Kolmapäev, 19. märts 2008, kell 13:00\n13:00 Infotund 1. Riigieelarve 2. Ignalina tuumajaama sulgemisest 3. Eesti inimarengu aruanne 4. Tervishoiu rahastamine 5. Euroopa Liidu poliitika 6. Tiibet 14:00 Istungi rakendamine 1.\nTere päevast, lugupeetud Riigikogu liikmed! Alustame tänast infotundi. Palun teeme kõigepealt kohaloleku kontrolli!Kohaloleku kontrollKohalolijaks registreerus 48 Riigikogu liiget, puudub 53. Tänases infotunnis osalevad järgmised valitsusliikmed: peaminister Andrus Ansip, sotsiaalminister Maret Maripuu ja välisminister Urmas Paet. Üles / Tagasi\n1. Riigieelarve Esimees Ene Ergma\nEsimene küsimus on kolleeg Toomas Varekilt peaminister Andrus Ansipile. Palun!\nAitäh, proua esimees! Austatud peaminister! Eelmise aasta 26. septembril andsite üle selle aasta 25%‑lise kasvuga eelarve järgmiste sõnadega: "Eesti on väike, avatud majandusega riik. [- - -] Meie eksport hoiab kasvutrendi ja jooksva konto defitsiit on hakanud vähenema. [- - -] Meie majandus püsib kindlatel alustel. [- - -] Uus valitsusliit jätkab veendunult konservatiivset eelarvepoliitikat. Just see, et oleme suutnud oma riigi rahanduse korras hoida, on üks peamisi tegureid, mis on teinud Eesti majanduskeskkonna usaldusväärseks ja sedavõrd kiire majandusarengu võimalikuks." Samas avaldasid juba siis mitmed kohalikud ja välispangad arvamust, et selle aasta majanduskasv jääb tõsiselt alla Rahandusministeeriumi pakutule. Lisaks täpsustas ka Eesti Pank, et nii suur majanduskasv ei jätku. Esimees Ene Ergma\nPalun küsimus, hea kolleeg!\nKuid valitsus märkis silmagi pilgutamata, et mingeid eelarvekärpeid pole vaja. Küsimus: kas tänases situatsioonis, kui riigieelarve võib kõige paremal juhul jääda ainult kahe miljardiga miinusesse, leiate, et mingeid eelarvekärpeid pole vaja ...\n... et on olemas piisav reserv? Või olete ka teie lõplikult aru saanud, et nii roosat ja lillelist majanduskasvu ei ole enam olemas? Peaminister Andrus Ansip\nAitäh! Jään toona väljendatud seisukohtade juurde. Praegu kahe kuu laekumisi analüüsides ei ole mitte mingisugust põhjust eelarvelaekumisi ümber hinnata. Kavandatud reserv on piisav selleks, et tulla toime ka juhul, kui eelarve ei peaks täis laekuma kavandatud mahus. Esimees Ene Ergma\nPalun, kolleeg Toomas Varek, esimene täpsustav küsimus!\nAitäh, proua esimees! Mitme uue aktsiisi tõttu on inimeste ostukorv märkimisväärselt kallinenud, see on pannud inimesed aina raskemasse seisu, mistõttu on käive vähenenud ja seetõttu laekub riigieelarvesse vähem makse. Aktsiisid kehtestasite eelmise aasta kevadel, et saaks üle minna eurole, millest me praegu ei tee juttugi. Küsimus: kas tõesti puudub valitsusel igasugune tulevikku vaatav majanduspoliitika või on teil plaanis välja tulla konkreetsete meetmetega tekkinud olukorra lahendamiseks? Peaminister Andrus Ansip\nMe ilmselt saame praegusest majandusolukorrast väga erinevalt aru. Ma ei ole kindlasti nõus sellega, et aktsiisitõusude tõttu oleks käive vähenenud või et laekumised aktsiisidest oleksid kuidagimoodi kahanenud. Otse vastupidi, alkoholiaktsiisi on laekunud eelarves kavandatust enam ja tubakaaktsiisi on kahe esimese kuuga aasta arvestuses laekunud juba 46,7%. Seega, need aktsiisid, mida on tõstetud, on väga hästi laekunud. Sama kehtib ka kütuseaktsiisi kohta. Ma olen praegugi väga veendunud selles, et aktsiiside tõstmine ühekorraga 1. jaanuarist 2008 oli õige. Kindlasti oleks aktsiisitõusude jaotamine järgmise kahe aasta peale vähendanud Eesti võimalusi liituda eurotsooniga 1. jaanuarist 2011. Esimees Ene Ergma\nPalun, kolleeg Toomas Varek, teine täpsustav küsimus!\nAitäh, proua esimees! Austatud peaminister! Viimastel päevadel on mitmes meediaväljaandes olnud juttu sellest, kuidas mitmed pangad siiski tunnevad juba tõsist muret meie riigi majanduse pärast. Tsiteerin eilset Eesti Päevalehte: "Praeguseks on kaks asutust andnud selgelt mõista, et riik peab olema valmis juba praeguse aasta eelarve kokkutõmbamiseks. Valitsus on siiani probleemist hoogsalt mööda läinud. Kui Eesti Päevaleht uuris peaminister Andrus Ansipilt veebruaris avaldatud Eesti Panga majanduskommentaaris sisaldunud hoiatuse kohta, et valitsus peab olema valmis 2008. aastal eelarvekulusid vähendama, pidas Ansip must valgel pangast tulnud lauset meedia eksituseks." Millal kavatsete hakata suhtuma meie riigi rahandus‑ ja majanduspoliitikasse tõsisemalt? Kas te ei leia, et selles olukorras oleks aeg ka inimestele adekvaatsemat infot anda? Peaminister Andrus Ansip\nAitäh teile! Ma olen päris veendunud, et meie inimesed saavad adekvaatset infot. Meie inimestel on ülevaade laekumistest riigieelarvesse. Seda ülevaadet annab Rahandusministeerium regulaarselt ja suuremad huvilised saavad kiiremini informatsiooni siis, kui nad vaatavad Maksu‑ ja Tolliameti kodulehekülge. Ma olen päris veendunud, et inimesed saavad adekvaatset informatsiooni ka Eesti Pangast. See adekvaatne informatsioon kõneleb praegu sellest, et kahe kuu maksulaekumised on olnud küllalt ootuspärased. Jaanuaris oli käibemaksu laekumine tagasihoidlik, veebruaris laekumised paranesid. Tulumaksu laekumine, nii üksikisiku tulumaksu laekumine kui ka ettevõtte tulumaksu laekumine on olnud üle ootuste hea. Veebruaris oli üksikisiku tulumaksu tagastamisi möödunud aastaga võrreldes märgatavalt rohkem. See tuleneb ühelt poolt sellest, et eluasemelaene on võetud rohkem, ja teiselt poolt sellest, et tulusid on märksa kiiremini hakatud deklareerima kui aasta tagasi. Möödunud aastaga võrreldes on vahe ka käibemaksu deklareerimises. Möödunud aastal tuli käibemaks tasuda siis, kui importkaup tolliti, praegu tasutakse käibemaks siis, kui esitatakse käibemaksudeklaratsioon, st on tekkinud ajaline nihe ja seetõttu laekub käibemaks hiljem. Kui me võtame arvesse enam tagastatud tulumaksu ja käibemaksu maksmise ajalise viivituse, siis me jõuame laekumistega täpselt möödunud aastate tasemele. Esimees Ene Ergma\nAitäh! Nüüd neli kohapeal registreeritud küsimust. Palun, kolleeg Helle Kalda!\nAitäh, lugupeetud juhataja! Lugupeetud peaminister! Maksude õigeaegne laekumine on kindlasti väga oluline. Maksude laekumise eest vastutab maksuamet ning kehtiv maksukorralduse seadus annab maksuhaldurile jõulisi võimalusi, et maksuotsuseid täidetaks, kuid vaidluste korral teeb lõpliku otsuse siiski kohus. Lugedes eilset ajalehte Postimees, sain teada, et valitsus plaanib teha suure muudatuse selles valdkonnas ja anda maksuametile senisest suuremad volitused, volitused, mis kuuluvad kohtu pädevusse, st maksuamet võib oma otsuste alusel hakata võlgnike vara arestima. Sellest tulenevalt tuleb meelde üks teine riigikord. Kas see on praeguse valitsuse ühine otsus ja kas see ongi uus maksupoliitika? Peaminister Andrus Ansip\nAitäh! Ilmselt on teile teada, et mina viibisin eile Türgis. Türgis olles ei saanud ma teie viidatud konkreetset artiklit lugeda. Kuid mulle on teada, et ka praegu on kohtul võimalik vara arestida, võõrandamise keelde kehtestada. Ma ei näe selles mitte midagi erakordset ega midagi uut. Konkreetset seadusmuudatuse ettepanekut ei saa ma kommenteerida. Valitsus pole seda veel arutanud. Ma ei ole ka ise kursis kavandatavate muudatustega, seetõttu ei ole ma võimeline seda teemat kommenteerima. Esimees Ene Ergma\nPalun, kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Kalev Kallo!\nAitäh, lugupeetud eesistuja! Härra peaminister! Teie eelnevates vastustes kõlas muidugi ülevoolav optimism eelarve täitumise suhtes, aga seda vist ei jaga päriselt rahandusminister. 10. märtsi Äripäevas on järgmised sõnad: ""Keegi ei ole selles kahelnudki, et see aasta tuleb keeruline," ütles Padar. Mingit väga konkreetset tagavaraplaani Rahandusministeeriumil praegu ei ole, Padari sõnul elatakse üks kuu korraga." See tsitaadi lõpp, kui valitsusliige, rahandusminister, ütleb, et elame üks kuu korraga ja vaatame, mis siis juhtub, tekitab hirmutunde ikka igaühes. Kui seda ütleb mõni lihtinimene, siis see on teine asi. Minu küsimus: kas selline väljaütlemine on valitsuse üldine seisukoht? Tegemist on ikkagi valitsusliikmega, kes vastutab rahanduse eest.