Matemaatika – C. R. Jakobsoni nimeline Torma Põhikool\nMatemaatika õpetamise eesmärgiks on kujundada põhikooliõpilastes eakohane matemaatikapädevus, see tähendab suutlikkus kasutada matemaatikale omast keelt, sümboleid ja meetodeid erinevates ülesannetes nii matemaatikas kui ka teistes õppeainetes ja eluvaldkondades ning mõista matemaatika sotsiaalset, kultuurilist ja personaalset tähendust; oskus püstitada probleeme, leida sobivaid lahendusstrateegiaid ja neid rakendada, analüüsida lahendusideed ja kontrollida tulemuse tõesust, loogiliselt arutleda, põhjendada ja tõestada ning selleks erinevaid esitusviise kasutada ja neist aru saada.\nMatemaatika õpetamise kaudu taotletakse, et põhikooli lõpuks õpilane:\n1) väärtustab matemaatikat ning tunneb rõõmu matemaatikaga tegelemisest;\n2) tunneb matemaatilisi mõisteid ja seoseid;\n3) arutleb, põhjendab ja tõestab loogiliselt;\n4) kasutab tüüpülesannete lahendusstrateegiaid ja lahendab probleemülesandeid;\n5) oskab infot esitada teksti, graafiku, tabeli, diagrammi ja valemina;\n6) kasutab õppides info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendeid;\n7) oskab analüüsida ja jõuab olemasolevate faktide põhjal arutluse kaudu järeldusteni;\n8) rakendab matemaatikateadmisi teistes õppeainetes ja igapäevaelus;\n9) teab ainevaldkonnaga seotud erialasid ja ameteid ning hindab oma võimeid ja huvi siduda tulevased õpingud matemaatikaga seotud valdkondadega.\nAinevaldkonda kuulub õppeainena matemaatika, mida õpitakse 1.– 9. klassini.\nMatemaatika nädalatundide jaotumine kooliastmeti on järgmine:\nI kooliaste – 10 nädalatundi\nII kooliaste – 13 nädalatundi\nIII kooliaste – 13 nädalatundi\nÕppeainete nädalatundide jagunemine kooliastmete sees määratakse klasside kaupa kindlaks kooli õppekavas arvestusega, et taotletavad õpitulemused ja õppe-kasvatuseesmärgid on saavutatavad. Õppesisu käsitlemises teeb aineõpetaja valiku arvestusega, et kooliastmeti kirjeldatud õpitulemused, valdkonnapädevused ja üldpädevused on saavutatavad.\nMatemaatika tegeleb mudelitega, seoste kirjeldamise ning meetodite väljatöötamisega. Põhikooli matemaatikaõpetus annab õpilastele valmisoleku mõista ning kirjeldada loogilisi, kvantitatiivseid ja ruumilisi seoseid. Matemaatikakursuses omandatakse kirjaliku, kalkulaatoril ja peastarvutamise oskus, tutvutakse tasandiliste ja ruumiliste kujundite omadustega, õpitakse matemaatiliselt seoseid kirjeldama. Omandatakse vajalikud algebra põhioskused. Saadakse esmane ettekujutus ümbritsevate juhuslike sündmuste maailmast ja selle kirjeldamise võtetest. Põhikooli matemaatikakursuses omandatud meetodeid ja keelt saavad õpilased kasutada teistes õppeainetes.\nÕpet üles ehitades pööratakse erilist tähelepanu õpitavast arusaamisele ning õpilaste loogilise ja loova mõtlemise arendamisele. Rõhutatakse täpsuse, järjepidevuse ja õpilaste aktiivse mõttetöö olulisust kogu õppeaja vältel. Matemaatilisi probleemülesandeid lahendades saavad õpilased ahaa-elamuse kaudu kogeda edu ja avastamisrõõmu. Õppeprotsessis kasutatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võimalusi.\nMatemaatika õppimise kaudu kujundatakse ja arendatakse matemaatilise pädevuse kõrval kõiki riiklikus õppekavas kirjeldatud üldpädevusi.\nKultuuri- ja väärtuspädevus.Matemaatika on erinevaid kultuure ühendav teadus, milles õpilased saavad tutvuda eri maade ja ajastute matemaatiliste avastustega. Õpilasi suunatakse tunnetama loogiliste mõttekäikude elegantsi ning õpitavate geomeetriliste kujundite ilu ja seost arhitektuuri ning loodusega. Matemaatika õppimine arendab õpilastes selliseid iseloomuomadusi nagu sihikindlus, püsivus, visadus, täpsus ja tähelepanelikkus, samuti õpetab distsipliini järgima. Lahendades matemaatikaülesandeid, tekib huvi ümbritseva vastu ning arusaamine loodusseadustest. Õpilased õpivad märkama matemaatika seotust igapäevaeluga, aga ka aru saama, et matemaatika alusteadmised aitavad paremini teisi teadusi mõista.\nSotsiaalne ja kodanikupädevus. Vastutustunnet ühiskonna ja kaaskodanike ees kasvatatakse selleteemaliste ülesannete lahendamise kaudu.Paaris- ja grupitöödega arendatakse õpilastes koostöö- ja vastastikuse abistamise oskusi, kasvatatakse sallivust erinevate matemaatiliste võimetega õpilaste suhtes.\nEnesemääratluspädevus. Matemaatikas on tähtsal kohal õpilaste iseseisev töö. Iseseisva ülesannete lahendamise kaudu võimaldatakse õpilastel hinnata ja arendada oma matemaatilisi võimeid.\nÕpipädevus. Matemaatikat õppides on väga oluline tunnetada õpimaterjali sügavuti ning saada kõigest aru. Probleemülesandeid lahendades arendatakse analüüsimise, ratsionaalsete võtete otsimise ja tulemuste kriitilise hindamise oskust. Oluline on ka üldistamise ja analoogia kasutamise oskus, samuti oskus kanda õpitud teadmised üle elus ette tulevatesse olukordadesse. Osa matemaatikateadmistest peaks õpilane saama uurimusliku õppetöö kaudu ja interneti võimalusi kasutades.\nSuhtluspädevus. Matemaatikas arendatakse suutlikkust väljendada oma mõtet selgelt, lühidalt ja täpselt. Eelkõige toimub see hüpoteese sõnastades ning ülesande lahendust vormistades. Tekstülesannete lahendamise kaudu areneb oskus teksti mõista: eristada olulist ebaolulisest ja otsida välja etteantud suuruse leidmiseks vajalik info. Matemaatika oluline roll on kujundada valmisolek eri viisidel (tekst, graafik, tabel, diagramm, valem) esitatud infot mõista, seostada ja edastada.\nMatemaatika-, loodusteaduste- ja tehnoloogiaalane pädevus.Matemaatikas arendatakse oskusi, mis on aluseks tõenduspõhiste otsuste tegemisel. Õpitakse tundma andmete töötlemise, mõõtmise, võrdlemise, liigitamise, süstematiseerimise meetodeid ja tehnikaid.\nEttevõtlikkuspädevus. Ettevõtlikkuspädevust arendatakse eluliste andmetega ülesannete lahendamise kaudu. Erinevate lahendusteede leidmine arendab paindlikku mõtlemist ning ideede genereerimise oskust.\n1.5. Matemaatika lõimingu võimalusi teiste ainevaldkondadega\nMatemaatikaõpetus lõimitakse teiste ainevaldkondade õppega kahel viisil. Õpilastel kujuneb teistes ainevaldkondades rakendatavate matemaatiliste meetodite kasutamise kaudu arusaam matemaatikast kui oma universaalse keele ja meetoditega baasteadusest, mis toetab teisi ainevaldkondi. Teiste ainevaldkondade ja igapäevaeluga seotud ülesannete kasutamine annab õpilastele ettekujutuse matemaatika rakendamise võimalustest.\nKeel ja kirjandus, sh võõrkeeled. Kujundatakseoskust väljendada ennast selgelt ja asjakohaselt nii suuliselt kui ka kirjalikult, luuakse tekste, sealhulgas tabeleid, graafikuid jm ning õpitakse neid tõlgendama ja esitama. Õpilasi suunatakse kasutama kohaseid keelevahendeid ja matemaatika oskussõnavara ning järgima õigekeelsusnõudeid. Tekstülesandeid lahendades arendatakse funktsionaalset lugemisoskust, sealhulgas visuaalselt esitatud infost arusaamist. Juhitakse tähelepanu arvsõnade õigekirjale, teksti, graafiku, tabeli jm teabe korrektsele vormistusele. Selgitatakse võõrkeelse algupäraga matemaatilisi mõisteid ning võõrkeeleoskust arendatakse lisamaterjali otsimisel ja kasutamisel.\nLoodusained. Tihedat koostööd saab matemaatikaõpetaja teha loodusvaldkonna ainete õpetajatega. Niisuguse koostöö viljakus oleneb ühelt poolt matemaatikaõpetaja teadmistest teistes valdkondades õpetatava ainese kohta ning teiselt poolt loodusainete õpetajate arusaamadest ja oskustest oma õppeaines matemaatikat ning selle keelt mõistlikul ja korrektsel viisil kasutada. Uurimuslik õpe loodusainetes eeldab, et õpilased oskavad vaatluste ja eksperimentide käigus kogutud andmeid analüüsida ning vaatluste ja eksperimentide tulemusi graafiliselt, diagrammide ja tabelitena esitleda.\nSotsiaalained. Ülesannete lahendamise kaudu arendatakse oskust infot mõista ja valida: eristada olulist ebaolulisest, leida (tekstist, jooniselt jm) probleemi lahendamiseks vajalikud andmed. Ülesande lahendust vormistades, hüpoteese ja teoreeme sõnastades arendatakse oma mõtete selge, lühida ja täpse väljendamise oskust. Koos matemaatikamõistetega saab anda õpilastele teavet sellistel olulistel ühiskonda puudutavatel teemadel nagu rahvastiku struktuur ja erinevate sotsiaalsete gruppide osakaal selles, üksikisiku ja riigi eelarve, palk ja maksud, intressid, viivised, kiirlaenu võtmise ohud, promilli ja protsendipunkti kasutamine igapäevaelus jne. Sotsiaalvaldkonnast pärinevaid andmeid kasutatakse statistikat puudutavate matemaatikateemade puhul. Õpitakse kasutama erinevaid teabekeskkondi (hindama õpitu põhjal näiteks meedias avaldatud diagrammide tõele vastavust), tutvutakse kehtiva maksusüsteemiga. Loogiline arutlus ja faktidele toetuv mõtlemine aitavad inimestel elus õigeid otsuseid teha. Praktilised tööd, rühmatööd ja projektides osalemine kujundavad koostöövalmidust, üksteise toetamist ja üksteisest lugupidamist.\nKunstiained. Kunst ja geomeetria (joonestamine, mõõtmine) on tihedalt seotud. Kunstipädevuse kujunemist saab toetada geomeetria rakendusi demonstreeriva materjaliga sellistest kunstivaldkondadest nagu arhitektuur, ruumikujundus, ornamentika, disain jne. Geomeetriamõisted võivad olla aluseks kunstiõpetuses vaadeldavate objektide analüüsil. Kujundite oluliste tunnuste liigitamine ja sümbolite kasutamine on kunsti lahutamatu osa, nagu ka piltidel olevate esemete-nähtuste tunnuste võrdlemine ja liigitamine. Lõimingu tulemusel oskavad õpilased märgata arvutiprogrammidega joonistatud graafikute ilu, näha erinevate geomeetriliste kujundite ilu oma kodus ja looduses, vajaduse korral leida tuttavate kujundite pindala ja ruumala.\nMuusikas väljendatakse intervalle, taktimõõtu ja noodivältust harilike murdudena.\nTehnoloogia. Käsitöö ja kodunduse ning töö- ja tehnoloogiaõpetuse tundides tehakse tööde kavandamisel ja valmistamisel praktilisi mõõtmisi ja arvutusi, loetakse ja tehakse jooniseid jne.\nKehaline kasvatus. Arvandmete tõlgendamise oskus väljendub sporditulemuste võrdlemises ja edetabelites esitatava info mõistmises. Tekstülesannete kaudu selgitatakse tervislike eluviiside, liikumise ja sportimise tähtsust inimese tervisele, samuti meditsiinisaavutuste olulisust. Objektiivsete arvandmete alusel saab hinnata oma tervisekäitumist, näiteks suhkru kogust toiduainetes, liikluskäitumist (kiirus, pidurdusteekond, nähtavus) jm. Füüsiline tegevus ja liikumine aitavad kaasa ühikute ja mõõtmissüsteemidega seotud põhimõistete omandamisele. Ühe matemaatikas käsitletava tegelikkuse mudeli ehk kaardi järgi orienteerumise oskust õpitakse kehalise kasvatuse tundides. Järjepidevus, täpsus ning kõige lihtsama ja parema lahenduskäigu leidmine on nii matemaatika kui ka spordi lahutamatu osa.\nÕppekava üldosas esitatud läbivad teemad realiseeritakse põhikooli matemaatikaõpetuses eelkõige õppetegevuse sihipärase korraldamise ja viidete tegemise kaudu käsitletava aine juures.\nElukestev õpe ja karjääriplaneerimine. Matemaatika õppimisel tajutakse õppimise vajadust ning areneb iseseisva õppimise oskus. Matemaatikatundides kujundatakse võimet abstraktselt ja loogiliselt mõelda. Oma võimete realistlik hindamine on üks olulisemaid edasise karjääri planeerimise tingimusi. Õpilasi suunatakse arendama oma õpi-, suhtlemis-, koostöö-, otsustamis- ja infoga ümberkäimise oskusi. Õppetegevus võimaldab vahetult kokku puutuda töömaailmaga, nt ettevõtte külastused, õpilastele tutvustatakse ainevaldkonnaga seotud ameteid ja erialasid.\nKeskkond ja jätkusuutlik areng.Matemaatikaülesannetes saab kasutada reaalseid andmeid keskkonnaressursside kasutamise kohta. Neid analüüsides arendatakse säästvat suhtumist keskkonda ning õpetatakse seda väärtustama. Võimalikud on õueõppetunnid. Õpilased õpivad võtma isiklikku vastutust jätkusuutliku tuleviku eest ning omandama sellekohaseid väärtushinnanguid ja käitumisnorme. Kujundatakse objektiivsele informatsioonile rajatud kriitilist mõtlemist ning probleemide lahendamise oskust. Faktidele toetudes hinnatakse keskkonna ja inimarengu perspektiive. Selle teema käsitlemisel on tähtsal kohal protsentarvutus, statistikaelemendid ning muutumist ja seoseid kirjeldav matemaatika.\nKodanikualgatus ja ettevõtlikkus. Matemaatikat ja teisi õppeaineid lõimivate ühistegevuste (uurimistööd, rühmatööd, projektid) kaudu arendatakse õpilastes koostöövalmidust ning sallivust teiste inimeste tegevuse ja arvamuste suhtes. Protsentarvutuse ja statistikaelementide käsitlemine võimaldab õpilastel aru saada ühiskonna ning selle arengu kirjeldamiseks kasutatavate arvnäitajate tähendusest.\nKultuuriline identiteet. Matemaatika on nii maailma- kui ka rahvuskultuuri osa. Tänapäevane elukeskkond ei saa eksisteerida matemaatikata. Sellele saab tähelepanu juhtida matemaatika ajaloo tutvustamise, ühiskonna ja matemaatikateaduse arengu seostamise kaudu jne. Protsentarvutuse ja statistika abil kirjeldatakse mitmekultuurilises ühiskonnas toimuvaid protsesse (erinevad rahvused, usundid, erinev sotsiaalne positsioon ühiskonnas jne).\nTeabekeskkond. Teabekeskkonnaga seondub oskus esitada ja mõista eri vormis infot (joonis, pilt, valem, mudel). Meediamanipulatsioonide adekvaatset tajumist toetavad matemaatikakursuse ülesanded, milles kasutatakse statistilisi protseduure ja protsentarvutusi. Õpilast suunatakse teavet kriitiliselt analüüsima.\nTehnoloogia ja innovatsioon. Matemaatikakursuse lõimimise kaudu tehnoloogia ja loodusainetega tutvustatakse tehnoloogilisi protsesse ning modelleerimist. Tegevusi kavandades ja ellu viies ning lõpptulemusi hinnates teeb õpilane mõõtmisi ja arvutusi, kasutab õppimise ja oma töö tõhustamiseks IKT vahendeid. Matemaatikaõppes saab rakendada mitmesugust õpitarkvara.\nLoodusteadused ja tehnoloogia.Ülesannete lahendamisel õpitakse kasutama tehnoloogilisi abivahendeid, mõistma matemaatika olulisust teaduse ja tehnoloogia arengus.\nTervis ja ohutus. Matemaatikaõpetuses saab lahendada ohutus- ja tervishoiuandmeid sisaldavaid ülesandeid (nt liikluskeskkonna, liiklejate ja sõidukite liikumisega seotud tekstülesanded, muud riskitegureid sisaldavate andmetega ülesanded ja graafikud).\nVäärtused ja kõlblus. Matemaatika on jõukohane, kui õpilane arendab endas süstemaatilisust, järjekindlust, püsivust, täpsust, korrektsust ja kohusetunnet. Õpetaja eeskujul kujundavad õpilased tolerantset suhtumist erinevate võimetega kaaslastesse. Matemaatika õppimine ja õpetamine peab pakkuma õpilastele võimalikult palju positiivseid emotsioone.\n1.7. Õppetegevuse kavandamine ja korraldamine\n1) lähtutakse õppekava alusväärtustest, üldpädevustest, õppeaine õpetamise eesmärkidest, õppesisust ja oodatavatest õpitulemustest ning toetatakse lõimingut teiste õppeainete ja läbivate teemadega;\n2) taotletakse, et õpilaste õpikoormus (sh kodutööde maht) on mõõdukas, jaotub õppeaasta jooksul ühtlaselt ning jätab neile piisavalt aega puhata ja huvitegevustega tegelda;\n3) kasutatakse diferentseeritud õppeülesandeid, mille sisu ja raskusaste toetavad individualiseeritud käsitlust ning suurendavad õpimotivatsiooni;\n4) rakendatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevaid õpikeskkondi ning õppematerjale ja -vahendeid;\n5) arendatakse õpilaste teadmisi, oskusi ja hoiakuid, seejuures on põhirõhk hoiakute kujundamisel;\n6) kasutatakse mitmekülgset õppemeetodite valikut rõhuasetusega aktiivõppemeetoditel: iseseisev töö, vestlus, arutelu, diskussioon, paaristöö, projektõpe, rühmatöö;\n7) luuakse võimalused koostada referaat, õpimapp ja uurimistöö, sooritada praktilisi mõõtmistöid jne;\n8) laiendatakse õpikeskkonda: arvutiklass, asutused, õueõpe jm.\nÕppesisu ja -tegevuse kavandamisel lähtutakse mõtlemise hierarhilistest tasanditest:\n1) faktide, protseduuride ja mõistete teadmine (meenutamine, äratundmine, info leidmine, arvutamine, mõõtmine, klassifitseerimine/järjestamine);\n2) teadmiste rakendamine (meetodite valimine, matemaatilise info eri viisidel esitamine, modelleerimine, rutiinsete ülesannete lahendamine);\n3) arutlemine (põhjendamine, analüüs, süntees, üldistamine, tulemuste hindamine, harjumuspäratute ülesannete lahendamine).\nÕpitulemuste hindamise aluseks on õppekava üldosas sätestatud hindamise põhimõtted. Hindamise täpsem korraldus määratakse kooli õppekavas.\nHindamisel kasutatakse kujundavat ja kokkuvõtvat hindamist. Kujundava hindamise puhul keskendutakse eelkõige õpilase arengu võrdlemisele tema varasemate saavutustega. Kokkuvõtval hindamisel võrreldakse õpilase saavutusi taotletavate õpitulemustega. Praktiliste tööde ja ülesannete puhul hinnatakse nii tulemust kui ka protsessi.\nKool korraldab õppe klassis, kus on tahvlile joonestamise vahendid.\nKool võimaldab kasutada:\n1) klassiruumis taskuarvutite komplekti;\n2) tasandiliste ja ruumiliste kujundite komplekti;\n3) vajaduse korral klassis internetiühendusega sülearvutite või lauaarvutite komplekti arvestusega vähemalt üks arvuti viie õpilase kohta;\n4) esitlustehnikat seoste visualiseerimiseks.\n2.1.1. Matemaatika õppe- ja kasvatuseesmärgid\n2.1.2. Matemaatika õppeaine kirjeldus\n2.1.3. Matemaatika õppe- ja kasvatuseesmärgid I kooliastmes\n1) saab aru õpitud reeglitest ning oskab neid rakendada;\n2) loendab ümbritseva maailma esemeid ning liigitab ja võrdleb neid ühe-kahe tunnuse alusel;\n3) loeb, mõistab ja selgitab eakohaseid matemaatilisi tekste;\n4) kasutab suurusi mõõtes sobivaid abivahendeid ning mõõtühikuid;\n5) märkab matemaatikaga seonduvat ümbritsevas elus ning kirjeldab seda arvude või geomeetriliste kujundite abil;\n6) kasutab digitaalseid õppematerjale;\n7) mõistab matemaatika olulisust, seost ümbritsevaga.\n2.1.4. Matemaatika õpitulemused ja õppesisu I kooliastmes\n1) loeb, kirjutab, järjestab ja võrdleb naturaalarve 0–10 000;\n2) esitab arvu üheliste, kümneliste, sajaliste ja tuhandeliste summana;\n3) loeb ja kirjutab järgarve;\n4) liidab ja lahutab peast arve 100 piires, kirjalikult 10 000 piires;\n5) valdab korrutustabelit (korrutab ja jagab peast ühekohalise arvuga 100 piires);\n6) teab nelja aritmeetilise tehte liikmete ja tulemuste nimetusi;\n7) leiab võrdustes tähe arvväärtuse proovimise või analoogia põhjal;\n8) määrab õige tehete järjekorra avaldises (sulud, korrutamine/jagamine, liitmine/lahutamine).\n1) selgitab murdude ½, 1/3, 1/4 ja 1/5 tähendust, leiab nende murdude põhjal osa arvust;\n2) kasutab mõõtes sobivaid mõõtühikuid, kirjeldab mõõtühikute suurust endale tuttavate suuruste kaudu;\n3) hindab looduses kaugusi ning lahendab liiklusohutusülesandeid;\n4) tunneb kella ja kalendrit ning seostab neid teadmisi oma elu tegevuste ja sündmustega;\n5) teisendab pikkus-, massi- ja ajaühikuid (valdavalt ainult naaberühikuid);\n6) arvutab nimega arvudega (lihtsamad juhud);\n7) analüüsib ja lahendab iseseisvalt eri tüüpi ühe- ja kahetehtelisi tekstülesandeid ning hindab õpetaja abiga ülesande lahendamisel saadud tulemuse reaalsust;\n8) koostab ühetehtelisi tekstülesandeid.\n1) eristab lihtsamaid geomeetrilisi kujundeid (punkt, sirge, lõik, ring, kolmnurk, nelinurk, ruut, ristkülik, viisnurk, kuusnurk, kera, kuup, risttahukas, püramiid, silinder, koonus) ja nende põhilisi elemente;\n2) leiab ümbritsevast õppetundides käsitletud tasandilisi ja ruumilisi kujundeid;\n3) rühmitab geomeetrilisi kujundeid nende ühiste tunnuste alusel;\n4) mõõdab lõigu pikkuse ja joonestab etteantud pikkusega lõigu;\n5) joonestab ristküliku ja ruudu;\n6) joonestab võrdkülgse kolmnurga ning ringjoone;\n7) mõõdab õpitud hulknurkade külgede pikkused ja arvutab nende ümbermõõdu;\n8) arvutab murdjoone pikkuse.\n2.1.5. Matemaatika õppe- ja kasvatuseesmärgid II kooliastmes\n1) kasutab erinevaid matemaatilise info esitamise viise ning oskab üle minna ühelt esitusviisilt teisele;\n2) liigitab objekte ja nähtusi ning analüüsib ja kirjeldab neid mitme tunnuse järgi;\n3) tunneb probleemülesande lahendamise üldist skeemi;\n4) teab, et ülesannetel võib olla erinevaid lahendusteid, ja valib neist endale sobiva;\n5) põhjendab oma mõttekäike ja kontrollib nende õigsust;\n6) kasutab arvutusvahendeid arvutamiseks ja tulemuste kontrollimiseks;\n7) kasutab enda jaoks sobivaid õpimeetodeid, vajaduse korral otsib abi ja infot erinevatest teabeallikatest.\n2.1.6. Matemaatika õpitulemused ja õppesisu II kooliastmes\n1) loeb, kirjutab, järjestab ja võrdleb naturaalarve (kuni miljardini), täisarve ning positiivseid ratsionaalarve;\n2) tunneb tehete omadusi ning tehete liikmete ja tulemuste seoseid;\n3) kirjutab naturaalarve järkarvude summana, arvutab peast ja kirjalikult täisarvude ning positiivsete ratsionaalarvudega, rakendab tehete järjekorda;\n4) sõnastab ja kasutab jaguvustunnuseid (2-, 3-, 5-, 9- ja 10-ga);\n5) eristab paaris- ja paarituid arve;\n6) kasutab harilike murdudega tehteid sooritades ühiskordse ja ühisteguri leidmist;\n7) ümardab arvu etteantud täpsuseni;\n8) leiab arvu ruudu, kuubi, vastandarvu, pöördarvu ja absoluutväärtuse;\n9) tunneb harilikku ja kümnendmurdu ning kujutab neid arvkiirel, kujutab joonisel harilikku murdu osana tervikust;\n10) teisendab hariliku murru kümnendmurruks, lõpliku kümnendmurru harilikuks murruks ning leiab hariliku murru kümnendlähendi;\n11) kasutab digitaalseid õppematerjale ja arvutiprogramme nii õpetaja juhendusel kui ka iseseisvalt.\nNaturaalarvud 0–1 000 000000 ja nende esitus (järguühikud, järkarvud). Paaris- ja paaritud arvud. Alg- ja kordarvud. Jaguvustunnused (2-, 3-, 5-, 9- ja 10-ga). Naturaalarvu vastandarv ja pöördarv. Täisarvud. Arvu absoluutväärtus. Harilik ja kümnendmurd ning nende teisendamine. Neli põhitehet täisarvude ja positiivsete ratsionaalarvude vallas. Ümardamine ja võrdlemine. Rooma numbrite lugemine ja kirjutamine.\nArvutiprogrammide kasutamine nõutavate oskuste harjutamiseks\n1) tunneb protsendi mõistet ja leiab osa tervikust;\n2) lahendab ja koostab mitmetehtelisi tekstülesandeid ning kontrollib ja hindab tulemust;\n3) joonestab koordinaatteljestiku, märgib sinna punkti etteantud koordinaatide järgi, loeb teljestikus asuva punkti koordinaate;\n4) loeb ja joonistab temperatuuri ning liikumise graafikut;\n5) lihtsustab ühe muutujaga avaldisi ning arvutab tähtavaldise väärtuse;\n6) leiab antud arvude seast võrrandi lahendi, lahendab lihtsamaid võrrandeid;\n7) kogub lihtsa andmestiku, koostab sagedustabeli ning arvutab aritmeetilise keskmise;\n8) illustreerib arvandmestikku tulp- ja sirglõikdiagrammiga;\n9) loeb andmeid tulp- ja sektordiagrammilt.\n1) teab ning teisendab pikkus-, pindala-, ruumala- ja ajaühikuid;\n2) teab plaanimõõdu tähendust ja kasutab seda ülesandeid lahendades;\n3) joonestab ning tähistab punkti, sirge, kiire, lõigu, murdjoone, ristuvad, lõikuvad ja paralleelsed sirged, ruudu, ristküliku, kolmnurga, ringi;\n4) joonestab, liigitab ja mõõdab nurki (täisnurk, teravnurk, nürinurk, sirgnurk, kõrvunurgad, tippnurgad);\n5) konstrueerib sirkli ja joonlauaga lõigu keskristsirge, nurgapoolitaja ning sirge suhtes sümmeetrilisi kujundeid;\n6) toob näiteid õpitud geomeetriliste kujundite ning sümmeetria kohta arhitektuurist ja kujutavas kunstist, kasutades IKT võimalusi (internetiotsing, pildistamine);\n7) rakendab ülesandeid lahendades kolmnurga sisenurkade summat;\n8) liigitab kolmnurki külgede ja nurkade järgi, joonestab kolmnurga kõrgused ning arvutab kolmnurga pindala;\n9) arvutab ringjoone pikkuse ja ringi pindala;\n10) arvutab kuubi ning risttahuka pindala ja ruumala.\n2.1.7. Matemaatika õppe- ja kasvatuseesmärgid III kooliastmes\n1) koostab ja rakendab eri eluvaldkondade ülesandeid lahendades sobivaid matemaatilisi mudeleid;\n2) püstitab hüpoteese ja kontrollib neid, üldistab ning arutleb loogiliselt, põhjendab väiteid;\n3) kasutab matemaatiliste seoste uurimisel arvutiprogramme ja muid abivahendeid;\n4) näeb seoseid erinevate matemaatiliste mõistete vahel ning loob neist süsteemi;\n5) hindab oma matemaatilisi teadmisi ja oskusi ning arvestab neid edasist tegevust kavandades.\n2.1.8. Matemaatika õpitulemused ja õppesisu III kooliastmes\n1) liidab, lahutab, korrutab, jagab ja astendab naturaalarvulise astendajaga ratsionaalarve peast, kirjalikult ja taskuarvutiga ning rakendab tehete järjekorda;\n2) kirjutab suuri ja väikseid arve standardkujul;\n3) ümardab arve etteantud täpsuseni;\n4) selgitab naturaalarvulise astendajaga astendamise tähendust ning kasutab astendamisreegleid;\n5) selgitab arvu ruutjuure tähendust ja leiab peast või taskuarvutil ruutjuure;\n6) moodustab reaalsete andmete põhjal statistilise kogumi, korrastab seda, moodustab sageduste ja suhteliste sageduste tabeli ning iseloomustab statistilist kogumit aritmeetilise keskmise järgi;\n7) selgitab tõenäosuse tähendust ja arvutab lihtsamatel juhtudel sündmuse tõenäosuse.\n1) leiab terviku protsentides antud osamäära järgi;\n2) väljendab murruna antud osa protsentides;\n3) leiab, mitu protsenti moodustab üks arv teisest;\n4) määrab suuruse kasvamist ja kahanemist protsentides;\n5) tõlgendab igapäevaelus ja teistes õppeainetes ette tulevaid protsentides väljendatavaid suurusi, sealhulgas laenudega (ainult lihtintress) seotud kulutusi ja ohte;\n6) arutleb maksude olulisuse üle ühiskonnas.\n1) korrastab üks- ja hulkliikmeid, liidab, lahutab ning korrutab üks- ja hulkliikmeid ning jagab üksliikmeid ja hulkliiget üksliikmega;\n2) tegurdab hulkliikmeid (toob sulgude ette, kasutab abivalemeid, tegurdabruutkolmliiget);\n3) taandab ja laiendab algebralist murdu ning liidab, lahutab, korrutab ja jagab algebralisi murde;\n4) lihtsustab kahetehtelisi ratsionaalavaldisi;\n5) lahendab võrrandi põhiomadusi kasutades lineaar- ja võrdekujulisi võrrandeid;\n6) lahendab lineaarvõrrandisüsteeme;\n7) lahendab täielikke ja mittetäielikke ruutvõrrandeid;\n8) lahendab tekstülesandeid võrrandite ja võrrandisüsteemide abil.\n1) selgitab eluliste näidete põhjal võrdelise sõltuvuse tähendust;\n2) joonestab valemi järgi funktsiooni graafiku (nii käsitsi kui ka arvutiprogrammiga) ning loeb graafikult funktsiooni ja argumendi väärtusi;\n3) selgitab (arvutiga tehtud dünaamilisi jooniseid kasutades) funktsiooni graafiku asendi ja kuju sõltuvust funktsiooni avaldises olevatest kordajatest (ruutfunktsiooni korral ainult ruutliikme kordajast ja vabaliikmest);\n4) selgitab nullkohtade tähendust ning leiab nullkohad graafikult ja valemist;\n5) loeb jooniselt parabooli haripunkti ja arvutab parabooli haripunkti koordinaadid.\n1) joonestab ja konstrueerib (käsitsi ja arvutiga) tasandilisi kujundeid etteantud elementide järgi;\n2) arvutab kujundite joonelemendid, ümbermõõdu, pindala ja ruumala;\n3) teab kujundeid, kolmnurga ja trapetsi kesklõiku, kolmnurga mediaani, kolmnurga ümber- ja siseringjoont ning kesk- ja piirdenurka;\n4) kirjeldab kujundite omadusi ning klassifitseerib kujundeid ühiste omaduste põhjal;\n5) eristab teoreemi, eeldust, väidet ja tõestust, selgitab mõne teoreemi tõestuskäiku;\n6) lahendab geomeetrilise sisuga probleemülesandeid;\n7) leiab täisnurkse kolmnurga joonelemendid;\n8) kasutab probleemülesandeid lahendades kolmnurkade ja hulknurkade sarnasust;\n9) kasutab seaduspärasusi avastades ja hüpoteese püstitades infotehnoloogilisi vahendeid.


