Millal näeb "Tenetit" ja kuhu tuleb autokino: viirus on kinode tegevusplaane korralikult mõjutanud - KINOVEEB\nMillal näeb "Tenetit" ja kuhu tuleb autokino: viirus on kinode tegevusplaane korralikult mõjutanud\n12.mai 2020 16:45\nLisaks kaubanduskeskustele, mängutubadele ja paljudele teistele palavalt armastatud asutustele on eriolukord sulgenud ka kinode uksed. Sellega on veel vähemalt juulini peatunud suur osa sissetulekust, mis asutuste majandamist sugugi kergemaks ei tee. Kinosaali niipea veel ei saa, ent autokino tuleb juba kohe. Küsimus on, millal aga uusi kassahitte, ka Eestis osaliselt filmitud "Tenetit" näha saab.\nApollo Kino Baltikumi tegevjuht Kadri Ärm tunnistab, et kuigi eriolukorra mõju kuidagi vältida ei saa, siis päris niisama meeskond istunud ei ole. "Äriliselt on olnud väljakutsuv aeg, sest Apollo kinod on olnud pea 2 kuud järjest suletud. Iga suletud päev tähendab kinode jaoks kahjuks lisaks püsi- ja tööjõukulule ka saamata jäävat tulu. Teisalt on eriolukorra piirang sundinud kogu meeskonda olema leidlik, nutikas ja paindlik. Oleme kasutanud seda aega erinevate kriisist väljumise plaanidele ka tulevikutegemiste ajurünnakuteks, milleks tavaolukorras oli tihti keeruline aega leida."\nForum Cinemas Baltikumi tegevjuht Kristjan Kongo toob aga välja, et just praegu tajub kino kõige paremini oma publiku armastust. "Eriolukord on kinosid kindlasti mõjutanud, selles ei ole küsimust. Samas on andnud see teadmise, kui palju eestlased kino armastavad. Järjest enam saame päringuid,millal kinod taas avame ning kas oleks võimalik siiski kuidagi kinno tulla. Kahjuks hetkel ei ole meil kindlaid kuupäevi, mida välja hõigata, ootame isegi pikisilmi valitsuse otsuseid."\nSeni on edasi lükatud umbes kaheksa sellele kevadele ja suvele planeeritud Hollywoodi suurfilmi esilinastust. Näiteks "Jänes Pikk-kõrv", "Kena vaikne kohake 2", "Mulan", "Kiired ja vihased", "007: Surm peab ootama", "Top Gun: Maverick", "Käsilased 2". Neile lisandusid ka palavalt oodatud kodumaised filmid. Näiteks "Rain", "Salmonid", "Viimased", "Hüvasti NSVL". Kui Soome asjatundjad on välja toonud, et just "Tenet" võib erkaanide majandusliku seisu päästa, siis meil olukord nii hull ei näi olevat. "Kindlasti liiguvad filmide esilinastuse ajad veel, kui on selge, millal kinod avatakse ning "Tenet" ei jää ainukeseks kassahitiks. Lisaks on ootel ka kultuuriprogramm: ooperid, teatrid, balletid, mis kindlasti kinolinale naasevad," toob Kongo välja.\nÄrm selgitab, et kuna seni pole teada, millal kinod uuesti avatakse, siis on üsna kindel, et ka sõltuvalt sellest võivad esilinastuste kuupäevad veel muutuda. "Filmistuudiod elavad hetkel päev korraga, sest iga päev võib tuua uusi uudiseid, mis paneb neid senised linastusplaanid ringi vaatama. Oleme optimistlikud ja usume, et küll jagub nii välismaiseid kui kohalikke filme, mida saame kinosõpradele näidata. Lisaks on mitmeid väärt filme, mis paljudel nägemata, sest need jõudsid kinodes olla kõigest loetud päevad enne kinode sulgemist."\nKongo sõnul on Forum Cinemas olnud tihedalt kontaktis kolleegidega naaberriikidest. Tänu sellele on ka meie kinod juba valmis oma kliente esimesel võimalusel vastu võtma. "Kõiki filmifänne ootame kinno tagasi ja selle tarbeks on kasutusele võetud kõik ohutusmeetmed, et tagada turvaline kinokülastus," ütles Kongo.\nApollo Kinol on aga varuks eriti uuenduslik üllatus. Nimelt toob Ärm välja, et isolatsioonis on meeskond tööd teinud, et klientidele Tallinna Lauluväljakul toimuma hakkavat autokino juba 15. mail tutvustada. "Apollo Autokino eesmärk on tuua kino inimestele kättesaadavaks nõuetele vastavalt turvaliselt, tagades kontaktivaba piletimüügi, mugava sularaha- ja kaardimaksevaba tootemüügi ning kohapealse kontrolli, et külastajad püsiksid terve seansi aja turvaliselt autos," selgitab Ärm.\nNii Forum Cinemase kui ka Apollo Kino fännid võivad olla kindlad, et ka klientide majanduslike võimaluste muutust on arvesse võetud. "Külastajaid ootavad super pakkumised, mis toovad kindlasti naeratuse näole," lubab Kongo. "Kinode kriisijärgne tegevusplaan võtab arvesse klientide muutunud ootuseid ja majanduslikku olukorda ning kohandatud filmide linastuskava," toob ka Ärm välja.\nKultuuriminister Tõnis Lukas ütles ERR-ile, et et juulist alates on vabas õhus korraldatavate ürituste piiriks 1000 inimest ning siseruumides korraldatavate avalike ürituste piiriks jääb 500 inimest. See avab võimaluse juulist alates ka kinodele ja teatritele.\nMillal näeb "Tenetit" ja kuhu tuleb autokino: viirus on kinode tegevusplaane korraliku...\nRicky Gervais: ärge süstige desinfektsioonivahendeid ja ärge pistke elektripirne p***** 27.04.2020\nTiina Mälbergi juubelipeo nurjas eriolukord: viimastel nädalatel kaasnenud ärevuses tuleb sundida endas rahu leidma 11.04.2020\nRobert Pattinson "Teneti" võtetest: see oli pöörane 13.05.2020


Politsei ja tarbijakaitse soovitavad tuluskeemiga ette vaadata - Saarte Hääl\nPolitsei ja tarbijakaitse soovitavad tuluskeemiga ette vaadata\nLugeja hoiatas, et tegemist võib olla maailmas levinud Ponzi skeemiga, mille tõttu võivad inimesed oma rahast ilma jääda.\nPolitsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Hedy Tammeleht ütles Saarte Häälele kommentaariks, et tegemist on püramiidskeemiga analoogse investeerimissüsteemiga, mis paraku ei lõpe sugugi loodetava tuluga ning selles osalemine on inimese enda vastutusel.\n“Politsei ei saa siin soovitada midagi muud kui kainet mõistust ja reaalsustaju, et iga lubatud rikkuse taga näha, mida see endast tegelikult kujutab,” tähendas Tammeleht. Kõneksoleva teemaga seoses pole tema andmeil keegi seni Kuressaare politseijaoskonna poole siiski pöördunud.\nTarbijakaitseameti avalike suhete osakonna juhataja Hanna Turetski tõdes, et lisatulu.ee veebilehel avaldatud info põhjal ei saa hinnata, kas tegemist on pettusega või mitte.\n“Igal juhul peavad aga tarbijad arvestama investeerimisel võimalikke riske ja liitumine või lepingu sõlmimine peab olema tehtud selliselt, et kõikidest tingimustest ollakse teadlikud,” soovitas Turetski. Tema sõnul on kindlasti abiks küsimuste küsimine enne otsuse langetamist.\nTuretski nentis, et kui inimesed on riskidest teadlikud ja saavad oma investeeringud lubatud mahus tagasi, on tegemist tavapärase investeerimisskeemiga.\n“Küll ei ole tavatarbija sageli piisavalt teadlik oma riskidest, seega ei ole vastav teenus kindlasti tavatarbijale sobiv,” nentis ta, märkides, et internetist võib leida küll vihjeid, et kõnealune skeem võib olla nn Ponzi skeem, kuid kindlad andmed selles osas ametil puuduvad. “Antud juhul saame tarbijaid kutsuda üles ettevaatlikkusele, kuna investeeringud ei ole tagatud,” lisas Hanna Turetski.\nRahafoorum.ee andmeil on Ponzi skeemi puhul tegu investeerimisprogrammiga, kus lubatakse korralikke tulusid mingist majanduslikku tulu toovast tegevusest, kuid tegelikult makstakse eelmistele investoritele järgmiste investorite rahaga ja mingit muud majanduslikku tulu ei ole või on see lubatust väiksem. Lõpptulemusena saab raha otsa ja viimased investorid siiski kaotavad.


Autor Hanson, Novella, 1953-, helilooja\nPealkiri Novella Hansoni muhedad lastelaulud [Noot] / [noodigraafika: Andre Maaker ; kujundus: Oliver Maaker, foto: Tairo Lutter]\nIlmunud [Tõrva] : [N. Hanson],  ([Viljandi] : [Print Best])\nKirjeldus 32,  lk. koos kaanega ; 30 cm\nTLÜAR kohalkasutus XEF16/1882 KOHALKASUTUS\nTLÜAR Õpikeskus (koju) 2. k Ht 78L/B507728 TÄHTAEG 04.12.17\nRR 3.k arhiivkogu AR3-16-00078 KOHALKASUTUS\nRR 8.k muusikasaali hoid NC-28629 KOHAL\nRR 8.k muusikasaali hoid NC-28630 KOHAL\nRR 8.k muusikasaali hoidla (S) NC-28631 KOHALKASUTUS\nTÜR arhiivkogu (remondi ajaks pakitud) ARH No 6205 ARHIIVEKS. EI LAENUTATA\nTÜR hoidla (remondi ajaks pakitud) No 6205 KOHAL KOHALKASUTUS\nTÜR Fonoteek (30p) Ll Hanson / Novella KOHAL\nTlnKR muusikaosakond lastel/hans KOHAL\nSisukord 1. Ära ütle, et ei oska / sõn.: Wimberg ; 2. Minu isa / sõn.: Contra ; 3. Onu Heino : "Pärnu maanteel korter kuus..." / sõn.: J. Vaiksoo ; 4. Telemees : "Telemees on Margus Saare moodi..." / sõn.: O. Saar ; 5. Itimees : "Itimehel pea on paks..." / sõn.: H. Vilep ; 6. Olemata puupea / sõn.: O. Arder ; 7. Võidupüksid : "Me ei ole nõrka sorti..." / sõn.: I. Trull ; 8. Laisk poiss : "Küla lõpust koolini saab kümme kilomeetrit..." / sõn.: K. Merilaas ; 9. Kass Karlotte : "Seisid keldris koorepotid..." / sõn.: K. Kangur ; 10. Marju Kuudi kirju koer / sõn.: O. Arder ; 11. Timoteos : "See on tädi Liina kass..." / sõn.: K. Merilaas ; 12. Kilk : "Vanavanematelt teame..." / sõn.: O. Saar ; 13. Ralliprintses : "Kollases balli kleidis..." / sõn.: Contra ; 14. Keelepeks : "Ütles nii ja tegi naa..." / sõn.: O. Saar ; 15. Kes on kuningas või lihtsalt (muidu rikas) / sõn.: J. Tamm ; 16. Sugupuust : "Oma vanaisa suust..." / sõn.: M. Panga ; 17. Lõunamaaunistus : "Muutuks Eesti lõunamaaks..." / sõn.: Contra ; 18. Ärev ootus : "Voodi tundub kivist kõvem..." / sõn.: Contra ; 19. Rahvuslind : "Kes seal lendab üle taeva..." / sõn.: Contra ; 20. Isamaa : "Lumehelbed silmalau peal..." / sõn.: H. Vilep\nTäiendkirjed Maaker, Andre, 1980-, noodigraafik\nMaaker, Oliver, kujundaja\nLutter, Tairo, fotograaf\nVariantpealkiri Muhedad lastelaulud [Noot]


AK ⟩ Värsid, mil on peksa saanud peni pilk - Arvamus/Kultuur - Tänane leht\n26. märts 2021, 23.00\nVärsid, mil on peksa saanud peni pilk\nAija Sakova Foto: Kris Moor\nSeni peamiselt kirjandusteadlasena tuntud Aija Sakova (1980) avaldas eelmise aasta lõpus vabavärsilist mõtte- ja tundeluulet sisaldava esikkogu «Isa suudlus». Tunnistan, et mulle on lugejana pakkunud alati kõrgendatud huvi need suhteliselt harvad juhtumid, kui värsiseppade väsimatusse tsunfti lisandub keegi, kes on sellest east, mil Harju keskmine luuletaja keskeltläbi esimest korda muusade vastupandamatut puudutust tunneb, juba enam kui ühe inimpõlve jagu aega vanemaks elanud.\nLuule on traditsiooniliselt eelkõige noorte inimeste kutsumus ja kapriis – selle juurde satutakse üldjuhul õrnas eas ning enamasti loomuliku praktilise reaktsioonina kokkupuutele täiskasvanute kirjandusega. Enamik kasvab kirjutamisvajadusest kiiresti välja, üksikutel kujuneb sellest halb harjumus (või koguni ohtlik sõltuvus) kogu eluks. Avaldada oma esikkogu 40-aastasena on aga umbes sama haruldane ja hämmastust tekitav kui samas vanuses suitsetama hakata. Sellega seoses tekib kõrvaltvaatajal kohe paratamatult hulk küsimusi. Miks alles nüüd? Või pigem: miks üldse? Millises stiilis? Ja mis peaasi: millest?\nSakova debüütkogu tagakaanel on kirjutatud, et see raamat on «teekond, kukkumine, kasvamine». Need tekstid näivad olevat küpsenud kaua. See on elukogenud ning elus (ja sealjuures otsapidi vist ka iseendas) pettuda jõudnud inimese luule. Sellise inimese luule, kelle elu esimene suurem hoog näib olevat pöördumatult raugenud ning edasiminek eeldab tõsiseid motivatsioonivestlusi iseendaga.\n«Isa suudluse» läbiva tundetooni ja teema kehtestab selle avaluuletus, mis on minu meelest üks kogu parimaid: «edasilükatud elu / lõputu leppimine / mööndused / veel seekord / veel viimast korda / veel ainult täna» (lk 9). Siin saavad lakoonilises sõnastuses üheks kõrvaltvaatav pilk ja sisekõne, universaalne ja personaalne, oma lohutu lõpu poole lohisev tasane argitragöödia ja end viimase õlekõrrena pakkuv (võlts?)optimism. Enesehaletsus ja enesepettus. Iga sõna nõtkub neil ridadel kuuldavalt emotsioonide raskuse all; värsside vahel mühiseb tasaselt, ent järelejätmatult jõudu koguv ahastus. See on appikarje iseenese kõrvadele.\nKui lugesin seda esimest korda, olin põnevil, kas autor liigub siit järgnevates tekstides ajas tagasi (pakkudes elamata elu poeetilist kirjeldust ja analüüsi) või edasi (andes seeläbi luuleraamatule narratiivse telje, dünaamilise autorimina ning ehk koguni õnneliku lõpu). Või jääb sellesse seisundisse, milles vastleitud optimism ja eneseusk peavad ebavõrdset, ent õnneks mitte päris ette kaotatud võitlust inertsi ja meeleheitega.\nMinu silmis realiseerib «Isa suudlus» eelkõige viimasena kirjeldatud stsenaariumi. Edasilükatust ei saa siin ei kohalejõudnu ega tulematajäänu, Sakova meeliskleb ja mõtiskleb oma (luulemina) seisundi üle, teeb arglikke katseid end Münchhausenina ise spliini soost välja sikutada. Lausumistes annab tugevalt tooni küsilauseline vorm – silmatorkavalt paljud tekstid algavad imestusest ja/või taipamatusest kantud küsimusega («mida see tähendab», «millest see tuleb», «kuidas leppida sellega» jne).\nAutoripositsiooni ja temaatilise sisu poolest on see ühtepidi suuresti afekti- ja traumaluule. Ning teisalt autoteraapiline luule ja motivatsiooniluule. Asjadest räägitakse siin suhteliselt otse, sisu on võtnud omale kõige käepärasema ja lihtsama vormi. Neil värssidel on peksa saanud peni pilk: ehmunud, alandlik, tasane, soe ja lootusrikas.