\nAitäh! Ei, loomulikult pole keegi kahelnud, et see aasta tuleb keeruline. Olemasolnud ja olemasolevatele teadmistele tuginedes koostati ka selle aasta riigieelarve. Sellesse eelarvesse on võetud sisse teadmine, et see aasta tuleb keerulisem, kui oli möödunud aasta. Selle aasta riigieelarve on kavandatud piisavalt suure reserviga. Kordan veel kord: kahe kuu maksulaekumisi arvestades ei ole praegu mitte mingisugust põhjust kõnelda eelarvemuudatustest või negatiivse eelarve vastuvõtmisest. Aga praeguste laekumiste põhjal ei ole võimalik teha ka liiga optimistlikke järeldusi ja võtta lisaks riigieelarves ettenähtud kulutustele riigi kanda veel lisakulutusi, mis viiksid eelarve tasakaalust välja. Ma pean eelkõige silmas mõnede poolt kavandatavaid Riigi Kinnisvara AS‑i kaudu riigile võetavaid kohustusi. Me ei saa nendest praegu tõsiselt rääkida. Sõnum maailma, et Eesti ei järgi enam tasakaalus eelarve printsiipi, oleks Eesti majandusele selgelt väga negatiivsete tagajärgedega. Esimees Ene Ergma\nPalun, kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Marika Tuus! Marika Tuus\nAitäh! Austatud peaminister! Majandusringkonnad on ikkagi väga mures käibemaksu laekumise pärast. Vaatame kas või eelmist aastat – 700 miljonit puudu, selle aasta veebruar – 16% jäi jaanuaris puudu. Tegelikult me ju planeerisime selleks aastaks veel käibemaksu juurde. Mis arvestus see oli? Ilmselt valearvestus. Ka aktsiise pandi juurde, loodeti saada rohkem raha riigieelarvesse, kaup läks kallimaks ja tegelikult hakkasid inimesed vähem ostma. See on ilmne valearvestus. Kui tarbija poolt vaadata, siis ma ikkagi küsin: kui ka näiteks mootorikütuse hind on praegu maailmas kõrge, miks siis meie siin Eestis pidime veel seda aktsiisi juurde panema? Miks me oleme inimese elu nii raskeks teinud? Peaminister Andrus Ansip\nAitäh! Mina muidugi rõõmustaksin väga, kui teie esitatud väide, et aktsiiside tõstmine on oluliselt vähendanud teatud aktsiisikaupade tarbimist, vastaks tõele. Mul ei oleks mitte midagi selle vastu, kui alkoholipruukimine oleks kohe järsult vähenenud või et inimesed ei kisuks suitsu enam nii nagu mullu. Paraku, nii tubakaaktsiisi kui ka alkoholiaktsiisi laekumine kõneleb sellest, et suitsetatakse nagu mullu ja kahjuks ka juuakse nagu mullu. Mitte mingisugust erilist tarbimise vähenemist ei ole ma praegu veel kohanud. Kuid ma väga loodan, et igal pool üle maailma valitsev väga selge korrelatsioon alkoholi hinna ja pruukimise vahel kehtib ka Eestis ning et alkohoolsete jookide ja tubakasaaduste aktsiisi tõus vähendab nende – tubakasaaduste ja alkoholi – pruukimist Eestis. See on üks taotlus, miks aktsiisi sai tõstetud. Teiseks, ei ole väga meie enda valida, kas tõsta autokütuseaktsiisi või tubakaaktsiisi või mitte. Me oleme Euroopa Liiduga liitumisel teadlikult endale kohustused võtnud ja võetud kohustusi on kohane täita. Esimees Ene Ergma\nPalun, viimane kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Arvo Sarapuu!\nAitäh, lugupeetud esimees! Austatud peaminister! Mul tavakodanikuna on väga hea meel, kui peaminister selge silmavaatega ja julgelt räägib, et kõik on suhteliselt hästi. Aga ma tuletan siiski ühte asja meelde: käibemaksu silmaspidamine on oluline just sellepärast, et ta ikkagi peegeldab dünaamiliselt majanduse ja tarbimise käekäiku palju rohkem kui näiteks staatilisem tulumaks. Kui vaadata kahe kuu laekumisi, vaadata, kui palju miinust on tekkinud, ja prognoosida järgmisi alalaekumisi, siis tuleb mõelda sellele, et asjatundjad on prognoosinud, et see miinus võib ulatuda isegi seitsme miljardini. Nüüd on mul teile niisugune küsimus: kas ei oleks mõistlik üle vaadata see prognoositud, tugevale kasvule ja tugevale tarbimisele orienteeritud tulupool riigieelarves ning üle vaadata ka kulupool ja sellele mõistlikult läheneda?\nAitäh teile hea ettepaneku eest! Teie ettepanekut on juba aimanud Rahandusministeerium, kes peaks uue majandusprognoosi esitama 24. märtsil. Esimees Ene Ergma\n2. Ignalina tuumajaama sulgemisest Esimees Ene Ergma\nJärgmine küsimus on kolleeg Marek Strandbergilt välisminister Urmas Paetile. Palun!\nHea välisminister! Eesti saadik Leedus on teatanud, et Eesti ei ole ametlikult vastu sellele, et Ignalina teise reaktori, mis peaks vastavalt Leedu Euroopa Liiduga liitumise lepingule suletama, eluaega pikendatakse. Kuna tegemist on Leedu Euroopa Liiduga liitumise lepingu muutmisega, siis minu küsimus on see: kas me toetame põhimõtet, et Leedu ei peaks täitma seda liitumislepingut selles osas, mis puudutab Ignalina reaktorite lõplikku sulgemist 2009. aastaks, ja kui see on nii, siis millal on selline otsus Eesti poolt tehtud? Välisminister Urmas Paet\nAitäh küsimuse eest! Ei, Eesti ei ole teinud otsust ühtegi pidi, ei sedapidi, et me kindlasti leiame, et mingil juhul selle reaktori kasutamise aega ei tohi pikendada, ega ka teistpidi, et igal juhul tuleb ta kinni panna. Kui vaadata Leedu Euroopa Liiduga liitumise lepingut, siis selles liitumislepingus on ju tegelikult ikkagi võimalus Ignalina teise reaktori taaskäivitamiseks juhul, kui Leedu elektrivarustuses peaks esinema tõsiseid häireid. Seal öeldakse ka seda, et sulgemise edasilükkamise või taaskäivitamise põhjendatuse hindamiseks on vaja kõigi asjaolude ja tekkiva olukorra põhjalikku analüüsi. Ehk seni, kuni seda analüüsi ei ole (ja praegu seda analüüsi ei ole), ei ole võimalik öelda, kas see taotlus on põhjendatud või mitte. Nii et kui Leedu selle taotlusega edasi soovib minna, siis selleks, et nende jaoks positiivne otsus teha, on muidugi vaja kokkulepet Euroopa Liiduga, aga seda kokkulepet kindlasti ei saa olla, kui analüüsi selle otsuse põhjuste ja võimalike tagajärgede kohta ei ole tehtud. Nagu ma nimetasin, seda praegu ei ole.\nPalun, kolleeg Marek Strandberg, esimene täpsustav küsimus!\nKui oletame, et Leedu läheb selle peale ja asub Ignalina teise reaktori käigusoleku aega pikendama, siis tähendab see ju ka seda, et teisedki liikmesriigid võivad nõuda muutusi lepingutes. Kas Eestil on plaanis nõuda muutusi Euroopa Liiduga liitumise lepingus, valdkonnas, mis puudutab energeetikat, puudutagu see näiteks põlevkivikasutuse õiguste pikendamist või midagi muud sellist? Välisminister Urmas Paet\nAitäh küsimuse eest! Tegelikult, suhteliselt hiljuti kokkulepitu muutmine ja eriti veel nii olulise dokumendi, nagu seda on Euroopa Liiduga liitumise leping, muutmine, hea toon ega praktika ei ole. Selleks et minna taotlema selle lepingu muutmist, peaks olema ükskõik kellel tõesti midagi väga erakorralist juhtunud. Küsimus on selles, et selles lepingus ju mäletatavasti lepiti sisuliselt kokku neli aastat tagasi, siis kui Euroopa Liiduga liituti. Kas siis tõesti nende nelja aasta jooksul on toimunud nii olulisi muutusi, mis sunnivad liitumislepingu muutmist taotlema? Eestil ei ole praegu küll kavatsust liitumislepingu kallale minna. Nagu ma nimetasin, ma ei pea seda kuidagi heaks tooniks, et lihtsalt mingi eesmärgi saavutamiseks antakse lubadusi, mida võib-olla ei kavatsetagi täita, ja siis taotletakse kiiresti lepingu muutmist. Seda ei pea ma korrektseks ja seetõttu ei ole meil ka selliseid kavatsusi.\nPalun, kolleeg Marek Strandberg, teine täpsustav küsimus!\nKas Välisministeeriumi hinnangul Leedus praegu valdavalt Vene tehnoloogia ja kütuse peal töötava tuumareaktori (tõsi, see annab märkimisväärse osa Leedus tarbitavast elektrienergiast) töö jätkamine suurendaks või vähendaks Leedu sõltuvust Venemaa energiatoormest?\nAitäh! Nii Eesti kui tegelikult ka kolleegid teistest Balti riikidest ja Poola on ju korduvalt olnud seda meelt, et tuleks võimalikult kiiresti edasi liikuda Ignalina uue reaktoriga, mis vastaks kõigile nüüdisaja nõuetele. Nii et ka meie esimene eelistus selles temaatikas on ikkagi uue reaktori ettevalmistamise ja rajamisega võimalikult kiires tempos edasiliikumine. Selles osas võib teatud probleemi ja ohuna näha seda, et kui olemasoleva reaktori kasutust pikendatakse, siis see võib uue reaktori rajamise määramata ajaks edasi lükata. See on väga oluline probleem. Mis puudutab seda, et kui vana reaktor suletakse, aga uut veel ei ole, siis loomulikult tuleb Leedul oma energiavarustatus tagada. Praeguse info põhjal on seda kõige lihtsam tagada gaasil ja naftaproduktidel põhineva tooraine kasutamisega, mida kasutatakse elektri tootmiseks. Mis puudutab gaasi, siis jah, nii nagu Eestil, nii ka Leedul tuleb gaas, mida kasutatakse, kõik Venemaalt. Naftaproduktide osas on maailmaturg avatud ning seal sellist sõltuvust ei ole. Mida see endaga veel võib kaasa tuua, on muidugi elektri hinna tõus, mis ilmselt kellelegi väga ei meeldi.\nPalun, kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Toomas Trapido!\nAitäh! Austatud välisminister! Kas Välisministeerium tegeleb ka mõne taastuvenergia projektiga väljaspool Eesti piire, nagu tuumaenergia projektiga Leedus? Välisminister Urmas Paet\nMul kohe esimese hooga sellist suurt projekti pähe ei tule. Küll tegeleb Eesti Välisministeerium kindlasti meie ettevõtjate toetamisega ja nende tegevusele kaasaaitamisega, kui neil on taastuvenergia teemadel ühiseid projekte mõne piiritaguse firma või kompaniiga. Esimees Ene Ergma\nPalun, viimane kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Igor Gräzin!\nKõigepealt palun ma Marek Strandbergi käest vabandust, et ma koosolekule ei jõudnud! Meie rohelised on hästi sümpaatsed inimesed ja see ei puuduta neid ühegi kandi pealt, aga üks grupp, sellised ökonatsid või ökoekstremistid, saavutasid Euroopa Liidus selle, et asja ees, teist taga suleti tuumavõimsused Bulgaarias, mille reaalne tagajärg on energianälg ja äärmiselt keeruline olukord praegu Lääne-Balkanil, ma mõtlen Albaaniat, Montenegrot, Makedooniat ja neid alasid. Öelge, palun, kas meie oleme kaitstud nii rahvusvahelise kui ka üldse igasuguse võimaliku ekstreemse, sõjaka ökologismi eest Ignalina elektrijaama puhul. Kas on lootust, et seal võidutseb mõistus ega kordu Bulgaaria kaasus?\nKõigepealt, ühiskonna terve mõistuse küsimus on muidugi laiem teema. Kõikvõimalike riigisiseste otsuste tegemise puhul, sealhulgas Eestis ja ka välislepingute sõlmimisel, kui on tegemist kokkulepetega, mida me tahame teha koostöös meie heade partneritega Euroopa Liidus või mujal, või kokkulepetega, mida me ei taha teha, on Eesti rahvas otsuse tegemise delegeerinud parlamendile ja valitsusele. Ma loodan küll, et nendes kogudes võidutseb terve mõistus.\nAitäh, härra välisminister! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.