiile vööd\npüksid, vööd on täiuslik kombinatsioon riietuda kui olete väljaspool. Samas kuidas accessorize vööd, on Viimane registreerimismenetluse küsimus teile. Seal on mitmeid näpunäiteid seljas vöö, mis võib sind atraktiivsemaks kui kunagi enne.\nParim vööd stiilid:\nTeise kohta: saab paned lindi erinevates kohtades riiete peal kui layering itto vormikas efekti saavutamiseks. Kui teie riided on lahtine ja trend olema põhjuslik, lihtsalt kinnitage turvavöö nagu sulle meeldib. Seal on palju detaile, mis määravad, kuidas te nägema. Kui soovite impeerium talje lihtsalt seljas lai elastne vööd ümber rinnakorv. Kui oled nõus on liivakell kuju, vaid seljas kitsas vöö ümber oma tõelise talje, kus te rinnakorv lõpeb; või kandma madal ümber oma puusad kasutades double-wrap vööd.\nSiduda lõpuks: pikk, kõhn vööd võimaldab siduda seda eri viisidel. Näiteks võib luua armas sõlm koos lindiga vöö. Saab ka luku pikk nahast vöö, tõmmates lahtised lõpuks maha, kuni või loop. Ja vöö ots vorme saate hallata lihtsalt suvalise.\nVärviline: oma vöö ei oma talje on cardigan üle või ümber oma puusad mõned kaunistused on enamasti vaja. Näiteks kui soovite olla võluv oma musta kleit, soe roosa huulepulk punase või hele kuld tundub olevat suur. Kui te nautida magus stiil, sinist või korall vöö seelik vööst on parim valik. Mõnikord vöö koos varicolored või leopard Prindi võib idealiseerima šikk mõttes koos denim jumpsuit.\nKlassikalises mõttes: on tüüpiline kandma vöö läbi silmad püksid meie igapäevases elus. Enamik naisi, nad on sageli paeluvat turvavöö laiusega 3/4-inch ja see ei too kaasa soovimatuid tulemusi kui värv sobib oma püksid. Veelgi enam, miski ei võiks olla rohkem sobiv kui oma vöö kolmas auk saab suurepäraselt buckled.\nLuku stiilid: peenike vöö alati kaasas väike ja tavaline luku; öelda on metallist, üks, veenduge, et see ei ole läikiv pind. Kui teil on kavas näidata välja, suur Vyösolki on lokkav ühe oma talje. Need kombinatsioonid on parimad.


In memoriam: Külli Hiiesaar - Põllumajandus- ja keskkonnainstituut\nIn memoriam: Külli Hiiesaar\nEesti taimekaitse hiiest on murdunud võimas puu.\nSeptembrikuu viimasel päeval lahkus meie seast agronoom, putukateadlane ja taimekaitse vanemteadur Külli Hiiesaar. See oli ootamatu ja arusaamatu, sest ta oli tervisest ja elurõõmust särav inimene, kes külvas inspiratsiooni ja teotahet kõikidesse ka raskematel aegadel.\nKülli Hiiesaar sündis 4. oktoobril 1943 a Tartus mereväeohvitseri perekonnas. Isa arreteeriti 1944. aastal ning märtsiküüditamise käigus 1949. aastal saadeti kogu pere Siberisse. Viieaastane Külli sattus seitsmeks aastaks Krasnojarski kraisse, Hakassiasse. Ka tema õpingud said alguse samas, Soni küla koolis, kuni 1956. aasta sügise hakul tõi rong nad tagasi Eestisse. Rehabiliteerimisejärgsed esimesed aastad möödusid Haapsalus (Haapsalu 1. keskkool 1956-58), hiljem koliti Tallinna (Tallinna 7. keskkool 1958-62). Imetlusväärsel moel võttis Külli lapsepõlve vintsutustest kaasa ainult positiivsed mälestused ja oskuse vältida murdumist, pistes rinda paratamatusega.\n1962. aastal astus Külli EPA agronoomiateaduskonda, mille lõpetas 1967. aastal. Juba tudengina avaldus tema sügavam huvi looduse, bioloogia ja eriti putukate vastu. Õpingute ajal osales Külli oma „leivaema“ Leida Leivategija juhendatud erialases huviringis, peale lõpetamist asus õppima entomoloogia erialal TA ZBI-s aspirantuuris. Külli ei peljanud teha tööd pea, suu, käte ja instrumentidega; ta tõusis ametiredelil vaneminsenerist (1971-74) nooremteaduriks (1974-83) ja edasi vanemteaduriks. Bioloogikandidaadi väitekirja, milles käsitles putuka, parasitoidi ja nende haiguste vahelisi suhteid, kaitses ta 1974. aastal. Külli kuulus töörühma, mis koostöös TA Keemia Instituudiga töötas välja ülitõhusa taimekaitsepreparaadi Efokseen-P. See tagas autoritunnistused ja süvenemise Eestis oluliste kahjurite kõrval ka toona mitte levinud kahjurite (kartulimardikas, kasvuhoonekarilane jt) tõrje küsimustesse. Lisaks kuulus ta töörühma, mis pälvis 2002. aastal Eesti Vabariigi Teaduspreemia.\nLaia silmaringi ja põlluharija teadmistega teadlasena jäi Külli entomoloogia ja taimekaitse õppejõuna asendamatuks ka maaülikoolis. Siin said tema peamisteks uurimisvaldkondadeks peremees-parasiidi suhted biotõrjes, putukate patofüsioloogia ja külmakindlus ning loodushoidlik taimekaitse. Samuti oli ta „akadeemiliseks emaks“ paljudele kraadiõppuritele.\nKülli oli suurepärane meeskonnamängija ja hea seltskonna tuum. Väsimatu maadeavastajana käis ta konverentsidel ja ekspeditsioonidel kõikjal üle Nõukogude Liidu, võimaluste avanedes üle maailma. Tema otsatu kannatlikkus ning abivalmidus sai tänuliku vastuvõtu kolleegide hulgas nii kodus kui piiri taga. Külli lahkumine on korvamatu kaotus kõigile, kes teda tundsid.