Telema :: EDI turu uudised\nEDI turu uudised\nLeedus e-veoselehed kohustuslikuks 2016\nLeedu Maksuamet juurutab nutikat maksuhaldussüsteemi i.MAS. Inspiratsiooni saadi Portugalist, kus sarnane süsteem on käigus juba alates 2012 a. Leedu i.MAS süsteemi peamised eesmärgid on:\nvähendada maksumaksjate halduskoormust,\nsuurendada maksulaekumist varimajanduse arvelt, ning\nmuuta maksuhaldussüsteemi efektiivsemaks.\nTelema klientide jaoks on kõige huvitavamad uue süsteemi alamosad i.SAF (e-arved) ja i.VAZ (e- veoselehed). Ettevõtted peavad arveid ja veoselehti Maksuametile esitama kindlas vormingus. Andmed tuleb edastada SAF-T ( International Standard Audit File for Tax) formaadis. Täpsed juhised andmete strukturi ja formaadi kohta kinnitatakse ja avaldatakse aprillis 2016.\nAndmete edastamiseks Maksuametile on arutelu all kolm võimalust:\ni.VAZ portaalis sisestades;\nfailide üleslaadimise teel;\notseühenduse või EDI kaudu.\nProjekti esimeses etapis peab arveid Maksuametile edastama korra kuus, aga veoselehed tuleb edastada reaalajas. Uued e-arve nõuded puudutavad 80 000 ettevõtet (käibemaksukohuslased). E-veoselehe kasutamine saab kohtustuslikuks 50 000 firmale, mis tegelevad maismaavedudega, mille alguspunkt on Leedus.\nLeedu Maksuameti hinnangul hakkab uus süsteem toimima oktoobris 2016, kuid eksperdid on selle kuupäeva osas skeptilised. Rohkem infot antud teemal (inglise keeles).\nMida tähendab e-arvete rändlus Opus Capita, Omniva ja Telema vahel\nOmniva, Opus Capita ja Telema jõudsid detsembris 2015 kokkuleppele e-arvete rändluse tehnilistes üksikasjades. Rändluslepe kolmekordistab kõigi e-arveid kasutavate klientide jaoks potentsiaalse partnerite arvu.\nRändluse nõrgimaks lüliks oli seni olnud puudulik arvete adresseerimine, mis toimis vaid kahepoolsete kokkulepete toel. Peagi on igal Eesti ettevõttel oma e-aadress ehk eedress, mis koosneb riigi tunnusest ja äriregistri numbrist. Eedressid avaldatakse äriregistris. Kõik e-arveldavad ettevõtted peavad äriregistrit teavitama oma e-arvete operaatorist. Nii hakkabki tööle automaatne arvete adresseerimine ja rändlus.\nRändluslepe toetab igati riigi kavatsust muuta e-arveldamine era- ja avaliku sektori vahel alates 2017. aasta algusest kohustuslikuks. Mistahes Eesti kolme e-arvete operaatori klient saab teiste operaatorite klientidele arveid saata ja neid ka vastu võtta. See tähendab, et iga ettevõte peab valima vaid ühe operaatori. Dokumendi saatja võib olla kindel, et arved jõuavad läbi rändluse õigete saajateni avalikus sektoris. Hea uudis on ka see, et rändluse raames dokumentide edastamine ei ole kulukam kui nende saatmine ja vastuvõtmine ainult oma operaatori võrgus.\nLisalugemist e-arvete rändluse kohta Eestis.\nValmisolek B2G e-arvelduseks: 300 Eesti ettevõtte uuring\nEesti ettevõtetele on e-arveldusele üleminekul peamiseks takistuseks äripartnerite tõrksus, järeldas 2015. aasta juulis läbi viidud uuring. Küsimustik saadeti enam kui 4600 kontaktisikule, vastuseid laekus kokku üle 300. E-arveldust eelistavate partnerite puudus tuli välja mõlemal poolel, nii e-arvete saajate kui ka vastuvõtjate seas, tõdes uuringu läbiviija, TTÜ logistikatudeng Kristel Källe.\nEesti valitsus otsustas suletud ringist pääsemiseks ettevõtteid pisut survestada, et suurendada e-arvelduse kasutajate ringi. Nii muutub eraettevõtete jaoks e-arveldamine riigiasutustega 2017. aasta alguses kohustuslikuks. Vaid 25% avaliku sektoriga arveldavatest erafirmadest olid sellest muutusest piisavalt infomeeritud. Ülejäänud vastajatest ei olnud plaanist üldse teadlikud ning sooviksid saada lisainformatsiooni.\nUuring selgitas välja, et e-arveldust igapäevaselt kasutavad ettevõtted otsustasid selle kasuks väiksema aja- ja ressursikulu pärast. Samuti toodi esile, et andmed e-arvetel on täpsemad ja kogu arveldamise protsess on läbipaistvam ning ülevaatlikum. Pikemat ülevaadet e-arvelduse uuringust saate lugeda siit.


Doktoriõpe Kayseri - Doktoriõppe programmid Kayseri 2017\nLiitu tasuta Siit leiad suure valiku parimaid doktoriõppe programme Kayseri - säästa aega ja leia kohe info Kayseri ülikoolide kohta!\nDoktoriõppe programmid Kayseri - kogu info õppeprogrammide kohta leiad siit!\nDoktoriõppe programmi nõuete hulka kuulub tavaliselt juba olemasolev magistrikraad. Lisaks tuleb esitada lõputöö või väitekiri, mille sisuks on originaalne akadeemiline uurimistöö. Mõnedes riikides on lõputööd vaja ka ekspertide paneeli ees kaitsta.PhD on kõige kõrgem tase uuringu, et üksikisik võib saavutada ükskõik millises õppevaldkonnas ja spetsialiseerumine. See akadeemiline tase võimaldab teil teada saada akadeemilist saladusi, mis ei ole kunagi kasutatud või avastati. Selle eesmärk on parandada idee, mis aitab muuta elu mees lihtne elades maa peal.Ülikoolid Türgis ette kas kaks või neli aastat hariduse bakalaureuse-uuringud, kui kraadiõppe programmid kestavad vähemalt kaks aastat. Seal on umbes 820 kõrgkoolide Türgi sealhulgas 76 ülikoolides kokku immatrikuleerimise üle 1 miljoni. Hariduse kvaliteet on Türgi ülikoolides on väga erinev, mõned hariduse andmine ja rajatised par rahvusvaheliselt tuntud koolid.Kayseri on vähem kui miljon elanikku, kuid on olemas neli erinevat ülikoolides. Erciyes University on vanim ja kõige enam arenenud ja sellest on 13 eri teaduskondade, 6 kolledžid ja 7 kutsekoolides. Teised ülikoolid asutati aastal 2008, 2009 ja 2013.Vali suure hulga Kayseri doktoriõppe programmide vahel! Siit leiad kiiresti ja lihtsalt kogu info Kayseri doktoriõppe võimaluste kohta! Loe edasi\n2,75 või suurem kumulatiivne Hinne punkt keskmiselt\nTõend inglise keele oskuse (vt veebilehel Graduate School of Engineering and Science detailid)\nVähemalt kaks soovitust kirjad\nIntervjuud liikmed teaduskonna\nAGU ootab Teid oma uhiuue Campus ja on valmis veenduge, et olete täielikult varustatud kõigi teadmiste, oskuste, kogemuste ja rahvusvahelise silmapaistvuse teil olema märkimisväärne mõju tänapäeva ja tuleviku globaliseerunud ühiskonnas.\nÕppejõud: dr Burcu Güngör, Dr. Bülent Yilmaz, Dr. Kutay İçöz dr Sergei Borisenok, Dr. Zafer Aydın.\nWireless ja mobiilside\nOptilise side ja optiliste võrkude\nRaadio üle Fiber (ROFi)\nSuhtlemine smart elektroonilised süsteemid\nTraadita andurite võrgustikud\nUnderwater ja maa sidevõrgud\nChaos ja krüptograafia\nÕppejõud: dr Çağrı V. Güngör, Dr. Günyaz Ablay, Dr. İbrahim T. Özdür\nEnergia, jõuelektroonika, Automaatika ja\nElektrienergia tootmine tuule energia ja alternatiivsed energiaallikad\nEnergia salvestamine ja kontrolle\nElektri- ja elektriliste hübriidsõidukite\nKontrolli teooria ja selle rakendused\nÕppejõud: dr Günyaz Ablay, Dr. İrfan Alan\nM. Sc. kraadi Elektri-ja arvutitehnoloogia või seotud valdkonnas\n2.20 või suurem kumulatiivne Hinne punkti keskmine (GPA)\nALES ≥ 70 või GRE Kvantitatiivsed ≥ 708\n* Inglise Nõue: YDS: 70 või TOEFL-PBT ≥ 561 või TOEFL-CBT: 221 või TOEFL iBT: 84\nHindamine poolt Intervjuu (see "võib" sisaldada suuline või kirjalik eksam).\nLink to and share "Doktoriõpe Kayseri - Doktoriõppe programmid Kayseri 2017"


Jalade ja ruudukujuliste jalgade erinevus\nMidagi pikkust mõõdetakse tollides või jalgades. Jalad on jaluse mitmusvorm, mis on mitte-SI pikkuse mõõtühik impeeriumi ja Ameerika Ühendriikide tavapärastes mõõtesüsteemides. Arhitektuuriruumi - olgu see ristkülik või ruut - kirjeldamisel tuleb pindala arvutada kahe mõõtmise abil, kuna pindala on kahemõõtmeline mõõt. Ruumi pindala arvutatakse korrutades ruumi pikkuse ja laiuse jalgades. Näiteks kui tuba on 15 jalga pikk ja 12 jalga lai, siis ruumi pindala korrutatakse 15-ga, mis võrdub 180 ruutjalga.\nJalade põhialused Ruutjalad\nJalad (suu mitmik) on mitte-SI ühik pikkuse mõõtmiseks, nagu on täpsustatud keiserlikus ja USA tavapärases mõõtühikus. Seda kasutatakse kõrguse, pikkuse ja vahemaa mõõtmiseks. Ruutjalad on mitte-SI ühik mõõtmisala jaoks, peamiselt Ameerika Ühendriikides. See on ruutjala mitmus, mida kasutatakse mis tahes kahemõõtmelise ruumi mõõtmiseks.\nSümbol ja jalgade arvutamine vs. Ruutjalad\nJalade rahvusvaheline sümbol on “ft”, ruutjalad aga “sq ft.” Või “ft2”. Ristkülikukujulise või ruudukujulise ruumi pindala arvutatakse ruutjalgades, korrutades ruumi pikkuse ja laiuse jalgades. Kui tuba on 12 jalga pikk ja 12 lai, siis ruumi pindala võrdub (12 * 12) 144 ruutjalga.\nJalade teisendamine vs. Ruutjalad\n1 jalg teisendatakse 12 tolli või 0,3048 meetrini. Samamoodi võrdub 1 ruutjalga 0,092903 ruutmeetriga ehk 144 ruut tolli. 1 ruutjalga pindala oleks ruudus 12 * 12 tolli. Jalad on ühemõõtmelised ühikud, ruutjalad aga pindala kahemõõtmelised ühikud.\nJalade näited Ruutjalad\nKui ruumi pikkus on 15 jalga ja 10 jalga, arvutatakse ruumi pindala järgmiselt:\nPindala = 15 × 10 = 150 ruutjalga või 150 ruutjalga või 150 jalga2\nJalad vs ruutjalad: võrdlusdiagramm\nJalade ja ruudukujuliste jalgade kokkuvõte\nKui mõõdate millegi pikkust, mõõdetakse see tollides või jalgades, kuid pindala on kahemõõtmeline, seega arvutatakse see kahe mõõtmega - pikkuse ja laiusega. Arhitektuuripinna arvutamiseks ruutjalgades mõõdetakse pikkus ja laius jalgades ning korrutatakse seejärel pindala saamiseks ruutjalgades või ft2. Jala on pikkuse mõõtmiseks mitte SI-ühik, ruutjalg aga mitte-SI mõõtühiku mõõtühik.\nQasim, S.H. Inseneriteaduse ja tehnoloogia SI ühikud. NYC: Elsevier, 2016. Trükk\nTaylor, Barry. Rahvusvahelise ühikute süsteemi (SI) kasutamise juhend: meetrikasüsteem. Pennsylvania: DIANE Publishing, 1995. Trükk\nErinevus 2 protsendi ja täispiima vahelErinevus Pentagrammi ja Pentacle vahelErinevus pensioni ja vanaduspensioni vahelErinevus WhatsApp ja Facebook Messengeri vahelErinevus PSI ja PSIG vahel\nCalifornia fännipalm vs Mehhiko fännipalmssas vs ssrsnp.lahendadapronksi loomaaed vs brooklyni loomaaedpuhastatud allikavesi, mis on parem