Ei talu teadvuse kaotamist - Entsefaliit\n19. sajandil minestasid kõrge ühiskonna tüdrukud sageli ebameeldivaid uudiseid, ehmusid või olid lihtsalt tüdinud. Siis nimetasid arstid seda seisundit kahvatuks nõrkuseks ja uskusid, et selle arengu põhjus on tihedad naiste korsettid ja kehv toitumine. Täna ei tunne minestus seksuaalseid ja vanusepiiranguid. Nii mehed kui naised ja lapsed võivad nüüd minestada. Ja see pole üllatav, tänapäevasel inimesel on väga raske rahulikkust säilitada ja depressioonis närvisüsteem aitab lihtsalt kaasa inimese üleminekule ajutisele olemisele. Äkiline stress, hirm, tugev valu, vaimsed traumad võivad häirida iga inimese teadvust.\nMinestamine on keha refleksne kaitsereaktsioon reaalsusest, mida on raske üle elada. Minestamist põhjustab aju verevarustuse järsk langus, mille tagajärjel kaotab inimene mitmeks minutiks teadvuse. Mõned inimesed minestavad ainult teatud olukordades. Näiteks vere nägemisel väikese halli hiire jubedast väljanägemisest või karu hirmul. Kuid kahjuks kaotab tänapäeval enamik inimesi mitmesuguste terviseprobleemide tõttu teadvuse. Ainult neuroloog saab kindlaks teha, mis peitub teadvusekaotuses - lihtne ehmatus, vasospasm, südamehaigused, epilepsia, suhkurtõbi või kilpnäärme süsteemi talitlushäired.\nTeadvuse kaotuse põhjuseks võivad olla mitmed põhjused, kõige levinumad neist on järgmised:\n1. Nosovagal minestamine. See valik moodustab 50% kõigist olemasolevatest teadvusekaotuse juhtudest. Nosovagaalse minestuse põhjused on tugev valu, stress, hirm, ületöötamine, nälg, vere väljanägemine ja täidis ruumis. Mõned teismelised haigestuvad pärast pikemat aega arvuti taga istumist.\n2. Ortostaatiline minestamine. See minestamine ilmneb kõige sagedamini eakatel ja noorukitel. Selle põhjused on inimese katse järsult voodist või toolist välja tõusta, pead pöörata või kükitavast asendist tõusta. Ortostaatiline minestus ilmneb noorukitel suurenenud kasvuperioodil ja vanematel inimestel voodipuhkusega haiguse tõttu. Seda minestuse varianti võib seostada ülitundlikkusega unearteris paikneva unearteri siinuse suhtes. Sel juhul kujutab see tõsist ohtu elule, kuna see võib põhjustada insuldi. Suurenenud treenimine simulaatoritel, raskuste tõstmine ja liigne füüsiline koormus võivad samuti provotseerida minestamist..\n3. Patoloogiline minestamine. Erinevate haiguste tõttu tekkivat tõsist ja pikaajalist teadvusekaotust nimetatakse patoloogiliseks. Diabeedihaiged inimesed minestavad sageli vahelejäänud süsti, insuliini üledoseerimise või toitumishäirete tõttu. Teadvuse kaotust epilepsiahaigetel seostatakse krambihoogudega, millega kaasneb tahtmatu urineerimine ja keele hammustus. Naistel esineb minestamist sageli menstruatsiooni ajal tekkiva tõsise verejooksu ja munajuha rebenemise tõttu emakavälise rasedusega. Aju ebapiisav verevarustus põhjustab hüpertensiivse kriisi, insuldi ja südameataki ajal minestamist. Bronhiaalastma põdevad patsiendid kaotavad teadvuse bronhospasmiga aju ebapiisava hapnikuvarustuse ja veres süsihappegaasi liigse sisalduse tõttu. Narkootikumide üledoosist põhjustatud mürgistus, ravimite ja alkoholiga mürgistus võib mõnikord põhjustada ka minestamist..\nReeglina tunneb inimene minestamise lähenemist ette. Alguses areneb tal üldine nõrkus, pearinglus, iiveldus, ebamugavustunne kõhus ja rindkere piirkonnas. Mõnikord enne minestamist tumeneb silmis ja on tunda tugevat peavalu. Väliselt näeb inimene välja kahvatu, huuled muutuvad siniseks ning jalad ja käed muutuvad külmaks. Madala vererõhu tõttu nõrgeneb pulss, aju verevarustus väheneb järsult ja inimene langeb maapinnale tasaseks. Minestuse seisund ei kesta tavaliselt rohkem kui 3 minutit, kuid vererõhu languse korral alla 80 mmHg on kukkumise tõenäosus kõrge.\nPole tähtis, kas tõsise hirmu, ületöötamise või nälja tõttu on teiega juhtunud mõni minestus. Minestamise vältimiseks tulevikus proovige vältida olukordi, mis seda provotseerivad:\n- pole vaja pikka aega ühes asendis seista ega järsult püsti tõusta;\n- piirake oma soola tarbimist ja jooge vähemalt 2 liitrit vett päevas;\n- tehke isomeetrilisi harjutusi, mille eesmärk on normaalse vererõhu taseme hoidmine.\n- sööge täielikult ja välistage dieedist verehüübivad toidud;\n- kui teil tekivad iiveldus, pearinglus ja väsimus, ületage jalad ja pingutage mitu korda järsult rütmiliselt reie lihaseid ja abs, et suurendada alajäsemete aju verevarustust.\nKuid kui teil on keha patoloogilisest seisundist tingitud minestamine, peate läbima tõsise uuringu ja võtma meetmeid olemasoleva haiguse õigeaegseks raviks.\nMis võivad olla teadvusekaotuse põhjused? Siit saate teada esimesed märgid, riskid ja meetodid, kuidas aidata inimest, keda tabas äkiline teadvusekaotus.\nTeadvuse kaotusega peaks kaasnema tasakaalu kaotus. Mõnede krampide korral, mida ei saa liigitada minestuseks, ei kao posturaalne toon (seistes või istudes).\nTeadvuse kaotus peaks olema tagajärg peatades või vähendades aju verevarustust. Mis aga naaseb kiiresti normaalsete füsioloogiliste väärtuste juurde. Sel põhjusel ei klassifitseerita näiteks sünkoopiks vere glükoosisisalduse langust, mis võib samuti põhjustada teadvuse kaotust ja langust, kuna aju perfusioon (verevarustus) jääb normaalseks.\nSellise verehulga voolu toetab perfusioon, s.o. rõhk, millega veri levib aju kudedesse, mis on omakorda aju vererõhu ja veresoonte vastupidavuse otsene tagajärg.\nKokkuvõtteks võime öelda, et peaaju vere perfusiooni vähenemine sõltub:\nhaiguspuhangud ja häired vaateväljas.\nKirjeldatud sümptomitega kaasneb tavaliselt teadvusekaotus ja langus. Mõnel juhul minestust siiski ei esine ja normaalse oleku saab taastada. Seejärel rääkige katkestatud minestusest.\nNagu juba mainitud, on taastamine pärast sünkoopi kiire ja täielik. Ainus sümptom, mille all vanemas eas patsiendid kaebavad, on väsimustunne ja amneesia seoses sündmustega, mis on sooritatud nõtke ajal, kuid mis siiski ei sea ohtu järgmiste sündmuste mällu salvestamist.\nSõltuvalt seda seisundit põhjustava mehhanismi patoloogiast võib minestamise jagada järgmisteks osadeks:\nNeurotransmitteri koristus. See on sünkoopide rühm, mille tunnuseks on autonoomse närvisüsteemi üldine ajutine hüperaktiivsus, mis sõltumata meie tahtest reguleerib veresooni kasutades vererõhku ja südamelöökide sagedust.\nUnearter. See areneb seoses unearteri algosas paikneva unearteri siinuse suurenenud tundlikkusega. Tavapärased toimingud, nagu raseerimine, särgikrae reguleerimine või sõlme sidumine lipsuga, võivad aktiveerida siinusrefleksi, mis põhjustab ajutist südame asüstooli (süstooli puudumine (südame kokkutõmbumine)), samuti hüpotensiooni. Selle tagajärg on peaaju hüpoperfusioon ja minestamine..\nSituatsiooniline. Tänu paljudele erinevatele olukordadele ühendab sunnitud aegumine suletud glottisid. Kõik see viib rõhu suurenemiseni rindkere sees, mis takistab venoosse vere naasmist südamesse. Seetõttu on vähenenud insuldi maht ja sellest tulenevalt süsteemne vererõhk. Unearteri siinuses asuvad retseptorid “tuvastavad” rõhu languse ja tasakaalutuse tasakaalustamiseks erutavad sümpaatilist süsteemi, mis põhjustab südame löögisageduse suurenemist ja veresoonte ahenemist. Selle kiire sündmuste jada korral on minestus löögi mahu vähenemisest põhjustatud rõhu languse tagajärg. Olukorrad, mis seda tüüpi minestust kõige sagedamini põhjustavad, on köha, aevastamine, roojamine, urineerimine, neelamine, treenimine, raskuste tõstmine, pärast söömist jne..\nOrtostaatiline hüpotensioon. Ortostaatiline hüpotensioon on väidetavalt siis, kui mõne minuti jooksul alates püstiasendist liikumisest kõhuli asendist langeb arteri süstoolne rõhk rohkem kui 20 mmHg. See seisund on vanematel inimestel üsna tavaline..\nPüstiasendisse liikudes liigub raskusjõu mõjul umbes liiter verd rinnalt jalgadele. See olukord määrab südame venoosse naasmise olulise languse ja selle tagajärjel insuldi mahu vähenemise, kuna südameõõnsused pole täielikult täidetud. Sellele järgneb insuldi mahu ja vererõhu langus..\nFüsioloogilistes tingimustes reageerib keha sellistele olukordadele mitmesuguste vastumeetmete abil. Vanematel inimestel on see tundlik mehhanism siiski kahjustatud (neurovegetatiivne rike) ja seetõttu ei taastata normaalset survet, mis võib põhjustada minestamist.\nHüpovoleemia tagajärjeks võib olla ortostaatiline hüpotensioon ja seejärel neurovegetatiivse ebaõnnestumise tõttu minestus. Need. tsirkuleeriva vere mahu vähenemine, mis määrab veenide tagastamise defitsiidi.\nAllpool on loetletud mõned haigused, mis kõige sagedamini põhjustavad südame rütmihäireid..\nSüdamehaigus. Need. südameklappide häired. See määrab südame õõnsuste mittetäieliku täitmise ja sellest tulenevalt insuldi mahu vähenemise ja seega ka perfusioonirõhu languse.\nHüpertroofiline kardiomüopaatia. Südame lihaskoe nõrgenemine. See seisund põhjustab südamefunktsiooni kaotust ja mõnel juhul võib see avalduda äkilise minestamisena..\nTserebrovaskulaarne õnnetus. Põhjustatud aju perfusioonist (verevoolu vähenemine), kui verevool blokeeritakse veresoones, mis toidab aju ja jäsemeid.\nKuna minestus ilmneb äkki, kestab väga vähe, mõne sekundi pikkusega ning kaob kiiresti ja spontaanselt jäljetult, on mõistlik eeldada, et õige diagnoosi panemine on väga keeruline. St teadvuse kaotuse põhjuse leidmiseks. Kõik see tähendab, et paljudes olukordades peab patsient läbima pika diagnostilise kursuse. Protsess, mis ei vii alati täpse põhjuse väljaselgitamiseni.\nÕppige haiguslugu. Patsiendi varasem haiguslugu ja võimalik seos teadvusekaotusega.\nHolteri vererõhu test. Vererõhu väärtuste muutuste hindamiseks 24 tunni jooksul.\nKui sünkoopide aluseks on somaatilised haigused, on vaja sellele ravi suunata - kui haigus on paranenud, kaob minestuse probleem. Alternatiivina tuleb kontrollida kroonilisi patoloogiaid..\nTõsise hüpovoleemia põhjustatud minestamise korral võib vedelikke manustada intravenoosselt.\ntõstis jalad üles nii, et gravitatsiooni mõjul veri veri ajju tormas.\njäi kuni ta täielikult toibus.\nMinestamine on inimese teadvuseta seisund, mis tekib hapnikuvaeguse järsu alguse tagajärjel. Sellega kaasneb refleksidest keeldumine, vegetovaskulaarse süsteemi häire. Minestuse kestus on erinev - 5 sekundist 10 minutini. Kui kestus ületab kindlaksmääratud aja, on oht inimeste elule. Igal juhul on arsti juurde mineku põhjus teadvusekaotus. Seetõttu ei tohiks kõhelda, parem on vältida haiguse arengut, kui see on olemas.\nMis on teadvuse kaotamise oht?\nKõik refleksid, sealhulgas hingamine, olid puudega. On oht kleepuda keele juur kinni ja hingamisteed ummistuda.\ninimeste tugev ummik, mille tagajärjeks on aju paanika, hapniku nälg;\nOrtostaatiline. See tekib kehaasendi järsu muutuse tagajärjel. Närvikiudude signaalide edastamisel on rikkumine. Selle tagajärjel võib vigastus tekkida kukkumise tõttu enda kõrguselt. Selline minestamine on samaväärne pikema viibimisega samas asendis. Lihased ei tõmbu pikka aega kokku, mistõttu alajäsemete normaalset verevarustust ei toimu. Veri ei ületa gravitatsiooni ega jõua aju vajalikus mahus.\nBetolepsia. Kroonilise kopsuhaiguse korral võivad tekkida tugevad köhivad tuuleiilid. Selle tagajärjel toimub vere väljavool ajust, inimene kaotab teadvuse.\nVasodepressor. Udune ruum, unepuudus, tugev keha väsimus, hirm ja muud tegurid, mille tagajärjel rõhk järsult langeb ja pulss väheneb, muutuvad teadvusekaotuse põhjusteks. Sageli saate normaliseerida, kui võtate horisontaalse positsiooni.\nNälgimine. Tugevad dieedid, mis jätavad kehalt teatud kategooria toitaineid, võivad põhjustada sarnase seisundi. Algab ajukoore nälgimise metaboolne rada. See kehtib eriti juhul, kui keha hakkab tõsiselt kuluma ja hakkab tegelema raske füüsilise tööga..\nSageli on ebaselge, miks rase naine minestab. Minestamine ei ole rasedate naiste jaoks normaalne nähtus. Tüdruku kehas luuakse sel perioodil suur hulk sümptomi eeldusi, kuid aju verevool peaks toimuma, ehkki väiksema jõuga. Kuna sellised olukorrad raseduse ajal on keha rikkumine.\nVarem peeti keskajal daamiks head vormi, et raskest olukorrast pääsukese abil pääseda. Sellise seisundi tekkimist hõlbustasid tihedad korsetid, ribid, mis halvendas märkimisväärselt vere aju läbilaskvust. Tüdrukud ei söönud hästi, mis põhjustas aneemiat ja psüühika lõdvenes reeglite tõttu, mis kõikjal väitsid, et minestamine on daami jaoks õige ja normaalne.\nSageli on kehas ravimata günekoloogilisi haigusi, on hormonaalseid probleeme, mida peetakse emaka kontraktiilsuse provokaatoriteks. Indometatsiini võetakse valu leevendamiseks. Ravim leevendab valu, ei suuda toime tulla selle seisundi peamise probleemiga..\nPaljud haigused võivad põhjustada minestamist - teadvusekaotust. Verevarustuses on häireid, millest halveneb mälu, inimene ei maga hästi, tekivad minestused, erineva kestusega. Haigused, mis provotseerivad inimest minestama:\nDiabeet. Teadvuse kaotuse sümptom on haiguse sagedane esinemine. Minestamise välimus võib areneda koomaks. Seetõttu on selle haigusega inimestel oluline jälgida igapäevast režiimi, ravimite annust, mis alandavad suhkru taset kehas.\nHaigused, vagusnärvi reflekside ärritavad tsoonid. Maohaavand, pankreatiit, muud sarnased haigused põhjustavad sageli sarnast seisundit..\nMinestuse põhjused lastel on samad kui täiskasvanutel. Ainus erinevus lapse ja täiskasvanu organismi vahel on see, et lapsel on keskkonnaga võrreldes palju suurem kohanemisvõime. Kui täiskasvanu saab hõlpsalt sukelduda suurele sügavusele, kus keskkonnasurve muutub või tõusta märkimisväärsele kõrgusele, võib laps sellistes tingimustes teadvuse kaotada.\nUdu ajal saab teadvuse hetkega välja lülitada. Enamikul juhtudel eelnevad sellise seisundi tekkele mitmed sünkoobi eelsele seisundile iseloomulikud sümptomid. Minestuse sümptomid avalduvad kehas järgmiselt:\npeas on "tühjuse" tunne;\nMinestamise korral pole ravi eesmärk selle teguri eemaldamine, vaid keha normaalse seisundi taastamine. Haigus, mis põhjustab inimestel järsku teadvusekaotuse, tuleks välistada..\nMida teha kodus põrutusest?\nKooma on eriline kahjustatud teadvuse tüüp, mis tekib aju tervete struktuuride kahjustuse tõttu. Kooma peamine manifestatsioon on inimese täielik kontakt välismaailmaga.Selle füsioloogilise seisundi põhjused võivad olla väga erinevad, kuid need kõik jagunevad:


L29 ühendamiseks vaskkaabli tootja ja tarvikutega Hiina - mõõtmed, joonistamine - Shenghao Electronic\nL29 Vasekaabli L29 (7/16 DIN) seeria ühendused on suuremad keermestatud koaksiaalühendused, mis on toodetud vastavalt asjakohastele nõuetele IEC169-4. 7/16 DIN-pistikul on tugev, stabiilne, väike kaotus ja kõrge tööpinge. Enamik 7/16 din RF-pistikust on veekindel konstruktsioon ja ...\nL29 Vasekaabli ühendused\nL29 (7/16 DIN) seeriad on suuremad keermestatud koaksiaalühendused, mis on toodetud vastavalt asjakohastele nõuetele IEC169-4. 7/16 DIN-pistikul on tugev, stabiilne, väike kaotus ja kõrge tööpinge. Enamik 7/16 din RF-pistikust on veekindel struktuur ja seda kasutatakse laialdaselt mobiilsidesüsteemi mikrolaine edastamiseks.\nShenghao Electronic on üks kõrgemaid Hiina 7/16 pistikühenduse tootjaid ja tarnijaid, meil on hea toota vaskkaabli kõrgsagedusliku l29 pistikut, olles teretulnud kontrollima 7/16 pistik juhendit, mõõtmeid ja joonistust meiega.\nHot Tags: L29 vaskkaabli pistik, Hiina, tootja, tarvikud, juhend, mõõtmed, joonis, kõrgsagedus\nPaari: SMA SMB Adapter\nJärgmise: L29 pistik paindlikuks kaabli jaoks\nMCX Connector trükitud lauad