Rahvameditsiin ehk Kuidas loodus, usk ja rituaalid tagasid tervise | Müürileht\nRahvameditsiin ehk Kuidas loodus, usk ja rituaalid tagasid tervise\nVerejooksu sulgemiseks kasuta punast niiti, haigusvaimude eest põgene üle vee, kui tunned valu organismis, siis tarvita püssirohtu – aastasadu on inimesed pidanud otsima oma ihuhädade leevendamiseks abi rahvameditsiini rikkalikest ravipraktikatest.\nArvo Kukumägi vabaküla Vehula teadjamehe Meleleivi rollis Tallinnfilmi 1984. aasta mängufilmis „Hundiseaduse aegu”. Foto: Oti Vasemaa / Tallinnfilm / Rahvusarhiiv\nMeditsiin tervikuna on sotsiaalne inimpraktika ja üks inimkonna eksisteerimise alustest. Kuigi ka loomad oskavad otsida oma tervisehädade puhul abi loodusest – kindlasti on paljud meist juhtunud nägema, kuidas näiteks kass või koer isukalt karedalehelisi taimi sööb, et oma seedimist korda saada –, võime pidada rahvameditsiini, millest on saanud alguse ka professionaalne arstiteadus, sama vanaks kui inimkonda.\nRahvameditsiinis peegeldub inimest ümbritsev elukeskkond: loodus (kliima, mineraalid, taimkate, loomastik), tema elupaikades leiduvad looduslikud ravivahendid (ravimuda, raviveed), ajaloolised ja majanduslikud tegurid, religioon, ühiskondlik-moraalsed tõekspidamised, samuti eelarvamused, temperament ja paljud teised, näiliselt teisejärgulisedki tegurid. Rahvameditsiinis on tähtis roll ka erisuguste tervendamisrituaalide psühholoogilisel mõjul.\nMitmete teoreetiliste seisukohtade järgi eelneb rahvameditsiinile ajalooliselt nn primitiivne meditsiin, kus ravimine kuulub veel ohverdamise hulka ja ühiskonnas pole kujunenud välja ravimisele spetsialiseerunud isikuid: teadjaid, tarku, lausujaid, posijaid, tervendajaid, ravitsejaid, (selgelt)nägijaid, tilpajaid, nõidu, soolapuhujaid, kupupanijaid, kidalõikajaid, soonetasujaid, maru- ning roosiarste jne – rahvapärase arstikutsega seotud sõnavara on eestlastel rikkalik.\nKuri silm tõi tõve\nOhverdamine loodusjõududele ja/või jumalatele kui üks vanimaid tervendamispraktikaid on olnud läbi aegade võimalik viis haigus(t)est tervenemiseks või tervise tagamiseks. Nagu me hästi teame, pole see tava ka 21. sajandil kuhugi kadunud – eestpalved inimeste eest, kes on tõvevoodis, või samal eesmärgil kirikus küünla panemine on ju meile (või vähemalt paljudele meist) tuttavad.\nÜrgvanad on ka uskumused, mille kohaselt kaasnevad eri tervisehäired tabude, religioossete või sotsiaalsete normide rikkumisega. Reeglina sisaldavad need haigestumise-tervenemise lood ka otseseid või varjatud käitumissuuniseid kuulajatele-pärimusekandjatele: ei tohi kaasinimesi ebaviisakalt kohelda või alusetult solvata, tähtsate toimingute ja rituaalide puhul (sünd, pulmad, matused, aga ka looma veristamine) tuleb järgida kogukonnas kehtivaid kirjutamata seadusi ja väljakujunenud tavasid. Vastasel juhul võivad nii inimest ennast kui ka tema perekonda ja kariloomi tabada haigused ja õnnetused. Näiteks kui rase naine oli osaline loomatapmise juures, võis laps sündida tänapäevases mõttes liitpuudega.\nVeel siiani on eestlaste hulgas paiguti käibel uskumused kurja silma kahjustavast toimest ehk kurja silmaga kaetamisest (ärategemisest, kahetsemisest, silmamisest, nõidumisest), millega käib lahutamatult kaasas kahjustav kiitmine. Teisisõnu, kui keegi kiidab ülemäära sinu õnnestunud tegemisi, head tervist, loomade prisket väljanägemist või aiaviljade kasvu, siis tasub olla üliettevaatlik, see ei tähenda üldjuhul head – ja kurja tõrjeks on kasulik visata kiitjale järele tuhka või soola või vastata talle vängete sõimusõnadega.\nÜldiselt võis pidada kurja silma peaaegu et iga tõve põhjuseks, kui haigusele ei osatud leida mingit muud põhjendust või seletust.\nVõib-olla just seepärast on eestlased sõnades vaoshoitud ega kipu enda käekäigust kõnelema. Kurjale silmale usuti olevat iseäranis vastuvõtlikud väikelapsed, noorloomad ning „valget verd” ja muidu arad inimesed. Kurja silma põhjustatud kehaliste vaevuste tunnusteks peeti väsimust, uimasust, valu, kõhulahtisust, oksendamist, kuid kuri silm võis põhjustada ka konkreetseid haigusi. Üldiselt võis aga pidada kurja silma peaaegu et iga tõve põhjuseks, kui haigusele ei osatud leida muud põhjendust või seletust. Kaitseks kurja silma eest on inimesed kandnud kaasas nn juudasitta, mida pandi samal põhjusel ka kariloomadele sarvede vahele. Seda taimset vaiku on tarvitatud ravimina laialdaselt juba antiikajast.\nMürgi perenaine teadis kurja silma vastu rohtu, vanasti kutsuti – juudasitt. Seda panti lehma sarvi vahele, siis ei hakanud kuri silm peale. (EFA II 18, 115 (4) – Rõuge, 1995)\nEhmatamist või ehmumist on peetud samuti üheks peamiseks tervisehädade põhjustajaks nii inimestel kui ka loomadel. Haigestumise võis tingida ehmumine kurjast koerast, tigedast pullist või rästikust. Ka tulekahju nägemine, surmateade või kurja inimese lendu lastud ähvardused võisid tervisele väga halvasti mõjuda. Mitmesuguste ekseemide üks põhjus võis samuti olla ehmumine mõnest koduloomast või tema häälitsusest või röhitseva veise hingusest. Lisaks maagilistele tõrjevõtetele (loitsude lugemine) kasutati sel põhjusel tekkinud nahahaiguste raviks ka mõningaid taimi, näiteks söötreiarohtu (Herniaria glabra), piirati haiget kohta, määriti sellele soola, paberitahma, piibuõli, kõrvavaiku vms.\nMitmete haiguste põhjustajaks on peetud salapärast haigusvaimu (haigushaldjat), kellel võivad olla väga erinevad ilmumiskujud – inimesest silmatorkamatu prügikübemeni. Kindlaim viis tõvest pääseda oli haigustekitaja ära tunda ning nimetada teda õige nimega. Pärast seda kaotas haigus inimese üle võimu. Haigusvaimu oli võimalik kahjutuks teha, vigastades eset, mida arvati olevat haigusvaimu ilmumiskujuks (näiteks mõni tööriist, mida majapidamises varem polnud, mõni tundmatut päritolu ese vms).\nMütoloogilise seletuse kohaselt on näiteks katk julm haigusvaim, kes liigub mingi inimese, linnu, looma või eseme kujul.\nMütoloogilise seletuse kohaselt on näiteks katk (kool, koolma, kooltõbi) julm haigusvaim, kes liigub mingi inimese, linnu, looma või eseme kujul. Sellisena kirjeldati katku 16.–18. sajandil, kui Eestis kordusid katkuepideemiad. Katkuks nimetatakse kuni siiani ka kõiki teisi kiiresti levivaid ja surmaga lõppevaid nakkushaigusi. Kujutelma tõttu, et katk ilmutab ennast musta riietatud mehe, harvem naise kujul, on katku enim levinud sünonüüm must surm. See seostub vahetult musta kuube riietatud vikatimehe kujutise ehk surma sümboliga, mida võis näha tollal näiteks kirikus või trükikalendrites kujutatud piltidel.\nSamavõrd oldi igaks juhuks umbusklik kõige võõra või uue vastu. Kes on see võõras inimene, kes külas ringi luusib, ja mis asju ta ajab – võimalik, et ta on katkukülvaja, kes solgib kaevud ja nakatab kogu küla surmahaigusse. Viirusi ega teisi haigustekitajaid noil ammustel aegadel ju ei tuntud. Usuti, et haigusvaimud ei pääse üle vee, kui mõni rumal neid just ei aita, või ei tunne ära inimese lõhna, kui see peidab ennast pihlaka- või toomingapuude sisse. Ning eks kadakasuitsugi on tehtud selle pärast, et toast igasugune halb õhk, mis võis usutavasti ka haigusi tekitada, välja saada. Kadakaokstel ja selle suitsul on teadupoolest ka teaduslikult tõestatud mikroobidevastane toime.\nMeditsiiniajalugu kui platseeboefekti ajalugu\nKeskajal peeti eri haigusi, sealhulgas taudidena levivaid (leepra ehk pidalitõbi, katk), jumala tahte või karistuse väljenduseks, mis tabas küll üksikisikut, kuid puudutas needusena tervet kogukonda. Sellise meelsuse kohaselt polnud inimestel mõtet ega võimalustki haigustele vastu astuda, sest jumala saadetud kõrgeim karistus tuli alistunult ära kanda – kas imeliselt, jumala abiga tervistuda või surra. Nakkuse vältimiseks praktiseeriti haigete isoleerimist tervetest. Samuti usuti, et lihtsamatest tervisehädadest aitavad vabaneda katoliku pühakud, kui pöörduda nende poole spetsiaalsete palvetega. Uues testamendis on arvukalt näiteid sellest, kuidas Jeesus ravis haigeid ainuüksi jumala vaimu abiga, käte pealepanemisega. Selline ravivõte on tuntud tänini ka eesti tervendajate praktikas. Nn head käed, tervendavate omadustega erilised ravijakäed võis saada kaasa sündides, kuid ka mõne erilise maagilise toimingu järel, näiteks lahutades ussipuntra, hoides mutti või mügrit pihus, kuni ta sureb, jne.\nRahvameditsiini ja teaduslikku meditsiini hakati rangelt eristama alles 19. sajandi keskpaiku, mil kõrgkoolides õpetatav meditsiin sai oma praeguse suuna. Mõistet „rahvameditsiin” kasutas esimesena trükisõnas 19. sajandi lõpupoolel briti antropoloog William George Black, kelle määratluse kohaselt hõlmab rahvameditsiin loitsimist, nõidumist ja mitmesuguseid teisi, peamiselt maagilisi tegevusi, mis seostuvad tervise säilitamise ja haiguste ravimisega. Ajastuomaselt oli ka Black seda meelt, et rahvameditsiini võtteid ja võimalusi kasutavad üldjuhul pigem vanamoodsamad ning ebausklikumad inimesed, ja selline arusaam rahvameditsiinist kujunes kuni lähiajani küllaltki püsivaks. Sealtmaalt alates on rahvameditsiini ja selle praktiseerijaid tavaliselt vastandatud koolimeditsiinile, hoolimata mitmetest neid ühendavatest tunnustest, näiteks intuitiivsest või teadlikust platseeboefekti kasutamisest, taimravist, manuaalteraapiast jne. Arstiteaduse arenedes nähti ja nähakse nii mõnelgi puhul praegugi rahvameditsiini praktiseerijate ja kasutajatena eelkõige kehva haridusega ja professionaalse arstiabi võimalustest ilma jäänud või jäetud inimesi, mis ei ole nüüdisajal kindlasti relevantne väide.\nApteeker ja kirjanik Oskar Luts on tabavalt täheldanud, et kõige kangema rohu toovad abiotsijad enesega apteeki tulles ise ühes ja see on usk ravimi toimesse.\nKuni 19. sajandi lõpuni baseeruski arstiabi peaasjalikult haigus(t)e sümptomite leevendamisel, sest enamiku haiguste raviks spetsiifilisi vahendeid veel ju ei tuntud – meditsiiniajalugu tervikuna ongi suuresti platseeboefekti ajalugu. Siinkohal on ehk paslik meenutada populaarset tänapäevast ütlust, et kui nohu ravida, siis saab temast jagu seitsme päevaga, aga muidu läheb ta üldiselt nädalaga ka ise üle.\nKa nüüdisajal usuvad ühe või teise raviviisi, ravimi või ravimtaime kasutajad, et just need või teised asjad aitavad kõige paremini selle või teise haiguse vastu. Apteeker ja kirjanik Oskar Luts on tabavalt täheldanud, et kõige kangema rohu toovad abiotsijad enesega apteeki tulles ise ühes ja see on usk ravimi toimesse.\nAadrilaskmisest maagiliste ravietendusteni\nMida kõike inimesed pole haiguste ravimiseks tarvitanud. Rahvaravisse ja vanemasse arstimistraditsiooni kuulub ka loomade kehaosade (karvad, käpad), kehavedelike (veri, higi, üdi jne), eritiste ja väljaheidete tarvitamine raviainetena. Samuti tunneb meditsiiniajalugu niinimetatud sõnnikuapteeke, kus soovitatakse kasutada raviks loomade väljaheiteid või uriini. Roti- või lehmasõnnikut on kasutatud roosihaiguste raviks, sooja loomasõnniku kompressiga on soovitatud elustada uppunut või ravida paiseid, seespidiste valude vastu soovitati võtta püssirohtu, peeneks tambitud klaasipuru jms.\nVanades arstirohtude raamatuis leiame palju arstimeid: pulveriseeritud rubiinid, smaragdid ja teised kalliskivid, pulveriseeritud pärlid, punased korallid, havihambad, kuivatatud padakonnad ja mutid, ussirasv, hundimaks, sokuveri, musta kassi veri, elevandi küljeluud, kaltsineeritud inimese pealuu, egiptuse muumiate tükid jne. Amelung kõneleb ühest retseptist, mis on säilinud Tallinna linnaarhiivis. Retsept palaviku vastu: „Võta musta kassi verd, sega seda õllega, külmalt või soojalt. Sellest võta iga päev üks supilusikatäis ja hiljemalt ühe aasta jooksul saab see palaviku vastu hea olema (s.o. palavik saab kaduma).” Seesama Amelung kirjutab edasi: „Sel ajal taheti (16. sajandil) kõiki haigusi ilma arstiabita rahvalikul viisil parandada, see on inimeste ja loomade uriini ja roojaga, ebakomme, milline veel täna (1885) rahva hulgast täielikult ei ole välja roogitud.”\nRoti- või lehmasõnnikut on kasutatud roosihaiguste raviks, sooja loomasõnniku kompressiga on soovitatud elustada uppunut või ravida paiseid, seespidiste valude vastu soovitati võtta püssirohtu, peeneks tambitud klaasipuru jms.\nKasutatud vahendite toime puudumisest hoolimata või isegi vaatamata nende ohtlikkusele paranesid haiged väga sageli ja arstidel oli tarkade ravitsejate maine. Arsti respekteeritud positsiooni määras ka haige inimese omadus reageerida soodsalt ravimise imiteerimisele: võidmistele, punkteerimistele, villide tekitamisele, aadrilaskmisele, okseleajamisele, klistiirile, lahtisti andmisele jms.\nOmaaegne populaarne raviviis aadrilaskmine põhineb arusaamal, et haigus asub veres ning halb veri koos selles asuvate kurjade jõududega tuleb organismist välja lasta. Selleks tarvitati spetsiaalseid aadriraudu ning verd lasti enamasti käest, aga ka kaelast ja harvem otsaesiselt. Aadrilaskmist kasutati väga erinevate haiguste, sealhulgas ka näiteks vaimuhaiguste raviks. Ka marutõbe usuti olevat võimalik ravida aadrilaskmisega.\nÜsna üldine on olnud arusaam, et sarnast tuleb ravida sarnasega, näiteks kollatõve puhul aitab kollaste õitega ravimtaim, külmavärinate puhul värihein, seesmiste teravate valude puhul klaasipuru söömine jne.\nÜsna üldine on olnud arusaam, et sarnast tuleb ravida sarnasega (similia similibus curantur), näiteks kollatõve puhul aitab kollaste õitega ravimtaim, külmavärinate puhul värihein, seesmiste teravate valude puhul klaasipuru söömine jne. Üks mõjusaimaid maagilisi tõrjevahendeid on olnud punane niit või villane lõng, millega on piiratud haiget kohta või suletud verejooksu. Uskumus punase lõnga ravitoimesse pole tänapäevalgi rahvatraditsioonist kadunud, seda kasutatakse näiteks käsnade ja soolatüügaste raviks. Haigust võis ka ehmatada, kohutada ja sundida teda seeläbi taanduma. Sellisel uskumusel põhinevad näiteks paljud psühholoogiliselt väga mõjusad ravietendused.\nMaagiliste ravietenduste üks komponent on olnud metallesemete (nael, nõel, nuga, käärid, võti) kasutamine. Nendega erisuguseid raviaineid või -vedelikke segades või maagilisi märke tehes suurendati toimeainete ravijõudu – magnetiseeriti viina või vett, piirati haiget kohta. Väidetavalt on sellised toimingud aidanud ravijal ka keskenduda, saada selgust ja ravijõudu väljastpoolt.\nMaagilistel ravivõtetel arvati olevat kindel ja kaugeleulatuv mõju. Tihti taotleti küllaltki kiiret paranemist. Kiire tervenemise tagasid ravija täpsed ettekirjutused ravimi kasutamiseks: tuli valida õige nädalapäev, sobiv kuufaas (kahanev kuu, kaduneljapäev vms), ravimi tarvitamine enne või pärast päikeseloojangut, samuti ravimi valmistamise ja tarvitamisega kaasnev rituaal, sest ilma riituseta jäi ravim kasutuks. Kui ei teatud täpselt, kust haigus pärines, võeti ette mitmed maagilised toimingud lootuses, et üks on ikka see õige ja mõjus.\nKokkuvõtteks võime tõdeda, et rahvameditsiini tuummotiivid näikse püsivat nii kaua, kui püsib inimkond. Hoolimata inimeste eluea pikenemisest, saavutustest geneetika vallas, kunstlikust viljastamisest, looteuuringutest ja paljudest teistest arstiteaduse silmapaistvatest saavutustest ei ole rahvameditsiini ilminguid tänapäeval tagaplaanile tõrjutud, vaid neil on mitmetel põhjustel arvestatav koht meie igapäevaelus.\n Eesti keeles on samas tähenduses paralleelselt käibel neli terminit: rahvameditsiin, etnomeditsiin, pärimusmeditsiin ning traditsiooniline meditsiin. Argikeeles on nimetatud rahvameditsiini ka alternatiivseks meditsiiniks. WHO definitsiooni kohaselt tuleks alternatiivmeditsiini mõista kui laialdasi praktilisi tervishoiumeetodeid, mis ei kuulu maa oma traditsiooni ega ole integreeritud valitsevasse tervishoiukorraldusse.\n Samas tähenduses kasutatakse tänapäeval ka mõisteid professionaalne meditsiin ja koolimeditsiin.\n Samas tähenduses kasutatakse tänapäeval ka mõisteid pärimusmeditsiin ja etnomeditsiin.\n Lüüs, A. 1960. Rahvahaigused ja rahva ravimisviisid Võrumaal 19. sajandi viimasel veerandil. II. – Mana, nr 1.\n Punane on vere, elujõu värv.\nMarju Kõivupuu on TLÜ TÜHI vanemteadur, kelle uurimisteemadeks on rahvameditsiin, surmakultuur ning inimese ja looduse suhted. Lisaks akadeemilistele rahvameditsiinialastele artiklitele on ta avaldanud ka populaarteadusliku teose „Igal hädal oma arst, igal tõvel ise tohter. Sissevaade Eesti rahvameditsiini”.\nAlternatiivmeditsiin ja pluralistliku tervisevälja polariseerumine\nAlternatiivsete ravimeetodite spekter on suur ja lai. Paraku pannakse Eestis liigagi tihti nõelravi vaktsiinivastasusega ühte patta ning häbimärgistatakse äärmuslike näidete varal kogu spektrit. Kaasneb polariseerumine, mis toetab teaduslikule meditsiinile vastanduvate hoiakute ja käitumisviiside levikut.