Artikkel 134. Ebaseaduslik abort või steriliseerimine 2021\nEbaseaduslik abordi tootmine\n3. osa Art. Kriminaalkoodeksi 123 näeb ette kriminaalvastutuse, kui hooletu korral põhjustab tagajärgi surma või tervise kahjustamise tagajärgi. Selle tagajärjed võivad tekkida nii operatsiooni ajal kui ka pärast seda, kuid nad peaksid olema põhjuslikult seoses raseduse kunstliku katkemisega, mis on kehtestatud juhtumi konkreetsete asjaolude põhjal, võttes arvesse kohtuekspertiisi andmeid. Selles SL} SHA, kuritegu ette nähtud\nOlemasoleva loote elujõulisuse korral moodustavad hilisemad meetmed selle tapmiseks või abitu riigis lahkumiseni kuritegude tervikuna ja kunsti kvalifitseeritud. 123 ja art. Vene Föderatsiooni kriminaalkoodeksi 105 või 125.\nKui ohvri tervisele surma või tõsise kahju põhjustamine kannatasid süüdi kaudse kavatsusega, siis tuleb vastutus kuritegude tervikule - kunsti. 105 ja art. 123 Kriminaalkoodeks Vene Föderatsiooni või Art. 111 Ida. Kriminaalkoodeksi 123.\nMitme aasta jooksul väheneb Venemaa elanikkond keskmiselt igal aastal 750 tuhande inimesega. Prognooside kohaselt võivad venelased 15 aasta pärast olla väiksemad kui 22 miljonit inimest. Seetõttu on loodud demograafilise olukorra kontekstis oluline emaduse optimaalsete tingimuste loomine. Aborti probleem on üks kõige pakilisemaid ja arutelu küsimusi, mis on seotud naiste tervise ja viljakuse suurendamisega.\nEkspertide sõnul tehakse igal aastal igal aastal umbes 50 miljonit aborti, millest üks kolmandik on ebaseaduslikult tehtud. Venemaa on kõigepealt maailmas kõigepealt kunstlike abortide arvu järgi. Seega nende arv 1000 naise fertiilses eas on Venemaal - 83 Saksamaal - 5.1, Austria - 7.7, Prantsusmaal - 13.8. Rosstati sõnul ületab Venemaal raseduste arv märkimisväärselt sündide arvu (2004. aastal tehti 128 aborti 100 generi kohta). Samal ajal ei kajasta ülaltoodud arvud raseduse katkestuste tegelikku arvu, kuna nad võtavad arvesse ainult tervishoiuasutustes registreeritud juhtumeid.\nMääratud koostatud kuritegeliku abordi arv on veelgi raskem, kuna kuritegu iseloomustab suur latentsus. Seega on Venemaa siseministeeriumi GIGI andmetel 2004. aastal vaid 75 kuritegude suhtes, mis algatavad Abortide ebaseadusliku tootmisega tegelevate abortide tootmisega. 123 Kriminaalkoodeksi Vene Föderatsiooni (2005 - 55, 2006-72) ja vastavalt tervishoiu- ja sotsiaalse arengu ministeeriumi 2004. aastal 1476 aborti olid kriminaalmenetlused (peaaegu 20 korda rohkem kui kuulus õiguskaitse asutused).\nAbordi probleemi õiguslikus aspektis ja kaaluda raskusi, mis tekivad raskusi raseduse ebaseadusliku katkestamise ja kunsti ette nähtud kuriteo likvideerimise korral. Kriminaalkoodeksi 123 (ebaseaduslik abordi tootmine) alates artikli 1 osa punktidest. Venemaa Föderatsiooni kriminaalkoodeksi 111 (tahtlik põhjustab tervisekahjustusi tervisele, kaasb abordile).\nMõlemad artiklid asuvad Vene Föderatsiooni kriminaalkoodeksi lõigus 7 "Kuritegevus isikute vastu" (CH. 16 "Elu ja tervise vastu"), mille objekt on tervis ja elu rasedate naise. Üks kriteeriumidest nõuetekohase kvalifikatsiooni tagamise kriteeriumid, mõned kuimarahjad kaaluvad ohvri nõusolekut raseduse katkestamiseks. Tundub, et selle vaatenurgaga saate nõustuda mõnede reservatsioonidega, kuna see kriteerium ei ole ainus.


PÖFF 22 | "Lorik" toob vaatajani muinasjutulise ülevaate tänapäeva Armeenia ühiskonnast - KINOVEEB\nPÖFF 22 | "Lorik" toob vaatajani muinasjutulise ülevaate tänapäeva Armeenia ühiskonnast\n26.november 2018 17:24\nLorik on kuulus teatrinäitleja, kelle elu keerleb ainult teatri ja näitlemise ümber. Selle kõige juures on teda läbi elu paelunud "Alice imedemaal" ning ta on endale väikese lavamaketi loonud Alice'i imelisest maailmast. Kui aga ühel päeval teater suletakse, ei oska Lorik enda eluga justkui miskit peale hakata, kuniks ta ise samasugusesse imedemaailma satub.\npeaosatäitjadMichael Poghosyan, Yevgenia Dmitrieva, Irene Ayvazyan, Ani Galstyan, Narek Baghdasaryan\nFilmi režissöör, Martiros Minasyan, kelle jaoks on see esimene täispikk mängufilm, on pannud Alice’i seiklused Armeenia keskkonda ning peategelaseks vorminud hoopis härrasmehe.\nSeiklused toimuvad tänapäeva Armeenias, mis teatud mõttes võib imedemaana tunduda, kui selle ühiskonna eluga kursis ei olda. “Alice’it” ehk Lorikut mängib väga ilmekalt Michael Poghosian, kellega hakkab linnatänavatel kummalisi asju juhtuma - ta seikleb erinevate inimeste kehades ning iga uue “hüppega” on tal võimalus võtta uus roll, uus karakter, uus lava.\nKõik juhtumised põimuvad kenasti üheks omavahel seotud olevaks jutustuseks ehk muinaslooks tänapäeva Armeeniast. Lavastaja kommenteerib filmis riigi muresid ja rõõme, inimeste igapäevaelu ning raskusi, millest peab üle saama, et ellu jääda.\n"Lorik" on põnev ülevaade tänapäeva Armeenia ühiskonnast, mis on täis ebaõiglust, lootust ning soovi ellu jääda, samas kõike seda portreteerides läbi mängulisuse ja värvikate karakterite. Kellel õnnestub oma muinasjutt reaalsuseks teha, kellel mitte? Seda tasub vaadata PÖFFi ekraanilt.\n"Lorik" linastub PÖFFi raames veel 2. detsembril.\nPÖFF 22 | "Lorik" toob vaatajani muinasjutulise ülevaate tänapäeva Armeenia ühisko...


Valu liigestes ureaplasmoosiga. Lõualuu liigese artriidi põhjused\nSeda tüüpi ravi osana kasutatakse sageli järgmist: MSPVA-d on mittesteroidsed põletikuvastased ravimid. Te ei talu valu ja ravimeid, kuna see võib põhjustada tõsiseid tagajärgi.. Selliseid vigastusi esineb vähem, kuid need põhjustavad sama tugevat valu.. Lahjendage sooja veega paksuks hapukooreks kompressi savi temperatuur peaks olema ° C , kandke vuugile paks kiht, katke kile ja sooja lapiga ning jätke 2—2,5 tunniks. Küsimusele, mida teha, kui käte ja jalgade liigesed valutavad, vastavad paljud ühemõtteliselt: "Minge kliinikusse kvalifitseeritud arstiabi! Jäsemeid on vaja ravida mitte ainult pillide abiga.\nTavaliselt, kui te raviga ei lükka, ravitakse ARVI-d Valu liigestes ureaplasmoosiga siirupite, tablettide, mõnikord eriprotseduuride füsioteraapia, treeningravi, soolakoobas - ennetav meede abil.\nVõib eristada teisi levinumaid nakkushaigusi: Meningiit - ajukoe kahjustus nende põletiku tagajärjel. Alates hetkest, kui viirus siseneb kehasse, kuni sümptomite ilmnemiseni, võib see kesta kuni nädal.\nSel juhul on vaja tegutseda viivitamatult, kuna haigus areneb kiiresti ja võib põhjustada pimedust, kurtust Valu liigestes ureaplasmoosiga isegi surma. Peamised sümptomid, millele peaksite tähelepanu pöörama, on järgmised: kõrge palavikoksendamine, pearinglus, hallutsinatsioonid, minestamine.\nSel juhul täheldatakse tugevaid valusid peas, mis võivad anda jäsemetele, seljale või kaelale. Gripp on viirushaigus. Sellega kaasneb kõrge palavik, keha valud.\nPatsient võib tunda külmavärinaid või palavikku. Tavaliselt ilmub see 5 päeva pärast nakatumist.\nSümptomiteks võivad olla tugevad peavalud või hallutsinatsioonid. Pöörduge kohe arsti poole. Sinusiit - ninakõrvalurgete põletik, mille tagajärjel ei saa akumuleerunud mäda tavaliselt ära minna.\nSeda tunnevad ära märgid: tugev valu peas eriti otsmikusnina on blokeeritud, mäda eritub ja see väljendub kehas nõrkusest. Tavaliselt tõuseb peavalu ja kehatemperatuur.\nSoolegripp on nakkus, mis tuleneb saastunud toitude söömisest. Lapsed puutuvad tänaval rohkem kokku mustuse, tolmuga, söövad pesemata puu- ja köögivilju. Sümptomid: iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, palavik, kõhuvalu. Leptospiroos on nakkus, mis on kõige sagedamini võimalik loomadelt looduses või koduloomadeltsamuti saastunud veest või närilistest, kellel esmapilgul pole sümptomeid.\nVõite nakatuda nullist läbi, lõigata. Haigus avaldub 14 päeva pärast.\nSee kulgeb ägedas vormis, millega kaasnevad külmavärinad, temperatuur kuni 40, valutab valu uhises olal Mida teha ja lihased. See voolab tugevalt, mõjutades elundeid.\nTüsistused: meningiit, äge neerupuudulikkus, kollatõbi. Ravi tuleb alustada kohe.\nENT haigused on eesmine sinusiit ja sinusiit. Frontiit avaldub pea ühe külje valus, mis lokaliseerub otsmikul. Terve laup võib haiget teha. Entsefaliit on halli medulla kahjustus. Põhjustatud nakkusliku iseloomuga. Arengu olemuse järgi esimestel päevadel sarnaneb see külmetusega, kuid siis suurenevad sümptomid suurel kiirusel. Esiteks tõuseb kehatemperatuur pisut ja pea piirkonnas algavad valud.\nSiis ilmnevad esimesed kesknärvisüsteemi kahjustuse tunnused. Täheldatakse krampe, jäsemete Valu liigestes ureaplasmoosiga. Üldised sümptomid: kehatemperatuur tõuseb, inimene on vastuvõtlik valgusele, peavalu on tunda survet otsmikul ja silmamunadel, iiveldust, oksendamist, väsimust. Kõik põletikulised protsessid tuleb viivitamatult diagnoosida ja peatada. Kõige parem on aeg-ajalt oma tervist kontrollida.\nLisaks sellistele nakkushaigustele on ka: püelonefriit - neerupõletik; peensoole limaskesta põletik; adnexiit ja teised. Selliste haiguste ravi on keeruline pikk protsess, seetõttu on vaja sümptomeid ja ilminguid õigeaegselt näha.\nMis tahes kehaosa temperatuuri Valu liigestes ureaplasmoosiga valu korral peate pöörduma terapeudi poole, kes suunab kitsa spetsialisti. Te ei talu valu ja ravimeid, kuna see võib põhjustada tõsiseid tagajärgi.\nMitte-edastatavad põhjused Lisaks nakkustele võivad palavikku ja peavalu põhjustada ka muud objektiivsed põhjused.\nTasub pöörata tähelepanu inimese üldisele seisundile. Võib-olla oli ta ületöötanud, pikka aega viibinud kinnises, tuulutamata ruumis, muutnud kliimat. Kõige tavalisemad põhjused on: Mürgistus - keha joobeseisund, mis on põhjustatud provokatiivsete ainete kasutamisest või tarbimisest. Lisaks peamistele sümptomitele võib sellega kaasneda oksendamine, pearinglus, kõhulahtisus ja külmavärinad.\nPeaasi on vältida dehüdratsiooni. Vaja juua rohkem vett. Tõsise mürgituse korral pöörduge spetsialisti poole.\nTäidiste kadumise või muu põhjusega seotud hambavalu.


Video: Hando Sutter: meil on vaja lahendust turumoonutuste vastu - Majandus\n12. juuni 2019, 14:00\nEesti Energia juht Hando Sutter ütles, et ettevõtte olukorra parandamiseks tuleb leida lahendus, kuidas turule ei pääseks Vene fossiilne elekter, mis ei maksa CO2 kvoote.\nKohtute täna (teisipäeval - toim) ametiühingute juhtidega. Mis sõnumiga neile vastu lähete?\nKohtun ametiühingutega iga kord, kui ma Auveres olen. Seekord võtan ministri ka kaasa. Eks me oleme teinud valitsusega koostööd, et tänast olukorda lahendada ja võimalikke variante läbi kaaluda. Üritame ametiühingutele info edasi anda ja olla võimalikult läbipaistvad.\nMis on need laual olevad variandid, mis lahendaksid tööjõukriisi lühiajaliselt?\nKõigepealt tuleb selgeks teha, kui palju on meil varustuskindluse tagamiseks vaja Narva elektrijaamade tootmist. Ma olen ministrilt kuulnud, et kindlasti on Narva jaamasid vaja. Teine, mis aitaks meid, oleks lahendus, kuidas seista turumoonutuste vastu. Ka siin on mõtted olemas.\nTurumoonutuste all mõtlete Vene elektrit?\nÜkskõik, mis elekter turul on, peaks olema siin samadel alustel. Meil peaksid olema võrdsed võimalused siin turul konkureerida. Need võimalused tuleb luua.\nVene elektri osakaalu kohta on kuulda väga erinevat infot. Üks ütleb, et osakaal on 3%, teine 13% kolmas 20%. Miks on tekkinud selline segadus osakaalu osas?\nSellel aastal hindame, et Venemaalt tuleb sisse 20 teravatt-tundi elektrit. See on umbes 2,5 korda nii palju, kui Eesti aastas elektrit tarbib. Kui me võrdleme seda Soome või kogu Balti turuga, siis ongi erinev tulemus. Oluline on see, et sisse tulev elekter toimiks samadel alustel.\nKui suur on tõenäosus, et Leedu on nõus Vene elektri piiramisega?\nLeedu riik on vastu võtnud seaduse, et kui Valgevene paneb käima oma tuumajaama, siis Leedu sulgeb Vene elektrile ligipääsu Valgevenest. See on seadusega kirjas.\nPraeguseks on öeldud, et sundpuhkusele saadetakse 1300 inimest ja koondatud 450 töötajat. Kas koondatuid on juurde tulnud?\nKõigepealt on suvi ees ja inimesed saavad oma korralised puhkused ära puhata. Võib-olla peame neid puhkuseid pikendama, seda siis erakorraliselt ja osalise tööajaga. Sügiseks ehk septembriks on selge, kas peaksime veel koondama.\nMis võiks olla pikem lahendus või alternatiiv põlevkivielektrile?\nSee on paigas Eesti energia arengukavaga. Saada 2030. aastaks 50% elektrist taastuvatest allikatest ja Eesti Energia on võtnud eesmärgiks jõuda 50% peale 2023. aastaks. Selleks, et seda saavutada ilma täiendava dotatsioonita, on oluline, et turul oleks aus konkurents. Euroopa Liidu CO2 hind annab võimaluse investeerida tuuleparkidesse, ilma et tarbija peaks sellele peale maksma, aga kui selle asemel tuleb turule fossiilne Vene elekter, siis see pole võimalik. Eesmärk on liikuda taastuvenergia poole, nagu on seatud.