Kiiresti ja ilma probleemideta saada laenu 2000 € Oktoobris, võtke mõni neist ettevõtted\nOluline on meeles pidada, et tegemist on finantsteenusega ja enne lepingu sõlmimist on vajalik konsulteerida spetsialistiga. Seda tüüpi laen tagatist ei nõua. Samuti saate laenu igal ajal tagasi maksta. Sõltuvalt perioodi pikkusest, mille jooksul raha kasutasite, lisatakse võlasummale vastavad intressid. Kuigi laenuturult võite endiselt leida selliseid ettevõtteid nagu SmsRaha, SmsLaen ja SmsMoney, siis töötavad nad siiski kõik läbi Interneti. SMS-laen on kiirlaenu tüüp, mida finantsasutused enam ei kasuta.\nKiire autolaen – ametlikult sellist tüüpi laenu ei eksisteeri või ei erine see tavapärasest autokrediidist. Kasulikud lingid Viimased kiirlaenu uudised: Kommentaarid ja tagasiside:. Hea külastaja, aidake meil olla paremad. Vormistada deebetkaardi on Spb. Kui olete huvitatud krediidiettevõtetest, mis väljastavad sularahalaene, siis palun tutvuge meie veebilehe vastava jaotisega. Laenu vormistamise protsess ja nõuded võivad sõltuvalt laenuandjast erinevad olla. Mõlemal juhul hindab krediidiettevõte kliendi maksevõimet individuaalselt. Laenuintressid on üsna kõrged, kuid nõuded laenuvõtjale on leebemad kui pankade poolt pakutavatel laenutoodetel. Laenutaotluse heakskiitmine ühe tööpäeva jooksul aitab vältida hilinenud maksetega setud probleeme.Refinantseerimise abil saate oma vanad võlad kustutada, vormistades ühe uue laenu. Meil on kõik kiirlaenu pakkujad Eestis.\nIlma1 ja imperialisti - YouTube\n. Kiirlaen on mugav ja lihtne võimalus. Kiiresti ja ilma probleemideta saada laenu 2000 € Oktoobris, võtke mõni neist ettevõtted. Neil on mugavad kaasaegsed veebilehed ja mõnedel on välja töötatud mobiilirakendused, millega laenuvõtja saab vormistada kiirlaenu kodust lahkumata.\nKiiresti ja ilma suurema vaevata. - Kivilaine ilublogi | Facebook\n. Kiirlaenude võtmise põhjused. Tänapäeval kasutavad kõik finantsasutused taotlusteks oma kodulehte Internetis või mobiilirakendust. Loobuge laenu võtmise ideest, kui te pole kindel, kas olete võimelised laenu koos intressiga tagastama. Sel juhul kuulute kõrge riskitasemega laenuvõtjate kategooriasse ja teile laenu ei anta. Laenuandjal peavad olema laenuvõtja isikuandmed, vastasel juhul on oht, et tal pole võimalik võlga sisse nõuda. Enamikel Eesti krediidiettevõtetel pole enese arendamise vahenditest kahju. Ettevõtte kiirlaen on võimalus saada vajalikud vahendid ettevõtte ülalpidamiseks ja arendamiseks. Lugege leping hoolikalt läbi ja veenduge, et mõistate kogu vastutust, mis teil pärast selle allkirjastamist lasub. Ametlikku võlaregistrisse ilmub märge, et olete krediidiorganisatsioonide teenuste kasutaja. Kiirlaenude erinevad liigid. Mõnel juhul aitab refinantseerimine intresside pealt raha kokku hoida. Laenud online elada lipetsk minimaalse intressimäärad – nüüd saadaval ööpäevaringselt!. Põhjus, et miks piisavad omavahendid puuduvad tuleneb tõenäoliselt kiireloomulistest ja ettenägematutest kuludest. Kiirlaen Internetist Internetist laenu saamine on väga lihtne. Tavaliselt väljastatakse kümnest üheksa kiirlaenu pangaülekandega.\nBrasília - noor, unikaalne ja kiiresti kasvav linn - Vahitorni.\n. Selle laenu eesmärk on saada kiire finantseering auto ostmiseks. Soovitame tungivalt sellises olukorras kaaluda autoliisingu võimalust, kuna siis on laenuintress palju väiksem. Kõik laenud päevas ravi Samara. Ettenägematute kulude korral ei pea te rahapuuduse pärast muretsema.Kiirlaen arvete tasumiseks aitab kõige sobilikumal hetkel.. Paljudel ettevõtetel on elektroonilise allkirjaga ID-kaarti või Smart-ID funktsiooniga digitaalse tuvastamise võimalus. See on suurepärane võimalus oma laenumakseid mugavamaks muuta. Kiiresti ja ilma probleemideta saada laenu 2000 € Oktoobris, võtke mõni neist ettevõtted. Kiirlaenudega seotud riskid ja piirangud. Tõenäoliselt ei pea te kiirlaenu taotlemisel oma isikuandmeid SMS-iga saatma. Selle kohta saate lisateavet meie veebisaidi jaotisest “Ärilaenud“. Kiirlaenu, nagu igat tarbimislaenu, saab kliendi äranägemisel kasutada ükskõik mille jaoks. Seega ei pea te minema oma isikut tuvastama ettevõtte kontorisse. Kiirlaenu saab sõltuvalt teie vajadustest väljastada kas sularahas või ülekandega teie pangakontole.\nKiiresti haaratav e-kiri loetakse lõpuni -\n. Kui teil on kehtivaid võlakohustusi ja tasute need õigeaegselt, siis ei tohiks probleeme tekkida\nKuidas tähtaeg isikliku laenu\nKõik mini-laenude Salavat