Sibulateel selgub homme parim sibulapirukameister - Tartu Postimees\nSibulateel selgub homme parim sibulapirukameister\nPiirkonna parim sibulapirukameister kannab tiitlit terve järgneva aasta.\nHomme, 12. septembril toimub viiendat korda Sibulatee puhvetite päev, mil avatakse 20 puhveti uksed. Samal ajal valitakse Sibulatee piirkonna parim sibulapirukameister, kes terve järgneva aasta austavat tiitlit kannab.\nParimat sibulapirukameistrit valitakse Sibulateel teist korda. Eelmisel aastal oli žürii ees ligi kakskümmend pirukat, mille põhiline komponent oli kohalik kuulus Peipsi sibul. Põnevas lõpuheitluses selgus parim pirukas, mille küpsetas Natalja Rästas. MTÜ Sibulatee eestvedaja Liis Lainemäe sõnul on sibulameistri tiitel hea stardipunkt alustamaks ettevõtlusega: «Aasta jooksul on Natalja tiitli toel saanud palju uusi pirukaarmastajatest kliente, kes on seda spetsiaalselt Kolkjasse maitsma sõitnud. Sel aastal avab Natalja oma perega ka ametliku puhveti, seega saavad puhvetite päeva külalised proovida eelmise aasta meistri sibulapirukaid.»\nSibulatee puhvetite päeva ootavad pikisilmi kõik kakskümmend puhvetipidajat – soov pakkuda oma parimate retseptide järgi valmistatud toite ning näidata siinset kultuuri ja tavasid külalistele on suur. Puhvetite hulgas on külalistele nii vanu häid tuttavaid kui uusi ja väga huvitavaid. Puhvetid paiknevad kogu Sibulatee piirkonnas ning on avatud kella kümnest kella kuueni õhtul.\nErilisemad maitseelamused ootavad näiteks Pullitalli puhvetis, kus pakutakse kaerakilet, Latika puhvetis ootab sööjaid tindisupp, Kokora Perenaiste puhvetis aga sibulajäätis. Lastele on Nina külas Kalamehe puhvetis korraldatud aardejaht, elavat muusikat on nii Kargaja kuke puhvetis, Kivi kõrtsus kui Kokora puhvetis. Lümati külas Semude juures saab suisa isa kaasa laulda. Silmailu pakutakse Varaka Mammi puhvetis ja Peipsimaa Prääniku talu aias, ise saab käed külge lüüa õpitubades Kolkjas Tädi Šura puhvetis. Teistmoodi elamused ootavad Savastveres Koolituste puhvetis, kus täistundidel toimuvad koolitusampsud. Õhtu lõpetab ekstaatilise tantsu pidu Turgi talu tervisepuhvetis.\nPuhvetite päev toimub iga ilmaga, selga sobivad riided ja igaks juhuks kaasa vihmavari. Küll panevad korraldajad südamele kodust mitte välja tulla haigustunnustega või juhul, kui ollakse kokku puutunud viirushaigetega. Sibulatee puhvetite päev toimub ka järgmisel aastal.


Puitmaja ehitamine jätab mitu korda väiksema ökoloogilise jälje kui betoonmaja - Maaleht\nEesti oskab oma metsadest saadavad palgid väga edukalt palkmajadeks ära kasutada. Kindlasti oleks perspektiivikas neid palkmaju eksportida – nii väikesi kui ka suuremaid elamuid.\nEluasemena on palkmaja kindlasti palju tervislikum. Arno Mikkor\nPõhjamaades, eriti Norras, on Eestis toodetud majadel väga hea minek.\nNeid on viidud ka Hiinasse, ja sealse turu suurust üle hinnata pole võimalik. Seda turgu meie oma metsaressursiga kuidagi katta ei jõua.\nPuitmaja kasuks räägib asjaolu, et selle ehitamine jätab mitu korda väiksema ökoloogilise jälje kui betoonmaja. Ja eluasemena on palkmaja kindlasti palju tervislikum.