Soode taastamisest Rootsis — Soode taastamine Soode taastamisest Rootsis – Soode taastamine\nMillised on soode taastamise kogemused Rootsis ning kuidas elavad sealsed asukad – rabakiilid, pisiteod ja metsised? Seda käisime uurimas 9.-14. oktoobril 2016 toimunud õppereisil ühes Tartu Ülikooli, ELFi, Keskkonnaameti, Keskkonnaministeeriumi ja RMK oma ala asjatundjatega. Siit leiad kokkuvõtte ja pilte Rootsis kuuldust-nähtust.\nEsimese õppereisi päeva sisustasid metsiseuurijad ja -kaitsjad Hans Svensson ja Jan-Erik Hägerroth. Meile tutvustati kahte metsise mängupaika. Maastikule oli siin mosaiikne – väiksemad aluskivimi paljandid, künkad vaheldumisi soode ja tihedama puistuga. Sood olid heaks toidubaasiks pesitsevatele lindudele ja tibudele, kuid olulised ka mängude ajal (tupp-villpea). Mängualale olid olulised selle piiril paikneva maadja võrastikuga kuused, hoidmaks seljataguse kaitstud. Erinevad mängualad asetsesid üksteisest ligikaudu poolesaja meetri kaugusel, sealjuures oli nende vahel visuaalne kontakt (metsarindele oli iseloomulik, et see oli suhteliselt hõre, puudus ka kuivenduse mõju). Pesitsusalad paiknesid vahetult mängualade juures, kuid ka kaugemal – 1 kuni 2 km. Aladel oli tehtud harvendusraiet. Liikumispiiranguid polnud seatud ning raieviiside ja metsa kasutuse osas (näit jaht, jahikoerte koolitus, kiirraudtee rajamine) ei olnud muid piiravaid tegureid, kui kokkulepped metsise kaitsjate ja maaomanike või arendajate vahel. Siinjuures on eripäraks kogukondlik metsaomand, kus üldjuhul peetakse oluliseks puidutulu kõrval ka teisi väärtusi, sh metsist. Sarnaselt Eestile on ka Rootsis metsise populatsioon vähenemas.\nMetsise mängukohad. Foto: M. Kohv.\nMetsise elupaiganõudluste selgitamine siirdesoometsas paiknevas mängupaigas. Foto: A. Animägi\nSiirdesoomets. Foto: M. Kohv\nTeine päev algas Tommy Karlssoni ettekandega kiilidest, sh loodusdirektiivi raames tehtavast seirest. Seejärel külastasime kiilidele elupaigaks sobilikke soojärvi Norrköpingi linnast põhja pool. Tutvustati seiremetoodikat ja erinevate liikide elupaiganõudlust. L. albifrons asustab oligo- ja düstroofseid väikeveekogusid, mh kruusavõtuauke, Lõuna-Rootsis ka eutroofseid tiike, L. caudalis ujulehtedega metsajärvi ja on Rootsis kõige haruldasem rabakiililiik. L. pectoralis seevastu on Rootsis kõige tavalisem rabakiil, esineb väga mitmesugustes elupaikades. Vanad rootslased arvasid, et kiilid on seotud allilma ja trollidega (millele viitab ka rootsikeelne seltsi nimetus trollslända – trolli kedervars; vrdl. ingl. k. dragonfly ja est. k kiililiste seltsi ühe perekonna nimetus – tondihobu). Tänapäeval on kiilid Rootsis populaarsed, palju andmeid koguneb vabatahtlikelt loodusvaatlejatelt. Kiiliseiret tehakse kesksuvel vaadeldes täiskasvanud isendeid ja otsides vastsete kesti.\nRabastunud kallastega järv, kus elavad hännak- ja suur-rabakiil. Foto: M. Kohv\nMadalsoodesse pisitigusid uurima läksime Olle Jonssoni juhendamisel. Külastasime nelja sood, silma jäi soode väiksus ja taastamisjärgne hooldamise intensiivsus (alad olid niidetavad või karjatatavad). Taastamine hõlmas puistu eemaldamist, mõndedel juhtudel ka pinnase kõrvaldamist. Pinnase eemaldamine oli tingitud vajadusest vähendada kõrget lämmastiku ja fosfori kontsentratsiooni, samuti poleks tüsenenud huumusekiht olnud enam sobilik madalsoole iseloomulikule taimestikule. Madalsoode kadumise põhjuseks on või olid nende kuivendamine põllumajanduslikel ja metsanduslikel eesmärkidel, taristu arendus või mõnedele juhtudel kunagistel soo-aladel niitmise ja karjatamise lõpetamine.\nKogu Östergötlandi maakonnas oli madalsoid säilinud u paarkümmend ala (vt joonis). Üheks sihtliigiks madalsoode taastamisel on pisiteod (Vertigo geyeri, angustior, genesii). Ühele alale oli mõne aasta eest väikest pisitigu (V. genesii) taasasustatud. Selle edukuse hindamiseks plaanitakse seiret 5-aastase sammuga.\nJoonis: madalsoode olukord Östergötlandis. Rohelisega märgitud heas seisundis sood, punasega ülekasvanud (nt võsastunud) ja mustaga hävinud alad.\nÜks vähestest säilinud madalsoodest pindalaga alla 1 ha. Foto: M. Kohv\nEndine madalsoo ala taastamise ootel, puistu on juba eemaldatud, järge on ootamas pinnas. Sihiks on ülaloleval fotol oleva madalsoo laiendamine. Foto: A. Animägi\nMadalsoo, taamal on taastamise eesmärgil eemaldatud ka piirnev mets.\nPisitigude (pikkus alla 1-2 mm) otsingud olid sedapuhku edutud. Võimalik põhjus öökülmade saabumine, mistõttu on teod sügavamal mullastikus. Otsimiseks võeti taimed juurtega üles ja raputati neid plekk-kausil. Fotod: M. Kohv\nOmbergi mäel paiknev niidetav ja karjatatav madalsoo. Foto: M. Kohv\nPisitigusid otsimas – üks võimalus nende leidmiseks on suruda peopesa vesises kohas taimestikule, eeldatakse, et tigu jääb nahale pidama. Foto: M. Kohv\nStore Mosse looduskaitseala\nJärgmiseks külastasime soo taastamise projektiala Anderstorps Store Mosse looduskaitsealal. Giidideks olid Kristofer Paulsson ja Johan Rova (Jönköpingi maavalitsus). Tegemist on Euroopa Liidu LIFE-programmi rahastud projekti „LIFE to Ad(d)mire“ taastamisaladega.\nStore Mosse taastamisala. Pildil on 2-3 aastat tagasi hõrendatud puistu, puud jäetud soosse. Saemeestel paluti maha lõigata ka turritavad oksad. Paljud puud on juba turbasamblasse mattumas. Foto: M. Kohv\nÜks suuremaid paise Anderstorps Store Mosse looduskaitsealal, kunagine turbakaevandusala. Õppurite grupipilt, selja taga üle meetri lauget nõlva. Foto: M. Kohv\nII maailmasõja järgne kaevandusala, kus vesi on üles tõstetud ja sootaimestik tagasi tulemas. Taamal soosaar, mis kandis Laste saare nime. Nimi tekkinud musta surma epideemia aegu, mil lapsed viidi katku eest sinna varjule ning vaid üks inimene tohtis neile süüa viia. Anderstorps Storemosse looduskaitseala. Foto: M. Kohv\nSuurel osal alal jäeti puud välja vedamata. Osaliselt kasutati maapinnal puid ekskavaatori liikumise hõlbustamiseks, samuti lükati tüvesid rajatud paisude alla vertikaalselt turbasse, kaeti geotekstiiliga ja pandi turbavall peale. Paremal näha üleujutatud turbavõtuaugud. Foto: A. Animägi\nTüüpiline turbapais. Ülesvoolu on paisu rajamiseks vajaliku materjali ammutamiseks tehtud kaeve, mis võiks olla sobilik ka kiilidele, kui nad suudavad taluda puudeta ümbrust. Foto: M. Kohv\nSageli on soo taastumisel probleemiks kasevõsa tekkimine. Kased on olulised veetaseme reguleerijad. Kaskede taastumise vältimiseks lõigati need kõrgemalt. Foto: A. Animägi\nTaastamisalal on kännud kadumas soole iseloomuliku, taastuva turbasamblavaiba sisse. Foto: M Kohv\nPärandkultuur – turba väljaveo rongi jäänused ühes relssidega taastamisalal. Taastamistegevuste käigus peeti silmas, et kõik märgid mineviku tegevustest ei kaoks. Kunagisest turbakaevandamisest anti ülevaade infotahvlitel. Alles jäeti turbalaadimistsehhi vundament. Foto: M Kohv\nSellises seljakotis peidab end LIFE Mires Estonia projekti droon. Õppekäikudel on see alati kaasas – saab vajadusel väga hea ülevaate taastumisprotsessidest. Foto: J.-O. Salm\nFotol olev kopajuht kaevab ühel päeval turvast ja teisel päeval ajab kinni kunagisi kuivenduskraave. Kordagi pole veel sohu traktoriga kinni jäänud. Küll aga jala käies … Traktor kaalub 8 tonni, lindid on alumiiniumsulamist. Mõnedel objektidel kasutatakse ka 15-tonnist laiemate lintidega masinat. Foto: M. Kohv\nPaisu ehituseks turba võtmisest tekkinud auk. Fotod: J.-O. Salm\nSelle paisu ehitamiseks kulus veidi alla tunni. Esimene kopatäis turvast võeti ehitatava paisu kohast, et eemaldada juured või vettjuhtivad tüved. See materjal paigutati ülesvoolu esimeseks plommiks. Seejärel hakati juba ülesvoolu või tammi lähedalt võtma materjali paisu rajamiseks. Paisu kõrgus maapinnast on ca 50 cm. Foto: A Animägi\nViimane vaade Store Mossele enne tagasisõitu. Tegemist on sadakond aastat tagasi allalastud järvega (osaliselt veel taamal paistmas). Eesmärk oli need alad põllu- ja metsamaana kasutusele võtta, kuid loodushuvilised jõudsid tutvustada ka teisi väärtusi ja ala jäi edasisest arendusest puutumata.\nAitäh projekti „LIFE to Ad(d)mire“ juhile Lisa Tenningule ja kogu meeskonnale, kes olid kogu õppereisi organiseerijad ja võõrustajad.\nTekst: Jüri-Ott Salm\nFotod: Marko Kohv, Ants Animägi, Jüri-Ott Salm\nÕppereis toimus projekti Soode kaitse ja taastamine (Conservation and Restoration of Mire Habitats – LIFE Mires Estonia; projekti nr: LIFE14 NAT/EE/000126) raames. Reisi aruanne leitav siit.


Üldsõnalisuse tõbi meie keeles ja meeles : Õpetajate Leht\nÜldsõnalisuse tõbi meie keeles ja meeles\nÜks hea tuttav ütles hiljuti, et ta on hakanud eesti keelt lausa vihkama. Kõik need ennastjuhtivad õppijad, süvalaiendajad, lisaks vajadus-, teadmis- ja väärtuspõhised ettevõtmised jne. Kusjuures probleem polevatki niivõrd moesõnades, kuivõrd selles, et nende sõnadega tekstides pole bittigi infot. Loed, et inimesed said kokku, arutasid olulist küsimust ja tegid huvitavaid ettepanekuid. Kus siin info on? Nagu spordiuudis, kus odaheitja sai tulemuse.\nMu tuttav lisas, et kui ta kirjutaks samasuguses üldsõnalises stiilis oma naabri perekonnast, valmiks umbes niisugune tekst: „Käisin külas perel, kus elavad ema ja isa, kes täidavad vanemate rolli. Nad on loonud oma kodus kõik tingimused oma laste arenguks. Kohusetundlike vanematena tunnevad nad vastutust, et lastel oleks kõht täis ja riided seljas. Läbi erinevate arendavate tegevuste, mida vanemad korraldavad, kasvavad nende lapsed suureks ja sisenevad täiskasvanute maailma.”\nÜlimalt naljakas? Aga koolist ja haridusest kirjutame tihti just nii. Eriti üllatab, et kirjutame nii üldsõnaliselt ka Huvitava Kooli algatusest. Kui sirvida selle ettevõtmise kohta ilmunud materjale, on seal ikka ja jälle kirjas, et arutati tähtsaid küsimusi ja tehti olulisi ettepanekuid, nii et kokkuvõttes jätab põnev ettevõtmine lugejale igava mulje. Huvitava Kooli arutelul olin üllatunud, et seal arutati tõesti huvitavaid probleeme. Näiteks vaieldi vana hea küsimuse üle, kas õpetaja on teenindaja. See kutsus seltskonnas esile mõnegi pisikese vulkaanipurske, millest aga meediasse ei jõudnud midagi, sest see oleks olnud liigne detailidesse langemine. Vahel tundub, et pressiteated on kirjutatud nii üldsõnalised, et pärssida igasugust huvi. Samal ajal saab projekti aruandesse märkida, et nõutud arv kordi on projektist meedias juttu olnud.\nÜhelt poolt tapab meie tekste ja mõtlemist üldsõnalisus, teisalt liigne täpsus ehk kirjutamine definitsioone tsiteerides. Inimesed, kes teemat ei valda, räägivad ja kirjutavad nii, nagu on kirjas ametlikes tekstides. Toon näite ajaleheartiklist: „Neljanda taseme kutsestandarditel põhinevad kutsekeskhariduse õppekavad sisaldavad üldõpingute mooduleid ning eriala toetavalt integreeritud üldharidust. Lisaks pööratakse väga suurt rõhku võtmepädevuste omandamisele. Õppekavades on õpiväljundid kirjeldatud lävendi tasemel. Õpiväljundeid täpsustavad hindamiskriteeriumid. Kool võib ühele ja samale õppemoodulile koostada mitu erinevat rakenduskava, lähtuvalt sihtgrupi erisusest.” Jne. Ei ole vähimatki kahtlust, et kõik kirjapandu on absoluutselt õige, kuid kes saab sellest innustust? Pigem paneb eesti keelt vihkama.\nKui räägime, et uus õpikäsitus ei taha kuidagi ellu jõuda, kas polegi siis selle üks peamisi põhjusi tõsiasi, et räägitakse väga üldiste sõnadega? Me ütleme, et kool peab olema huvitav, õpe õppijakeskne, õpilane ennastjuhtiv jne. Keda nii üldised sõnad innustavad? Kellele need väljendid mingi pildi ette löövad?\nKuidas vabaneda üldsõnalisusest? Kuidas olla konkreetne? Improviseerin mõned variandid.\nRühmadena õppimine. Oleme aastakümneid üldsõnaliselt filosofeerinud eestlase enesekesksuse teemal. Aga on väga konkreetsed õppemeetodid, mis aitavad enesekesksust vähendada, üks tõhusamaid neist on rühmas õppimine. Mitte rühmatöö, mida tehakse tunnis vaid mõni minut, vaid rühmadena õppimine igas tunnis algusest lõpuni, iga päeva hommikust õhtuni. On aeg luua algatus- või tugirühm, mis propageerib rühmadena õppimist, näitab ette, aitab klasse ja koole sellele üle minna, tõstab edukamaid esile. Väga konkreetne ülesanne! Ja saame väga konkreetselt küsida: „Mitmes koolis juba õpitakse rühmades?”\nÜmberpööratud klassiruum. Aastakümneid oleme rääkinud, et meie õpilased ei oska iseseisvalt õppida. Aga miks me ei kasuta siis ümberpööratud klassiruumi meetodit? Selle järgi õpiksid õpilased uue teema kodus selgeks ja arutleksid seejärel klassis, kuidas keegi õpitust aru sai, mis küsimusi tekkis jms. Siingi tasub luua konkreetne algatus- või tugirühm, mis teeks konkreetset tööd: näitaks ümberpööratud klassiruumi meetodit ette, õpetaks seda teistele, tõstaks edukamaid esile jne.\nSelliseid konkreetseid uue põlvkonna õppemeetodeid on palju: hea algus, IB-programm, keelekümblus, Orffi ja Suzuki meetod jne. On aeg lõpetada jutud uuest õpikäsitusest ja õpilasekesksusest ning hakata konkreetselt jälgima, kuidas edeneb nende uute õppemeetodite juurutamine Eesti kooli.\nKui hakkame tegutsema väga konkreetselt, muutub meie juttki ehk konkreetsemaks.