Riia I – PilleRiini internetielu\nPosted on 23. sept. 2008 by PilleRiin\nRiia on lausa inimlik.\nkorralik hotell kesklinnas, suur tuba ja vann ja lisaks olen ma üksinda ka veel 🙂 üle tee on mingi õlletuba, mis pakub täiesti head meeleolumuusikat, mis aknast mulle ära kostub.\nvarusin natuke süüa linna pealt ja nüüd kinnitan keha. varsti voodisse ja hommikul siis asjalikuks.\ntahaks sellest koledast üleväsimusest juba lahti saada.\nautovaba päev →\n← Riia II: mu vaesed jalad


Siri, mängi Eesti hümni! Pole probleemi: "Союз нерушимый.." - FORTE\n15.jaanuar 2020 16:00\nKui paluda Apple'i digiabilisel Siril mängida muusikakeskkonnas Spotify Eesti hümni, lastakse huvilisele hoopis Nõukogude Liidu hümni. Apple'i esindajad probleemi kommenteerida ei taha.\nTehnilisi viperusi, mis puudutavad endisi idabloki riike kaugel Euroopas, tuleb suurkorporatsioonidel ikka ette. Meenutame näiteks tõika eelmisest aastast, kus Google näitas Läti lipu otsijatele tulemusena hoopis Läti NSV lippu. Google kommenteeris toona, et tegemist on kiirinfo kastist tingitud tehnilise veaga ning parandas probleemi ära.\nApple'i praeguse probleemi puhul on aga midagi tähelepanuväärset - seda saab täheldada vaid Apple'i seadmetes, seega ei tohiks probleemi olla näiteks Spotifyga, mis infot digiabilisele ette söödab. Katsetamisel Siriga mängisid kõik Apple'i telefonid küsimise peale Nõukogude Liidu hümni, Google digiabilisega varustatud telefonid suutsid aga Spotifyst välja manada täiesti õige versiooni Eesti hümnist. Seega, Spotify poolel probleem ilmselt ei ole.\nVeel märkimisväärsem on see, et lähiajal on Apple Venemaa nõudmistele mitmel viisil järgi andnud. Viimane ja kõige markantsem juhtum puudutab Apple'i kaardirakendust, kus nüüd kuvatakse Krimmi kui Venemaa osa. Näiteks Google'i kaardiäpp ei näita piirkonda kummagi riigi alla kuuluvana. Seega, tahes-tahtmata tekib küsimus, kas tegu on lihtsalt järjekordse veaga või on mängus kellegi kolmanda karvane käsi?\nSellele küsimusele me aga vastust ei saagi, nagu ka mitte sellele küsimusele, millest viga tingitud on, sest kuigi küsisime probleemile kommentaari ka Apple'i kõneisikutelt, on ettevõtte esindajatega jutule saamine Euroopa väikeriigi ajakirjandusväljaannete esindajate jaoks keeruline ning meie kontaktisoovidele siiani vastatud ei ole. Tundub, et väikerahva esindajatena ei ole meil hetkel Siri juhitavas digimaailmas muud valikut, kui Nõukogude Liidu hümni saatel edasi rokkida.\nLollid küsimused iPhone’i Sirile võivad pikaks ajaks vangi viia (21) 14.08.2014


Microsoft To-Do kasutamine Planneriga - Office'i tugi\nMicrosoft To-Do kasutamine Planneriga\nPraegu me veel otsest integreerimist rakendusega Plaanur ei toeta, kuid me töötame selle nimel. Praegu saate kasutada rakendust Microsoft Flow, mis võimaldab viia ülesandeid rakendusest Plaanur rakendusse Microsoft To-Do.\nSelleks et määratud ülesandeid rakendusest Plaanur rakendusse Microsoft To-Do saada, peate esmalt logima rakendusse Microsoft Flow sisse selle Microsofti kontoga, mida kasutate mõlema, nii rakenduse Plaanur kui ka rakenduse Microsoft To-Do puhul. Seejärel valige lihtsalt teenuste loendist Plaanur ja siis valige käivitajaks käsk Kui tööülesanne on mulle määratud .\nSeejärel valige Uus toiming ja siis käsk Lisa tegevus.\nSisestage tegevuste otsinguväljale Microsoft To-Do ja valige tulemitest Microsoft To-Do - Lisa tehaolev töö.\nSiis saate valida, millised ülesande üksikasjad lisatakse automaatselt. Kui teete valiku Lisa dünaamiline sisu , saate lasta kuvada samad ülesande üksikasjad, mida kasutatakse rakenduses Plaanur (näiteks teema või ülesande nimi ja tähtaeg).\nSeejärel klõpsake käsku Salvesta voog ja ongi valmis!


Pity/Utøya 22. juli (2018) | Ma Armastan Filme - Mart Raun - Filmiblogi\njuuli 19, 2018 Autor martraun\n“Pity” – “Haletsus” (2018)\nrežissöör: Babis Makridis\nkinodes alates: 5.07.2018\n“Haletsus” on kui päikeselises Kreekas tehtud Põhjamaine must komöödia. Esteetiliselt väljapeetud ja sordiini all hoitud huumoriga minimalistlik lugu keskealisest advokaadist, kelle naine on koomas. Mehe eksistents põhineb teadmisel, et tal on lähedasi inimesi, kes teda ses raskes olukorras toetavad ja kaastunnet avaldavad.\nTegu on kõneka uurimusega inimloomusest, mis liigub küll üsna etteaimatava lõpptulemuse suunas, ent loo teevad naudikaks värvikad ning humoorikad episoodid. Isiklikult meeldis see film oma julge toestuse ja karakteripõhisema lähenemise poolest rohkem kui filmi stsenaristi Efthymis Filippou viimased teosed (režisöör Yorgos Lanthimos’ega koostöös valminud “Homaar” ja “Püha hirve tapmine”).\n“Utøya 22. juli” – “U: July 22” – “Utøya 22. juuli” (2018)\nrežissöör: Erik Poppe\nUtøya saare tragöödiast on tänaseks möödunud 7 aastat. 2011. aasta 22. juulil ründas Oslo lähedal poliitilises suvelaagris olnud viitsada noort relvastatud parempoolne ekstremist. Rünnak kestis 72 minutit.\nHinnatud Norra režissöör Erik Poppe (Tuhat korda head ööd) on otsustanud näidata toimuvat läbi väljamõeldud 18-aastase karakteri Kaja silme läbi ning teha seda reaalajas minuthaaval. Sarnaselt Sebastian Schipper’i teosega “Victoria” on “Utøya 22. juuli” teostatud ühe kaadriga. Nagu Gus Van Sant filmiga “Elevant” (2013), üritab Poppe oma jälgiva ja liugleva kaameraga taodelda dokumentaalsust, ent teostus jääb formaalseks. Kaamera vaatepunkt jääb tihti ebaselgeks, lugu jääb pinnapealseks ning liigselt jälgitakse tüüpilisi katastrooffilmi stampe. Ka väljamõeldud karakterid jäävad üheplaanilisteks stereotüüpideks.\nFilmi mõjuvamaks aspektiks pole pikk katkestamata kaader, vägivalla kaamerast eemal hoidmine või tegelaste läbielamised vaid hoopiski hetk, kus sääsk peategelase käe peale maandub. Taoline juhuslikkus ja elulisus on see, mis filmil tervikuna puudu jääb.\nLoodetavasti on samast sündmusest Paul Greengrassi (“Bourne’i filmid”, “United 93”) käe all valmiv “Norway” (2018) nöol tegu paremini teostatud, emotsionaalsema ja mõtlemapaneva filmiga.\nPosted in 2010-2019, 2018, Art-house, Ü, Draama, Komöödia, P | Lisa kommentaar


EUROPA - Rooma lepingu 50.aastapäev - Metsaistutuskampaania “Greenwave”\nKuupäevad: 01/04/07 > 31/05/07\nKorraldaja: Riigikantselei Euroopa Liidu teabetalitus, Riigi Metsamajandamise Keskus, Riigimetsa Majandamise Keskus\nTäiendav teave: www.rmk.ee, www.eu50.ee, http://www.riigikantselei.ee/failid/Riigi_Mets_2.mpg\nEesti tähistab Euroopa Ühenduse asutamise 50. aastapäeva metsaistutuskampaaniaga “Greenwave”. Aprilli ja maikuus osalevad vabatahtlikud üle Eesti toimuvatel metsaistutustalgutel. Kampaania peaüritus on istutuspäev 4. mail.\nPuudeistutamistalgud veerevad rohelise lainena üle Eesti, võimendades nii üle Euroopa rulluvat samalaadsete aktsioonide lainet. Eesti algatust toetavad metsatalgud mitmes Euroopa riigis.\nLõunapoolsetes riikides on sobivam istutusaeg 25. märtsil, Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeval, Põhjalas pigem 9.mail, Euroopa päeva paiku.\nEesti vabatahtlikud tähistasid Euroopa Liiduga ühinemist 1. mail 2004 miljoni puu istutamisega. Samalaadne Euroopa riike ühendav tegevus Euroopa Ühenduse loomise juubeli tähistamiseks rõhutab ühtsust ja jätkusuutlikkust.


EPL: Vene turule kalleid autosid varastanud jõuk paljastati\nÜlo Toomsalu • 30. september 2002 kell 6:33\nTallinna autojälitustalitus paljastas kurjategijate jõugu, kes varastas ja pettis välja kümneid luksusautosid ning müüs need Venemaale.\n?Alla poole miljoni kroonised autod neid ei huvitanud,? ütles kriminaalpolitsei autojälitustalituse komissar Marek Helinurm. ?Nende käest liikusid läbi Mercedesed, BMWd, Audid, Jaguarid, Subarud, Toyota d?iibid.?\nPolitsei andmeil on tabatud jõuk luksusautode mustas äris üks suuremaid. Kuritegudega on seotud hulk inimesi, kellest osa on politsei vahi alla võtnud ja neile süüdistused esitanud, kirjutas Eesti Päevaleht.\nOlulise lüli vargusketis lõhkus politsei kaukaaslastest vendade vahistamisega. Dagestanis sündinud ja neli aastat tagasi Eestisse kolinud lesgiinid Kazbek (36) ja Elbrus (32) sõidutasid politsei andmeil üle piiri kümneid kalleid autosid. Teiste jõuguliikmete nimesid jälitustöötajad uurimise huvides ei avalda.\nLõunamaa päritolu vendadele saab politsei esialgu esitada süüdistuse vähemalt 15 võltsdokumentidega auto Venemaale toimetamises. Komissar Helinurme sõnul on praeguseks suudetud tõendada suvel toime pandud kuriteod, mille kogukahju on üle viie miljoni krooni. Tõenäoliselt suureneb kahju veelgi, sest ainuüksi eelmisel neljapäeval sai politsei avalduse kuue liisingufirmadelt väljapetetud Toyota Landcruiseri kohta.\nPolitsei kahtlustab, et Kazbek ja Elbrus alustasid varastatud ja väljapetetud autode Venemaale toimetamist juba neli aastat tagasi. Tihti võttis jõuk autorendi firmadest kasutada kalleid autosid, mida hiljem ei tagastatud. Teisel juhul toimetati üle piiri varastatud autosid, millele oli eelnevalt leitud ostjad Venemaal või Valgevenes.


Tööpakkumise number #318133\nHotelli Telegraaf lobby baar on ideaalne koht aperatiiviks enne õhtusööki, või hilisõhtuseks kokteiliks pärast seda.\nBaarmeni tööks on hotelli baari klientide kõrgetasemeline ja kiire teenindus ning endast parima andmine, et külastaja tunneks end meil viibimise ajal hästi.\nSa oled vilunud oma töös ning tunned end enesekindlalt baari taga nii kohvi kui kokteili valmistades.\nKolleegina oled lugupidav enda ja teiste suhtes, alati naeratav ja positiivne, teed oma tööd kiirelt ja täpselt ning väärtustad ühtehoidvat meeskonda.\nSa oskad klientidega suhelda ning tuled toime nii eesti kui inglise keeles.\nTöö toimub graafiku alusel osalise tööajaga.\nRestoran Tchaikovsky pakub parimaid maitseelamusi Vene köögi sümfooniast. 2011 aastal, sai Restoran Tchaikovsky Eesti 50 parima restorani valimisel 2. koha \_"Fine dining\_" kategoorias! Restorani peakokk Vladislav Djatšuk on maailma kokanduskunsti tippvõistluse Bocuse d\_'Or Europe 2009. aasta finalist.