Lumiina ennustus | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Lumiina ennustus\nNeedusest moonutatud näoga noor naine Lana oli Torrenisse tulles lootnud õhinal oma silmaga näha kuningriigi müstilisi olevusi ning maagia praktiseerimist. Ta sai paraku rohkem kui oli eales karta osanud, mis tähendas, et ellujäämise nimel võitles ta nüüd nii inimeste eelarvamuste kui iseenda süveneva depressiooniga. Kui tema tee ristus tagaotsitava Rownov Tristesiga, pakkus viimane talle ajutist peavarju väikeses räämas majakeses keset metsi, eelduselt et naine nõustub mehe ja ühe upsaka neiu, Bethany, asukohta mitte reetma. Meeleheitel naine sõlmib kokkuleppe, aga see tõmbab teda ennast ootamatult kaasa afääri Torreni kroonprintsessi kadumisega ja sõja puhkemise ohuga naaberriigist Swilundist. Nagu naine poleks piisavalt ebamugavas olukorras, et Lana armub majaperemees Rownovi, siis pärast peaaegu surmavat õnnetust Necroni võlumetsas, ootab Lanat ees maagiline muundumine, mis annab tõuke täiesti uuele sündmuste ahelale ja identiteedi tekkimisele. Kirjastus: OÜ RKTopkin,\nNeedusest moonutatud näoga noor naine Lana oli Torrenisse tulles lootnud õhinal oma silmaga näha kuningriigi müstilisi olevusi ning maagia praktiseerimist. Ta sai paraku rohkem kui oli eales karta osanud, mis tähendas, et ellujäämise nimel võitles ta nüüd nii inimeste eelarvamuste kui iseenda süveneva depressiooniga. Kui tema tee ristus tagaotsitava Rownov Tristesiga, pakkus viimane talle ajutist peavarju väikeses räämas majakeses keset metsi, eelduselt et naine nõustub mehe ja ühe upsaka neiu, Bethany, asukohta mitte reetma. Meeleheitel naine sõlmib kokkuleppe, aga see tõmbab teda ennast ootamatult kaasa afääri Torreni kroonprintsessi kadumisega ja sõja puhkemise ohuga naaberriigist Swilundist. Nagu naine poleks piisavalt ebamugavas olukorras, et Lana armub majaperemees Rownovi, siis pärast peaaegu surmavat õnnetust Necroni võlumetsas, ootab Lanat ees maagiline muundumine, mis annab tõuke täiesti uuele sündmuste ahelale ja identiteedi tekkimisele. Aasta\nIlus muinasjutt, suured tunded. Poliitilise võitluse ja õukonna kirjeldus võibolla liialt pikk, aga ootan huviga järge.


Peterson: tööandjad kasutavad inimeste peal juriidilist vägivalda - Majandus\nPeterson: tööandjad kasutavad inimeste peal juriidilist vägivalda\n5. november 2020, 0:02\nPeep Peterson, Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees. FOTO: Madis Veltman\nEesti Ametiühingute Keskliidu juht Peep Peterson leiab, et Eestis eirab nii riik kui ka osa tööandjaid selgelt inimeste põhiõigusi. Väiksemaid rikkumisi paneb tema hinnangul toime 80% tööandjatest, osa teadlikult, osa teadmatusest.\nOn kohti, kus see tõesti on nii. Tajume, et tööandjad kardavad, võtavad seda kui isiklikku umbusaldusavaldust. Nad ei saa aru, et töötajad võivad ka rahulikult kõnelda oma lepingute üle, ja nii toodetakse müüti, et ametiühingud lõppevad nende jaoks halvasti. Aga peab ütlema, et tugevasti üle poole ettevõtjatest mõistab, et ametiühingutesse organiseerumine on inimeste põhiõigus.\nKui müüjatel oleks võimalik ametiühinguliselt palgas kokku leppida, siis Tallinnas saaks praegu müüjate palka tõsta vähemalt 150 euro võrra, 700 eurost mööda ja sealt edasi 1000 euro peale.\nMiks siis müüjad ei organiseeru?\nMüüjate AÜ on olemas, aga kui seal on tuhat pluss liiget, siis 50 000 inimeseni jõudmine võtab aega. Küsitakse, kui palju inimesi on veel vaja, et palgalepet saavutada, ja kui kuuldakse, et 20 000, siis lüüakse vahel käega. Saavad hoida kokku liikmemaksu raha ja ära hoida tööandja agressiivse käitumise enda suhtes. Samas, muide, kui tööandja takistab ametiühingutesse koondumist, võib ta selle eest kriminaalkorras vastutusele võtta.\nOn Eestis kunagi ükski tööandja seepärast kohtus süüdi mõistetud?\nSellist praktikat, et oleks kohtusse mindud, minu teada pole. Miks, seda ma ei oskagi öelda, kuigi on olnud olukordi, kus oleks pidanud kohtusse minema. See on inimõigus. Ühinemisõigus vajab lisakaitset, ei saa lihtsalt öelda, et see, mis toimub, on okei. Kui ühte inimese põhiõigust rikutakse, lööb ta paraku lõpuks ka teistele oma õigustele lihtsamini käega.\nKuidas õiguste olukord Eestis teiste riikidega võrreldes paistab?\nSee on Ida-Euroopa probleem, et ametiühingutel on siin raske. Oli keeruline kohaneda uue olukorraga ja end maksma panna. Meil on näiteks streigikeelud hoopis teisel tasemel. Brüsselis võivad politseinikud pensioni pärast streikida. Meil on politseinikel isegi sisukate kollektiivlepingute sõlmimine keelatud, rääkimata streikimisest. Lisaks ütleb riigikohus, et pension on poliitiline teema. Inimesed ei tohi Eestis oma põhiõiguste kaitseks streikima minna, demokraatiaküsimustest rääkimata.\nTööandjad räägivad, et ametiühingud ja seega töötajatele suurema hoova andmine kahjustaks konkurentsivõimet…\nKui vaatame, kuidas see Põhjamaades käis, et asutati ametiühingud, streigiti, saadi suur palgatõus ja nähti, et see ikka ei tõstnud ostujõudu, loodi teaduslikum lähenemine. Eestis ei saa sedagi teha, nii kui palk tõuseb, tõusevad ka hinnad, inimestele rikkust kätte ei jää.\nKoroonaajal on räägitud palju ettevõtjate toetamisest. Kui jätta kõrvale töötukassa palgatoetus – mis tinglikult oli ka ettevõtja toetamine –, siis mis töötajate heaks tehtud on?\nMe teeme valitsusega väga tihedat koostööd. Näiteks tõuseb töötuskindlushüvitis 50 protsendilt 60 protsendile. Kui selle protsendi saamiseks ei jätku kindlustusstaaži, siis ka töötutoetus tõuseb. Nüüd on tulemas ka esimeste haiguspäevade toetamine. Mitte kõik valitsused pole nendele teemadele nii avatud olnud.\nEestis räägitakse seoses palkadega tihti ka palgavaesusest, palgalõhest – kuidas meil teie hinnangul nendega on?\nPalgavaesusega läks vahepeal väga hästi, viis aastat järjest tõsteti miinimumpalka kümme protsenti, hakkas vähenema. Vahepeal on aga olnud tagasihoidlik tõus ja palgavaesus annab kohe rohkem tunda. Miinimumpalga kiirem tõus on Eesti mõistes vajalik meede.\nMiks ei võiks meil siis olla nii, nagu tööandjad eelistavad, et tingimustes ja palgas lepivad kokku tööandja ja töötaja?\nPraktika näitab, et see viib kahe asjani: tekivad liiga suured palgalõhed. Meestele makstakse rohkem kui naistele, eesti keelt kõnelevatele töötajatele rohkem kui vene keele kõnelejatele, alates 40. eluaastast hakkab palk langema, kuigi tehakse sama tööd. Selleni oleme selle ise küsimisega jõudnud.


5 uskumatut igapäevatoodet, mis sisaldavad plastikut!\nTänapäeval on raske teha keskkonnasõbralikke valikuid rohepesu ohvriks sattumata. Kuigi usaldusväärsuse loomiseks on olemas öko-märgistused ja sertifikaadid, on enamik ettevõtteid leidnud viisi esitleda keskkonda saastavat toodet jätkusuutlikuna. Tundub, et tarbija peaks olema lausa detektiiv, et jõuda jälile, millega päriselt tegemist on.\nSiin on 5 erinevat igapäevatoodet, mida me pea kõik oleme kasutanud, ja mis üllataval kombel sisaldavad keskkonda rüvetavat plastikut!\nVõib tulla üllatusena, et pealtnäha naturaalse joogi pakendamiseks kasutatakse plastikut. Just nii - on põhjus, miks teekotike tulikuumas veel ära ei lagune - see sisaldab plastikut! Soodsamad valikud koosnevad enamjaolt nailonist, termoplastikust, PVC-st või polüpropüleenist (PP). Ka paberist valmistatud teekotte töödeldakse sageli epiklorohüdriiniga, mis veega kokkupuutel hüdrolüüsitakse plastikuid sisaldavaks ühendiks. Seega soovitame sul oma Liptoni püramiidid teepuru ja metallist teesõela vastu välja vahetada!\nKahjuks leidub aga lisaks lagunematule plastiktuubile keskkonda saastavat materjali ka hambapasta koostises! Ei, läikivad kristallid sinu hambapastas ei tekita valgendavat efekti. Need on hambapasta välimuse atraktiivsemaks muutmiseks. Kraanikausist liigub mikroplastik edasi veekogudesse ja veeloomade kehasse ning satub ringiga inimese toidulauale. Samuti võib mikroplastik kinni jääda hambavahedesse ning seal kaariest tekitada.\nÕnneks on olemas lahendus - Eesti ettevõtte Münt toodab hambapesutablette, mis koosnevad vaid kaheksast looduslikust koostisosast. Nende püsitellimusega hoiustatakse tablette aga klaaspurgis, mille saad ise tablettidega täita. Loe kuidas see töötab siin!\nKa Eesti kliimas on oluline enda nahka UV-kiirguse eest kaitsta. Päikesekreemi valikul ei peaks lähtuma aga ainult mõjust meie nahale, vaid loodusele. Nimelt sisaldavad paljud päikesekaitsekreemid mikroplasti või nano-osakesi, mis ei ole biolagunevad. Kreemi nahale määrides ja järve ujuma minnes reostame me loodust ning häirime järve ökoloogilist tasakaalu.\nKuigi atsetooniga küünelakki eemaldades võib tunduda, et värv kaob maagiliselt vatipadja sisse, on küünelakk siiski valmistatud polümeerist ehk plastikust. Seega võib küünelakk lahustuda, kuid lõplikult ei kao see kunagi ära. Lisaks leidub tavalistes küünelakkides ka mikroplastikut. Õnneks on tänaseks saadaval ka vegan küünelakid, mis ei kahjusta tugeva lõhnaga kokku puutudes sinu tervist!\nKa kõige lihtsam kokkamiseks vajaminev toode - küpsetuspaber - võib plastikut sisaldada. Nimelt annab paberile läikiva ja mittekleepuva omaduse silikoon, mis koosneb polümeriseerunud räniühenditest. Enamik küpsetuspabereid on kaetud õhkõrna silikoonkihiga, mille miinuseks on lühike eluiga. Ühekordselt kasutatava “paberi” võiksid aga asendada silikoonist lehega, mida võid kasutada aastaid, sest need on masinpestavad.\nPlastikuvaba eluviis on nagu maraton. Kuskilt tuleb pihta hakata!\nIlmselt kõige lihtsam koht esimese sammu tegemiseks on likvideerida hambapastaprügi. Siin on lihtne ja maitsev viis alustamiseks!