Otsing leidis 892 vastet\nE Nov 20, 2017 9:21\nÜks kunagine pardakaamera mõjus mu Saabil negatiivselt teatud raadiojaamade levile, reeglina kadusid R2 ja Vikerraadio. Praeguse kaameraga seda teemat enam pole. Laadijad ei ole ka anomaaliaid põhjustanud.\nMüüa uued Saabi logoga libisemisvastased kleepuvad matid. Hoiavad mugavalt armatuurlaual või laeka põhjas asju paigal. Mati pealispind väga tugevalt kleepuv ei ole ehk vertikaapinnal see päris mobiili kinni ei hoia, küll sobib hästi horisontaalsetele või veidi kaldu pindadele autos, kodus jne. Matti...


Riik neelab juba kaks aastat alla Vene ettevõtte seaduserikkumist - Forte\nVene ettevõte sõna Eestis maksab, MKMi oma mitte\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) avastas juba kaks aastat tagasi, et Venemaa taksovahendusrakendus Yandex.Taxi tegutseb Eestis ilma nõutava taksoveoloata, kuid ei tee mitte midagi selleks, et see seaduserikkumine lõppeks.\nMKMi seisukoht on Yandex.Taxi tegevuse algusest peale, et tema tegevuse hindamisel tuleb 2017.aasta Euroopa Kohtu lahendist, mille kohaselt on sellised infoühiskonna teenuse osutajad ehk taksoäpid nagu Uber transporditeenuse osutajad.\n„Kuna aluskontseptsioon on Yandex.Taxil sama, suhtume ka nendesse kui taksoveoteenuse pakkujasse. Ainuke erinevus tava taksoveoteenuse pakkujaga on, et nad teevad seda infoühiskonna teenuse vahendusel, mis ei loo seadusest tulevaid erisusi tegevuslubadele," kõlab ministeeriumi seisukoht. „Seega peab ka Yandex.Taxi kui taksoveoteenuse pakkuja omama vastavat ühistranspordiseaduse kohast tegevusluba."\nYandexTaxi - uudse nimega Yandex.Go - ise on Eesti riigi arvamuse peale vilistanud ja jätkab mõnuga tegevusloata tegevust edasi.


Juukselakid - GLOBElife - Soco - Tooted juuksurid, Nii Et üks Jojoba Txt - Uus texturizing mousse jojobaõli - Beauty Bazar 2017\nNii et üks Jojoba TXT Uus texturizing mousse jojobaõli\nJuukselakid - SOCO\nÜks Jojoba TXT pehme juuksevaht, mis annab struktuuri, keha ja maht kuni õhukestele juustele ja elutule, annabpaindlik paigaldus säilitadespikaajalise mahu tänuomadused ainulaadne selle osi :\nOIL Jojoba : See taim on lipiidide koosseisussegu vaha estrid E-vitamiini, B -kompleksi vitamiine, mineraalid, nagu tsink, vase ja joodi. Ka rikas tokoferoolide ja looduslike antioksüdantide, väga sarnanestruktuur inimrasus, taaselustab, taastavad ja remontkahjustatud juuksed ja ravida. See on kergesti hajutada juuksed, võitleb protsessi atroofiaelastne kiud ja kollageen taastadajuuste loomulik toon, elastsus ja pehmus.\n• Greibiseemneekstrakt OF COMPLEX E-vitamiini (E + A + B1 + B5 + B6) annavad juustele toitu ja vedelikku ; juuksed on rohkem oluline ja täidlane samuti geniaalne.\nÜks Nii Jojoba TXT, aastal, on selle Jojoba -Grip mis võimaldab maksimaalset mitmekülgsust kasutada : loob aabits juuksed, struktuur muutub toonides ja tekstuuriga ; Tänu sellele gripjuuksed on endiselt rohkem juhitavuse ja ei libise ajal kuivatusfaasis. Ükskõik, milline on juuksed : fine, suur, kuivatatud või täiuslik iga tehnikat ja stiili on paranenud tänu jojoba TXT. Lisaks tänupapaia lõhnmagus ja värske troopiline lõhn joovastan juuksed.\nKasutamine: Kanna rätikuga kuivatatud juuksed ja ei pese.\nPakend: pudelit 150 ml ja 50 ml.\nNII ET üKS JOJOBA TXT\nUus texturizing mousse jojobaõli\nToote näinud 51195 korda\nmuud SOCO - Juukselakid


Põhiline / sotsiaalmeedia / Fab.com: fantastiline teekond Gay sotsiaalsest võrgustikust jaemüüja veebisaidile\nFab.com on varem Fabulis.com välja töötatud 2010. aastal homoseksuaalseks suhtlusvõrguks. 13. detsembril 2010 nimetati Fabulis.com ümber fab.com-ks. Ja 2011. aasta märtsis uuendasid omanikud veebisaiti online-jaemüüjana.\nKuidas Fab.com Online-jaemüügiks osutus?\nEsimesel kolmel kuul võitis Fabulis 50 000 liiget, kuid ajakohastatud prognoosid näitasid, et Fabulis ei kandnud sel ajal kunagi käimasoleva ärimudeli 10 miljoni dollari suurust tulumärki.\nKa homoseksuaalide edusammud viimase aasta jooksul avaldasid gay kogukonnale positiivset mõju, kuid avaldasid negatiivset mõju Fabulis.com teenuste nõudlusele. Ei olnud vajadust eraldada geid peavoolust, luues gei Facebooki või gei Foursquare'i või gei Grouponi.\nJason Goldberg, „Meie maniakaalne keskendumine kliendi panusele tõi meid uue võimaluse juurde. Päevapakkumiste müügist avastasime, et idee ideest said jalad. Me leidsime selle välja, kui me tutvustasime Gay Day of the Day programmi, mis müüs esimese 20 päeva jooksul rohkem kui $ 40 000 kaupa. Suurimad müüjad ei olnud gei-keskendunud, ligi pooled ostjad olid sirged ja vastus näitas, et on olemas nõudlus hea disaini järele, mis on kättesaadav taskukohase hinnaga - vaatamata seksuaalsele orientatsioonile. ”\nSeega muutsid nad oma ärimudelit ja liikusid kiiresti. Kuna sel ajal ei olnud disainilahenduste jaoks veebipõhist e-kaubanduse veebisaiti, eriti soodushinnaga, siis nad täitsid selle tühiku.


Tankimiseks kiiver peast? - Leht 4 - Biker.ee foorum\nLugemata postitus Postitas pezz » 26 Juul 2009, 22:17\nPiipz kirjutas: YESS! my kind of (off)topic. mina olengi see grigori või vello kes teie ees sabas endale kastet valib.\nKui bensujaamal k6lbab saia sisse topitud koera myya, siis miks mitte integreerida saiaputkadesse bentsumyyki. Tartus on Statoil ja McDonalds kohe k6rvuti, seega samast mahutist (ei vaja eraldi riskianalyysigi) paarkymmend meetrit toru, galonka seina sisse ja saaks McDraivis McEine k6rvale kytuse ka ostetud. Ja Piipz saab doonaldsis sees lastest ette trygida hyydega "laske l2bi, mul on ainult burger!"\nEDIT: kiivris sisenemine on pluss, sest tekitab lapsklientides tunde, et taas on StarWarsi stiilip2evad.\nLugemata postitus Postitas Piipz » 26 Juul 2009, 22:29\npezz - naera naera. mine vaata paldiski maantee Jazzi autopesulat. Saad hesburksi samal ajal osta, kui keegi su autot peseb siit saaks analoogse teema arendada, et laske mind ette, mul on pesu eest vaja maksta... See liitumise teema ei tuleks kõne allagi - kes siis tahaks oma head kasumit teistega jagada isegi, kui nad kõrvuti on. kusjuures, mina ei käi kunagi mäkis. ka mitte siis, kui ma välisriigis olles midagi muud osta ei oska. tekitab miskipärast külmavärinaid see mäkk. võibolla samasuguseid, nagu mõnele mehele Statoil, nii et arusaadav teema tegelikult\nIlmselt statika klientide arv väheneks oluliselt, kui nad enam bensu ei müüks, ma niisama naljatasin.\nAga tegelt on nii, et ükskõik kuidas sa midagi teed teed, kellegi arvates teed sa ikka valesti. minuarust siin pole midagi arutada - statoili mätta otsast on kõik korras, kes siis toimivat mudelit lõhkuma hakkab... ja mina saan oma kohvi, burksi ja bensu :P\nLugemata postitus Postitas swo0osh » 26 Juul 2009, 22:35\nStatoili burks on parim\nLugemata postitus Postitas Piipz » 26 Juul 2009, 22:38\nkui nüüd kuskilt võis välja lugeda, et statika burks on minuarust ka parim, siis see pole nii, kui aega on, siis ma ei käi burksi söömas\nläks natuke teemast välja asi jälle või ei läinud ka? küsimus on vist praegu rohkem statoilis, kui mõnes teises jaamas, sest mujal pole ju kiivriga probleeme olnud.\nLugemata postitus Postitas Primo » 26 Juul 2009, 23:44\nEsiteks on statoili burks täissitt.\nTeiseks, eraldi kütusekassa oleks lahendus.Tavaline keiss on nii, et üks teenindaja on letis ja kõrvalleti teenindaja nokib nina ning laual on "Palun pöörduge kõrvalkassasse"...mhm\nLugemata postitus Postitas korke » 26 Juul 2009, 23:51\nStatoili burks on täis pask selles suhtes on sul õigus.\nTavaliselt kui on pikk järjekord ja ma maksan sulas siis enam vähem täpse raha leian taskust siis lihtsalt panen letti peale ja ütlen tankuri numbri ja jalutan minema. Siiani pole jama tulnud\nPrimo kirjutas: Esiteks on statoili burks täissitt.\nLugemata postitus Postitas a501322914 » 27 Juul 2009, 08:22\nPrimo kirjutas: Tavaline keiss on nii, et üks teenindaja on letis ja kõrvalleti teenindaja nokib nina ning laual on "Palun pöörduge kõrvalkassasse"...mhm\nÕige tähelepanek, niipalju kui ma sinna sattunud olen siis ongi nii. 1 on leti taga ja uhab tatt vahus ning teine nokib nina või loeb pappi või muliseb telefoniga ei tea millest või sügab niisama kotte. Stat võiks seda burksi ju müüa või minupärast müügu või arvutijuppe aga teenindajad võisid siis ka ikka tööd teha. See maxima tase kus töötajad on nurga taga suitsetamiseks palgatud jätab soovida ikka......\nLugemata postitus Postitas 417 » 27 Juul 2009, 09:48\nÕige tähelepanek, niipalju kui ma sinna sattunud olen siis ongi nii. 1 on leti taga ja uhab tatt vahus ning teine nokib nina või loeb pappi või muliseb telefoniga ei tea millest või sügab niisama kotte. .\nnad täidavad lihtsalt punktipealt töö ja puhkeaja seadust\nLugemata postitus Postitas jesse » 27 Juul 2009, 10:41\nHommik, motomehed. Ma ei viitsigi kogu teemat läbi lugeda, aga kui eila sõbraga Stati tanklasse jõudsime, siis tõmbas müüja pisikese aknakese lahti ja passis meid. A kuna sõber marssis , koorik peas, ikka uksest sisse, siis lükkas luugi tagasi kinni. Seega tehke proovi, vaadake kas õnnestub pisikese akna kaudu väljast maksetehingud ära teha. Ning kui aken kinni ehk aitab koputamine. Kui see massidesse läheb (kui see veel nii pole) siis on elu kah ilusam\nLugemata postitus Postitas sang » 27 Juul 2009, 13:01\nMa ei tea, mis ajal või millistes statikates te käite, aga mina küll ei ole umbes viimase kolme aasta jooksul kohanud seal ülemõistuse järtse. Kusjuures, olen püsiklient, eelistan Statoili ja külastan rohkem kui üht-kahte jaama aeg-ajalt.\nJärtsu talumatuse suhtes on küll kaks olulist tähelepanekut: kui järtsu ei talu, siis ei maksa valida kõige kibedamat statika tööaega ja -kohta, näiteks reedeõhtust Laagri Statoili jms. Samuti on väga erinev inimeste võime taluda ootamist, ma näiteks ei saa närviatakki ega soovi müüja kõri läbi närida, kui pean mõned minutid ootama. Kui neurootilisuse tase ei lase järtsu taluda, siis tuleb loomulikult eelistada automaattanklaid\nPS. Kiivrit pole kumagi pidanud peast võtma, ei siin- ega sealpool piiri.\nLugemata postitus Postitas pyta » 27 Juul 2009, 13:12\neelmine esmaspäev jõudsin 12 paiku lõunal tlna ja plaanisin ülemiste automaattanklas tankida,huiat,mingi üle 10 auto oli,sõitsin üle tee statoili,ainult 1 auto.mis te ikka nutate,kui tankla parkla ja esine on autosid täis,pead niikuinii kaua passima,mine sõida kohe teise,neid niikuinii iga nurga peal\nLugemata postitus Postitas ishijupp » 27 Juul 2009, 13:25\nsang kirjutas: ei maksa valida kõige kibedamat statika tööaega ja -kohta.\nÕigus, tegelikult laiendaks veelgi- ei tasu valida Statikat. Tankimine ei ole (vähemalt minu jaoks) selline tegevus, mida plaanin päevi ette nagu perega rohelusse sõitu. Kui paak tühi, siis suundun tanklasse ja ei mõtle mitte üks raas sellele, kas tanklal on kiireim aeg või kõlgutavad letitagused poisid igavusest oma pirne.\nsang kirjutas: Kui neurootilisuse tase ei lase järtsu taluda, siis tuleb loomulikult eelistada automaattanklaid\nParafraseeriks- kui tolerantsustase lubab taluda mõtetut järtsus seismist, siis võib eelistada statikat. Minu tolerantsus niikaugele ei küüni. Vene ajal sündinuna olen ilmselt oma järtsutaluvuse limiidi jäägitumalt ära kulutanud ning nüüd kobin oma nõrga närvisüsteemiga ilma kobisemata sinna, kus mind ei sunnita teenust/ kaupa ootama.\nLugemata postitus Postitas a501322914 » 27 Juul 2009, 13:41\n10 punkti ishijuppile, samad sõnad siin.\nLugemata postitus Postitas Piipz » 27 Juul 2009, 13:44\nvenemaal sain nestes natuke teistmoodi süsteemi kogeda. Nimelt ma tsikliga harjunud, et kui juba peale bensu ka kohviks ja burksiks läheb, siis peale tankimist lükkan ratta käekõrval kohe natuke eemale, et järgmine vana saaks juba tankima hakata. Aga ei, pidin ratta omale kohale jätma, käisin maksin bensu ära, tulin tagasi, lükkasin ratta eemale, siis läksin uuesti sisse, et kohvi ja pirukat osta\nLugemata postitus Postitas Hurt » 27 Juul 2009, 14:48\nNädal või nii tagasi sai tangitud Statis (asus neljarealise alguses mis pärnu viib) ja ohh üllatust üks tankur töötas mõlemat pidi, sai kohe kaardiga tasuda ilma putkasse minemata ja sai ka putkas tasuda. Väga viis minu arust. neil kel pirukat ja kohvi pole vaja valivad vastava tankuri maksavad kohe kaardiga ära ja tuld, need kes aga tahavad kusta pesta ja kammida end või lastele kummikomme osta need saavad tanklasse sisse minna ja järtsis seista. Ma pole rohkem selliseid tankureid näind statoilil aga see võib sellest tulla et ma ise ei tangi tavaliselt statis aind siis kui firmaautoga sõidan ja see kütet vajab olen sunnitud.\nLugemata postitus Postitas kris. » 27 Juul 2009, 15:09\nLaagna tee lõpus oli kah viimati iseteeninduse võimalus kui sinna sattusin.\n99% bensiini vajadustest rahuldan automaattanklates, inimestega suhtlemas käin mujal.\nLugemata postitus Postitas reimps » 27 Juul 2009, 16:37\nkris. kirjutas: inimestega suhtlemas käin mujal.\nJa mul on just Magistrali Statoilis nii mõnus tankida - kõik töötajad tervitavad ja suhtlevad igast tühistel teemadel, näitekss mu "rollerist". Või tunnevad huvi, miks ma autot tangin vahest. Jube kodune värk. Seal ei pea isegi "ülbitsema", et ette trügida..\nÜldiselt hakkab see teema küll ära vajuma - intriige pole, keegi ei mossita ja kedagi ei mõnitata grupiviisiliselt..\nLugemata postitus Postitas Prets » 27 Juul 2009, 22:06\nHurt kirjutas: Nädal või nii tagasi sai tangitud Statis (asus neljarealise alguses mis pärnu viib) ja ohh üllatust üks tankur töötas mõlemat pidi, sai kohe kaardiga tasuda ilma putkasse minemata ja sai ka putkas tasuda. Väga viis minu arust. neil kel pirukat ja kohvi pole vaja valivad vastava tankuri maksavad kohe kaardiga ära ja tuld, need kes aga tahavad kusta pesta ja kammida end või lastele kummikomme osta need saavad tanklasse sisse minna ja järtsis seista. Ma pole rohkem selliseid tankureid näind statoilil aga see võib sellest tulla et ma ise ei tangi tavaliselt statis aind siis kui firmaautoga sõidan ja see kütet vajab olen sunnitud.\nSee on mingi uus süsteem, viimase mõne aastaga on Norras kah selliseid levima hakanud.\nLugemata postitus Postitas mrtn » 28 Juul 2009, 11:33\nHurt kirjutas: Ma pole rohkem selliseid tankureid näind statoilil aga see võib sellest tulla et ma ise ei tangi tavaliselt statis aind siis kui firmaautoga sõidan ja see kütet vajab olen sunnitud.\nminu kasutatavatest statikatest on sellised automaadid olemas veel Nõmmel ja Viimsis. pakun, et neid on rohkem.\nLugemata postitus Postitas Raiki » 28 Juul 2009, 11:49\nEbamugav on tõesti koos prillidega seda kiivrit peast võtta ja tagasi panna kuid minul pole seda veel õnneks teha kästud ... samas kui kästakse siis kästakse , mis seal ikka - ega mul pole rattaga sõites selline tuli takus kunagi, et pole selleks aega. Ja kui kiiver peast lännu juba, siis tuleb kohvi ka juua\nsamas mul on lahtikäiv kiiver ja kui lõug on üleval, siis on nägu näha ja ma arvan et ei kästagi kiivrit eemaldada...\nLugemata postitus Postitas demineerija » 28 Juul 2009, 14:06\nAjaks kamba kokku ja läheks tsiklite/autodega kiivrid peas tankima.... Huvitav, kaua nad oma kiivri juttu ajavad, kui tanklas lihtsalt tankureid kinni hoida... Mina pole küll kusagil kirja märganud, et ma ei võiks 30min tankuri kõrval oma autoga seista ja tankida...\nLugemata postitus Postitas Raiki » 28 Juul 2009, 14:48\nSellega saad juurde ainult teatud X koguse autojuhte, kes hakkavad vihkama rattureid\nLugemata postitus Postitas The Ats » 28 Juul 2009, 14:56\nräpane kirjutas: kasutage Statoili automaattanklat kuna seal ei pea isegi ratta seljast maha tulema\nLugemata postitus Postitas jup » 28 Juul 2009, 16:24\nEile sain ka siis lõpuks kogemuse võrra rikkamaks Tallinnas Linnu tee 5+ Tanklas. nimelt ei viitsinud tankimise ajaks kiivrit ära veel peast kiskuda (maksmas olen siiski siiani alati ilma kiivrita käinud). Juba tankimise ajal märkasin silmanurgast kedagi enda läheduses seisvat, aga ei pööranud sellele tähelepanu. Kui paak täis, siis aga astus too isik minu juurde ja küsis kurjal toonil, et kas lähme ikka maksma ka või? Minul polnud maksmise vastu loomulikult midagi, aga no pagan ..... seal peaksid ju kaamerad ka olema ja mul on korralikult numbrimärk ka olemas ja loetaval kohal. Minu jaoks oli see väga ebameediv kogemus ja mina leian, et tanklainimesed võiksid oma pätiprobleeme veidi delikaatsemalt lahendada või vähemalt oodata ja vaadata 3 sammu eemalt, et millised mu kavatsused on - kas plaanin maksta või minema kihutada.\nÜhesõnaga piinlike sekelduste vältimiseks kiiver peast!\nLugemata postitus Postitas mufista » 28 Juul 2009, 16:45\njup kirjutas: ... et kas lähme ikka maksma ka või? ...\nJälgides viimasel ajal ühiskonnas toimuvat ja inimeste käitumist.. sellistel juhtumitel olen küsinud otse ja silma vaadates, et kas viisakamat tooni ei võiks valida? Kasutades selleks viisakat, aga väga teravat hääletooni.\nAga ju neil on siis probleeme viimasel ajal järjest rohkem olnud, et selline eelarvamus on tekkinud...\nMa lähen proovin ka homme...\nLugemata postitus Postitas kris. » 28 Juul 2009, 16:46\nKui meil on toimiv turumajandus siis laheneb see probleem iseenesest. Ning varsti hakkavad TV-s jooksma kampaaniad motosõbralikest tanklatest .\nPS. Kas siis kellegil mõnes tanklaketis käppa ei ole sees et selle käitumise kohta aru pärida? Ons tõesti mootoratturid varastama hakanud?\nLugemata postitus Postitas harimal » 28 Juul 2009, 17:01\nKrt, ajad mul ka hamba verele.. Eks tuleb samuti käia ja vaadata, kas annab poisid viisakamaks muuta\nSinnakanti sattudes olen kogu aeg kiivriga tankinud ja maksnud, samas on mul lahtikäiva lõuaga Nolan, mille juba tankimise ajal lahti tõmban.\nTglt olen ka kõikides Stattides rõõmsalt kiivriga tankinud ja maksnud ning enamjaolt sukkki kiivri all. Siiani on suurematest emotsioonidest piigadelt pigem mõni naeruturtsatus tulnud. Samas ajaks endal küll harja punaseks, kui keegi juba ette vargaks tembeldaks\nLugemata postitus Postitas scryth » 28 Juul 2009, 17:02\njup kirjutas: ... ja küsis kurjal toonil, et kas lähme ikka maksma ka või?\nSellised tegelased tuleb joonelt v**u saata, selg pöörata ja maksma suunduda. Eesti teenindusettevõtete personalikoolituse meetodite hulka vist kuulub praktika, et töötajaid pekstakse iga hommik näkku sõnadega, "pole küsimus kas klient varastab vaid millal ta varastab!"\nLugemata postitus Postitas sverchik » 28 Juul 2009, 17:12\nOlen elus üldse vähe Statoilis tankinud ja eelistan ka edaspidi võimalusel Neste automaattanklaid. Saab kiiremini ja teenindus on ka meeldivam.\nLugemata postitus Postitas Kuzmitz » 28 Juul 2009, 19:51\nKrt- lollid mõtted tulevad ikka õhtuti . Kas Tallinna ratturid ei tahaks ühte inimkatset teha? Keegi teist läheb tankima miskisse Statoili teenindusjaama, kus on kiivri peast võtmisega/võtmata jätmisega jamasid olnud ja proovib uuesti kiivriga tankida. Sõber samal ajal filmib... Natuke eemalt ja autost, aga nii, et heli jääks peale. Kujutage nüüd ette, kui saate pildikasti kodanik Jup´iga juhtunu ja teete Statoili eesti juhatuses hirmsat lärmi... Soovitav katse läbiviija võiks olla Statoili Kuldkaardi omanik- oleks veel eriti lahe.\nPS. Ise olen Rakverest ja siin ei ole veel probleemi olnud. Õnneks.