\n3. Eesti inimarengu aruanne Esimees Ene Ergma\nJärgmine küsimus on sotsiaalminister Maret Maripuule. Palun, kolleeg Mai Treial! Mai Treial\nAitäh, proua juhataja! Lugupeetud minister! Eesti 2007. aasta inimarengu aruandest leiab tõsiseid märke selle kohta, et Eesti on hakanud ÜRO inimarengu pingereas langema. Nii teevad muret inimeste tervislik seisund, majanduslik kihistumine, sotsiaalne tõrjutus. Te väidate, et Eesti jõuab 2015. aastaks viie rikkama riigi hulka. Siit ka küsimus: millised on reaalsed tegevused, võitlemaks aidsi ja HIV-ga, narkomaania leviku ja alkoholismi süvenemisega ning olukorras, kus tuberkuloosi haigestumisel on sisuliselt epideemia oht, et Eesti pääseks praeguselt 78. kohalt ülespoole?\nAitäh! Kuigi inimarengu aruanne on Eesti suhtes karm, siis alates 2002. aastast on meie sündimus suurenenud, samuti on pikenenud eluiga ja eelmisel aastal tunnistas Euroopa Komisjon Eesti tervishoiu hinna- ja kvaliteedisuhte Euroopa Liidu parimaks. Märtsi lõpuks on Sotsiaalministeeriumi poolt kooskõlastusringile saatmiseks ette valmistatud rahvastiku tervise arengukava, mille eesmärk on pikk ja kvaliteetne eluiga, ja me oleme seadnud endale väga ambitsioonikad ülesanded: pikendada Eestis tervena elatud elu iga 2020. aastaks meestel keskmiselt 60 ja naistel 65 eluaastani ning keskmine eeldatav eluiga on siis tõusnud meestel aastaks 2020 75 ja naistel 84 eluaastani. Kui rahvastiku tervise arengukava heaks kiidetakse, siis kindlasti peaksid seal ettenähtud meetmed kõiki neid meie soove toetama.\nPalun, kolleeg Mai Treial, esimene täpsustav küsimus!\nAitäh, proua minister! Seda on rõõm kuulda, et selline dokument on nüüd lõpuks kiirenduse saanud. Üldine Eesti riigi rikkuse kasv ei lahenda neid probleeme, kui me ei tee midagi konkreetset inimeste majandusliku kihistumise peatamiseks ja vähendamiseks. Hiljuti analüüsiti, kuidas on 5000 krooniga võimalik toime tulla, ja tulemus näitas, et ega ikka ei ole küll. Aga teada on, et alampalk on meil praegu kaugelt alla 5000 ja paljud pensionid on madalamad. Millise sissetulekuga on Eestis võimalik toime tulla?\nAitäh, hea küsija! Eelmisel nädalal kinnitas valitsus selleks aastaks pensioniindeksi, kus pensioni kasv alates 1. aprillist on 21,6%. Kui me vaatame seda, et järjest on tõusmas ka palgad, siis ma usun, et meie inimeste elu läheb paremaks. Äraelamiseks vajalik konkreetne summa sõltub ikkagi inimeste vajadustest ja võimalustest.\nPalun, kolleeg Mai Treial, teine täpsustav küsimus!\nAitäh! Pensioniindeks on kinnitatud ja "suured" pensionid 1. aprillist ka käega katsuda, kuid tegelikult on teada, et Eesti ei täida praegugi Euroopa sotsiaalharta mitmeid artikleid, kaasa arvatud artikkel 12 ja artikkel 13, mis puudutavad just madalaid pensione, rahvapensioni ja ka vanaduspensioni, mis Euroopa sotsiaalharta tingimustele ei vasta. Samas ei ole Eesti ratifitseerinud uusi sätteid, mis võimaldaksid inimestele paremat kaitset majandusliku kitsikuse puhul. Minu küsimus ongi: missugused on teie konkreetsed sammud selleks, et asuda täielikult täitma Euroopa sotsiaalharta ja Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksi seni ratifitseeritud sätteid ja ratifitseerida uusi?\nAitäh! Eelmisel aastal Riigikogu saalis heakskiidetud pensionimuudatused viivad meid kindlasti lähemale eesmärgile, et nelja aastaga pensionid kahekordistuvad. Uus pensioniindeks tõstab pensioni 21,6%, mis tähendab, et samal määral tõusevad ka rahvapension, toitjakaotuspension, vanaduspension. Esimees Ene Ergma\nPalun nüüd kolm kohapeal registreeritud küsimust! Palun, kolleeg Marika Tuus!\nAitäh! Austatud minister! Kui vaadata neid tendentse, mis praegu tervishoius on – ma nimetaksin ainult mõned: voodipäevade kärpimine aasta lõpus, valvearstide arvu kokkutõmbamine, jälle päevakorral olev maa-apteekide kaotamine jne –, siis on ikka piinlik lugeda, et oleme just tervisenäitajate ja eluea poolest seal tagantpoolt kolmandal kohal koos Venemaa ja Valgevenega. Aga ma küsiksin siia juurde: mida on valitsus üldse praegu tervishoiu rahastamise suhtes mõelnud – see ei sõltu ju ka ainult teist –, et eriarstijärjekorrad lüheneksid ja me saaksime edasi minna? Kui elueast rääkides te ütlesite, et see on pikenenud, siis järelikult on see teistes riikides ju veelgi rohkem pikenenud. Aga mida siiski valitsus konkreetselt on ette võtnud ja kavatseb?\nAitäh! Ravikindlustuse eelarve kasvas 2007. ja 2008. aasta võrdluses 19,5% ja riigieelarvest tervishoidu suunatud summad suurenesid ka natuke üle 19%. Ja ma ei tahaks olla teiega nõus selles küsimuses, nagu tegeletaks maa-apteekide sulgemisega. Eelmise Riigikogu koosseisus võeti vastu ravimiseadus, mis sätestas kõik reeglid, mille järgi praegusel hetkel töö käib.\nPalun, kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Jaak Aab!\nTänan, austatud esimees! Lugupeetud minister! Minu küsimus on ikkagi üldisem. See inimarengu aruanne, mida siis tutvustati, on teaduspõhine dokument ja selle koostajad kurtsid tutvustamisel üldiselt seda, et ega selliseid dokumente ja teadlaste soovitusi ei kipu, ütleme, valitsus või valitsusasutused, haldusalade eest vastutavad ministrid millegipärast väga varmalt kuulama või tähele panema ja arvesse võtma edasisel arengu planeerimisel. On hea meel, et te mainisite rahvastiku tervise arengukava, mis on jõudnud lõppstaadiumisse. Kaks aastat tagasi see protsess algatati. Aga selles inimarengu aruandes on ka üldisemaid soovitusi. Kas Sotsiaalministeerium või teie olete seda dokumenti analüüsinud või on plaanis seda analüüsida ja teha sellest pikema perspektiivi otsuseid või järeldusi?\nAitäh! Ma usun, et kuna Eesti inimarengu aruanne esitatakse igal aastal, siis nii nagu sinu ajal suhtus Sotsiaalministeerium sellesse tõsiselt, nii suhtub ta tõsiselt ka minu ajal.\nViimane kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Kadri Must, palun!\nHea sotsiaalminister! Ma leian, et üheks sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise meetmeks on ka tasuta soe koolilõuna kõigile koolilastele. Eile sattusin ma vaatama uudiseid, kus te degusteerisite tervislikku koolilõunat, mille ühe portsu maksumus oli 25 krooni. Kui teie käest küsiti, kuidas selle märksa kallima koolilõuna maksumuse katma peaks, avaldasite te arvamust, et on aeg, et lapsevanemad ise panustaksid oma lapse tervislikku toitu. Kas see on Sotsiaalministeeriumi ametlik seisukoht, et põhimõtteliselt tuleks ära kaotada tasuta koolilõuna kõigile kooliõpilastele?\nAitäh! Praegusel hetkel on koolilõuna tasuta ja 2008. aastal finantseerib riik seda 12 krooni ulatuses ning osa omavalitsusi on juurde pannud. Eilse koolilõuna hind – 25 krooni – tuli nii suur, sest sealsed portsud, kogused ja energiaväärtus olid suuremad, kui etteantud menüü ja väljaarvutatud kalkulatsioonid ette nägid. Uue määruse tulemusena hakkab Sotsiaalministeerium iga aasta märtsikuuks arvutama järgmise aasta hinnangulist koolilõuna maksumust ning see peab saama toeks nii Haridus- ja Teadusministeeriumile kui ka Rahandusministeeriumile, pidamaks silmas tasuta koolilõuna summat. Järgmiseks aastaks võiks see summa olla 15 krooni. Esimees Ene Ergma\nSuur tänu, proua minister! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.\n4. Tervishoiu rahastamine Esimees Ene Ergma\nJärgmine küsimus on kolleeg Jaak Aabilt sotsiaalminister Maret Maripuule. Palun!\nTänan, austatud esimees! Hea minister! Juba eelmise küsimusega oli nagu soojendus olemas. Eks tervishoiu peale pöörduvad kõik küsimused. Aga kõigepealt üldisemalt. Sotsiaalpartneritega läbirääkimistel on aktuaalne olnud tervishoiu rahastamine, on seda siis üritatud teatud indikaatoritega määrata, on see siis suhe SKT-sse – osakaal, võrdlus – või siis riigieelarvesse. Viimastel aastatel siiski, kui me võrdleme kas või sellesama osakaaluga SKT-s, on see protsent veidi suurenenud. On olnud ka poliitilisi otsuseid, mis on parandanud tervishoiu rahastamist. Nüüd on valmimas rahvastiku tervise arengukava, kus peaksid tervishoiu arengud kirjas olema. Kas te saate öelda, on siis lähemas või pikemas perspektiivis see osakaal, ükskõik millega võrreldes, kasvamas ja kelle arvel? Kas see on riigieelarve, haigekassa või ka patsiendi omaosaluse arvel kasvamas?\nAitäh! Kui me vaatame seda, et 2008. aastal on raha tervishoius rohkem kui 2007. aastal, siis see ei ole toimunud mitte kellegi arvel, vaid see on toimunud tänu sellele, et Eesti riigil on läinud hästi, ja ma loodan, et Eesti riigil läheb jätkuvalt hästi ning tervishoidu tuleb raha juurde ja järjekordselt mitte kellegi arvel, vaid selle pärast, et Eestis on läinud hästi.\nPalun, kolleeg Jaak Aab, esimene täpsustav küsimus!\nTänan, austatud esimees! Vaidleksin natuke vastu. Ikka mõningad poliitilised otsustused tehti ka, et seda raha rohkem tuli, ega see sotsiaalmaks, 26% kasvu 2007. aastal, võrreldes 2006. aastaga, ei tulnud lihtsalt heast majanduskasvust. Riigieelarvest maksti rohkem, suurema määra järgi, ja tegelikult tõsteti ju miinimummäära, millelt makstakse sotsiaalmaksu. Lisaks sellele tulevad kapitalikulud esmakordselt riigieelarvest, nii et eks seegi on tõstnud seda osa. Rääkimata euroliidu rahastamisest, mis puudutab investeeringuid. Aga nendest investeeringutest: nüüd siis on teada, et vastavalt jaotusele esimeses etapis on järgmisest rahastamisperioodist kokku meil saada tegelikult 2,156 miljardit krooni ja sellest 1,724 miljardit on määrusega määratud juba kesk- ja regionaalsetele haiglatele. Kas see suhe – kesk- ja regionaalsed haiglad ning teised haiglad, üldhaiglad, kohalikud haiglad, hooldushaiglad – on teie arvates õige?