Riigihaldus vajab omanikku! | Taavi Veskimägi Blogi\n← Vaade 2012. aastale\nPõhjamaade elekter Eestis →\nÜheksakümnendate teises pooles ajas üks riigihaldusreformi katse teist taga, ei olnud hool ega hoobil vahet. Igasuguseid komisjone, komiteesid ja töörühmi käis koos kümnete kaupa, erinevad „mõttepajad“ podisesid ja inimesed sagisid innustunult ringi. Nagu ma isegi.\n1996. aastal rahandusministeeriumis noore inimesena tööle asudes oli minu esimeseks ülesandeks koostada plaan riigihalduse efektiivsuse suurendamiseks. Oli ju tollal veel kümneid nõukogudeaegsete asutuste jäänukeid. Kellelgi polnud ülevaadet, kui palju asutusi ja ametnikke riigis on ja millega nad tegelevad. Tollal sai Vähi valitsuse jaoks tehtud plaan, mille raames korrastati ministeeriumide valitsemisalad ja likvideeriti terve hulk ameteid, inspektsioone ja hallatavaid riigiasutusi. Esmakordselt panime kokku riigi organogrammi. Kui paljud inimesed pidid selle reformi tulemusena töölt lahkuma, on raske öelda, sest tuhanded ametikohad oli lihtsalt täitmata ja ministeeriumid said neid kergesti likvideerida.\nAnalüüs ja tulemused võisid olla toonastel avaliku halduse reformidel kesised, kuid oluline oli poliitiline tahe süsteemselt riigi arendamisega tegeleda. Riigi toimimise kaasajastamisel oli see määrava tähtsusega, sest nende reformikatsete käigus võeti üle väga palju moodsaid avaliku halduse põhimõtteid, mis on Eesti riigihaldust kandnud läbi eelmise kümnendi. Riigihalduse arendamisest jooksis õhk välja koos Laari teise valitsuse ebaõnnestumisega kohaliku omavalitsuse korraldust reformida. Pärast seda on olnud üksikuid katseid alates eelarvestamise kaasajastamisest kuni avaliku teenistuse reformimiseni välja, kuid viimasel kümnendil ei ole riigihalduse arendamine olnud süsteemselt poliitilises päevakorras.\nEelneva tulemusena oleme jõudnud olukorda, kus kõik tahavad riiki arendada, kuid paradoksaalsel moel mitte riik (loe: täidesaatev riigivõim) ise. Tänaseks poliitikaga lõpparve teinud inimesena, kõrvaltvaatajana tajusin seda teravalt, kui vaatasin tagasi 2012. aastal toimunule, vastates mõne nädala eest Postimehe küsimustele eelmise aasta kohta. Ja see on midagi sellist, mis ei ole mõistlik. Ei valitsusele poliitiliselt ega riigile toimimise mõttes. Ma ei argumenteeri ratsaväerünnaku stiilis riigihaldusreformide poolt, kuid endise riigiametniku ja poliitikuna tajun vajadust süsteemse tegevuse järele riigi arendamiseks. Me tegeleme süsteemselt erinevate eluvaldkondade arendamisega, aga mitte riigi kui institutsiooni arendamisega. Ent kui riik ise ei tegele enda arendamisega, siis hakkavad sellega tegelema kõik teised. Mida 2012. aasta ilmestaski. Ja see ei ole mõistlik ega ka viljakas. Olemuslikult asub bürokraatia kaitseasendisse igasuguse välise initsiatiivi suhtes. See ei ole mingi Eesti negatiivne omapära. See on klassikaline bürokraatia seaduspärasus.\nRiigihalduse arendamise olulisim eeldus on leppida lõpuks kokku, millise ministri vastutusalas on avalik haldus, see tähendab vastutus tegeleda riigi kui institutsiooni arendamisega. Keegi konkreetselt peab olema valitsuses teema „omanik“ koos kaasnevate õiguste, kohustuste ja vastutusega. Ühe poliitikavaldkonna vastutus ei saa olla hajutatud vastutus erinevate ministeeriumide valitsemisalade vahel. Nagu seda ei ole rahandus, haridus, keskkond või mis tahes keskne riigielu valdkond. Üks tsentraalne poliitika ei saa olla riigis «omanikuta». Milline ministeerium seda vastutust võiks kanda, on vana ja habemega büroopoliitiline vaidlus ministeeriumide vahel. See põhineb vastuolul – ühelt poolt ei taha keegi ministritest seda vastutust võtta, teiselt poolt tahaksid kõik ministeeriumid oma võimureviire laiendada. Oma „eelmises elus“ töötasin selle nimel, et koondada kõik need funktsioonid rahandusministeeriumisse. Tuleb aga tõde tunnistada, et kahjuks pole see teema rahandusministeeriumis käima läinud. Ilmselt ei saa rahandusministrite enamus kunagi olema erilised riigihalduse mehed-naised. Ka praktiline elu näitab, et rahandusministeerium on suuresti üle koormatud eelarve- ja finantspoliitika teemadega, et riigihalduse asjadeks ei jätku objektiivselt tähelepanu ja fookust.\nLiiniministeeriumide hulgas on meil kaks koordineerivat ministeeriumi: rahandus- ja justiitsministeerium. Kui rahandusministeerium ei ole avaliku halduse eest vastutav, peab olema seda justiitsministeerium. On ka põhimõtteline võimalus, et selle vastutuse võtab endale otse peaminister ja seda rolli täidab riigikantselei. Nagu see oli Laari teise valitsuse ajal, kus Laar asus ise haldusreformi komitee esimeheks ja riigikantselei juurde moodustati avaliku halduse büroo, mida palgati juhtima Väino Sarnet. Tollal tapsid ministeeriumid selle initsiatiivi, sest see ei omanud koalitsioonis piisavalt tugevat legitiimsust. See on alati sellise ad hoc struktuuride nõrkus võrreldes sellega, kui valitsus määraks selle seaduse jõuga ja selge ülesandena justiitsministeeriumile.\nRiigiametnik ja poliitik 1996-2009\nArvamusartikkel avaldatud Postimehes 11. jaanuaril 2013