Kuidas poletada relvade rasva - Kuidas eemaldada rasva relvade kasutamise eest teismeline\nKuidas seda saada: Tutvuge parapähklitega, mis on planeedi rikkamaid seleeniallikaid. Üsna märkimisväärne boonus: kõrgeima omega-3 sisaldusega veres elasid inimesed keskmiselt kaks aastat kauem kui madalama tasemega inimesed, avaldati Sisehaiguste aastaraamatud näitas. Nii nagu on kasvanud naiste ootused. Värvi, stiili, hinna ja nii edasi on õige. Rasvu aitab põletada see, kui alustad intensiivsemast treeningust ja liigud siis rahulikuma poole.\nKuidas oma kätes rasva kaotada\nIndividuaalne eelistus on oluline Rasva põletamine võib aidata toonides lihaseid näidata ja vähendada teie üldist keha suurust, muutes selle paljude inimeste jaoks sobivaks eesmärgiks. Kuigi igat liiki liikumine pakub teie kehale ja emotsionaalsele tervisele eeliseid, on kõndimine ja jooksmine teiste spordialadega võrreldes suhteliselt lihtne.\nMõlemal aeroobse treeningu võimalusel on eeliseid ja puudusi. Jagatud omadused Nii kõndimine kui ka jooksmine võivad FitDay andmetel energiat parandada, vererõhku langetada, kolesteroolitaset vähendada, haiguste riski vähendada ja emotsionaalselt paremini tunda.\nSaate aastaringselt Kuidas poletada relvade rasva ja joosta, tingimusel et kannate sobivaid riideid ja hüdreerite korralikult. Lisaks varustuse ostukuludele on need mõlemad odavad ja neid saab teha üksi või koos sõbraga.\nKuna jooksmine ja kõndimine on mõlemad aeroobsed treeningud, peetakse neid rasva põletamisel efektiivsemaks kui ainult anaeroobseid treeninguid, näiteks jõutreeninguid, vahendab Medical News Today.\nRasvapõletuse jooksmise eelised Jooksmine on kõndimisega võrreldes jõulisem treening, mis tähendab, et treenides kulutate rohkem kaloreid rasvakahjumi lihaste sailitamine rasva.\nSuure mõjuga treening, näiteks jooksmine, võib olla tõhusam teatud tüüpi rasvade, sealhulgas nahaaluse ja kõhuõõne keharasva põletamisel, võrreldes vähese mõjuga harjutustega, näiteks kõndimisega, kirjutab "Journal of Obesity".\nJooksmine võib aidata ka rasvade oksüdeerumist lihastes, rasvade tõhusamat lagundamist. Suure intensiivsusega treening, sealhulgas jooksmine, aitab samuti teie ainevahetust tõsta ja Kuidas poletada relvade rasva püsib kõndimisega võrreldes kauem kõrgemal, vahendab "U.\nNews and World Report". CNN Health teatab, et vaheldumisi vaheaegade kaupa jooksmine ja kõndimine võiksid mõlemast kasu tuua. Rasvapõletuse jaoks kõndimise eelised Jooksmist peetakse suure mõjuga spordialaks, seega võib see olla liigestele raske.\nSee võib olla rasvunud või ülekaaluliste inimeste jaoks problemaatiline, kuna lisaraskus mõjutab teie põlvi ja pahkluud. Kui olete jooksmise ajal vigastatud, ei saa te täiendavat rasva põletada enne, kui olete sportimiseks piisavalt taastunud. Kõndimine võib olla rasvade põletamise parem pikaajaline plaan ülekaaluliste inimeste puhul.\nMadala intensiivsusega treeningud, näiteks kõndimine, võivad lõpuleviimiseks tugineda rohkem rasvavarudele kui kalavarudele, mis on ajakirja "Edge" andmetel tõhus viis rasvapõletuse vastu võitlemiseks.\nMadal või mõõdukas treening ei põleta aga rasva nii kiiresti kui kõrge intensiivsusega treeningud.\nJalutajate rasvapõletust ja kalorite põletamist on võimalik kiirendada, võttes ette künkaid ja lisades plyomeetrilisi andmeid, näiteks kükid ja põlvini ulatuvad astmed, kirjutab CNN Health. Individuaalne eelistus on oluline Kõndimine ja jooksmine loovad mõlemad võimalused rasva põletamiseks, nii et osa teie otsusest peaks olema seotud isikliku eelistusega. Kuigi jooksmine võib kulutada rohkem kaloreid ja rasva kiiremini, võite treenida harvemini, kui jooksmine ei meeldi või suudate joosta vaid väga lühikest aega.\nPühendumine regulaarsele jalutuskäigule, mitte perioodilistele või haruldastele jooksuseanssidele, võib pikemas perspektiivis oma rasva põletavate eesmärkide jaoks mõistlikum olla.