aprill 2022 | Avinurme Gümnaasium\n7.-10.klassi õpilaste osalemine rahvusvahelises noorte digioskuste uuringus\n16.mail osalevad meie kooli 7.-10.klasside õpilased rahvusvahelise projekti ySKILLS ("Noorte digioskused") uuringus, mis algas 2021.aastal. Uuringu eesmärgiks on teha kindlaks, milliseid digioskusi tänapäeva lapsed ja noored vajavad, et käituda veebis turvaliselt ja saada kasu internetis leiduvatest võimalustest.\nAvinurme Gümnaasiumi 12.klassi lõpuaktus toimub 18.juunil 2022.aastal algusega kell 16.00 Avinurme Kultuurikeskuses.\nAvinurme Gümnaasiumi 9.klassi lõpuaktus toimub 18.juunil 2022.aastal algusega kell 13.00 Avinurme Kultuurikeskuses.\n21.aprill oli abiturientidele viimaseks koolipäevaks, sest esmaspäevast algas riigieksamite periood. Tavapäraselt tulid 12.klassi õpilased sel hommikul kooli lustlikus meeleolus, seljas miniseelikud ja lühikesed püksid, peas lehvid ja nokamütsid ning kaasas mänguasjad ja veepüstolid. 11.klass korraldas abiturientidele meeleoluka tunni ja viis läbi viimase koolikella aktuse. Aktusele saatsid abituriente 1.klassi õpilased, kes said koos suurte koolikaaslastega laval tantsida.\n8.aprillil külastas kooli ja kohtus gümnaasiumiastme õpilastega meie kooli vilistlane Aron Eistre. Aron rääkis enda haridusteest ja valikutest, juhtis gümnasistide tähelepanu hariduse olulisusele ja erinevatele haridustee jätkamise võimalustele. Kuna Aron õpib hetkel Tallinna Tehnikakõrgkoolis Logistikainstituudis, siis tutvustas ta õpilastele õppimist Tallinna Tehnikakõrgkoolis. Gümnasistid said põhjaliku info Tallinna Tehnikakõrgkooli sisseastumistingimuste, erialade ning õppimise sisulises osas.\nÖINE TERVISERETK 2022\nTervisekuu lõpetamine toimub traditsioonilise öise retkega 22.aprillil, mis on pühendatud meie 102-aastasele sünnipäevalapsele- meie koolile!\nRetkeks koguneme kell 21.50 koolimaja ees!\nRetk toimub iga ilmaga!\nPane selga ilmastikule vastav riietus!\nKaasa võta taskulamp või muu valgusallikas!\nTULE KOOS SÕBRA JA VANEMATEGA NING TEE VÄHEMALT 5000 SAMMU OMA 102-AASTASE KOOLI AUKS!\nBioloogia piirkondlik olümpiaad toimus sellel õppeaastal taas veebipõhisena Tartu Ülikooli Moodle`i keskkonnas. Meie koolist osalesid olümpiaadil 8. ja 9.klassi õpilased Juss Kask (8.kl), Margarita Pärn (8.kl), Jan Joonatan Tikerperi (8.kl), Kristel Tooming (8.kl), Mortimer Tooming (9.kl). 8.klasside arvestuses saavutas Jan Joonatan Tikerperi 3.koha, Margarita Pärn 4.koha, Kristel Tooming 6.koha, Juss Kask 7.koha. Mortimer Tooming saavutas 9.klasside arvestuses 2.koha. Õpilaste juhendaja oli bioloogia õpetaja Mare Allikas.\nGeograafia piirkondlik e-olümpiaad\n15.veebruaril toimus geograafia piirkondlik e-olümpiaad. Meie koolist osalesid olümpiaadil Mikk Renser 7.klassist ja August Karro 8.klassist. Mikk saavutas oma vanuseastmes 6.koha ja August oma vanuseastmes 4.koha. Kiidu- ja tänusõnad õpilastele ning nende juhendajale õpetaja Mari-Liis Renserile!\n14. - 18. märtsil tähistati koolis emakeelenädalat. Algklassides oli igale päevale pühendatud erinev tegevus. Esmaspäeval traditsiooniline etteütluse kirjutamine. Teisipäeval tuli kauni käekirjaga ümber vormistada luuletus või jutt. Kolmapäeval ja neljapäeval mõeldi igas klassis eraldi välja ühe tähe jutt. Iga klass valis välja kindla tähe ja ühiselt mõeldi kokku lõbus lugu, mis kirja pandi ning ette loeti. Reedel joonistati ruumilisi tähti, loeti luuletusi ning tehti kokkuvõtteid. Parimad etteütluse kirjutajad ja kauni käekirja omanikud said premeeritud diplomiga.


Ära unusta tarkvara hinda! Sõltuvalt rakendustest on see min 30 000 krooni (Office97, Adobe Publishing Collection, veel midagi), aga näiteks Quark Xpress Passport üksinda on juba 40 000.\nKatsu mitte mõelda CorelDraw'st. Seda on küll võimalik kasutada, aga tulemused on tihti ettearvamatud, sest Coreli tooted ei pruugi arvestada sellega, et kavatsed loodud ilu ka välja trükkida.\nÄra unusta, et graafika nõuab kindlasti PostScript-printerit ja kiiret võrku. Kui su ülemus ikka veel kahtleb PS-printeri vajaduses, otsi üles eelmise nädala printerite ostja meelespea ja kingi talle. Ja head serverit on vaja, kui töökohtade arv kasvama hakkab (ära pane ühte graafikaarvutit teistele serveriks).


Otsing - Silt - ILUKIRJANDUS\nAutor: Morris, Jan\nKirglik portree ühest maailma kõige imelisemast linnast, mille autoriks on suurepärane kirjanik. Jan Morrise klassikaliseks kultusteoseks kujunenud „Veneetsia“ ei ole autori enda sõnul ei aja- ega kultuurilugu või reisikiri, kuigi sisaldab paratamatult kõigi nimetatud žanrite elemente. Eesti keele..\nRaimund Merz tunneb Moritzit ja Florianet juba lapsepõlvest, nende elu keskpunktiks on üks metsistunud aed külaserval. Kui nendega liitub Inger, taanlasest kunstniku tütar, moodustub nelikust sõpruskond, kuniks mõlemad poisid tüdrukusse armuvad. Inger valib Moritzi, paar saab ka Raimundist ja auahne..\nKuidas leida armastust raamatupoes e-raamat\nIgaühel on oma lugu ... kuid kas sellel on ka vääriliselt õnnelik lõpp?Emilia on just naasnud oma idüllilisse Cotswoldi kodulinna, et päästa pereäri. Nightingale’i raamatupood on raamatusõprade jaoks nagu täitunud unistus, ent parimad palad pole mitte ainult raamatutes, mida ta müüb – Emilia klienti..\nPrantsuse kirjaniku Maurice Leblanci (1864 – 1941) kriminaalromaanide kangelane, härrasmees ja meistervaras Arsène Lupin on prantsuskeelsetes maades sama populaarne kui Sherlock Holmes inglise kultuuriruumis. Lisaks Leblanci kirjutatud paarikümnele teosele on Arsène Lupinist loodud arvukalt jäljendu..\nSinu teine elu algab siis e-raamat