\nAitäh! See suhe sai läbi räägitud Eesti Haiglate Liiduga.\nPalun, kolleeg Jaak Aab, teine täpsustav küsimus!\nAitäh, austatud juhataja! Hea minister! Kui me alustasime Sotsiaalministeeriumis selle investeeringute kava ettevalmistusi, siis tegelikult oli kaks põhilist ettepanekut: lülitada haiglavõrgu arengukavasse ka hooldushaiglad ja taastusravihaiglad, sest nii seisab tervishoiuteenuste korraldamise seaduses, et need peaksid sisalduma haiglavõrgu arengukavas, ja siis oleks võimalik eraldada neile raha nii riigieelarvest kui Euroopa Liidu rahast. Muidu ei ole võimalik seda teha. Nüüd on see protsess peatunud ehk haiglavõrgu arengukava ei uuendata. Kas sellest võib järeldada, et hooldushaiglad ja taastusravihaiglad investeeringuteks raha ei saa?\nAitäh! Euroopa teise etapi raha jaotamise määruse ettevalmistamisega pole praegusel hetkel ministeeriumis veel alustatud. Püüame kõigepealt esimese etapi käima saada ja siis 2009. aastal võtame ette õendus- ja hooldusteenuse tarbeks raha jagamise ning loomulikult arutame need üldised kriteeriumid läbi oma partneritega eesmärgiga, et sellest võidaks Eesti inimene. Esimees Ene Ergma\nHead kolleegid! Nüüd kaks kohapeal registreeritud küsimust. Kõigepealt kolleeg Toivo Tootsen, palun!\nAitäh, proua esimees! Lugupeetud proua minister! Hiljuti Võrumaal käies kohtusin taas ka puudega inimestega. Nende kaks põhimuret olid loomulikult väike pension ja abivahendite kehv kättesaadavus. Mida te oskate öelda nendele lohutuseks ja helgemat pilku tulevikku heites?\nAitäh! 2008. aastal, kui mu mälu nüüd ei peta, tuli ka abivahendite kättesaadavuse parandamiseks lisaraha, see protsent jäi 15 ja 20 vahele. Aga sinna tuli raha juurde ja samuti tõusis puudetoetus tööealistele inimestele. Esimees Ene Ergma\nPalun, kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Mai Treial!\nAitäh! Proua minister! Reaalne elu näitab, et vaatamata pensionide tõusule jääb ostujõud paljude pensionide puhul ikkagi nii väikeseks, et katab vaevu toidukaupade ja esmavajalike teenuste hindade tõusu. Väga paljudel eakatel ja puuetega inimestel on probleemiks taastusravi kättesaamine, seda nii regionaalsel tasandil kui ka hindadesse puutuvalt. Mida te näete ette, et kõikidel inimestel, kes taastusravi vajavad, oleksid võrdsed võimalused seda ka saada?\nAitäh! Meil on ministeeriumis ettevalmistamisel uus taastusravikontseptsioon ja ka rahastamine. Kui tervisevaldkonda vaadata, siis jah, taastusravi poole pealt on meil kõige rohkem puudujääke.\n5. Euroopa Liidu poliitika Esimees Ene Ergma\nJärgmine küsimus on kolleeg Ester Tuiksoolt peaminister Andrus Ansipile. Palun!\nAitäh, proua juhataja! Austatud härra peaminister! Valitsus on kogu aeg deklareerinud, et Eesti peab aktiivselt osalema Euroopa Liidu riikide koostöös. Eesti Euroopa Liidu poliitika elluviija on eelkõige Vabariigi Valitsus peaministri ja ministrite kaudu. Teie kui peaministri Euroopa Liidu suunalist tööd võib tunnustada. Samas, kui vaadata valitsusse kuuluvate ministrite osalemist Euroopa Liidu ametlikel kohtumistel, siis kokku 82 kohtumisest on osaletud 57 korral, puudutud 25 korral. Kas teie peaministrina, kes te vastutate kogu valitsuse tegevuse eest, olete teadlik ministrite sellisest ignoreerivast suhtumisest oma kohustustesse ja kas ministrid on informeerinud teid Euroopa Liidu kohtumistel osalemata jätmise põhjustest? Kas te peate sellist madalat ametlikest kohtumistest osavõtu taset normaalseks ja kas te kavatsete midagi ette võtta?\nAitäh! Mina pean väga oluliseks ministrite osalemist Euroopa erinevate nõukogude töös ja ma arvan, et ministrid peaksid eelistama osalemist nõukogu töös ükskõik missugusele teisele oma ametiülesandele. Teie loetletud arvud ei sisaldanud mitte ainult ametlikke kohtumisi, vaid ka mitteametlikke kohtumisi. Ja vahel juhtub tõepoolest nii, et ministril, lähtudes Eesti majanduslikest võimalustest, lihtsalt ei ole võimalik viibida korraga kahel väga olulisel foorumil maailma eri punktides. Kas või rahandusministril ei olnud võimalik jõuda Islandilt Brüsselisse õhtusöögile mitteametlikule kohtumisele, sest Eestil ei ole erilennukit. Selliseid juhtumeid on ka varem ette tulnud, et puhtfüüsiliselt ei ole võimalik kahte koosviibimist ühitada. Ja loomulikult mängivad teatud rolli ka inimlikud põhjused, näiteks haigestumised. Kuid ma ei taha mitte mingil juhul õigustada neid ministreid, kes ei ole teinud kõike võimalikku selleks, et Euroopa erinevates nõukogudes kohal olla ja seal aktiivselt kaasa lüüa. Üldiselt olen ma ministrite osavõtuga nõukogude tööst rahul.\nPalun, kolleeg Ester Tuiksoo, esimene täpsustav küsimus!\nTänan, proua juhataja! Austatud peaminister! Eesti seisukohtade kujundamine Euroopa Liidu protsessis toimub muu hulgas ka Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni kaudu, kus ministrid peaksid tutvustama läbivaatamisel olevaid küsimusi ja informeerima komisjoni oma tegevusest ja valitsuse seisukohtadest. Paraku osa ministreid ignoreerib Euroopa Liidu asjade komisjonis käimist ja poliitiline vastutus Euroopa teemadel lasub ametnikel. Mind kui Euroopa Liidu asjade komisjoni aseesimeest huvitab, milline on teie seisukoht Riigikogu rolli suhtes Euroopa Liidu asjades kaasarääkimisel ja mida kavatseb valitsus omalt poolt ette võtta valitsuse ja Riigikogu koostöö tõhustamiseks Euroopa asjades.\nAitäh! Mina pean oma koostööd Euroopa Liidu asjade komisjoniga väga heaks ja minu meelest on peaministri ja Europa Liidu asjade komisjoni koostöö olnud viljakas, Eesti seisukohad on saanud Euroopa Liidu asjade komisjoni liikmete poolt alati olulisi täiendusi, vajalikke täiendusi. Ma julgen küll öelda, et mina olen käinud Euroopa Liidu asjade komisjonis alati enne Euroopa Liidu ülemkogu toimumist. Ja kui on tegemist olnud rohkem ühiskondlikku resonantsi tekitavate teemadega, olen ma käinud Euroopa Liidu asjade komisjonis ülemkogul kõne all olnud teemadest kõnelemas ka pärast ülemkogu. Mulle teadaolevalt ei ole ka ministrid ignoreerinud Euroopa Liidu asjade komisjoni koosolekuid. Minu meelest on see väide liialdatud. Ma ei välista, et võib-olla on olnud arusaamatusi koosoleku aegade kokkuleppimises ja ministri osalemises nendel koosolekutel, kuid ma välistan küll kategooriliselt selle, et mõni minister ignoreeriks Euroopa Liidu asjade komisjoni koosolekuid.\nPalun, kolleeg Ester Tuiksoo, teine täpsustav küsimus!\nTänan väga, proua juhataja! Austatud peaminister! Tahaksin küsida teie arvamust, kuidas te hindate Eesti rahva informeeritust Lissaboni leppe teemadest.\nAitäh! Ma arvan, et see osa Eesti rahvast, kes on oluliselt huvitatud Lissaboni lepingus sisalduvast, on vajaliku informatsiooni kätte saanud. Me oleme väga põhjalikult arutanud Lissaboni lepingule eelnenud põhiseaduse lepingu teksti. Me oleme ka põhiseaduse lepingu sisu ülekandumist Lissaboni lepingusse avalikult ja avatult käsitlenud. Ma leian, et kõigil nendel inimestel, kellele see teema huvi pakub, on piisavalt informatsiooni ja ka piisavalt võimalusi, et selles küsimuses kaasa rääkida.\nNüüd kolm kohapeal registreeritud küsimust. Palun, kolleeg Jaanus Marrandi!\nTänan! Lugupeetud härra peaminister! Asjad on sageli nii, nagu neid lastakse paista. Eelmise nädala lõpus leidsin ma kaks pressiteadet. Kõigepealt "Eesti saavutas Euroopa Ülemkogul edu" ja Marko Mihkelsoni seisukohavõtt "Kas Eesti andis Brüsselis järele". Need on justkui vastandlikud. Teie ütlete, et Eesti huvi on ennetada süsinikuleket ehk saastava energiatootmise üleviimist kolmandatesse riikidesse ning elektriimpordi allutamine selgetele reeglitele. Samuti räägite te ka ebaausa konkurentsi välistamise põhimõtetest ja sellest, et tuleb edasi töötada kokkuleppe saavutamiseks. Samal ajal ütleb Marko Mihkelson, et Eestil on väga oluline kaitsta kaht peamist seisukohta: kaitsta Eestit kolmandate riikide odava ja vähem keskkonnasõbraliku elektri eest ning põlevkivienergeetika erisuse saavutamine seoses heitgaaside piiramisega. Samuti ütleb ta, et lõppjärelduse tekstist ta vastavaid edusamme välja ei loe. Siit küsimus: kumb teist n-ö udutab ja kumb räägib tõtt? Peaminister Andrus Ansip\nKindlasti on õigus nendel, kes ütlevad, et saavutati väga suurt edu, ja nendele ma võin kinnituseks omalt poolt öelda, et Euroopa Liidu edu on Eesti Vabariigi edu. Meie olemegi Euroopa Liit! See edu peegeldub ka ülemkogu lõppjäreldustes. Kindlasti vastab tõele, et Eestil õnnestus kaitsta oma väga selgeid konkreetseid huvisid ülemkogul. Kuid ma ei pea seda huvide kaitsmist sugugi millekski võitluslikuks või selliseks protseduuriks või protsessiks, kus on võimalik võita või kaotada. Me ei võitle Euroopa Liidus kellegagi. Me selgitame oma seisukohti, oma probleeme oma partneritele. Ma võin kinnitada, et meie seisukohti meie partnerid mõistavad. Euroopa Liidus ei ole meil selliseid partnereid, kes tahaksid meil nahka üle kõrvade tõmmata või meie üle võitu saavutada. Minu meelest on sellise retoorika kasutamine täiesti vale. Kuid tulles tagasi konkreetse teema juurde: jah, Euroopa Liidus otsustasime ülemkogu tasandil, et ühel järgmistest ülemkogu istungitest käsitleme väikeste ja isoleeritud turgude energiajulgeoleku temaatikat eraldiseisva küsimusena. Lõpptekstis on väga selgesõnaliselt rõhutatud ka nn süsinikulekke ohtu ja seeläbi on Eesti huvid selgelt kaitstud.