Raputada mitte, segada — Sirp\nRaputada mitte, segada\nLaura Linsi: „Meid on kasvatatud mõttega, et arhitekti edulugu seisneb ehitamises, arhitektuuri ülesanne on aga särada, olla uudne. See ei käi praeguse maailma väärtustega enam kokku.“\nBüroo LLRRLLRR ehk arhitektid Laura Linsi ja Roland Reemaa teevad uurimuslikke kunsti- ja arhitektuuriprojekte, otsivad ja annavad tähenduse muidu pigem varju jäävatele nähtustele. Neid on huvitanud näiteks see, et arhitektuuri globaalne kuvand on pehmemaks muutumas, samuti see, kuidas liita inimesed ja linnaloodus ning panna nad omavahel suhtlema, kuidas rakendada materjale ehituses otstarbekalt jms. Muu hulgas on nad kureerinud koostöös Tadeáš Říhaga 2018. aastal XVI Veneetsia arhitektuuribiennaali Eesti paviljoni „Nõrk monument“. 2019. aastal pälviti noore arhitekti preemia, möödunud suvel osaleti ekspositsiooniga arhitektuurimuuseumi juubelinäitusel, sügisel sekkuti Eesti kaasaegse kunsti muuseumi (EKKMi) hoovil arhitektide liidu juubeliaasta installatsioonivõistluse võidutöö põhjal valminud „Lummavate kohtingute“ püstitamisega. Peale selle juhendavad nad Londonis Central Saint Martinsi kolledžis stuudiot, kus uuritakse ehitusmaterjale, nende valmistamist, päritolu, uuendamist ja rakendamisvõimalusi.\nVäga suurt musklit demonstreeriv arhitektuur on ilmselt peagi kaduv kunst. Praegused noorema põlvkonna arhitektid tunnetavad oma valdkonnal senisest erinevat vastutust. Ehitus on üks suurema ökoloogilise jalajäljega valdkondi ja arhitektuur on selle eluandja. On äärmiselt huvitav, isegi vastuoluline tajuda õhus sellele pingele üha rohkem leevendust.\nKui geomeetrilise modernismi tasakaalustamiseks liigendati postmodernismis mahte hullumeelsuseni ja trikitati pseudoajalooliste võtetega (ehitati jälle torne ja sambaid, dekoreeriti fassaade) ning pöörati sellega nägu justkui tagasi arhitektuuri kasutajate poole, siis suur osa praegusest erialasest ambitsioonist on odavavõitu populaarsuse saavutamise asemel suunatud mõistlikkusele, kasinusele, loomulikkusele, maakeralt andekspalumisele. Intelligentse iroonia ja provokatsiooni asemel vürtsitab nüüdset lähenemist pigem ülim ratsionaalsus. Varasemat suurt joont sellises arhitektuuris pigem ei leia, suurt žesti on aga küllaga. Kivisse raiutakse vähe, ennekõike ehitatakse puidust ja peetakse silmas hoone kogu elukaart: hooneid koos oma eel- ja järeleluga, koos materjalide ja komponentide tootmisele ja transportimisele ning pärast hoone lammutamist nende käitlemisele ja taas ringlusse viimisele kuluva vahendite, energia- ja ajaressursiga. Selline arhitektuur vaatab endast nii palju ette, et muutub kehatuks, keeb kokku suureks ideeks.\nEKKMi hoovi installatsioon „Lummavad kohtingud“ on materjalikatsetus, kus looduslikest ja jääkmaterjalidest õuemööbel saab inimeste ja looduse kokkusaamiskohaks.\nPaljudes teie töödes on rahvusvahelist mõõdet. Kus te praegu oma loominguteel olete ja missugused protsessid teid siiani on toonud?\nRoland Reemaa: Meil on Eesti kunstiakadeemia taust, aga liikusime sealt mõlemad kohe pärast õpingute alustamist edasi.\nLaura Linsi: Mina olin pool aastat USAs Rhode Islandi disainikoolis vahetusüliõpilane ja selle järel õppisin Hollandis, Roland oli seal juba ees. Kraadi saimegi mõlemad Delfti tehnikaülikoolis. Mina läksin pärast kooli tööle Inglismaale, Roland tuli sinna hiljem järele ja seal oleme olnud viis aastat. Õpetame Central Saint Martinsi kunsti- ja disainikolledžis ning tegeleme oma büroo asjadega.\nEestis oleks ju palju lihtsam midagi kaalukalt muuta, nähtavam olla – kõigel on siin nii palju väiksemad mõõtmed, jõud käib üle. Või just sellepärast ongi siin lahjem?\nLinsi: Rahvusvahelisel tasemel on ülesanded eripalgelisemad, arhitektuur on mitmekihilisem ja aktsepteeritakse kõiki loomise ja lähenemise viise.\nReemaa: Töömeetodid ja lähenemised on selle tõttu täpsemad, nii projekteerimisel kui ka õpetamisel, sest ülikoole ja büroosid on palju ja kõigile jagub omamoodi vaatenurki. Oma huvi hästi täpselt oma soovi järgi suunata on olnud väga arendav. Suure ja väikese linna, Londoni ja Tallinna eripära on, et Eestis õpetades tuleks katta valdkonda laiemalt ja üldistatumalt. Vastutus, et peab suutma üliõpilastele kõike tutvustada, on suur – ja nii ei jõuaks süvitsi minna.\nLinsi: Töötasime pärast Delfti ülikooli lõpetamist mitmetes büroodes ja saime sealt täpsuses ja fookuse hoidmises hea kogemuse. See kokkupuude paljususega on meile meeskonnana kasuks tulnud.\nLondonis töötasin metropoli mõistes väikeses, 20 inimesega büroos East, kus täidetakse peamiselt sotsiaalset tellimust, projekteeritakse avalikku ruumi ja kortermaju. Sain hea praktika strateegilises ja tehnilises projekteerimises, projekti juhtimises ja haldamises ning dokumentatsiooni menetlemises. Ja ka suures meeskonnas töötamises, sest tegime jooksvalt koostööd teiste büroodega, nii et see andis kohati kokku päris toeka kollektiivi.\nReemaa: Umbes aasta tagasi tulime n-ö töölt ära ning tegeleme lisaks koolile nüüd oma asjadega. Varem võttis selle tarvis põhitöö kõrvalt aja leidmine väga palju energiat.\nHollandis töötasin ühes suuremas, 80 inimesega büroos KAAN Architecten. Ka projektid olid suuremad: ülikoolid, samuti kortermajad, viimati võideti minu ajal Schipholi lennujaama uue terminali arhitektuurivõistlus. See on meeldivalt edukas büroo, kuhu oleks olnud võimalik jäädagi, aga otsustasin oma töö profiili vahetada. Londonis ühinesin äsja alustanud väga väikese kollektiiviga Sanchez Benton architects, kellel tasub silma peal hoida. Hollandist sain kaasa töökogemuse filigraansete nüansside kallal, tegelesin kogu tööprotsessi ulatuses suurest mõõtkavast kuni pisidetailideni – koostasime ka puuseppadele tööjooniseid.\nOma büroos oleme otsustanud võtta arhitektuuris käsile hästi õhukese, aga märgilise kihi ja tegeleme eelkõige valdkonna mõtestamisega. Teeme palju koostööd kunstnikega, tegeleme näitustega. Sellises parajas mahus töötades saab tasapisi selgeks, kuhu peatähelepanu suunata. Senini on olnud see väga põnev ja meeldivalt hallatav.\nBüroo LLRRLLRR ehk arhitektid Laura Linsi ja Roland Reemaa teevad uurimuslikke kunsti- ja arhitektuuriprojekte, otsivad ja annavad tähenduse muidu pigem varju jäävatele nähtustele.\nMis teid käivitab? Kuidas seda jõudu sõnastada? Kust meil kõige rohkem king pigistab? Mida tegema peaks ja kuidas igapäevatöös see puuseppadele ette joonistada?\nLinsi: Arutame seda omavahel kogu aeg ja üritame selle ka puuseppade joonistest üles leida. Pigistabki, jah, kõvasti – valus on.\nPraegune arhitektide põlvkond tegeleb eelkõige arhitektuuri muutunud pealisülesandega: näha on, et arhitektuur on olnud paljudele tumedatele jõududele instrumendiks ja selle valu esile kutsunud. Igal põlvkonnal on olnud lahendada mingi oma ülesanne. Meid on kasvatatud mentaliteediga, et arhitekti edulugu seisneb ehitamises, arhitektuuri ülesanne on aga särada, olla uudne. See ei käi enam hästi praeguse maailma väärtustega kokku. Meie soovime ennetavalt, võimalikult ettevaatlikult head keskkonda luua. Ei saa öelda, et see tuleb lihtsalt. Suvised koostööprojektid EKKMi ja arhitektide liiduga väljendasid meie väärtushoiakut väga otseselt, aga need tööd on tagasihoidliku mahu ja mõjuga. Siiski, kuna üha suurem hulk mõttekaaslasi jagab samu väärtusi, ei olegi senine silma paista sooviv arhitektuurikäsitlus nii oluline. Särav joon ruumiloomes enam ei loe.\nSee on hästi ka näha ja annab kõvasti lootust. Kui palju tuleb tõestada, et keskkonda õrnalt sekkumine on ka arhitektuur?\nReemaa: Oleme Eestis hakanud suunamuutust rohkem märkama. Juhendame ka EKAs arhitektide magistriastme diplomitöid ja sellest ajast, kui ise siin õppisime, aga ka vahepealse põlvkonna, nullindate ambitsioonikate tüüpide töös on märgata uut pilku: jõulise arhitektuuri asemel katsutakse liikuda teise käiguga. Londoni kogemuse põhjal on üha levinum katsetada, kuidas arhitekt saaks olla sotsiaalselt kaasav, mitte koloniseeriv, kuidas materjale taaskasutada. Tõestamist läheb tarvis järjest vähem.\nLinsi: Varasemaga vastanduda õnneks polegi vaja, generatsioonide erinevus jääbki, las see olla. Praktiseerimise juures on praegu keerulisem arhitektina ära elada. Mõttemudel, et arhitektuur pole enam lihtsalt teenus, ei klapi liberaalsest ettevõtlusest kantud maailma ja selle printsiipidega. Kuidas siis maksimaalselt kasulik olla ja uusi väärtusi luua? Uue arhitektuuri puhul ei ole oluline jonn, et tahaks midagi uutmoodi teha. Pigem jääb kõlama, et suur osa arhitektuurist – kui mõelda suurtele mahtudele, korporatiivsusele – on nii ebaoluline, et seda ei märgata enam. Kõnnid sellest tänaval mööda, aga see ei kõnele.\nEesti arhitektide liit korraldas oma 100. aastapäeva tähistamiseks eelmisel aastal rohepöörde temaatikast kantud installatsioonivõistluse – samuti muutusemärgiline sündmus. Võistlustöödelt oodati inspireerivat sõnumit, kuidas inimtegevuse põhjustatud kliimamuutust tasakaalustada. Tallinna linnaruumis esitlemiseks mõeldud installatsioonivormis hüüdlauseid valiti laekunud tööde hulgast välja kolm, teie oma nende hulgas. „Lummavad kohtingud“ kujutas endast lihtsate tampsavist väikevormidega mänguplatsi Kultuurikatla kõrval EKKMi muuseumi hoovis. Kui võistlus välja kuulutati, siis millest teie mõtted hargnema hakkasid?\nLinsi: Esimene impulss illustreeribki kogu senist mõttekäiku meie vestluses. Kui näed erialaliidu kutset rajada installatsioone rohepöörde teemal, tõmbab kõhus nagu miski krampi. Kuidas saab kutsuda üles midagi ehitama, kui tahame rohepöörata? See näis pigem nonsensina. Meil oli aga juba nagunii käsil koostöö EKKMi ja Laura Tootsi suvise näituseprojektiga – olime näituse kujundajad –, seega arendasime samas kohas oma mõtet lihtsalt edasi. Poolelioleva näituse peamine kujund oli kantud hoolest ja hoidmisest, pakkusime võistlusel välja võimaluse parandada sealse väliruumi kvaliteeti minimaalsete vahenditega ka selleks, et muuseumi peaaegu nähtamatut rolli tugevamini esile tõsta. Asukoht ja situatsioon pakkusid võimaluse kaasata koosloomesse mitu organisatsiooni, sekkuda sai väheste vahenditega, kuna paik on ruumina niigi väärtuslik. Installatsioonil oli seal potentsiaali päriselt protsessidesse ja ruumikvaliteeti panustada ning mitte jääda enesekeskseks vormiks.\nReemaa: Kohapealne olukord ja kogu protsess olid läbivalt turbulentsist kantud. Meie eesmärk oli midagi korda saata võimalikult vähese materjalikuluga. Võidutöö edasiarendamisega samaaegselt hakkas linn kultuurikilomeetri ääres Kultuurikatla aeda ümbritsenud garaaže lammutama, mis tähendas, et plats, mida silmas olime pidanud, muutus palju suuremaks ja avatumaks – kontekst oli kohe teine. EKKMi väike tagahoov oli olnud Kultuurikatla aiaga terviklik meeldiv sündmusruum, aga ühtäkki laiutas seal lage tolmune parkla. Koostöö viis lõpuks selleni, et kõigile kaasatuile näis mõistlik panustada projekti natuke lisaenergiat: linn soostus parklat pisut liigendama ja haljastama ning kuna muuseumi hoov ja parkla puutuvad kokku, hoiab linn ka muuseumi mikropargil silma peal. Muuseum sai pikapeale ka loa meie installatsiooni oma hoovil edaspidigi hoida, esialgu oli kavandatud see ainult sügiseks.\nLinsi: Installatsiooni tegemise käigus oli huvitav tunnetada omaalgatusliku ja institutsionaalse lähenemise erinevusi. Meie pargike oli rahulikult kivi kivi haaval ja avalike töötubade käigus kokku pandud, linna parkla rulliti ühe raksuga laiali. Iseloomud said täiesti erinevad – üks pole halvem kui teine, kontrast ongi huvitav.\n„Veepuhastusjaama allegooria“ arhitektuurimuuseumi näitusel „Majad, mida me vajame“. Kokku- ja lahtivolditaval triptühhonil on käsitsi joonistatud stseenid hoonest ja selle ümbrusest. Veepuhastusjaama elemendid loovad tulevikuruumi, sealhulgas näiteks kõdu, arhitekt, taim, bakter, vesi, ehitusmaterjal, masin jne.\nTeie installatsiooni põhiosa, tampsavist väikevormid, ühtaegu liigendavad ruumi, on mööbel ja ka mänguvahendid. Seejuures hakkavad aeg ja ilm neid aegamisi lõhkuma ja lagundama: klotside küljes ja sees hakkavad elutsema seened, taimed ja putukad, kuid kõik see näeb väga hea välja. Kuidas te tampsavi juurde jõudsite? Sel suvel kasutati sama materjali mujalgi, näiteks arhitektuurimuuseumi näitusel „Majad, mida me vajame“ ja ka teleprojekti „Restoran 0“ sisearhitektuuris.\nReemaa: Mingit ühist impulssi ei olnud, puhas juhus. Huvi primitiivsete ehitusviiside vastu on meil ammune ning eriti paeluv oli anda sellele võimalus linnakeskkonnas. Installatsioonivõistluse töö puhul sai ka meetodites olla hästi kaasav ja tampsavi täitis mõlemad eesmärgid. Materjal andis võimaluse kaasata ruumiloomesse loengute ja töötoaga laiem ringi huvilisi ja oma ala eksperte. Kui oleksime need klotsid näiteks betoonist teinud, olnuks protsess teine, täiesti suletud.\nLinsi: Tean, et Suurbritannias ja Šveitsis on tampsavi kasutatud suuremate projektide juures, proovisin ka Londonis töötades seda siin-seal sisse projekteerida. Alustada materjalist ja jõuda mahuni on huvitav harjutus. Samasuguse lähteülesandega jätkame praegu ka oma üliõpilastega: lähtepunkt pole mitte tüpoloogia, asukoht ega probleem, vaid materjal. Saime seda nüüd ka n-ö ise katsetada.\nReemaa: Ka teised installatsiooni materjalid kavandasime võimalikult mahedad. Mahtudele oli näiteks tarvis erikujulisi vundamente, selleks oli vaja üsna vähe betooni. Käisime betoonitehases uurimas, kas neilt saaks ülejääke. See näib nii lihtne: seguauto lõpetab kusagil objektil töö, põhja peale jääb natuke materjali, mille nad toovadki meile. Et selleni jõuda, käisime tehases ekskursioonil ja vahetasime mõtteid. Betoon on oma kuvandiga kliimamuutuste taustal keerulises olukorras. Kui sa enne küsisid, mis meid sütitab, siis pole materjalidest rääkides niivõrd olulised käsitöö ja väikesed mahud, vaid huvitavad on just poliitika, majanduse ja reeglite-eeskirjade mehhanismid, see, kuidas materjalid globaalselt liiguvad ja kuidas ning millises mahus peaksid liikuma.\nNimetasite selle mõistlikkusepüüdluse oma Veneetsia arhitektuuribiennaali töös paljuski tabavalt nõrkuseks. Nõrk arhitektuur on muutumis- ja dialoogivõimeline, vajaduspõhine, elab ja hingab inimesega koos. Kas see mõiste katab kõik nüansid või on teil igapäevatöös ka teised mõisted käibel?\nLinsi: Biennaali töö „Nõrk monument“ kõigutas arusaama monumendist kui võimu väljendusest. Arhitektuuris on nõrkuse mõõde samalaadne: praeguste vajaduste järgi loodud arhitektuur ei vasta alati sellele, mida sellelt on traditsiooniliselt oodatud. Sobiv omadussõna on inglise keeles „agile“: protsessid ja tulemus peavad olema paindlikud, kergesti ja kiiresti kohandatavad, neis peab olema nõtkust. Huvitav on pöörata palju tähelepanu just nähtamatuks jäävale protsessile: asjade tegemisele, arutelule, kaasamisele. Tahame seda kõike rohkem esile tuua.\nReemaa: Teine oluline asi on mitteametlikkus. Sisuliselt väga häid ja märgilisi töid on tehtud – oleme isegi teinud – ausõna peale, ilma lepinguteta, ilma formaalsusi läbimata. Mitterahalised suhted on huvitav nähtus, mida ühiskonnas jälgida. Paljud teenused on pandud otseselt rahaga võrduma, töö ja raha omavaheline üleandmine on baas ja alus majanduse jälgimiseks, aga nii jäävad märkamatuks tagasihoidlikumad hoovad ja sotsiaalne kapital, mis on teinekord olulisemadki. Mitte leping, vaid vastastikuses lugupidamises koos töötamine ja üksteisega arvestamine on väärtused, mida peab kiivalt hoidma.\nLinsi: Nendevaheline tasakaal on keeruline: puhtalt mitteametliku töökogemusega toitu suhu ei pane. Teguviisides tuleb dünaamikat hoida. Meil on hea meel, et pehmete protsesside teema on arhitektuurivallas tähelepanu all.\nReemaa: „Nõrk monument“ sai ootamatult tagasisidet üle maailma ja seesuguse käsitluse märke immitseb igalt poolt järjest tugevamini. Milles seisneb praegu arhitektuurivaldkonna vastutus? Kui kellegi meelest võrdub arhitektuur hoonete püstitamisega, siis tuleb nõustuda, et me ei tegele arhitektuuriga, aga ruumiga tegeleme siiski. Igal ajajärgul kasutatakse lihtsalt erinevat sõnavara, tehnikaid ja meetodeid. Osakonna nimi siin Central Saint Martins’is, kus me töötame, ei ole arhitektuur, vaid ruumi loomine. Mitte et ruumi loomine laiemalt pole arhitektuur, vaid meie valdkond ongi täna juba midagi muud kui pelgalt maja.\nArhitektuur ANNELI PORRI\nEesti kunstiakadeemia uus maja. Arhitektuurivõistluse meeskond: Joel Kopli, Koit Ojaliiv, Juhan Rohtla, Eik Hermann. Arhitektuur: Joel Kopli, Koit Ojaliiv, Juhan Rohtla, Eik Hermann, Kalle …\nKohtla-Järve viimane korter\nArhitektuur HELMI MARIE LANGSEPP, KRISTEL ALLIKSAAR\nKohtla-Järve lugu on põlevkivitööstuse lugu. 1916. aastal avati Kohtla raudteejaamast nelja kilomeetri kaugusel põlevkivikarjäär. Suure ilmasõja aastatel rajasid kaks Peterburi erafirmat pealmaakaevanduse Järve külla …\nKus metsa raiutakse, seal laastud lendavad\nArhitektuur ANNA LINDPERE\nPuidu väärindamine ning kasutus on Eestis olnud nii looduskaitsjate, arhitektide, projekteerijate kui ka puiduärimeeste seas juba mitu aastat päevakajaline teema. Sel suvel toimus Eesti ja …\nArgikultuur ja linnaplaneerimine\nArhitektuur SIGRID SOLNIK\nLinnaruum on materiaalses vormis kultuur. Väärtused, argikultuur ja ühiskondlikud suhted mõjutavad ruumiloomet ning meid ümbritsevad avalikud ja intiimsed ruumid mõjutavad ja taastoodavad omakorda väärtusi, …


augustis toimub lauljate suvekool | Eesti Kooriühing\nEesti Segakooride Liit kutsub huvilisi lauljate suvekooli 22.-24. augustini Haapsalus.\nSuvekool annab ärksatele koorilauljatele võimaluse end arendada suurvormi laulmise alal, laiendada silmaringi ja suhelda paljude toredate inimestega. Boonusena loomulikult suviselt mõnus Haapsalu linnake.\nSuvekoolis töötatakse kahe kooriga, selgeks õpitakse Antonio Vivaldi Gloria ja Arvo Pärdi Te Deum. Dirigentide nimed teeme teatavaks esimesel võimalusel.\nSuvekool lõpeb kontserdiga 24. augustil Haapsalu Toomkirikus. Samad teosed tulevad ettekandele 18. oktoobril Eesti Segakooride Liidu 20. aastapäeva kontserdil Niguliste kirikus.\nSuvekoolis võivad osaleda kõik lauljad, kellele repertuaar on jõukohane, sõltumata kuulumisest mingisse alaliitu. Registreerida saab nii üksikult, grupiti kui terve koorina.\nTelefon: 56 467 666 (Katrin Puur)\naugustis-toimub-lauljate-suvekool, Eesti Kooriühing Kooriühing kooriyhing, augustis-toimub-lauljate-suvekool