Mõttemuutjad 2020 – Kinnisvara innovatsioonikonverents Mõttemuutjad 2020\nKutsusime kinnisvara- ja innovatsioonikonverentsile „Mõttemuutjad 2020“ oma mõtteid ja ideid jagama kinnisvara- ja ehitussektori tippspetsialistid üle Euroopa. Põnevad ettekanded jagasid vaatenurki digitaalehituse, töö- ja õpikeskkondade ning suurandmete kasutamisest meie valdkonnas.\nOtsisime vastuseid küsimustele nagu millist muutust vajab ehitus- ja kinnisvarasektor? Kuidas luua tänapäevaseid ning kestvaid töö- ja õpikeskkondi? Kuidas digitaliseerimist koos suurandmetega valdkonna arenguks tõhusamalt tööle panna?\nKonverents on kõigile veebis järelvaadatav. Enamik ettekannetest on siinsamas lehel samuti üleval.\nLoodame, et siin leheküljel olevad ettekanded avardavad Su vaatenurka ning tekitavad uusi mõtteid. Oleme tänulikud, kui võtad mõned minutid ja annad esinejate kohta tagasisidet.\nEnergiatõhususe tagamine hooneautomaatikaga\nMikk Maivel, PhD, Riigi Kinnisvara\nKristjan Hiob, DeltaE Inseneribüroo\nDagmar Teppe, R8 Technologies\nOtsime vastust küsimusele, kuidas hallata energiatõhusalt suurt hooneportfelli ja mõõta energiatõhususprojektiga saavutatud energiasäästu. Riigi Kinnisvara osales Interregi Läänemere koostööprojektis „EFFECT4Buildings”, mille eesmärk on suurendada avalikele hoonetele rakendatud energiatõhususe meetmeid. Projektiga arendati ja parendati finantsinstrumente, mis aitavad halduritel energiatõhususprojekti edukalt ellu viia. Testisime Riigi Kinnisvaras kahte erineva võimekusega energiamonitooringu lahendust, konverentsil jagame mõlema testprojekti tulemusi.\nEsa Halmetoja, PhD, Senaatti-kiinteistöt\nEttekanne keskendub ehitise infomudelite kasutamisele ehitusjärgsel perioodil (vastuvõtmine, haldus, hooldus). Esa tutvustab kahte erinevat, kuid omavahel seotud mudelipõhist halduslahendust (OMM ja CDM) ning nende seoseid ehitise teiste elukaare etappidega. Milline oleks avatud standarditel põhinevate andmete roll ning potentsiaal kinnisvara korrashoius?\nHoonete turvaklassid ja optimaalsed turvalahendused\nRamon Loik, Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus\nKuidas planeerida turvalist hoonet ning minimeerida subjektiivsust turvameetmete planeerimisel? Milliseid parameetreid jälgida ja kuidas? Riigi Kinnisvara tellimusel töötas Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus välja „hoonete turvaklasside ja rakendatavate turvameetmete metoodika“. Tegemist on uue metoodika avaliku esmaesitlusega.\nTegevuspõhise töökeskkonna loomine. Praktiline juhend. (ENG)\nJuriaan van Meel, MSc, PhD, BriefBuilder\nJuriaan tutvustab äsja valminud tegevuspõhise töökeskkonna loomise praktilist juhendit ning näitab häid lahendusi tegevuspõhistest töökeskkondadest üle maailma. Millisetele muudatustele meie igapäevatöös on koroonaviirus saanud justkui katalüsaatoriks ning millised on meie vajadused töökeskkondade ümber kujundamisel? Kalle räägib aga sellest, mis on Riigi Kinnisvaral plaanis töökeskkondi igapäevaselt luues ja kujundades.\nVajadused ja võimalused ehitusprotsesside lühikese juhtimistsükli automatiseerimiseks\nErgo Pikas, PhD, Aalto Ülikool\nEhitusvaldkonda on pikalt kammitsenud hästi teada probleemid: madal tootlikkus, ajakava ja eelarve probleemid, puudulik jätkusuutlikkus ja tööohutus. Aalto Ülikoolis uuritakse juba mõnda aega kogu ehitamise protsessi ning Ergo teeb ülevaate, millised on toimesüsteemi digiteerimise võimalused. Saame vastused küsimustele, kuidas suurendada ehitusprotsesside väärtus- ja vootõhusust ning samal ajal vähendada raiskamist? Kas see toob olulisi muudatusi ärimudelites? Kuidas digitaalse kaksiku realiseerimine võimaldab arendada ehitusvaldakonnas Uberi- või Bolti-laadseid platvorme?\nDigitaalsed töökeskkonnad vajavad värkvõrku, digitaalset kaksikut ja suurepärast kasutajakogemust (ENG)\nKen Dooley, PhD, Granlund\nMillist väärtust targad majad kasutaja jaoks loovad ning miks ei ole nende ehitamise kasv olnud nii kiire kui oodati? Keni arvates on vastused kasutajakogemuse uurimises ning ta tutvustab Soome ärilinnakus tehtud analüüsi põhjal, millist väärtust võivad luua digitaalsed kaksikud. Muuhulgas vastab ta oma ettekandes küsimusele, millised probleemid tuleks lahendada, et digitaalsed kaksikud saavutaksid ehitustööstuses täieliku potentsiaali?\nEhitussektori uued supervõimed (ENG)\nRicardo Farinha, Sweco Finland\nAjal, mil tehnoloogia ja andmemahud arenevad ja kasvavad peadpööritava kiirusega, muutub andmete leidmine, töötlemine ja tõlgendamine uueks supervõimeks. Ricardo leiab vastused küsimustele, kas ja kuidas aitavad andmed ehitusvaldkonnas targemaid ostuseid vastu võtta.\nPaneeldiskussioon: „Väljakutsed ja lahendused strateegilise tähtsusega hoonete kavandamisel, ehitamisel ja haldamisel“\nRicardo on töötanud ehitus-, arhitektuuri- ja inseneeriavaldkonnas üle kümne aasta. Ta on osalenud mitme suure inseneribüroo digiteerimises ning täna on magistrikraadiga Ricardo Euroopa juhtiva ehituskonsultatsiooniettevõtte Sweco Finland tehnoloogiadirektor. Sweco on aga ettevõte, kes elab juba praegu tulevikus, sest just seal kavandatakse ja projekteeritakse linnu ja jätkusuutlikke kogukondi, kus elu hoogustub alles aastate pärast.\nEsa on digitaalse sisekeskkonna tehnoloogia tehnikateaduste doktor, kes spetsialiseerub optimaalse sisekeskkonna loomisele ehitise infomudeli (BIM) ja digitaaltehnoloogia ühendamise abil. Tema viimane teadustöö tutvustab uut meetodit, kuidas andmeid koguda, hoiustada, analüüsida ja kasutada tajutava keskkonna tingimuste parandamiseks. Viimased 17 aastat on Esa töötanud ettevõttes, mis vastutab Soome riigi kinnisvara arendamise ja haldamise eest. Esa peamiseks eesmärgiks on hoonete digitaalse kaksiku loomine.\nErgo on järeldoktorantuuri teadur Aalto Ülikoolis, kus ta kaitses eelmisel aastal Tallinna Tehnikaülikooliga ühist doktoritööd tehnilise projekteerimise ja disainilahenduste teemal. Aastatepikkune töökogemus erinevates ehitussektori ettevõtetes ning 9-aastane teaduskarjäär mitmetel akadeemilistel positsioonidel erinevates riikides nagu Iisrael, Taani ja USA, on viinud Ergo praeguse teadustöö teemani. Teadustöö käsitleb projekteerimist ja disainilahendusi, informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ehitustööstuses ning energiatõhusust, BIM-i ja iduettevõtlust.\nKen on Granlund OY tehnoloogiadirektor ja Aalto Ülikooli järeldoktorantuuri teadur. Oma 15-aastase kogemuse jooksul tehiskeskkonna konsultandina on ta töötanud Londonis, Sydneys, Dublinis ja Helsingis. Keni praegune roll Granlundi arengu- ja innovatsiooniosakonnas hõlmab teadustööd, timmitud juhtimisega eksperimenteerimist, koostööd idufirmadega ning uute toodete ja teenuste arendamist.\nMikk on Riigi Kinnisvara energiatõhususe projektijuht ning TalTechi doktorikraadiga hoone sisekliima ja energiatõhususe insener, kes on kokku puutunud nii elamute (SA KredEx) kui ka mitteelamutega (Riigi Kinnisvara). Mikk osaleb seadusloome töögruppides ning kuulub Eesti Kütte- ja Ventilatsiooniinseneride Ühenduse eestseisusesse. Igapäevaselt tegeleb ta erinevate sisekliima, hoone tehnosüsteemide (sh hooneautomaatika) ekspertiiside, konsultatsiooni ning projektide juhtimisega (EFFECT4Buildings).\nRaul on Riigi Kinnisvara projektidirektor ja ta vastutab hoonete turvalisuse, tehnosüsteemide, energiatõhususe ning innovatsiooni eest. Karjääri jooksul on ta panustanud paljudesse kinnisvara arendamise ja haldamise projektidesse nii era- kui ka avalikus sektoris. Raulil on tehnikateaduste magistrikraad.\nKristjan on DeltaE inseneribüroos elektri ja mõõtmise projektijuht ning TalTechi energiamuundus- ja juhtimissüsteemide magistrikraadiga mõõtmissüsteemidele spetsialiseerunud diplomeeritud elektriinsener. Tema vastutusalaks EFFECT4Buildings projektis oli andmekorje teostamine. Igapäevaselt tegeleb Kristjan mõõtmissüstemide, hoonete energiaauditite ning elektripaigaldistega. Suurimateks mõõtmissüsteemide projektideks on TalTechi ja Tallinna Teaduspark Tehnopoli arvestite kauglugemislahenduste väljatöötamine. Lisaks on Kristjanil suur hulk töid ka muudes valdkondades, näiteks hoonete auditeerimine ning elektrikulu monitooringud.\nDagmar on R8 Technologies’i projektijuht ning TalTechi hoonete energiatõhususe magistriõppe vilistlane. Igapäevaselt tegeleb ta hoone tehnosüsteemide masinõppe ehk intelligentse juhtimise arendamisega ning uute süsteemide integreerimise projektijuhtimisega. EFFECT4Buildings projektis tegeles Dagmar Tallinna kohtuhoone lõimimise, raporti koostamise ja R8-poolse projektijuhtimisega.\nRamon on Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse (RKK/ICDS) teadur, kes on varasemalt töötanud nii siseministri kui kaitseministri nõunikuna. Perioodil 2010–15 oli Ramon Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor. Ta peab loenguid ning juhendab üliõpilasi Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku instituudis ning TalTechi majandusteaduskonnas.\nJuriaan on tehnikateaduste doktor ning töökeskkonna ekspert. Ta on ICOP (Hollandi konsultatsioonifirma) ja BriefBuilderi kaasasutaja. Juriaanil on suur kogemustepagas projektidest Hollandis, Skandinaavias, USAs ja Lähis-Idas. Lisaks on ta lektor erinevates tehnikaülikoolides ning kaasautor paljudele raamatutele ja juhenditele töökeskkonna valdkonnas (nt „Activity-Based Working, the Purenet Practice Guide” (2019), „Briefing for Buildings” (2017), „Workplaces Today” (2015) ja „Planning Office Spaces” (2010)).\nKalle on hinnatud tegevarhitekt ja kolme Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia laureaat. Ta on õppejõud ning endine Eesti Arhitektide Liidu asepresident. Käesoleva aasta kevadest on tema eesmärgiks tagada kõigile Riigi Kinnisvara arendusprojektidele kvaliteetsed väli- ja siseruumilahendused, läbimõeldud ja kaasaegsed töökeskkonnad ning suurepärane kliendikogemus.