\nPalun, kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Igor Gräzin!\nAustatud proua esimees! Lugupeetud härra peaminister! Euroopa Liidu asjade komisjonis ei ole ma eriti palju käinud – paar korda asendusliikmena –, aga see-eest on mulle sealt jäänud üks väga sügav elamus. Siis, kui arutati Euroopa Liidu tapamajadirektiivi, päädis asi sellega, et 20 minuti jooksul selgus, et Euroopa Liidu asjade komisjonis oli ainult kaks põllumajandusspetsialisti, kes kujutasid ette, kuidas näeb välja sea sõrg. Need olid Tiit Tammsaar ja Igor Gräzin. Seoses sellega on mul küsimus: palun öelge, kas ELAK-i koosolekud praeguses Riigikogus, kus ma pole käinud, on korralikult ette valmistatud, kompetentsed, hästi juhitud ja korraldatud?\nAitäh! ELAK-i koosolekud nii praeguses Riigikogus kui ka eelmise Riigikogu koosseisu ajal olid hästi juhitud, hästi ette valmistatud ja kompetentsed.\nPalun nüüd viimane kohapeal registreeritud küsimus, kolleeg Helle Kalda! Helle Kalda\nAitäh! Lugupeetud peaminister! Nagu ma debatist aru saan, ei ole te tegelikult kursis teie valitsuskabineti liikmete tegevusega Euroopa asjade komisjonis – kas nad käivad või ei käi. Ma esitasin teile enne küsimuse, mis kuulub valitsuse kompetentsi, te vastasite, et pole ajalehte lugenud. Ma täpsustan, et nimetatud eelnõu on saadetud valitsusse suurele ringile, ja küsin nüüd uuesti: kas te olete teadlik, mis teil valitsuses toimub või te ei ole teadlik, mis valitsuses toimub? Kas nende eelnõude puhul, mis teile saadeti, et maksuametile antakse luba arestida ettevõtjate vara, olete teie nõus sellega või mitte?\nAitäh! Ma väga lootsin, et Riigikogu liige on kindlasti kursis sellega, kuidas mingeid seaduseelnõusid valitsuses menetletakse. Jah, loomulikult, kõigepealt ministeeriumi ametnikud töötavad välja, lähtudes poliitilistest juhistest, ühe eelnõu teksti, järgmisena see eelnõu tekst kooskõlastatakse ametnike tasandil, kantsleri tasandil ja seejärel saadetakse see tekst kooskõlastusringile ministeeriumidesse. Kui ministeeriumidest tulevad kooskõlastused – muidugi võib mõni ministeerium jääda ka eri meelt mõnes üksikus küsimuses –, siis võetakse see küsimus arutusele Vabariigi Valitsuse istungil. Kui Vabariigi Valitsus on seda teemat käsitlenud, siis saab austatud Riigikogu liige kindlasti minuti või kahe jooksul pärast otsuse langetamist teada, missugune otsus langetati. Teie nimetatud eelnõu ei ole Vabariigi Valitsus oma istungil arutanud. Esimees Ene Ergma\nSuur tänu, härra peaminister! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise. Üles / Tagasi\n6. Tiibet Esimees Ene Ergma\nJärgmine küsimus on kolleeg Aleksei Lotmanilt välisminister Urmas Paetile. Palun!\nAitäh, lugupeetud proua Riigikogu esimees! Austatud minister! Seoses hiljuti teravnenud Tiibeti kriisiga ütlesite paari päeva taguses intervjuus õigustatult, et Tiibeti küsimuses ei saa piirduda mõne avaldusega, vaid tuleb tagada poliitika järjepidevus. Millised on Eesti valitsuse kavad seoses vajadusega tagada nimetatud piirkonnas inimõiguste austamine?\nAitäh küsimuse eest! Tõepoolest, nii nagu ma olen viimastel päevadel neid väga kahetsusväärseid sündmusi Tiibetis kommenteerinud, nii on minu seisukoht ka praegu, et vägivald Tiibetis ei ole mitte mingisugune lahendus, vaid väljapääs olukorrale tuleb leida kõneluste ja dialoogi kaudu. Kahjuks ei soodusta seda dialoogi kuidagi ka sellised väljaütlemised, mida ma lugesin täna hommikul agentuuri France Presse uudisest, kus kohalik kommunistliku partei liider ütleb, et me oleme praegu verises ja ägedas võitluses dalai-laama klikiga ja et dalai-laama on inimnäo ja kiskja südamega koletis. Muidugi ei aita sellised väljaütlemised kuidagi olukorra lahenemisele kaasa. See, mis praegu on Eesti ja Euroopa Liidu välispoliitika võimuses, on Hiinale ikkagi väga selgelt öelda ja järjekindlalt öelda välja see seisukoht, et rahumeelsete demonstratsioonide vägivaldne mahasurumine ei ole vastuvõetav, et me soovime sisulisemat inimõigustealast dialoogi ka Euroopa Liidu ja Hiina vahel. Järgmine kohtumine selle dialoogi raames on 15. mail, kus Euroopa Liidul on võimalus neid seisukohti esitada, aga nagu ma olen öelnud, Euroopa Liidust üksi kindlasti ei piisa. Selliste sõnumite järjekindlal edastamisel on vaja laiemat rahvusvahelist koostööd, et ka Hiina mõistaks, et erinevate kultuuride, erinevate rahvuste, erinevate religioossete rühmade olemasolu on rikkus ja mitte ühiskonda lõhestav nähtus. Esimees Ene Ergma\nPalun, kolleeg Aleksei Lotman, esimene täpsustav küsimus!\nAitäh! Härra välisminister! Kindlasti ei ole mõne marginaalse Euroopa partei liikmete harimine seoses sellega, et neid on keegi dalai-laama küsimuses ilmselt pahatahtlikult eksitanud, meie välispoliitikale väga oluline, küll aga on ilmselt oluline juhtida selles küsimuses järjepidevalt Hiina võimude tähelepanu sellele, et dalai-laamaga tuleb astuda dialoogi. Kui nad seda praegu ei tee, siis marginaliseerub dalai-laama tõepoolest ja on vältimatu Tiibeti iseseisvusliikumise oluline radikaliseerumine, mille kõrval praegused sündmused jääksid ilmselt tühiseks eelmänguks. Kas teil on kavas kutsuda välja näiteks Hiina suursaadik ja avaldada talle Eesti Vabariigi tõsist muret seoses Tiibeti sündmustega?\nPühapäeval ütles Välisministeerium oma seisukohad Tiibeti sündmuste kohta välja avalikus avalduses ja esmaspäeval käisid Hiina saatkonna esindajad Välisministeeriumis, et anda omapoolseid selgitusi. Me andsime Hiina saatkonna esindajatele üle meie seisukohad, mis olid kajastatud pühapäevases avalduses, ja edastasime ka selle mõtte, mida ma täna siin väljendasin. Nii et meie sõnum on Hiina saatkonnale otseselt edastatud. Esimees Ene Ergma\nSuur tänu, härra välisminister! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.Infotund on lõppenud. Suur tänu, lugupeetud kolleegid, küsimuste esitamise eest! Suur tänu, valitsusliikmed, küsimustele vastamise eest!\n1. 14:05 Maaparandusseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (189 SE) kolmas lugemine\nEsimene päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud maaparandusseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine.Kas fraktsioonide volitatud esindajad soovivad avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Läheme lõpphääletuse juurde.Lugupeetud kolleegid, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud maaparandusseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu. Palun hääletada!HääletustulemusedEelnõu poolt hääletas 83 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on seadusena vastu võetud. Üles / Tagasi\n2. 14:06 Kriminaalhooldusseaduse, vangistusseaduse ja kohtute seaduse muutmise seaduse eelnõu (169 SE) teine lugemine\nJärgmisena on päevakorras Vabariigi Valitsuse algatatud kriminaalhooldusseaduse, vangistusseaduse ja kohtute seaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli õiguskomisjoni liikme kolleeg Hanno Pevkuri!\nAustatud esimees! Head kolleegid! Kriminaalhooldusseaduse, vangistusseaduse ja kohtute seaduse muutmise seadus käsitleb mäletatavasti peamiselt seda, et praegused kriminaalhooldusosakonnad viiakse kohtusüsteemi alluvusest üle vanglasüsteemi. Teise lugemise ettevalmistamise käigus tuli eelnõu kohta ka muudatusettepanekuid. Need kõik on õiguskomisjoni tehtud ja saanud nii algatajate kui õiguskantsleri heakskiidu. Viimane osales eelnõu menetlemisel aktiivselt.Püüan nüüd muudatusettepanekutest lühikese kokkuvõtte teha. Neid oli kokku 17 ja ette rutates võib öelda, et komisjon arvestas neid kõiki. Aga nüüd sisust.Muudatusettepanek nr 1 puudutab vangistusseaduses inimväärikuse põhimõtte kehtestamist. Ma ei hakka seda sätet ette lugema. Põhimõte aga on selles, et inimväärikuse austamine ja õiguste järgimine on uues redaktsioonis paremini sõnastatud. Samuti on täpsustatud piiranguid, millele vangi võib allutada. See oli ka õiguskantsleri tähelepanekutes üks suuremaid küsimusi ja seda paragrahvi sai redigeeritud päris mitmel korral. Lõpuks kukkus see välja päris hea, nii et ka õiguskantsler oli rahul.Teine muudatusettepanek puudutab kinnipeetava liikumisõigust, peamiselt seda, kus ja millal kinnipeetav võib liikuda. Täpsustatakse, et öörahu algusest kuni äratuseni on vang või kinnipeetav lukustatud kambrisse.Kolmas muudatusettepanek on suhteliselt redaktsiooniline: et eelnõu oleks kooskõlas kehtiva haridusseadusega, asendatakse sõna "kutsekeskharidus" sõnaga "kutseharidus".Neljas muudatusettepanek puudutas haridusnõuete täpsustamist ja viies täpsemalt kutsehariduse omandamise võimalusi. Kuues ettepanek on suunatud sellele, et vanglatel on tihtipeale vaja turvalisuse kaalutlusel riigihangete korraldamisel kohaldada erandmenetlusi. Tavapärased menetlused pole võimalikud ja seepärast on täpsustatud ühte paragrahvi, mis võimaldab turvakaalutlustel erandmenetlusi kasutada.Seitsmes ettepanek puudutab kinnipeetavate ennetähtaegset vabastamist. Rakendatakse järgmist uut põhimõtet. Praegu on vangil – või kinnipeetaval, kui