02:53 31. Mai 2020\n19:16 28.02.2017 (Uuendatud 19:19 28.02.2017) lühendatud link\nAlustuseks lihtne arv: kümme miljonit. Kümme miljonit hiinlast pääses igal aastal, alates 2013. kuni 2016. aastani, vaesusest välja. Kokku sai neid 5,64 miljonit. Sinna, vaesusesse, on praeguseks jäänud peaaegu teist samapalju ja Peking kavatseb selle probleemiga hakkama saada aastaks 2020.\nPaistab, et vaesusest täielik ja lõplik pääsemine saab pärast neil päevil toimuvat Hiina parlamendi kevadistungjärku olema Pekingi peamiseks poliitiliseks loosungiks. See teema saab olema peamiseks ka välispoliitilises propagandas ja konkreetses välispoliitikas (rahvusvahelised programmid erinevates maailmaosades).\nÜtleme otse, see ei ole sugugi halb — selgitada ja näidata maailmale, kuidas teha teoks inimkonna ammune unistus. Kuigi Hiina ei unusta oma kahtlemata propagandistlikes materjalides rõhutada: ärge üritage seda korrata täpselt samal kujul, igal riigil on oma spetsiifika.\nMeenutagem, et Hiina on maailmarekordi omanik vaesuse likvideerimises viimase kümne aasta jooksul (sellest rääkis Müncheni julgeolekukonverentsil ÜRO peasekretär Antonio Guterres). Ja viimas 30 aastaga pääses seal vaesusest 700 miljonit inimest. On kehtestatud rahvuslik vaesuse alammäär, kus on mitte enam, kui 2% elanikkonnast (see osa tahetaksegi nelja aastaga nullini viia).\nÜldised arvud võivad olla vägagi efektsed, kuid vaesus on alati konkreetne. Näiteks teated Jiangxi provintsis asuvast Jianganshani külast: vaesed perekonnad (neid on sinna jäänud vähem kui poolteist tuhat) teenisid seal varem aastas 2600 jüaani (378 dollarit), nüüd üle 4500 jüaani.\nSee küla on kuulus, sest just seal loodi veel 1927. aastal esimene "vabastatud" kommunistlik rajoon. Kommunistliku partei riismed, mida linnades füüsiliselt hävitati, peitsid end niivõrd ligipääsmatusse piirkonda, et ta on ligipääsmatu praegugi ja sellepärast ta vaene ongi. Kuid pered õppisid teenima "punase turismi" pealt ja ka see andis üritusse oma panuse. Lisaks oli abiks toodangu müük interneti kaudu.\nOn selge, et võitlus vaesusega on juba rohkem kui sajandi seotud sotsialismi ja kapitalismi (vaba turu) küsimusega. Esialgu paistab, et "turu nähtamatu käsi" on selle ülesande lahendamisel mitte ainult nähtamatu, vaid tihti ka võimetu. Kõige tuntum ja osaliselt sotsialistlik vaesusega võitlemise programm USA-s viidi läbi president Lyndon Johnsoni ajal (kes oli ametis pärast Kennedy't) ja mida peetakse täna, muide, täielikult läbikukkunuks.\nHiina aga näitab, et, üldised arvud — on rohkem ÜRO ja muu statistika tarbeks, edu saavutada on võimalik vaid millegi väga konkreetsega, kusjuures igas külas on sellel veel oma spetsiifika. Seal võideldakse vaesusega erinevates suundades, hariduse vallas (on tohutu hulk võimalusi, kuidas meelitada õpetajaid kõige vaesematesse piirkondadesse), informaatikas, küladesse produktiivsemate kultuuride seemnete ja loomade tarnimiseks. Linnades on aga probleemid hoopis teised.\nVeel üks kogemuse element: "See, mida valitsus annab vaestele abi korras, ei tuleks neilt maksudena ära võtta."\nRobin Hood'i teel\nKaks õpetlikku lugu sunnivad mõtisklema ikka sellel vanal sotsialismi ja kapitalismi teemal — ja mis see üleüldse selline on.\nÜks asi on praeguse Hiina liidri Xi Jinping lugu. Jah, on selge, et jutt käib tema autoriteedi propageerimise alasest jõupingutustest, aga ikkagi. Niisiis, täna tuletatakse hiinlastele meelde, et kogu Xi elulugu on seotud riigi kõige vaesemate piirkondadega, kus ta üritas selle vaesuse probleemi ära lahendada.\nAlgas see 1969. aastal, "kultuurirevolutsiooni" ajal, kui esimees Mao hakkas kontrolli alt väljunud mässumeelseid hunveipinge ja teisi ülemäära intellektuaalseid noori metsikutesse küladesse küüditama.\nXi meenutab, kuidas ta endise riigi parima ülikooli üliõpilasena käis mööda mägesid, 50 kilogrammi kaaluvad kaelkoogud õlgadel, kuid töötasust "ei jätkunud isegi paki kõigi odavamate sigarettide" ostmiseks. Ja pärast seda kulges tema karjaäär väga vaestes provintsides, kus ta peale saabumist nõudis kohe enda viimist kõikidest võimalikest kõige depressiivsemasse piirkonda.\nSelles loos on palju rohkem huvitavat, kui arvata võiks. Asi on selles, et tänases Hiina sisevõitluses püütakse Xi kanda "printside" kategooriasse, see tähendab kommunistlike juhtivtöötajate laste hulka, "eliiti". Kuid selles asi ongi, et tuleb olla veidike "prints", et aru saada kontrastist vaesuse ja normaalsuse ning millegi tegemise oskuse vahel. Vaesed talupojad ise seda arusaadavatel põhjustel ei suuda.\nSiit, muide, ka kahene suhtumine maoistlikesse linnaelanike maale küüditamise eksperimentidesse. Jah, see oli rahvuslik õnnetus ja kuritegu, küüditatud surid ja jäid sandiks, kuid… Ühesõnaga, raske teema.\nSiinkohal veel üks lugu — korruptsiooni kohta. Täna kirjutab Hiina meedia, et prokuratuur pöörab erilist tähelepanu kohalikele väikeametnikele, kes varastavad vaesusega võitlemiseks ettenähtud assigneeringuid. Karistused mõistetakse neile maksimummääras.\nÜks mu paljudest tuttavatest ärimeestest, kes teeb koostööd partneritega Lõuna-Hiina provintsides rääkis, et mitu aastat tagasi, kui massiline võitlus korruptsiooniga Hiinas alles algas, oli seal populaarne idee teha nagu Robin Hood — võtta raha ära rikastelt (ametnikelt ja ettevõtjatelt) ja anda vaestele. See tähendab, teha võitlusest korruptsiooniga lihtsalt vaesusega võitlemise rahastamise allikas.\nKuid mistahes sedalaadi idee kukub konkreetses esituses läbi. Näiteks kontrollarvudes, kui õiguskaitsjad peavad enda kohuseks kuritegude avastamise suurendamist, sest on vaja vähemalt säilitada endisel tasemel võitlust vaesusega. Ja siis selgub, et nendes maakondades, kus ettevõtlust ja võimu ähvardab damoklese mõõk ("kõik varastavad"), on raha üha vähem ja vaesust on arusaadavalt üha rohkem. Korruptsioonivastane võitlus on keeruline värk, sellest võib kahju olla rohkem, kui korruptsioonist endast.\nSelle tulemusena, räägib mu tuttav, on hakati selliseid "punaseid" ametnike ja ettevõtlusega võitlejaid vahistama… korruptsiooni eest, muidugi. See võib ka ilma aja ja kohata muinasjutt olla, kuid selle tagant on aimata üsna paljusid konkreetseid arenguid Hiina viimase aja võitlustes.\nSee kõik käib üsna teoreetilist laadi jutu kohta sellest, milline on "õige" sotsialism ja milline on üldse praegune riigikord Hiinas.\npääsemine, lahendamine, probleem, vaesus, hiinlased, Peking, Hiina


UURINGUD NÄITAVAD, KUIDAS JA MIKS PÄEVALILLED OMA KULDSEID PÄID PÖÖRAVAD | NUTIKAD UUDISED | SMITHSONIAN - NUTIKAD UUDISED, NUTIKAD UUDISTEADUSED - 2021\nTeadusuuringud paljastavad, kuidas ja miks päevalilled oma kuldset pead muudavad\nPäevalilled võivad olla ilusad, kuid on midagi, mis nende suhtes on ka pisut jube. Kasvuperioodil pöörlevad noored päevalilled päeval erkollaseid päid, et jälgida päikese liikumist üle taeva. Nad lähtestati üleöö, nihutades oma nägu itta tagasi. Nüüd ajakirjas Science avaldatud uus uuring soovitab, kuidas ja miks suured bloomeerijad seda teevad.\nCalifornia ülikooli teadlaste meeskond Davis uuris, miks päevalilled pöörlevad, uurides, kas lilled järgivad päikest või järgivad ööpäevast rütmi sisemine näpunäide. JoAnna Klein ajalehes The New York Times teatas, et teadlased testisid seda, asetades päevalilled päevalindi siseruumi, kus tuled on loodud päikese igapäevase tee jäljendamiseks. 24-tunnise tsükli jooksul käitusid nad normaalselt. Kuid kui nad olid pandud 30-tunnisele tsüklile, oli nende rütm väljas. See tähendab, et taimed järgivad tõenäoliselt sisemist ööpäevast rütmi.\n"See on esimene näide taime kellast, mis moduleerib looduskeskkonna kasvu ja millel on taimele tõelised tagajärjed, " ütleb UC Davise taimebioloog ja uuringu vanemstatistik Stacey Harmer pressiteates.\nAga kuidas nad pead pööravad? Teadlased leidsid, et päeva jooksul klõpsavad geenid varre idakülje poole kasvades. Pikenev vars põhjustab lillepea paindumist päeva jooksul aeglaselt läände. Öösel aktiveeruvad varre läänekülje kasvu põhjustavad geenid, põhjustades pea tagasiliikumise itta, selgitas Klein.\nMiks lahendada küsimus, uuris töörühm, kas päikese käes olemisest on kogu aeg kasu - vanematele päevalilledele omane joon. teatas Emily Bensoni teade New Scientistile, et teadlased uurisid pottides päevalilli, piirates mõnda, et nad ei saaks oma pead liigutada, ja teisi, nii et nad ei saaks päikest jälgida. Nad leidsid, et nende päevalillede lehed olid 10 protsenti väiksemad kui nende vabakäigulised. Pea järel liikudes annavad nad taimedele tõhususe tõuke.\nKui taim täielikult küpseb, on ta püsivalt ida poole, mis on kasulik ka vananevale õitsemisele. Teadlased leidsid, et ida poole suunatud lilled kuumenevad hommikul kiiremini, meelitades ligi viis korda rohkem tolmeldajaid kui läänepoolsed õied. See leid toetab varasemaid uuringuid, mis viitavad sellele, et mesilased ja muud tolmeldajad eelistavad hommikul soojemaid lilli.\n"Mind hämmastab pidevalt, kui keerulised taimed on, " räägib Harmer Bensonile. "Nad on tõesti keskkonnaga toimetuleku meistrid."


KUUM: Automaatidega varustatud politsei korraldas reidi Helsingi lähirongis - eestinen\nKUUM: Automaatidega varustatud politsei korraldas reidi Helsingi lähirongis\nAutomaatidega varustatud politseinikud korraldasid täna, laupäeval reidi Helsingi lähirongis.\nPolitsei tuli rongi Kannelmäki piirkonnas. Rong oli just jaamast väljumas, kui esiuksest sisenes kaks politseinikku ja nad käisid rongi läbi. Ülejäänud rongi uksed olid sel ajal kinni, vahendab MTV.\nKontroll kestis ligi viis minutit. Pärast seda teatati, et rongist otsiti ohtlikku isikut, keda aga ei leitud. Reisijate elu ohus ei olnud ja pärast reidi jätkas rong teekonda.\nReisijad olid veidi ehmunud, aga säilitasid rahu. Politsei ilmetest oli näha, et asi on tõsine.\nHelsingi politsei andmetel oli tegemist ühe info kontrollimisega. Oli tulnud info, et ühel isikul on nähtud käes relva. Isikut ei ole aga tabatud. Isik polnud relvaga kedagi ähvardanud ja politsei ei osanud öelda, kas ta on ohtlik.


Andrus Kivirähk on pannud kirja lood, mida jutustavad asjad. Need on naljakad, südamlikud ja nostalgilised. Sõna saavad ratastega part, päkapiku pea, võilill, pargipink, pruudiloor, viinapudel, aga ka Voldemar Panso soni ja Jüri Krjukovi kikilips.\nIdeid hommikusöögist magustoitudeni\nHarry Potteri maagiline aasta\nLummav hetk igaks päevaks J.K. Rowlingu Harry Potteri romaanidest\nVarraku juubeliaasta sooduspakkumised\nNädala pakkumine kehtib klubiliikmetele kuni 31. oktoobrini\nLoosisime välja krimisõbra raamatupaketid


Loomehäkk täitis Mektory heade ideedega – Ettevõtlus- ja karjääriõppe programm Edu ja Tegu\nLoomehäkk täitis Mektory heade ideedega\n14.-16. septembri nädalavahetus tõi Baltimaade suurimale loomevaldkonna arendusmaratonile Mektorysse rekordarvu inimesi. TTÜ innovatsiooni- ja ettevõtluskeskusesse tuli 116 edumeelset inimest, kellest moodustus kokku 18 rahvusvahelist meeskonda. Peale ideede esitlemist moodustati tiimid ja alustati tööd sama eesmärgi nimel: arendada oma idee 48-tunni jooksul žüriile esitlemiseks piisavalt küpseks, motivaatoriks läbi aegade suurim auhinnafond.\nIdeid ja inimesi oli palju ning see tähendas väga tihedat rebimist esikoha pärast. Pika ja tulise arutelu tagajärjel saavutas I koha tiim nimega MUUT, mis püüab läbi “targa arvuti” käivitada inimesi ja parandada maailma. Näiteks toodi kohvitopsid, mida visatakse igas minutis ära ligi miljon. Läbi aktiivse kasutajaga suhtlemise, pakub nende lahendus välja mängulisi viise parandada keskkonda – ühekordsete kohvitopside puhul peaks kasutama korduvkasutatavaid vahendeid. See loob lisaväärtust ühiskonnale ja maailmale laiemalt. I koht pälvis auhinnad Veebimajutuselt, Robotexilt, Luminorilt, Brand Manualilt ja 1500 eurot sularaha Creative Unionilt.\nMentorite sõnul oli kõige levinum puudus häkatoni ideede juures see, et noored häkkerid ei olnud tutvunud juba olemasolevate toodete ja teenustega. Disainimentorite soovitus – googledage, googledage ja tehke endale selgeks, kus ja mis juba töötab. Kuidas nemad on oma protsessid üles ehitanud? Mida on seni tehtud hästi ja kus saaks pakkuda uudseid lahendusi? Sõnati, et võib ju leiutada ka jalgratast, kuid sel juhul peab olema lisatud midagi, mis teeb just selle jalgratta eriliseks.


Ehitusluba on seotud kinnisasjaga, määrates kindlaks nõuded kinnistul ehitiste püstitamiseks. Kinnisasjale konkreetse ehitise püstitamiseks kehtestatud nõuded ei saa sõltuda ehitusloa taotluse esitaja isikust või püstitatavate ehitiste omanikust.\nKäesolevas asjas ehitusloa andmise ajal kehtinud asjaõigusseaduse § 158 lg 1 ei tähendanud, et tehnorajatisi oleks saanud võõrale kinnisasjale ehitada vahetult seadusest tulenevalt. See säte kohustas kinnisasja omanikku nõusolekut andma ning andis huvitatud isikule võimaluse esitada vajadusel tsiviilkohtumenetluse korras nõude sellise nõusoleku saamiseks.\nDetailplaneering ei loo iseseisvalt kohustust tehnorajatist taluda, kuid võib anda aluse vastavale nõudele.