Elukaaslased päästsid naabripoisi elu - Eesti uudised - Postimees.ee\nElukaaslased päästsid naabripoisi elu\n16. veebruar 2016 20:11\nMihkel Luht ja Paula Saaremäe. | FOTO: Mihkel Maripuu\nTartumaal Elvas elavad noored elukaaslased Mihkel Luht ja Paula Saaremäe päästsid möödunud aasta lõpus vingu kätte lämbunud naabripoisi elu.\nTäna pälvisid nad selle teo eest päästeametilt elupäästja III klassi medali ning peadirektori tänukirja koos meenega.\nMihkel meenutas, et kõik algas sellest, kui 21. detsembri õhtul kella 22 ajal kuulis Paula, et kõrvalolevas korteris hakkas undama suitsuandur. «Ta ajas minu üles, kuna ma olin juba varakult pikali visanud,» mäletas ta.\n«Alguses ei osanudki tegutseda, et mida nüüd peale hakata, sest suitsu või vingu haisu ei olnud veel koridori tunda. Lisaks mängis toas vali muusika, mistõttu oli väga raske eristada suitsuanduri heli,» rääkis lasteaiaõpetajana töötav Paula.\nEndine Elva komandos töötanud elukutseline ja praegune vabatahtlik päästja, Linda Line’is madrusena töötav Mihkel asus kohe tegutsema. Ta tõi kuurist redeli, asetas selle maja välisseina vastu ja ronis teise korruse akende taha. «Aknast oli näha, et korter on suitsu täis ja diivanil on inimene,» lausus ta.\nPaula helistas häirekeskusesse ja teatas tulekahjust. Mihkel murdis lukustatud korteriukse maha ja vedas pimedas toas lebanud ja alkoholi pruukinud kannatanu õue. Selgus, et 23-aastane Andres oli kõrvalkorteris praadinud verivorste ja pann oli täiesti sulanud.\n«Kui mina oleksin üksi kodus olnud, siis ilmselt oleks ma lihtsalt päästeteenistuse välja kutsunud ja olekski kõik olnud, aga kuna Mihkel oli kodus, siis tema oskused ja julgus aitasid kannatanu välja tuua,» selgitas Paula.\nNad alustasid teadvuseta Andrese elustamisega. Andres toibus ega saanud aru, mis oli juhtunud. Samal ajal jõudsid kohale ka päästjad ja kiirabi.\n«Ei tea, kas sellist väga suurt tulekahju oleks võinud tekkida, aga vingu kätte oleks ta kindlasti võinud ära surra,» ütles Mihkel. Andres pole oma elu päästnud naabreid seni tänanud.


Soole streptokokk reostas Stroomi ranna vee. Loe, kuidas info veekvaliteedi kohta aina muutuda saab - Forte\nSoole streptokokk reostas Stroomi ranna vee. Loe, kuidas info veekvaliteedi kohta aina muutuda saab\nLilla lipp ütleb, et merevesi on saastunud (proovides oli üle normi soole enterokokke). Terviseamet lubas võtta kordusproovi, aga soovitas enne uute tulemuste selgumist mitte ujuma minna.\nSel suvel üsna ruttu vaheldunud vastakad sõnumid Stroomi ranna kohta tekitavad segadust. Ka on segasevõitu info avalike veekogude suplusvee kvaliteeti esitava andmebaasis.\nForte uuris terviseametilt, kuidas suplusvee kvaliteeti üldse mõõdetakse. Asja kommenteeris ameti keskkonnatervise osakonna peaspetsialist Aune Annus-Urmet.\nTa seletab esmalt, et ülaltoodud andmebaas avalikustab kõik suplusvee proovid nii supluskohtadest kui ka avalikest veekogudest. Lisaks need, mis enam ametlikult supluskohana ei tegutse – näiteks Haapsalu kirdeservas asuv Aafrika rand.\n"Oleme otsustanud hetkel jätta avalikuks selliste supluskohtade või avalike veekogude andmed, kus sellel või viimastel hooaegadel proove ei ole võetud, sest seegi annab infot antud vee võimalikust kvaliteedist. Lisaks on need keskkonnaseire-andmed, mis peavad olema avalikud. Aga plaanime tulevikus lehte kaasajastada, nii et info oleks selgem," ütleb ta.\nKuidas teada, et suplusvesi on puhas?\nSuplusvee puhtust supluskohas hinnatakse kahe mikrobioloogilise näitaja, Escherichia Coli ja soole enterokokkide sisalduse alusel vees.\nMõlemad on indikaatorbakterid, mis aitavad fekaalse päritoluga reostust kindlaks teha, kuna võivad elada lühikest aega ka väliskeskkonnas.\nE. coli näitab värskemat fekaalset ja soole enterokokid vanemat reostust. Need on tavalised, väga levinud bakterid, kes elavad inimeste ja teiste soojavereliste loomade soolestikus. Nii et reostajad võisid (tahtmatult) olla nii inimesed kui ka loomad.\nLoe selle kohta pikemalt Forte varasemast loost\nKuidas suplusvee kvaliteeti hinnatakse?\nPeale iga suplushooaja lõppu nelja viimase hooaja proovide põhjal. Tulemuste põhjal arvutatakse protsentiilide väärtused, mille alusel supluskoht saab kvaliteediklassi (väga hea, hea, piisav, halb).\nNelja aasta põhine veekvaliteedi hindamine näitab ära, milliste supluskohtade puhul võib esineda mikrobioloogiliste näitajate osas tõusu ehk mittevastamist piirväärtustele.\nMida parema veekvaliteedi klassiga suplusvesi on ja mida püsivamalt on suplusvee kvaliteediklass läbi aastate püsinud, siis seda suurema tõenäosusega on seal väga hea kvaliteet ka praegu ning reostusoht puudub või on minimaalne.\nMida kehvem kvaliteediklass, seda suurem on tõenäosus mikrobioloogiliste näitajate sisalduse suurenemiseks suplusvees, mis näitab, et suplusvesi võib olla mõjutatud reostusallika(te) poolt.\nKui suplusvee kvaliteet on klassifitseeritud „halvaks“, tähendab see seda, et varasematel aastatel on mõni ühekordne mikrobioloogiline näitaja ületatud. Või on igal aastal mikrobioloogiliste näitajate sisaldus mitmes proovis keskmisest kõrgem olnud.\nMilline oli Stroomi ranna seis tänavuse hooaja alguses?\nStroomi rannale on 2020. aastal määratud kvaliteediklass „halb“, kuna ranna E. coli 90-protsentiili väärtused olid kõrgemad kui „piisava” klassi piirnorm.\nKõrgete protsentiilide väärtuste põhjuseks ongi just E. coli või soole enterokokkide sisalduste suur erinevus viimase nelja aasta proovides:\nMillised on piiväärtused?\nLisaks suplusvee hindamisele iga hooaja lõpus on kehtestatud piirväärused iga üksiku proovi jaoks, et paremini määratleda võimaliku reostuse esinemist (määrus käsitleb reostusena suplusvee kahe mikrobioloogilise näitaja suurenenud sisaldust suplusvees) ja vajadust sellega tegeleda.\nKui bakterite hulk ületab üksikutele proovidele kehtestatud piirnormi, ei pruugi see tähenda otsest ohtu tervisele. See näitab siiski, et suplemisel võivad olla omad riski, eriti tundlikuma inimese (laps, vanem inimene vm) jaoks. Ei tasu vett neelata või lahtise haavaga ujuma minna, peale ujumist on hea mõte end pesta.\nSeega võib supluskoha suplusvee kvaliteet olla hinnatud nelja aasta andmete põhjal „halvaks“ nii, et enamik veeproove vastavad üksikutele proovidele kehtestatud piirnormidele.\nVaid üks halb (kõrgete mikrobioloogiliste näitajate sisaldusega) proov võib anda hooaja lõpus kõrge protsentiiliväärtuse ning supluskoha veekvaliteet klassifitseeritakse „halvaks“, kuigi varem oli „väga hea“.\nKuidas Stroomi rand "halva" maine omandas?\nStroomi rannast on vahemikus 2017–2020 võetud kokku 27 suplusvee proovi, millest vaid kolm ei vasta üksikutele proovidele kehtestatud piirväärtustele, kusjuures 2019. aasta hooajal vastasid kõik proovid normidele ning lühiajalisi reostusjuhte ei esinenud.\nSeega „halb“ näitabki seda, et supluskohas on suurem tõenäosus võimaliku lühiajalise reostuse (kahe mikrobioloogilise näitaja piirnormi ületus) esinemiseks. See aga ei tähenda, et veekvaliteet oleks pidevalt halb.\nVõib juhtuda, et sel hooajal võib vesi olla väga hea veekvaliteediga. Aga kuna on suur tõenäosus võimaliku reostuse esinemiseks ja me täpselt ei tea, millal see võib juhtuda, tuleb olla ettevaatlik ning vastavalt nõuetele tuleb anda hoiatus mitte supelda. Suplejad peavad olema informeeritud.\nKui tihti proove võetakse?\nSuplushoojal tuleb võtta vähemalt neli proovi (üks enne hooaega ja kolm hooaja jooksul) – kord kuus. Proovide arv ei sõltu supluskoha suurusest, see on iga supluskoha valdaja otsustada, kui palju proove võtta.\nKüll on supluskoha valdajal kohustus suplusvee seiret korraldada. Enne hooaja algust peab tal olema terviseametiga kooskõlastatud seirekalender. Avalike veekogude puhul teostab seiret soovi korral kohalik omavalitsus, asutus, ettevõte või organisatsioon.\nLisaks võib terviseamet võtta nii supluskohtadest või avalikest veekogudest suplusvee proove.\nMis mõjutab suplusvee kvaliteeti?\nSuplusvee kvaliteeti mõjutab kõik see, mis mõjutab ka veekogude seisundit. Peamiselt see, kas ja kui palju satub sinna reovett või kui tõhusalt on puhastatud asulatest, ettevõtetelt ja eraisikutelt pärinev heitvesi.\nVeekogusid mõjutab ka sademeveest või põllumajanduslikelt aladelt pärinev hajareostus. Vähema tõenäosusega võib olla muud reostust, näiteks tööstusettevõttes toimunud avarii korral – või satub veesõidukist vette fekaalset või muud reostust.\nVõimalik on ka, et suure hulga suplejate tõttu on veekogu põhjast liiva või muda üles keerutatud ja mikrobioloogiliste näitajate sisaldus seeläbi tõusnud, sest E. coli ja soole enterokokid võivad püsida mõnda aega elujõulistena ka väliskeskkonnas.\nKuidas kvaliteeti parandada?\nParem kvaliteet sõltub eelkõige üldistest keskkonnakaitse-meetmetest – kanalisatsioonitrasside ehitamisest, reovee kogumisest ja puhastamisest, ebaseaduslike reovee laskude likvideerimisest, reovee äraandmise korraldamine kogumiskohas, eraisikute keskkonnateadlikkuse tõstmisest jm.\nSamuti valglas paiknevatest põllumajanduse intensiivsusest ning seal keskkonnahoiu nõuete järgimisest.