täpsemalt väljenduda – õigus taotleda ennetähtaegset vabastamist põhimõtteliselt kogu aeg. Näiteks pöördub ta kohtu poole ja taotleb enda vabastamist. Kohus ei rahulda seda. Kui kinnipeetav on saanud kohtuotsuse, et teda enne tähtaega ei vabastata, võib ta järgmisel päeval uuesti asja menetlusse anda, kuigi on selge, et kohus kõiki asjaolusid arvestades teda kindlasti ka järgmise taotluse peale vabaks ei lase. Nüüd sätestatakse kuuekuuline tähtaeg elik kinnipeetav ei saa pärast otsuse saamist uuesti pöörduda kohtu poole enne kui kuue kuu pärast. See peaks vähendama kohtute töökoormust mõttetute avalduste läbivaatamisel. Muudatusettepanekud 8 kuni 11 on tehtud sihiga parandada Eestis suhteliselt viletsat seisu arestikambrite osas. Tahetakse kehtestada põhimõte, et isik ei pea aresti kandma oma asukohajärgses arestimajas. Kui on vabu kohti, võib näiteks Tallinnas karistuseks aresti saanud isiku viia aresti kandma ka Tartusse. Põhja Politseiprefektuuri piirkonnas on see probleem kõige suurem. Ma usun, et pakutud lahendus on igati mõistlik. Seejuures on ette nähtud tagada, et pärast aresti kandmist pannakse isik bussi peale ja saadetakse oma kodukohta tagasi. Selle peab garanteerima kohapealne prefektuur.Muudatusettepanek nr 12 puudutab vanglate tööülesannete jaotust ja sätestab, et justiitsminister määrab ülesannete jaotuse Justiitsministeeriumi ja vanglate vahel. Ettepanekus nr 13 täpsustatakse vanglakomisjoni liikmele esitatavaid nõudeid. Muu hulgas pannakse ette, et vanglakomisjoni liikmeks võib nimetada isiku, kellel ei ole komisjoni liikme ülesannete täitmist takistada võivaid isiklikke suhteid kinnipeetavate ega vahistatutega.Ettepanekus nr 14 täpsustatakse vanglatöötaja taustakontrolli tegemise aluseid ja nõudeid. Ettepanek nr 15 soovib sätestada, et vanglaametnikul võib olla valveaeg ja see valveaeg ei tohi ületada 250 tundi ühes kuus. Praeguse redaktsiooni kohaselt, kui ma õigesti mäletan, oli see 24 tundi kuus. Või oli see 10 tundi kuus? Ühesõnaga see oli väga väike tundide arv ja praktiliselt teostamatu.Muudatusettepanek nr 16 puudutab ühte väikest täpsustust. Paragrahvis 148 asendatakse sõna "justiitsminister" sõnadega "justiitsminister või tema poolt volitatud isik". Küsimus on selles, et justiitsministril võiks olla õigus delegeerida neid ülesandeid, mis vangistusseadusest tulenevad, näiteks asekantslerile või kantslerile või kellelegi veel, kui ta seda vajalikuks peab.Viimane muudatusettepanek puudutab tähtaegu. Enim tähelepanu on vaja pöörata sellele, et kõik see, mis puudutab arestikambrite probleemi ja selle lahendamist, nõuab seda, et seadus jõustuks nende sätete osas juba 1. mail. Ülejäänud vangistusseadus võiks jõustuda 1. jaanuaril 2009.Selline oli lühikokkuvõte muudatusettepanekutest. Nagu ma ütlesin, toetas õiguskomisjon neid kõiki. Juhin teie tähelepanu veel sellele, et seaduse vastuvõtmiseks on meil vaja saali 51 häält ehk koosseisu häälteenamust. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Hanno Pevkur! Teile on ka küsimusi. Palun, kolleeg Trivimi Velliste!\nLugupeetud ettekandja! Minu küsimus puudutab vangistatu uuesti kaebamise keeldu kuue kuu jooksul. Kas seda tähtaega hakatakse lugema eelmise kaebuse laekumise kuupäevast või kohtuotsuse kuupäevast?\nSeda tähtaega hakatakse lugema hetkest, kui kohus on oma otsuse teinud. Esimees Ene Ergma\nRohkem küsimusi ei ole. Veel kord aitäh kolleeg Hanno Pevkurile! Kas kolleegid soovivad avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata.Läheme nüüd muudatusettepanekute läbivaatamise juurde. Seaduseelnõu kohta on 17 muudatusettepanekut. Ettepanekud nr 1, 2, 3 on õiguskomisjoni tehtud ja juhtivkomisjon on neid täielikult arvestanud. Ettepanekud nr 4, 5, 6 ja 7 on ka õiguskomisjoni tehtud ning juhtivkomisjon on neid täielikult arvestanud. Ettepanekud nr 8, 9, 10, 11 ja 12 on samuti õiguskomisjoni omad ja juhtivkomisjon on neid täielikult arvestanud, sama võib öelda ettepanekute nr 13, 14, 15, 16 ja 17 kohta.Me oleme läbi vaadanud kõik muudatusettepanekud, seaduseelnõu 169 teine lugemine on lõpetatud.\n3. 14:18 Äriseadustiku ja Euroopa Liidu Nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 "Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta" rakendamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (186 SE) teine lugemine\nJärgmine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud äriseadustiku ja Euroopa Liidu Nõukogu määruse nr 2157/2001 "Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta" rakendamise seaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine. Palun veel kord ettekandeks kõnetooli õiguskomisjoni liikme kolleeg Hanno Pevkuri!\nHead kolleegid! Selle seaduseelnõuga läks õiguskomisjonil veidi lihtsamalt. Ei parlamendiliikmed, fraktsioonid ega ka teised komisjonid muudatusettepanekuid ei esitanud. Küll oli meil komisjonis üks muudatusettepanek, mis tulenes Eesti ühe tunnustatuima äriõiguse spetsialisti Andres Vuti ettepanekust. Selle sisu on redaktsiooniline: see lihtsalt täpsustab, kuidas on reguleeritud tütarettevõtja poolt isikutele osaühingu osade või aktsiaseltsi aktsiate omandamiseks laenu andmine. Sätestatakse väga selgelt, et "tütarettevõtja ei või anda esimeses lauses nimetatud isikutele laenu aktsiaseltsi aktsiate omandamiseks". Sama kehtib peale aktsiaseltsi aktsionäride ka osaühingu osanike kohta. Vormiliselt on see meil pandud kahte muudatusettepanekusse, mis puudutavad äriseadustiku eri paragrahve. Üks on osaühinguid puudutav § 159 ja teine aktsiaseltse puudutav § 281. Need kaks muudatusettepanekut leidsid õiguskomisjoni toetust. On ettepanek ka selle eelnõu teine lugemine täna lõpetada ja homme eelnõu täiskogus kolmandal lugemisel seadusena vastu võtta. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Hanno Pevkur! Kas on küsimusi? Küsimusi ei ole. Kas kolleegid soovivad avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Vaatame läbi muudatusettepanekud. Seaduseelnõu kohta on kaks muudatusettepanekut, mõlemad on esitanud õiguskomisjon ja juhtivkomisjon on neid arvestanud täielikult. Seaduseelnõu 186 teine lugemine on lõpetatud.\n4. 14:21 Toiduseaduse muutmise seaduse eelnõu (191 SE) teine lugemine\n5. 14:24 Välismaalaste seaduse ja välismaalaste seaduse muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu (173 SE) teine lugemine\n6. 14:27 Tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (181 SE) teine lugemine\nAlustame Vabariigi Valitsuse algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu teist lugemist. Palun ettekandjaks rahanduskomisjoni esimehe kolleeg Jürgen Ligi!\nAustatud juhataja! Austatud kolleegid! Eelnõu, mida me nüüd käsitleme, on seotud ettevõtte tulumaksustamisega. Riigikogu rahanduskomisjon arutas seda viimati eelmisel nädalal ja otsustas ühehäälselt saata selle teisele lugemisele ja teha ettepanek teine lugemine lõpetada.Menetlemise käigus on üles kerkinud küsimused, mis oleksid pidanud olema selgeks räägitud ja rohkem küsitud juba esimese lugemise ajal ja komisjonis. Seepärast annan lühikese ülevaate ka eelnõu sisust, mitte ainult selle arutelu käigust.Eelnõu eesmärk on tagada Eesti ettevõtete tulumaksustamise täielik kooskõla Euroopa Liidu ema- ja tütarettevõtete direktiiviga ja samal ajal järgida endiselt meil 2000. aastast kehtivat investeeringute tulumaksuvabastuse põhimõtet. Viimane seisneb eelkõige edasilükatud kohustuses.Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimistel võttis Euroopa Komisjon seisukoha, et meie 2000. aastast kehtiv seadus ei ole kõnealuse direktiiviga kooskõlas ja me võtsime kohustuse selle ebakõla alates järgmisest aastast kõrvaldada. Me oleme sel teemal väga kaua pead murdnud, ekspertidega läbi rääkinud, nõupidamisi korraldanud. On isegi olnud üks ideekonkurss, kuidas oma süsteemi selle põhiväärtuste osas säilitada. Meile annab kindluse see, et vahepeal on olnud mitu kohtulahendit, mis ütlevad võrdlemisi selgelt, et meie tulumaksuvabastus ei ole eurodirektiiviga vastuolus. Siiski, vaieldavaid kohti veel on, ja et täita oma lubadus seadust muuta ja need vaieldavad kohad kõrvaldada, me nüüd teie ees selle eelnõuga olemegi.Nüüd kõnealusest direktiivist. Selle eesmärk on vältida topeltmaksustamist – see on esimene punkt, mis tõestab, et me oleme õigel teel. Direktiiv keelab sellise tulumaksu kinnipidamise, mille kohustus tekib kasumit jaotava äriühingu osaühingul. See tekib osalusega seotud tulu jaotamise tõttu, kusjuures summa tuleneb jaotatava kasumi suurusest. Sellised tunnused on need kohtulahendid andnud. Oluline on, et direktiiv ei käsitle ettevõtete esmast tulumaksustamist, tütarühingu esmast tulumaksustamist.Eesti tulumaksuseadus ei tekita topeltmaksustamist ega ole seega idee poolest tolle direktiivi eesmärgiga vastuolus. Meie kasumi jaotamisega seotud maks on esmane tulumaks. Meenutan, et esmast tulumaksu direktiiv ei käsitle – seda on näidanud kohtulahendid. Maksukohustuslane ei ole Eestis mitte osanik, vaid tütarettevõte. See on oluline tunnus, mida kohtulahendid on rõhutanud ainult ühe erandiga. See üks erand ongi meie probleemid tegelikult tõstatanud. Aga see ei olnud üldse viimane lahend – üksteist täpsustavad ja hilisemad kohtulahendid on selle ühe, Kreeka kohtulahendi tegelikult vaidlustanud. Eksperdid on tolle 2001. aasta