Allergia raseduse ajal: ravi ilma tagajärgedeta - Loengud\nKaasaegse tsivilisatsiooni tingimustes on küll kurb see tunnistada, et isegi tervislikule inimesele on raske säilitada vajalikku tervise ja jõu reservi. Ja kui tegemist on uue elu sünniga, muutub see probleem veelgi teravamaks. Kui kahekümnenda sajandi kuulutati sajandi südame-veresoonkonna haiguste, XXI vastavalt WHO prognooside saab sajandi allergia.\nTäna allergia esineb rohkem kui 20% elanikkonnast, ja piirkondades kahjulike keskkonnatingimuste - 50% või rohkem. Venemaal on allergiliste haiguste esinemissagedus erinevates piirkondades 15-35%.\nViimase 30 aasta jooksul tõuseb allergia esinemissagedus 2-3 korda iga 10 aasta järel. Selle põhjuseks järsk halvenemine ökoloogia, äge ja krooniline stress, intensiivne areng kõigi tööstuse ilma piisava austusega looduse kaitse meetmed, kontrollimata kasutamise ravimid, laialdast kasutamist kosmeetika ja sünteetilised tooted, tugev toomist elu desinfitseerimine ja desinfitseerimine, muutus võimu olemuse, uute allergeenid.\nAllergia on organismi immuun- (kaitsva) reaktsioon, mille käigus kahjustatakse tema enda kudesid; meditsiinilises terminoloogias seda nimetatakse allergilisteks haigusteks (need hõlmavad ägedaid allergiaid). Kahjuks on ägeda allergia (OAz) patsientidel 5... 20% juhtudest rasedate naiste leitud. Need arvud viimase 20 aasta jooksul on kasvanud 6 korda. Rasedate naiste kõige sagedasem vanus, kes kannatavad allergia all, on 18-24 aastat. Prognoosi kohaselt flow ja riski kõigi haps ähvardab tingimustel (vt. Tabel 1, 2) on jagatud kopsudes (allergiline nohu, allergiline konjunktiviit, lokaliseeritud) ja raske (generaliseerunud urtikaaria, angioneurootiline ödeem, anafülaktiline šokk).\nMilline on allergiliste reaktsioonide mehhanism? Haiguse arengus on kolm etappi.\nEsimene etapp. Allergne siseneb kehasse esmakordselt. Selles suunas võib tegutseda taimede, loomakarvade, toiduainete, kosmeetikatoodete jms õietolm. Immuunsüsteemi rakud tunnistavad võõraid aineid ja käivitavad antikeha moodustamise mehhanismi. Antikehad kinnitatakse niinimetatud nuumrakkude seintele, mis paiknevad suures koguses limaskestade ja epiteeli kudede all. Sellised kombinatsioonid võivad eksisteerida rohkem kui aasta ja "oodata" järgmisel kokkupuutel allergeeniga.\nTeine etapp. Allergeen, uuesti alla neelatud, seob antikehasid nuumrakkude pinnale. See algas Avamismehhanism mastirakke: neilt on bioloogiliselt aktiivsed ained (histamiini, serotoniini ja teised.), Mis põhjustavad peamised sümptomid allergia, nimetatakse neid ka põletikuliste vahendajate ja proinflammatoorsed hormoonid.\nKolmas etapp. Bioloogilised toimeained põhjustavad vasodilatatsiooni, suurendavad kudede läbilaskvust. On turse, põletik. Rasketel juhtudel, kui allergeen satub verre, võib esineda tugev vasodilatatsioon ja vererõhu järsk langus (anafülaktiline šokk).\nRasedate naiste allergiate kõige levinumateks nähtudeks on allergiline riniit, nõgestõbi ja Quincke ödeem.\nMilline on allergiliste reaktsioonide mehhanism? Haiguse arengus on kolm etappi. Kui tunnete allergilist reaktsiooni ema enda allergoosi lootele ei teki, kuna lastes allergeeniga stiimulivaba spetsiifilise immuunvastuse kompleksid (antigeenide - ained, mis põhjustavad allergiad ja antikehad reljeefne vastuseks antigeene) ei läbi platsentat. Kuid siiski on laps, kes on emakas, haigus mõjutavad kolme teguri mõju:\nVõimaliku Ravimi toimeid verevoolu lootele (kasutatavatest ravimitest allergia võib põhjustada vähenemise uteroplatsentaarsetesse verevoolu, andes täielikult lootelise elu);\nnarkootikumide kahjulik mõju (seda arutatakse allpool).\nVahetu ravi peamine eesmärk on OAZ-i sümptomite tõhus ja ohutu kõrvaldamine rasedatel naistel, kellel ei ole ebasoodsat mõju lootele.\nTõepoolest, inimese reaktsioon ravimite kasutamisele sõltub tema füsioloogilisest seisundist, patoloogia olemusest ja ravitüübist.\nSelles mõttes tuleb rasedust pidada erilise füsioloogilise seisundina. Tuleb meeles pidada, et kuni 45% rasedatel on sisehaigused ja 60... 80% regulaarselt teatud ravimeid. Raseduse ajal naine võtab keskmiselt nelja erinevat ravimit, välja arvatud vitamiinid, mineraalid ja toidulisandid. Kas ma pean ütlema, et tulevane laps ei ole kaugeltki ohutu? Eriti kui naine otsustab ise teatud ravimeid võtta.\nMõelge kliinilisele näitele. 12. rasedusnädalast 31-aastane naine viidi haiglasse, kus diagnoositi "äge allergiline, generaliseerunud urtikaaria". Rasedus on teine, enne kui lähete haiglasse, polnud naisel allergiaid. Ma sain haigestuda äkki, umbes 1 tund pärast apelsinimahla söömist. Rinnal oli lööve, käed; nahk sügelus algas. Naine tegi oma otsuse jooma pilli dimedrool, kuid sellel ei olnud nõuetekohast mõju. Tuntud arsti soovitusel võttis ta lisaks veel 1 tabletti suprastin, ka ilma efektita. Hommikul levis lööve kogu kehasse ja patsient kutsus kiirabi. Kiirabiarst manustati intramuskulaarselt 2 ml-ni Tavegila, efekti ei järgitud. Arst otsustas naise viia üldises elusvaktsiinis haiglasse. Täielikult allergiline reaktsioon kadus alles pärast 3 päeva.\nSelles näites sai naine enne haiglasse sisenemist kolm erinevat antihistamiinikumi, millest üks neist (difenhüdramiin) on raseduse ajal vastunäidustatud. Seetõttu tuleb igal juhul allergia korral konsulteerida viivitamatult abi saamiseks arstiga.\nEnamik "populaarseid" antihistamiinikume, mida kasutatakse allergia raviks, on vastunäidustatud raseduse ajal. Näiteks difenhüdramiin võib põhjustada emaka lähedust või sünnijärgse emakaga põletikku või kontraktsioone, kui seda manustatakse annustes üle 50 mg; pärast võtmist terfenadiin vastsündinute kaalu vähenemine; astemisool on toksiline toime lootele; suprastin (kloropüramamiin), claritin (loratadiin), tsetirisiin (allpratek) ja feksadiin (feksofenadiin) raseduse ajal on lubatud ainult juhul, kui ravi mõju ületab võimaliku ohu lootele; Tavegil (Clemastiin) raseduse ajal tuleb kasutada ainult elule viidates; pipolfeen (piperatsilliin) raseduse ja imetamise ajal ei ole soovitatav.\nAllergilise reaktsiooni esmasel ilmnemisel on igal juhul vaja, et allergiaga nõu küsida, isegi kui see seisund ei kesta kauaks. Ma tahan rõhutada, et allergiliste seisundite ja haiguste ravis peamine asi ei ole allergia sümptomite kõrvaldamine ravimi abil, vaid täielik kokkupuude allergeeniga.\nAllergeeni määramiseks viiakse läbi eriuuringud. Kasutatakse teatud allergeenide ja naha skarifikatsiooni testide IgE antikehade sisalduse määramist. Nahatestide jaoks valmistatakse lahused potentsiaalsetest allergeenidest (heintaimede, puude, õietolmu, loomade epidermise, putukate mürk, toit, ravimid). Saadud lahuseid manustatakse minimaalses koguses naha alla. Kui patsient on ühe või mitme nimetatud aine suhtes allergiline, tekib vastava allergeeni süstimisel kohalik turse.\nMida peaksin tegema, kui OAA avaldub ja milliseid ravimeid ma võin kasutada?\nKui pole võimalust pöörduda arsti poole, järgige teavet allergiavastaste ravimite kohta.\n1 põlvkond H2-histamiini blokaatorid:\nSuprastiin (kloropüramidiin) - määratud ägedate allergiliste reaktsioonide raviks rasedatel naistel.\nPipolfenool (piperatsilliin) - raseduse ajal ja imetamise ajal ei soovitata.\nAllertec (tsüatseiin) - võimalik kasutamine raseduse teisel ja kolmandal trimestril.\nTavegil (Clemastin) - raseduse ajal on võimalik kasutada ainult elutähtsate näidustuste jaoks; kuna selle ravimi negatiivne mõju lootele on avastatud, võib Tavegili kasutada ainult siis, kui allergiline reaktsioon ähvardab patsiendi elu ja ühel või teisel põhjusel ei ole võimalik kasutada teist ravimit.\n2 põlvkond H2-histamiini blokaatorid:\nKlaritiin (loratadiin) - kasutamine raseduse ajal on võimalik ainult siis, kui ravi efektiivsust ületab võimaliku ohu lootele, et on, siis on vaja kasutada ravimi alles siis, kui allergiline seisund emalt lootele ähvardab üle ravimi. Selle riski hindab arst igal juhul.\n3 põlvkond H2-histamiini blokaatorid:\nFeksadiin (feksofenadiin) - Raseduse ajal on seda võimalik kohaldada ainult juhul, kui ravi mõjutab ennetavat ohtu lootele.\nVeel üks väga oluline probleemi aspekt on sündimata laste allergiliste haiguste ennetamine. Ennetusmeetmed hõlmavad piiratud või raskekujulistel juhtudel rase naise toitumise puhul väga allergiliste toiduainete väljajätmist. Seedetrakt - peamine sissepääsu värav allergeenidele, mis tungivad lootele. Kihistu ülitundlikkuse (st antikehade teket organismis lapse valmis sekundaarses sisseviimine allergeen - juba emakaväline eluea kid - provotseerida allergiline reaktsioon) toimub teatud küpsusastme immuunsüsteemi loote mis saavutatakse umbes 22 nädalat loote arengus. Seega on see, et toiduga seotud allergeenide piiramine on õigustatud.\nAllergiliste reaktsioonide vältimiseks tuleks piirata võimalikku kokkupuudet teiste allergeenidega: majapidamises kasutatavad keemiatooted, uued kosmeetikad jne.\nNeed piirangud ei ole loomulikult absoluutsed. Tervislikud tulevased emad, kes ei põe allergiat, ei tohiks neid toitu päevas ja samal ajal süüa ning neid võib perioodiliselt sööta. Täielikult loobuvad riskantsed tooted järgivad neid tulevasi emasid, kellel on vähemalt üks kord mõni või kõik selle tootega allergiad. Kui naine kannatab allergiliste haiguste (allergiline bronhiaalastma, allergiline dermatiit, allergiline riniit jne), peab ta toidust eemaldama tervet rühma.\nTuleks rõhutada, et suitsetamine (nii aktiivne kui ka passiivne) on rase ja imetava naise jaoks täiesti vastuvõetamatu. On fakte, mis kinnitavad, et ema suitsetamine raseduse ajal mõjutab loote kopsude arengut, põhjustades emakasisese kasvu aeglustumist. Ema suitsetamine on üheks loote stressi põhjuseks. Pärast ühe 20- 30 minutiga suitsetatud sigareti esineb emaka veresoonte spasm ning häiritud on hapniku ja toitainete tarnimine lootele. Emade suitsetamine lastel suurendab atoopilise (allergilise) dermatiidi ja bronhiaalavastuse tõenäosust (lisaks teistele tõsistele haigustele).\nTuletame meelde, et rase naine, sõltumata sellest, kas see on allergikutele, on vaja tervislikke eluviise, et vältida stressi, haigestuma vähem, ei näe ette narkootikume oma ja olema häälestatud sündi terve laps.\n03Allergiatega seotud ravimtaimed\n04Täiskasvanutel suhkruallergia tunnused\nSisuBronhiaalastma hingamisteede harjutusedSõltuvalt bronhiaalastma raskusastmest peavad selle haiguse all kannatavad inimesed sageli loobuma igasugusest füüsilisest aktiivsusest, et mitte tekitada teist valulikku rünnakut.


Hotellid Peel | Hotels.com\nLinna Peel hotellid\nOtsing hotellid Peel\nVaata kaardilt hotelle Peel\nPeel pakub midagi huvitavat igaühele. Kohalikku ajalugu aitavad tundma õppida lähikonna populaarsed vaatamisväärsused nagu Peeli kindlus. Ära unusta külastamast paiku nagu Isle Of Mani katedraal ja House of Manannani muuseum.\nMajutusvõimalused, mida Peel pakub\nPeel tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus leidub küllaga majutuskohti. Peel pakub majutusvõimalusi hinnasoodustusega kuni 12%. Tubade hinnad alates 33 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Peel ja selle lähipiirkond pakub.\nPeel – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Douglas (IOM — Ronaldsway), mis asub 15,1 km linnast eemal.\nPeel – kohalikud huviväärsused\n• Peeli kindlus\n• Isle Of Mani katedraal\n• House of Manannani muuseum\n• Leece'i muuseum\n• Peeli sadam\nPeel – millal on parim aeg reisimiseks?


Must Naiste Pikkade Naiste Sex Porn Rummu HD Videod Xxx.\nAnastasia Radzinakaja on vahva 5-aastane Venemaalt pärit tütarlaps, kes teenis eelmisel aastal 18 miljonit dollarit. Rahuldage endid teineteise nähes - see vajab julgust, ent on seda väärt. Soovitame esmalt alati otsida allalaaditava toote kohta internetist lisateavet, et artiklite ja kirjutiste põhjal veenduda, kas tegemist on väärt programmiga või hoopis krattprogrammiga.\nJärgmiseks tuleks uurida peenise keha, mille moodustab corpus cavernosus.Anaalseksi õpetus algajatele, ettevalmistumine ja hügieen ning anaalseksi suurimad riskid ja ohud. Soovinud end jäädvustada põlvitades (naistest tegi seda viis kasutajat - 3,6%). Naljakas kutsuda kassi alates selle maitseelistest eelistustest, näiteks: Vorstis, Vorstis, kookos, Pirožnkas, vafjas, Vorstis, Snackis, Stew, Charlotte'is.\nSee ei tähenda, et ma kogu ainult anaalseksiksin. Selle haiguse sümptomid ei ilmne kohe, tavaliselt on nad kroonilised. Ravimite kasutamist cauteriseerimiseks (keemiline hävitamine) - kondüloomid ravitakse ravimitega, mis põhinevad hapetel (trikloroäädikhape või lämmastikhape), mis viivad nende kudede hävitamiseni.\nKorpuse sukkpüksid peenes võrgus on kombineeritud absoluutselt mis tahes riietega ja ei näe trotsima. Ja unustage iga kahe tunni tagant küsimus Mida sa teed?” Enamasti häirib ja häirib. Nüüd hommikul, kuid suure kannatamatusega ootan õhtut. Muide, ma alustasin postituse kirjutamisega eile ja mul oli seda väga raske teha, sest mul on õhtuti hull nälg ja see pildimaterjal ei aidanud hästi kaasa.\nVõtke kaks supilusikatäit purustatud lehti ja nõudke poolteist tundi 500 ml keeva veega. Ancha \_\_ Theta (θ Veevalaja) on kollane hiiglane G8III. Veevalaja märgi all sündinud domineeriv temperamenditüüp on ülisuur, meele tugevus on suur, kuid mõistuse diktaadid harmoneeruvad emotsioonidega, mille tulemusel õnnestub paljudel neist elus palju saavutada, eriti teaduse ja kunsti valdkonnas.\nOn öeldud, et kui Tiibet on muust maailmast moodsa tehnoloogia osas tuhat aastat maha jäänud, siis psühholoogias on tuhat aastat ees: kui Lääne psühholoogiateadus uurib alles, kuidas teadvuse ilminguid kirjeldada, siis tiibeti budism ópetab kórgemate vaimsete seisundite saavutamist.\nNeid aga niisama lihtsalt vдlja pressida ei saa. Google andmetel vaatavad 70% YouTube kasutajatest videoid oma mobiilist. Aastate alguses Eminem tegi kuulsaks oma tütre Hayley Jade Scott, pühendades talle mitu tema kuulsat hitti ja tulistades teda isegi ühes klipis.\nBrezplaиni Spletni Imenik Porno