Samal teemal: George Soros\nSorose partner: saime valmis eelmisest veel vägevama maailmakriisi\nMida aeg edasi, seda raskem on tulevase kriisi prohveteid kuulutada lollideks, fanaatikuteks ja vandenõuteoreetikuteks. Kui saabuvast kriisist ja sotsiaalsest plahvatusest räägivad lugupeetud rahandustegelased, tuleb nende heietusi kuulda võtta.\nKorruptsioonis süüdistatav Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee endine president Pedro Agramunt rääkis George Sorose huvides tehtavast lobitööst ENPA-s. Mitut funktsiooni omavad valitsusvälised organisatsioonid, inimõigused, poliitiline kriis Kataloonias ja süüdistused korruptsioonis - Sputnik avab Euroopa skandaali tagamaid.\nVenemaa laguneb 2017. aastal – mööduva aasta peamine täitumata ennustus\n"Venemaa laguneb 2017. aastal. Ma määrasin selle tähtaja enda jaoks intuitiivselt. Ma tunnen nii".\nUkraina nagunii, kuid ka USA: George Sorose "Troonide mäng"\n"Kaos pole häving. Kaos on tõusuredel." Need populaarse teleseriaali tegelase sõnad võiksid olla tuntud miljardäri ja metseeni George Sorose deviisiks. Lähiajal laienevad tema "heategevuse" mastaabid kõige järgi otsustades veelgi, leiab raadio Sputnik autor


Andres Jaanus: kuidas pääseda külast külla?\nLisatud: 14. dets. 2019 14. dets. 2019 by Viimsi Uudised\nTammneeme külaseltsi juhatuse liige Andres Jaanus kommenteerib Tammelaane detailplaneeringu algatamise käigus antud lubadusi ja reaalset olukorda.\nTammneeme külavaheteed võib suures osas nimetada rannapromenaadiks. Kohalikud on kahtlemata uhked, et saavad elada sellises vaikses ja maalilises paigas. Samas pole nad kindlasti kadedad kaugemalt tulijaile, kes samuti sellel mereäärsel teelõigul liikumist naudivad, olgu siis jalgsi või rattaga. Kui aga tekib soov jõuda naaberkülla Randverre, leiavad teelised end ühtäkki suletud väravate tagant. Paljud neist pööravadki nõutult tagasi, söakamad otsivad üles metsaraja, et üle kolme erakinnistu veidi enam kui sadakond meetrit eemal taas mere äärde jõuda. Seal ootab ees lähipiirkonna ainus rannamets, kus tekib kohe tunne, et linnastuv Viimsi jääb kaugele.\nAastakümneid tagasi oli lühim tee Tammneemest Randvere kirikuni mööda mereäärt. Vahepeal on talvetormid oma töö teinud ja endisest teest jupiti alles vaid mälestus. Üks neist kadunud lõikudest jäi just kahe küla piirile endise Otsa talu juures. Praegu pääseb sellest kohast piki randa ohutult mööda vaid ülimadala veeseisuga, muul ajal seisavad takistustena ees maakividest kaldakindlustus ja selle sisse ehitatud madal piirdeaed. Seni on külast teise liikumine toiminud tänu maaomanike heatahtlikkusele, edaspidise suhtes kindlus puudub.\nAastat kolm tagasi tekkis lootus, et ühendus mingilgi kujul taastatakse. Nimelt algatati Randvere küla põhjaosas selsamal rannametsal asuval Tammelaane kinnistul detailplaneering, mille realiseerumisel lubati ühtlasi välja ehitada kaht küla ühendav mereäärne tee. Seda, mida külarahvas rannametsa puhkeotstarbelisele maale plaanitavast elamurajoonist arvab, keegi siis ega hiljem küsinud pole.\nKüll on aktiivsed kodanikud ise asjal pidevalt silma peal hoidnud ja vallavalitsusega sel teemal hulga kirju vahetanud. Ühendusteed serveeriti detailplaneeringu algatamise otsuses peamise avaliku huvina ja kuna vajadus kahe küla vahel kulgeda ilmselt ei kao, oli see igati aktsepteeritav. Tegelikult ainus asi kogu planeeringu juures, mis kogukonnale mingitki lisaväärtust võinuks pakkuda. Lubadusi leida parim tehniline lahendus ja tee välja ehitada jagati vallamajast korduvalt, paraku ainult hetkeni, mil planeering veebruaris 2019 vastu võeti.\nPraegune planeeringulahendus suunab Randvere poolt tulijad kas sellesama Mereääre tee viimase majapidamise aia taha või siis riigimetsa, kust edasi liikuda tuleks juba omast tarkusest. Riigimetsa Majandamise Keskus on otsustanud seda pikalt looduslikus seisundis püsinud metsaala edaspidigi mitte majandada ega ole läbivast teest huvitatud. Isegi kui õnnestub metsast läbi murda, jõutakse järgmiste erakinnistuteni või siis juba merest nii kaugele, et mõistlikum on kasutada Tammneemest Randverre jõudmiseks riigimaantee äärde ehitatud kergliiklusteed. Tammneeme poolt tulles oleks aga õiget teeotsa uuesti mere äärde pääsemiseks veelgi keerulisem leida.\nKallasrajale avaliku juurdepääsu tagamine on üks omavalitsuse kohustusi ja vallavalitsuses ollakse probleemist vägagi teadlikud. Loomulikult ei saa kogu kallasraja temaatikat lahendada ühe planeeringuga, aga jupikaupa on see hea tahte juures kindlasti võimalik. Eelkirjeldatud juhul seda tahet kusagilt ei paista. Maaomanik on enda sõnul otsinud vallaga kompromissi, mis peaks ju tähendama, et kumbki pool teeb mingeid järeleandmisi parema lahenduse saamiseks.\nMis oleks praegu tulemus? Omanik on nõus Tammelaane kinnistu piiresse jääva igaüheõigusega kallasraja lõigu munitsipaliseerimisega. See tähendab, et edaspidi vabaneks maaomanik sisuliselt kohustusest tagada pääs kallasrajale ja seda ohutult liikumiseks korras hoida.\nLisaks võtab vald kohustuse hakata maksumaksja raha eest hooldama volikogu liikme Märt Vooglaidi abikaasale kuuluvast kinnistust 5,2 hektari suurust metsaala, kuhu väidetavalt planeeritakse terviseradade võrgustik.\nKelle jaoks? Korralik, igast küljest hõlpsasti ligipääsetav valgustatud terviserada asub Tammelaanest kõigest kilomeetri kaugusel. Külarahva ja kaugemalt tulijate huvi on liikuda piki mereäärt, mitte erametsale mõnesajameetriseid ringe peale teha. Seni Tammneemest Randverre viiva mereäärse metsaraja kohale kerkib aga ühel heal päeval traataed või leebemal juhul silt „Eramaa, sisenemine omaniku loata keelatud“.\nKõige krooniks saaks arendaja keset metsa püsti panna eksklusiivse elamurajooni koos tuleviku tarbeks loodud laienemisvõimalusega. Selle ühe eeltingimusena on segav rohevõrgustik juba praeguses planeeringulahenduses kaugemale tõrjutud. Aga milleks üldse rohevõrgustik. Viimasele arutelule rahandusministeeriumis pani punkti planeeringu keskkonnaekspert Eleri Kautlenbach, teatades, et Viimsis on loomad inimasustusega juba ammu harjunud ja saavad ilma rohekoridorideta suurepäraselt hakkama.\nFoto: Pikka aega hooldamata kallasrada Tammelaane kinnistul. Autor Kaarel Zilmer\nMärksõnad: Andres Jaanus, Eleri Kautlenbach, Märt Vooglaid, Randvere, Tammelaane DP, Tammneeme\nAnts Ermi pöördumine vallavolikogu liikmete poole\nVIDEO! Paul-Eerik Rummo naistest ja Karl Marxist\nViimsi Uudiste jõulutervitus\nLUGEJAKIRI: Miks korraldatakse tänavakoristust pühapäeva varahommikul?\nKristjan Jõekalda pikendas Viimsi volikogus mitte töötamist poole aastani


Husqvarna 545FXT AutoTune võsalõikur - Saestuudio OÜ Männiku tee 19\nHusqvarna 545FXT AutoTune on eriti lihtsalt kasutatav võimas võsalõikur, millel on ainulaadsed ergonoomilised lahendused ja mis sobib pikaajaliseks kasutamiseks. Optimeeritud ülekanne ja 24-kraadise nurga all olev reduktor hõlbustavad suundlangetamist tihedas metsas. Hõlpsalt käivituva ja suure kiirendusega X-torq®-i mootoriga, väiksema kütusekulu ja heitgaasihulgaga. Väga madal vibratsioonitase tänu mootori, ajamivõlli ja lõikeseadme efektiivsele vibratsioonivastasele funktsioonile. Smart Start®-i abil hõlpsalt käivituv. Mugavust lisab käepidemesoojendus. Komplektis on võsaketas Scarlett 225-24 1″ ja Balance XT kanderihmad.\n3,5 / 3,2 m/s²


juula15 ankeet – Rate.ee\nLink ankeedile: http://www.rate.ee/users/juula15\nvaadatud: 11160 feim: 48346.22 aktiivsus: 27\nviimati külastas:\t 17.12.2018 - 21:16\nregistreerus saidil:\t 26.08.2003 - 22:32\nkodu 665\t, koerad 687\t, kunst 421\t, lugemine 922\t, muusika 6389\t, pere 514\t, sõbrad 4125\t, tantsimine 2467\t, värvid 24\nÄrge lausuge:"Olen leidnud tõe",vaid pigem:"olen leidnud ÜHE tõe".\nÄrge öelge:"Olen leidnud hinge raja".Öelge pigem:"Olen oma teed mööda rännates kohanud hinge".\nSest hing kõnnib kõiki radu.\n(prohvet Khalil Gibran)\n"Ärge kurjustage,et te ei suuda muuta teisi niisugusex,nagu te tahate,sest te ei suuda iseenastki muuta sellisex,nagu tahate."(Thomas Kempis)\n"Reeglid ja eeskujud hävitavad tihti geniaalsuse ja kunsti !" (William Hazlitt)\n"Me kaldume uskuma neid,keda me ei tunne,sest nemad ei ole meid kunagi petnud."(dr. Samuel Johnson)\n"Sageli öeldakse,et s\n"Sageli öeldakse,et see või teine inimene ei ole oma mina veel leidnud.Aga oma mina ei leitagi...see tuleb endal luua.(Thomas Sahaze)\n"Kui kaev on tühi,siis tunneme alles vee väärtust" (Benjamin Franklin)\n"On palju asju,mida me viskaksime ära,kui me ei kardax,et teised korjavad üles."(Oscar Wilde)\nkes on juula15?\ntagasiside kasutajaga juula15