kohtulahendi puhul ka hämmastust avaldanud – et selline suhteliselt poolik lahend üldse tekkis.Arutatava eelnõu kohaselt ei teki maksukohustus mitte lihtsalt dividendide jaotamisel, vaid avansiliste maksetena ja eri allikatega seoses. Meie maksubaas on mitmekomponendiline, eelnõu kohaselt me kehtestame maksuperioodiks aasta. Need komponendid on peale dividendiga seotud makse ka kingitused, annetused, vastuvõtukulud, ettevõtlusega mitteseotud kulud. Ettevõtte tasandil maksustatakse ka likvideerimisjaotised, kapitali vähendamised, osade-aktsiate tagasiost ja tagastamine, kui summad on suuremad kui sissemaksed. Selle eelnõuga muudetakse ka välisriigist saadud tulu topeltmaksustamise reegleid – alati on tulumaksuseaduste puhul suuremad või väiksemad topeltmaksustamise ohud ja neid kõrvaldatakse siin mitmes plaanis, et vaidlusi oleks vähem. Aga ükski tulumaksuseadus päriselt ei vabasta ohust, et rahvusvaheliselt tekib mingi maksude kattumine.Veel kavatseme alla 15% osalusega residentidest äriühingutele makstud dividendidelt tulumaksu enam mitte kinni pidada. Nii et väikese osalusega ettevõtete puhul topeltmaksustamine otseselt kaob. Passiivse tulu võrdse kohtlemise eesmärgil loobutakse ka mitteresidendile makstud litsenditasudelt tulumaksu kinnipidamisest, varem kehtis see intresside puhul.Eelnõu kohta laekus ka mitu muudatusettepanekut, millest ühte väljastpoolt komisjoni esitatutest komisjon sisuliselt toetas. See tuli Taavi Veskimäelt. Teised toetatud ettepanekud on kõik rahanduskomisjoni enda tehtud ning kõrvaldavad mõningad probleemid ja tehnilised ebatäpsused, mis eelnõus on. Sellega vahest on eelnõu sisu edasi antud. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Jürgen Ligi! Teile on ka küsimusi. Palun, kolleeg Toivo Tootsen! Toivo Tootsen\nLugupeetud kolleeg ja ettekandja! Umbes tund aega tagasi kuulutas härra peaminister uhkelt, et Eesti, see ongi Euroopa Liit. Viimaste aastate jooksul me oleme sadu kordi oma seadusi muutnud, et need oleksid vastavuses Euroopa Liidu direktiividega. Ma ei mäleta ühtegi korda, kus Eesti oleks teinud ettepaneku mõnda Euroopa Liidu direktiivi muuta. Kas oleks olnud mõtet otsida endale liitlasi, et näiteks seda direktiivi niimoodi muuta, et ta oleks meie arusaamadele lähedal?\nMulle meenub, et neid stsenaariume kavandades oli üsna aktuaalne küsimus, kas me oleksime võimelised selle direktiivi muutmist mõjutama. Seda peeti suhteliselt riskantseks ja aeganõudvaks lahenduseks ning see jäeti kõrvale. Aga see oleks olnud küllalt sisuline lähenemine. Me ju ei ole olnud algusest peale vastuolus mitte selle direktiivi mõttega. Traditsiooniliste tulumaksusüsteemide probleem on meid riivanud tehnilistel, mitte sisulistel põhjustel. Jah, see oli kavas, aga direktiivirattad liiguvad väga aeglaselt.\nPalun, kolleeg Arvo Sarapuu!\nHea ettekandja! Kui ma vaatan neid parandusettepanekuid, siis paratamatult tekib minul ja ma usun, et ka teistel õigustatud küsimus, kas seadusandjal on kohustus neid ettepanekuid eelarve taustal uuesti hinnata. Minu küsimus on: millist mõju need parandusettepanekud eelarvele avaldavad? Jürgen Ligi\nTe peate silmas meile saabunud muudatusettepanekuid? Nende eelarveline mõju on marginaalne ja seda ei ole täpse summana võimalik kirja panna. Aga eelarve koostamisel kahtlemata Rahandusministeerium püüab seda tahku arvestada. Kui rääkida eelarvemõjust tervikuna, siis 2009. aasta on n-ö üleminekuaasta, mil ettevõtete maksukohustus lükkub edasi. Nende maksukoormus väheneb veelgi ja nende olukord on seega soodsam kui enne. Avansiliste maksete kehtestamine on suurelt osalt seotud sooviga leevendada eelarvelaekumiste auku, mis tekib 2009. aastal. Selle suurus on praeguse avansilise makse ettepaneku järgi 2,2 miljardit. Ettevõtlus võidab selle raha 2009. aastal ja pisike saba ulatub ka 2010. aastasse.\nPalun, kolleeg Arvo Sarapuu, teine küsimus!\nAustatud ettekandja! Võib-olla ma sain asjast natuke valesti aru. Kas Rahandusministeerium peab neid muudatusettepanekuid eelarve seisukohast arvestama või ta püüab neid arvestada?\nTa kindlasti peab neid arvestama ning ta püüab nende mõju arvestada võimalikult täpselt. Niisugune võiks vastus olla. Aga ma vist jätsin mainimata ühe olulise teema: avansilised maksed, mis eelarvele mõju avaldavad. Nende muudatustega, tunnistan nüüd üles, avansiliste maksete kohustus muutus. Nii et eelarve pinge – eelarvet ju alles koostatakse – ei ole enam 2,7 miljardit, vaid arvestuslikult 2,2 miljardit. Muud muudatused on marginaalsemad. Aga kõnealune mõju on suhteliselt oluline jah. Esimees Ene Ergma\nRohkem küsimusi ei ole. Suur tänu, kolleeg Jürgen Ligi! Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Palun, kolleeg Arvo Sarapuu!\nLugupeetud esimees! Head kolleegid! Kuulates praegu küsimusi ja lugedes neid materjale, on selgelt näha, et väljapakutud maksumuudatuse lahendus jõuab ühel või teisel kujul Euroopa Kohtusse. Seega peab Rahandusministeerium olema valmis kaitsma Eesti positsiooni võimalikus vaidluses nii komisjoniga... Ma palun kaheksa minutit aega! Kas ei saa enam?\nEi saa, ei saa!\n... vaidluses nii komisjoniga rikkumismenetluse raamides kui ka ettevõtetega, kelle siinsed tütarühingud peavad jätkuvalt maksma emaühingule jaotatavatelt dividendidelt tulumaksu.Aja kokkuhoiu mõttes ma esitaksin väga palju küsimusi. Kõigepealt tekib küsimus, miks siis vaidlused ettevõtetega. Mida see kõik annab riigi jaoks? Riigi jaoks on selge, et tempokalt on kasvanud maksutulu ja vähenenud ümbrikupalkade maksmine ehk täitsa mõttekas on mõelda selle kolmeaastase perioodi peale. Ettevõtja jaoks on selge, et eelseisev majanduskasvu aeglustumine toob kaasa maksude optimeerimise, ja on ka selge, et ajalooliselt on harjutud püksirihma pingutama – me teame, kuidas see käib.Kuidas ikkagi asjad käivad? Väga palju küsimusi on üles kerkinud. Näiteks kas või see, millise aktsepteeritud metoodika alusel arvutatakse potentsiaalne tulumaks, mida ettevõtja on kohustatud tasuma kaks korda avansilise maksena. Näiteks, kui ettevõtja koostatud prognoos on liiga suur, kuidas siis, millise tähtaja jooksul, millise kasutusintressiga tagastatakse enammakstud summa? Majandusaasta aruande esitamiseks on aega ju kuus kuud – kas andmed saadakse äriregistrist? Väga paljusid ettevõtteid ei auditeerita – kas toimub lauskontroll? Aga kui prognoos on liiga väike, kas juurdemaks tehakse siis kuue kuu pärast? Kas võib tekkida olukord, kus ettevõte osutub maksuvõlglaseks ja tagasiarvestus tehakse kogu maksuperioodile? Ettevõtja võimalus esitada põhjendatud taotlus maksete vähendamiseks või üldse mitte maksmiseks – mida tähendab põhjendatud taotlus? Kes hakkab tegelema tohutute majandusprognoosidega? Kes peab esitama äriplaani?Muidugi, paber kannatab kõike! Vaesed maksuameti inimesed, kes selles prognooside rägastikus peavad siis oma aktsepteeritava otsuse tegema. Kui ettevõtte taotlus loetakse põhjendatuks, kuid aasta lõpetamisel selgub, et see oli vale, tegelikult läks hästi – kas siis ettevõtja on maksuvõlglane? Kui taotlus on üles ehitatud prognoosidele, kas ei teki siis õigustatud kahtlus, et maksuhaldur on selles segaduses sunnitud tegema mitmeid subjektiivseid otsuseid? Kelle kasuks, mis aja jooksul, millise kindlusega, kes seda kõike aktsepteerib? Kuidas ikkagi ettevõtja suudab õigesti prognoosida, kui riikki ei suuda tegelikult oma asju õigesti prognoosida? Võtame käibemaksu näitaja. Valitsus prognoosis selleks aastaks mullusest viiendiku võrra suuremat käibemaksu laekumist. Veebruari tulemuste põhjal võiks oletada, et see oli kaugelt liiga optimistlik. Kui vaadata, kui palju võib eelarvest raha puudu jääda, siis võiks rääkida seitsmest miljardist kroonist. Seega on väga selgelt näha, mis on valesti prognoosimise ja selle tagajärg, kui vaadatakse liialt tugeva tarbimise peale, mida tegelikult ju ei ole ja mida ka tulude näol lootust saada ei ole.Lõpuks tasuks oma aruteludes mõelda ka nende riskide peale, et kui atraktiivne on Eesti investeerimiskeskkond siis, kui pakutud lahenduse üle vaieldakse mitmeid aastaid Euroopa Kohtus, ja kui me peaksime kohtus kaotama, siis kui suured on võimalikud nõuded riigi vastu. Kui Eesti isegi saab Euroopa Komisjoniga kokkuleppele, siis ei välista see võimalust, et mõni välisettevõte Eesti kohtusse kaebab. Sisuliselt avatakse tee massilistele kohtuvaidlustele. Selline kannapööre ettevõtte tulumaksu süsteemis on destruktiivne ja väga paljud ehk nõustuvad, et sisuliselt avatakse selle eelnõuga väga suur diskussioon ning on küsitav, kas selline segadus peaks olema müüdav Euroopa Komisjonile. Keskerakonna fraktsioon pöördub Riigikogu juhatuse poole ettepanekuga teha rahanduskomisjonile esildis eelnõu 181 teise lugemise katkestamise kohta. Ma tahangi nüüd Riigikogu juhatusele üle anda Eesti Keskerakonna fraktsiooni ettepaneku eelnõu 181 teine lugemine katkestada. Aitäh!\nSuur tänu! Palun, kolleeg Jürgen Ligi!