💄 Tööl magada - 2020\nTööstusliku magamise mõiste ei ole tööstusharu väga hästi vastu võetud. Ettevõtted võrdsustavad naeruvääristamist laiskusega ja laisk või mitte, võite saada karistatud või isegi vallandatud, kui sa püüdsid püüda mõnda nägemust. Aga tegelikult on täna peaaegu kõik unedad, ja unine töötajad on ärritavad, tõenäoliselt teha vigu ja põhjustada õnnetusi ning rohkem vastuvõtlikud südameinfarkt ja seedetrakti häired.See maksab raha ja häirib elusid.\nThomas Edison öösel magama asemel. Ta uskus, et magamine oli aja raiskamine - "kahetsusväärne regressioon uimastiliiguse primitiivsele seisundile." Kuid ta puutus sageli ja pikka aega.Albert Einstein tundsin, et tema igapäevased naine "taastas meelt" ja muutis talle loovamaks.Winston Churchill kavandas oma kabineti koosolekuid oma igapäevaste kasvatuste ajal II maailmasõja ajal. Salvador Dali tungis oma tugitoolis, hoidke lusikatäis metallpaketi all põrandal. Kui Dali tabas REM-i une ja kaotas lihaste tonust, lustik langeb tema käepidemest, torke metallpanni ja äratab teda.\nSadu aastaid Ladina-Ameerikas ja Euroopas lõpeb kõik pärastlõunal mõneks tunniks tööle ja läheb koju värskendavale naisele. Kuid siestas on muutumas minevikku. Kuna riigid muutuvad tööstuslikuks ja transportimisega töömahukamaks ja töölt rohkem, on siesta kaotanud kõik. Kahju. Aeg muutusteks! Kohv või cola purunemine, mida peetakse tööpäeva õiguspäraseks osaks, annab hetkeolukorras helisignaali. Kuid liiga palju kofeiini joomist järgneb letargia tundlikkus ja sellel ööl REM-une vähenemine. Nende kunstlike stimulantide poolt teie une pangakonto võlgnevus, mille põhjuseks on keskpäeva unisus, ei vähenda. Miks mitte rünnata probleemi otse ja saada vajalikku magamist? Me peame püüdma tunnistada lühikesi naise kui seaduslikke ja palju väärtuslikumaid kui kohvipausid. Ettevõtte kultuur muutub järk-järgult, sest teave unetuse suurte kulude kohta ning loodusliku une kahefaasilise mudeli levik on laialt levinud. Nappimise kontseptsiooni vastuvõtmine vähendab vigu ja õnnetusi, suurendab tööga rahulolu, vähendab haigusi ja parandab lõpptulemust. Mida teie ettevõtted aja jooksul kaotavad, võivad nad suurendada tootlikkust. See on kõigile kasulikuks olukord, mis peaks kõigile mõistma. Kuna ettevõtted on heaks kiitnud "võimupäringute" kontseptsiooni, kasutasin terminit "võimsus nap", et soodustada töökoha naine. Hiljutine uuring näitas, et paljud juhid laadivad oma patareid uuesti akumuleeritavasse kontorisse. Miks mitte lubada, et kõigil töötajatel oleks sama privileeg? Paljudes korporatiivbüroodes on asendusliinides mugavad tugitoolid asendatud mugavate diivanvooditega ja hommikueinete möbleerimata büroomööbel. Võrevoodid on saadaval vabrikus tehase põrandal. Ja see töö imet. Töötajad on rohkem tähelepanelik, tootlikumad ja vähem õnnetusjuhtumid. Ameerikast koorimineKui sa oled bossi veendunud või kui sa oled ülemus, siis võtke oma tööpaagile nap. Siin on kuidas naine tööle panna:\nVabanege kõikest häiritusest! Lülitage telefonil helin välja, sulgege tuled ja uksed. Pange märk uksehoidikusse: â € œIâ € ™ ma laadida oma patareid, â € või â € œIâ € ™ m võimsus napping.â €\nVältige kofeiini pärast seda esimesel hommikul tassi kohvi. Vastasel juhul võite tunda närviliselt ja ei suuda täielikult lõõgastuda.\nMõelge oma keskkonnale. Mööbel on hiljuti konstrueeritud nii, et need sobiksid hästi bürooruuksetega, sealhulgas pehmendavad pehmendavad toolid, massaažipea ja ümbris pimeduses. Seal on kirjutuslauad, mis muudavad beebideks ja toolid ja diivanid, millel on sisseehitatud helikoodid lõõgastava muusika ja äratuskellade mängimiseks, et teid äratada.\nSa ei pea minema äärmuslikesse olukordadesse. Kui sul on diivan, kasutage seda! Lamamine on optimaalne positsioon. Kui mitte, siis jalutuskäiguajal olevas toolis on järgmine parim viis. Olge käsikahvel käepärane, nii et teil on mugav peatoed. Või võite lihtsalt istuda oma laua taga ja asetage oma pea paariks minutiks puhata.\nRegulaarse puhkeaja kava. Nii nagu öösel, on oluline, et keha hakkaks iga päev umbes samal kellaajal umbes ühe ja sama ajaga kokku puutuma. Enamik inimesi kipub kaheksa tundi pärast ärkamist tundma uniseks.\nIsegi päevadel, mil te ei tunne ennast eriti uniseks, proovige kohvipausi asemel lõõgastuda.\nPiirata oma napaaega. Ideaalne on 15 kuni 30-minutiline nap. Paljud väsinud juhid muretsevad, et kui nad panevad oma pead alla, siis nad magavad ja ei muretse tundide pärast. Mitte muretseda. Äratuskellad on saadaval ühe nupuvajutusega spetsiaalse kestusega napsuga.\nKui teie töö hõlmab lennureisi, mis võib hõlbustada une ja ammendumist, eriti kui ületate ajavööndeid, kaaluge oma lennu ajal nappeerimist. 20-minutilised ajavahemikud, mida te kulutate, ei tööta, tasub tuntavalt efektiivsema ja produktiivsema mõtlemise eest. Sobiv on ka lühike nap enne sihtkohta jõudmist, eriti kui kavatsete rendiautori juhtida.\n40 miljonit ameeriklast töötavad nüüd kodus täis või osalise tööajaga, ja tõenäoliselt võtab see hätta. Tähelepanu pööratakse sellele, mida toodetakse, mitte sellel, kus te töötate, millises kellaajas või kui kaua te töötate.Dumpingut ei tohiks kontoris koorida ega panna kodus tundma süüdi. See peaks olema igapäevase harjutuse staatus.Ennetav haridusNäitab, kuidas naps ja häid une strateegiaid saab kiiresti taastada tähelepanelikkust, parandada jõudlust, vähendada vigu ja õnnetusi ning mõjutada kasumit on kiire viis, kuidas hankida juhatuse tähelepanu. Rääkige oma ülemusest, anna talle mõnda kirjandust või lindistust une äravõtmise ja toimetuleku kohta või kutsuge oma arstile seminari korraldama magamiskonsultanti.


Üleplatsimees Joonas Järveläinen aitas Plymouthi mulluse finalisti vastu võidule – Korvpall24.ee\nÜleplatsimees Joonas Järveläinen aitas Plymouthi mulluse finalisti vastu võidule\nAvaldatud 23.09.2018; 18:56\nAutor Martin Reinsalu 23.09.2018; 18:56\nJoonas Järveläineni koduklubi Plymouth Raiders võttis täna Suurbritannia korvpalli meistriliigas mõõtu eelmise hooaja hõbedameeskonna London Lionsiga, kelle üle teeniti raske 95:88 võit. Reedel toimunud hooaja avamängus tunnistas Plymouth Worcester Wolvesi 93:81 paremust.\nAvaveerand lõppes 16:16 viigiga, kuid poolajaks oli Lions pääsenud 42:36 juhtima. Kolmas veerandaeg kuulus Plymouthile 28:26 ning põnevaim osa seisis veel ees. 5.40 enne lõppu realiseeris 2+1 rünnaku Donte Nicholas, millega aitas Plymouthi 77:76 ette. Napp eduseis püsis kuni viimaste minutiteni, misjärel tabas Järveläinen kaks kaugviset ja viis sellega Plymouthi kaheksa silmaga ette. Eestlasest ääremängija ja Nicholas realiseerisid kahe peale veel kuus vabaviset ning Lions ei suutnud enam ka viigini jõuda.\nJoonas Järveläinen teenis mänguaega ligi 25 minutit ning viskas 28 punkti (vabavisked 3/3, kahesed 5/7, kolmesed 5/9), olles sellega kohtumise resultatiivseim. Tema nimele kogunes veel 8 lauapalli, 3 korvisöötu, 2 pallikaotust ja 3 isiklikku viga. Joshua Wilcher lisas 26 silma ning Donte Nicholas 16 punkti ja 11 lauapalli. Kaotajate poolelt tõid Justin Robinson ja Ladarius Tabb vastavalt 23 ja 22 punkti.\nPlymouthi jaoks leiab järgmine mäng aset 30. septembril, kui võõrsil minnakse vastamisi Cheshire Phoenix võistkonnaga.\nPrevious Post Tartu Ülikool teenis kindlalt turniirivõidu, Tallinna Kalev jättis soomlased viimaseks\nNext PostTanel Kurbas viskas kahekohalise arvu punkte ja lõpetas sõprusturniiri teise kohaga


Jõudsin üle mitme päeva jälle arvuti taha. Tulin küll väga olulisi asju tegema, aga võtan selle pool tunnikest ja proovin siia ka mõned postitamist ootavad asjad ära kirjutada. Kõige olulisem asi, mis vahepealsetel päevadel juhtus, oli see, et Margus sai 11 kuud vanaks. Viimane minisünnipäev. Juba kuu aja pärast on mu pisike beebi aastane ja beebi nimetust saame kasutada vaid ühe teise elaniku kohta, kes juba varsti meile sisse kolib (aga sellest teine kord).\nMis selle kuuga Margus juurde on õppinud? Mitte just väga palju, aga nii mõndagi. Kõige suurem oskus, mis on juurde tekkinud on seismine. Margus suudab juba päris pikalt üksi ilma toe ja abita seista. Samme teha veel ei soovi. Pigem on talle just naljakas see ühe koha peal seismine. Ilmselt kõndimiseni enam väga kaua aega ei lähe, aga seni, kuni ta ise naudib "kui kaua ma nüüd seista suudan" momenti, olen mina rahul, et ta veel samme ei katseta.\nKuigi jalgu veel liikumise mõttes all pole, siis nüüdseks on möödanik moment, kus võis ohata, et Margus veel ei saa või ulata millegi ohtlikuni. Laua peale midagi enam jätta ei saa, lastel on pidevalt hädakisa, sest Margus on ka nende parimad peidupaigad avastanud ja isegi voodis pole neid enam asu. Margus on 10 sekundiga laste poolkõrgetes voodites mööda redelit, kui redelid on jäetud alla. Suurematel nüüd kohutus redelid oma voodisse tõsta ajaks, kui nad ise seda ei kasuta. Nad on läinud juba kergemat teed ja päevasel ajal võtavad tabureti appi üles-alla liikumiseks.\nHammaste koha pealt on juurdekasv jälle olemas. Suus on vähemalt üheksa hammast. "Vähemalt" just seetõttu, et ega ta enam nii väga näita ja neid tagumisi hambaid väga raske lugeda, kui vaevalt suugi lahti laps teeb. Üks hammas on tal hästi naljaka kujuga. Kui endal või suurematel hambaarsti visiit, siis näitas Margus kikud ka ette. Las spetsialist vaatab ja ütleb, kas selle T-kujuline hammas on normaalne nähtus või on tõesti nii imelik, nagu ma arvan.\nSöömises pole edusamme viimase kuuga tekkinud. Öösel on ikka tiss sõber ja viimasel ajal päeval ka (ilmselt hammaste tulekust tingitud) . Kodust väljas küll enam rinda ei anna. Nii palju saab ta ikka ära oldud, et enam ei pea riietust selle järgi valima, et laps söögini pääseks ilma, et ema poolpaljaks peaks end kiskuma :D\nSöögilauale midagi uut lisandunud pole. Saab maitsta kõike, mida soovib. Seega on saanud juba soolaseid ja magusaid poetooteid, aga igapäevaselt need ta laual pole. Väga maitseb jätkuvalt kana ja tatar. Magusamatest toodetest läheb hästi kaubaks mangopüree, mida mul veel päris suur ports maijooksust alles (võitsin seal terve kasti, see naturaalne mango ilma lisatud suhkruteta). Ka kohupiim maitseb hästi. Jogurtit hetkel ei tarbi, sest miskipärast ajas Margus krooksudega seda hirmuspalju üles tagasi.\nJuttu tuleb hirmus palju. Mämm-mämm, nänn-nänn, jeeee, öööööööö, eeeeeeeeee, äääää, emmääää on põhiline tekst. Ägggeeee kisab ka :D Plaksutada meeldib ka ja lehvitada kõigile, kui dadaa vaja teha. Nii et suhtlus toimib juba suure hooga.\nVot selline see peaaegu aastane poisiklutt meil kodus on. Pätti oskab teha ja paipoiss ka olla. Jonnimise oskus on ka viimasel kuul külge tulnud, aga enamasti on ikka viks ja viisakas. Igati kiiduväärt ja imetlusväärne lapsuke emmele ja täielik tibimagnet võõrastele tädidele (eks need sõstrasilmad ikka tõmbavad D: ).