\nAustatud kolleegid! Mul on väga kahju, et eelkõneleja elavneb ainult suures saalis. Rahanduskomisjoni esimehena pean väljendama sügavat pettumust, et rahanduskomisjonis ei olnud võimalust kõigile nendele küsimustele vastata, et Keskerakonna kolleegid ei üritanud tulumaksu teemal vaielda. Need küsimused, mida eelkõneleja tõstatas, on kindlasti raamatupidajale väga huvitavad. Ma soovitan sul, Arvo, lasta oma raamatupidajal külastada mõnd kursust, mida Rahandusministeerium sellega seoses korraldab ja on juba kümnetele, kui mitte sadadele raamatupidajatele korraldanud ja kinnitanud, et tegelikult ei ole probleemi. Inimesed on avansiliste maksetega harjunud, nad mäletavad, mis need on. Üldine hinnang on, et olukord läheb eriti 2009. aastal paremaks. See, et meie tulumaksuseaduse printsiip säilib, on väga hea, nad ei pea ümber õppima. Küsimusi ei tule tegelikult mitte juurde, vaid jääb vähemaks. Kui me oleksime valinud mõne teise stsenaariumi, siis oleks küsimusi palju rohkem olnud. Nii ma pidin sellele Keskerakonna fraktsiooni kirjale ka ametlikult vastama, et tulge ja vaielge seal, kus on võimalik tehniliste asjade üle vaielda ja küsida, aga mitte lugeda suures saalis lihtsalt ette tihedat raamatupidaja koostatud teksti. Tema võib oma küsimused esitada kursustel. Kõik raamatupidajad käivad regulaarselt kursustel. Ma isegi ei oska siit välja sõeluda, mis on sellised printsipiaalsemad küsimused, millele ma siin konkreetsemalt vastata saaksin. Veel kord: kasutame selliste küsimuste esitamiseks komisjone. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Jürgen Ligi! Palun, kolleeg Eiki Nestor!\nAustatud juhataja! Head kolleegid! Tegelikult on ju praegu teine lugemine. Seda debatikohta ei olegi siin millegipärast tekkinud. Debatikoht on ju see, kas me läheme tagasi traditsioonilisele, mitmes riigis tunnustatud ettevõtluses teenitud tulu maksustamisele või jätkame Eesti süsteemiga, mille iseloomulik joon on reinvesteeritud kasumilt tulumaksu mitte võtta. See on tegelikult vaidluse koht, aga seda vaidlust ei ole siin tekkinud, ei tekkinud ka komisjonis. Komisjonis olid selles mõttes vildakad arutelud, et nii nagu sageli ka siin suures saalis juhtub, vaidlesid omavahel koalitsioonisaadikud. Vaidlesime tõesti ka nende avansiliste maksete üle, mida opositsioon on siin suures saalis juba paaril korral üles võtnud. Ma ei hakka kedagi kursustele saatma, seda julgust ma endale ei võta, aga minu meelest meie raamatupidajad tõesti valdavad seda ainest, mis on avansiline makse. Ma usun, et ka meie ärimaailm valdab seda, aga ma näen siin sellist emotsionaalset külge.Ilmselt on meil ka osa ärimehi, kes on siin kogu aeg oma tegevust optimeerinud. Sõna "optimeerima" on kasutatud selles mõttes, et ei ole makse kõige paremini maksnud. Kui nendel pole maksuametiga olnud mitte kõige positiivsemat laadi kogemused ja neil on tulnud teinekord raha välja käia, siis nendel on tõesti ilmselt kuri kahtlus, et mine tea, mis seekord juhtub. Need mehed, kes on Eesti seadusi kogu aeg täitnud ja makse maksnud, usaldavad ka maksuametit rohkem. Siin ma näen sellel debatil pigem emotsionaalset kui sisulist külge. Komisjon oma töö tulemusena näiteks avastas, et me oleme eelnõu koostamisel olnud hoolsad vältima topeltmaksustamist siis, kui keegi siia investeerib, aga ei ole olnud sama hoolsad neil juhtudel, kui mõni meie ärimees mujale investeerib. Nüüd oleme selle vea eelnõust kõrvaldanud.Mis veel? Mul on selline soov, et kui me tulevikus selliseid ilmselt tõsist käsitlemist vajavaid ja vaidlust tekitavaid eelnõusid arutame, siis võtaksid kõik komisjoni liikmed, kui komisjon muudatusi arutab, hääletustest osa. See tuleks kindlasti eelnõu menetlemisele kasuks. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Eiki Nestor! Palun, kolleeg Aivar Riisalu!\nHea juhataja! Head kolleegid! See on täiesti uskumatu lugu. Mina ei armasta väga siin puldis käia. Sellel lihtsal põhjusel, et mul on elus auditooriumi olnud piisavalt palju, ja üsna oluline oleks võtta omaks üks põhimõte, et parem vaikida kui nõrgalt esineda. Me kuulsime, kuidas lugupeetud rahanduskomisjoni esimees täiesti selgelt ründab Riigikogu liiget, kes juhuslikult on ka oma varajase lapsepõlve mööda saatnud ettevõtjana, ja see, kuidas selle peale tuleb veel järgmise fraktsiooni esindaja kohale ja teeb ka põhimõtteliselt selgeks, et kõik ettevõtjad on kui mitte just nõrgamõistuslikud, siis suisa ebanormaalsed. Ma proovin siin lihtsalt viisakas olla.Kallid inimesed! Te vist tõepoolest ei ole oma elus kordagi kogenud seda, et riik on vaieldamatult vajalik, riik on ettevõtjale ju heas mõttes liitlane olnud, Eestis võib-olla rohkem kui teistes riikides, sest meil on tõepoolest olnud liberaalne majandus. Kas see liberaalne majandus on meile kaasa toonud lõpliku õnne, selles ma täna väga kindel ei ole. Sellel lihtsal põhjusel, et see lõplik õnn, nagu meil ka täna selles saalis oli võimalik taas kord kuulda, pidavat olema jätkuv. Mina küll ei näe, et ta oleks jätkuv. Ja ei näe ka seda, et lugupeetud ettevõtjad, kes on suures osas Eestimaa inimestele tööandjad, saaksid öelda, et meie majanduslik õnn on jätkuv. Pigem on järsku tegemist slummistuva Kreeka mudeliga.Kui korraks veel nendestsamadest maksuprobleemidest rääkida, siis tõepoolest, miks peab ütlema kehvasti kolleegile, ütlema kolleegile, et ta on nõrgamõistuslik, ja soovitama tal kursustele minna, kui ta tõstatab küsimuse, miks peaks ettevõtja riiki krediteerima. Seal olid ju esitatud väga selged küsimused, et juhul kui, mis siis saab. Hakata selle peale inimest mõnitama on pehmelt öeldes lubamatu. Kui minu heal kolleegil on vist kahekordne kõrgharidus, nagu ma olen aru saanud, siis ei ole see sugugi mitte võti, et ta võib hakata halvustama konstruktiivseid ettepanekuid, mis on tulnud ettevõtjate ringist.Ma olen seisukohal, et see tulumaksuseadus ei ole mitte Reformierakonna suurimaid šedöövreid, aga vaieldamatult on meil vaja seda teemat arutada just sellel põhjusel, et Euroopa nõuded, mis meil ka mõne aja pärast kipuvad natukene kõri kinni tõmbama, on meile tõepoolest kohustuseks ja me peame neid arvestama. Seetõttu ma ei saa aru, mis on kuritegelikku olukorras, kui keegi üritab selle üle debateerida. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Aivar Riisalu! Palun, kolleeg Tarmo Mänd!\nAustatud juhataja! Head kolleegid! Minu sõnavõtt ei olnud ka täna planeeritud. Tegemist on küsimusega, millest on paljudel väga raske aru saada. Ma pean veidi inetuks seda sõnavahetust, mis on tekkinud siin saalis küsimustest, millele me kohapeal siiski ju vastust ei saanud. Ma tuletan meelde, me saime ettepanekud teisipäevahommikuseks istungiks arvutisse reede õhtul. Mina tegin komisjonis ettepaneku, et võtame korraks aja maha, kui meid tähtaeg taga ei aja, ja andke meile ka võimalus analüüsida, sest me ei olnud neid asju näinud. Seda ei peetud vajalikuks.Kaks põhiasja, mis selles loos on. Maksegraafikut muudetakse ühel eesmärgil. Seletuskirjas on kirjas, et see muudatus tähendab 2,2-miljardilist auku riigituludes, mida ongi tarvis katta avansiliste maksetega. Teine on nimelt see, et meie õigussüsteem ei tunnista prognooside maksustamist. Need on asjad, millega tuleb arvestada, need olid seal arutelul. Ei saa öelda, et opositsioon selles küsimuses ei sekkunud. Me ei saanud nendele küsimustele ju ka täna vastust. Tänan tähelepanu eest!\nSuur tänu, kolleeg Tarmo Mänd! Palun, kolleeg Keit Pentus!\nAustatud esimees! Head kolleegid! Ma pean oma head fraktsioonikaaslast ja rahanduskomisjoni esimeest Jürgen Ligi siin puldis natukene kaitsma. Vastuseks väga temperamentsele ja suurte auditooriumidega harjunud Aivar Riisalule tahaksin ma öelda seda, et Jürgen Ligi kindlasti ei rünnanud ühtegi kolleegi, vaid kirjeldas adekvaatselt olukorda, mis on rahanduskomisjonis selle arutelu ajal valitsenud. Arutelu on täiesti toimunud, aga Jürgen Ligil on õigus, et neid küsimusi, mis kõik täna siit puldist ette loeti, oleks ju võinud esitada alles mõni päev tagasi toimunud rahanduskomisjoni koosolekul. Ma arvan, et arutelu komisjonis oleks kindlasti olnud palju viljakam ja ka sisulisem ning nendele küsimustele kindlasti tuleb vastata ja saab vastata. Aga siin saalis neid ette vuristada, samas kui komisjonis neid küsimusi ei esitatud – see võib-olla ei ole lihtsalt kõige parem tava. Ma tõesti arvan, et edaspidi, teiste eelnõude puhul võiks ikkagi kinni pidada sellest kombest, et sisulised arutelud ja väga detailised arutelud peetakse ära komisjonis.Ühe faktivea tahan ma ka ära klaarida. Aivar Riisalu väitis, justkui asuksid ettevõtjad krediteerima riiki. Eelnõu ja avansiliste maksete puhul on olukord aga täpselt risti vastupidine. Ettevõtjate jaoks lükkub maksukohustus edasi. Kui praegu tuleb maksu maksta igakuise aruandluse järgi, siis eelnõu järgi muutub maksu tasumine kuupõhisest aastapõhiseks. Nii et mingisugust ettevõtjatepoolset krediteerimist ei saa siin kindlasti olla, tegu on vastupidise olukorraga, kus ettevõtjate jaoks lükkub täielik maksukohustus edasi, mitte ei tule varasema aja peale.Tahan korrata tõesti nii Jürgen Ligi kui ka Eiki Nestori üleskutset pidada neid arutelusid sisuliselt komisjonis, kus meil endal on võimalik rohkem küsida ja rohkem ka sisuliselt ning detailsemalt vastata.Mis aga puudutab kursusi või mitte kursusi – see on maitse asi, kas nimetame neid kursusteks või kuidagi teistmoodi –, siis Rahandusministeeriumi inimesed on tõesti juba praegu väga tihedalt ja minu arust väga positiivselt tegemas koostööd nii ettevõtjatega kui ka raamatupidajatega. Just nimelt sellepärast, et neid küsimusi, detailseid küsimusi on väga palju. Ja minu arust on igati loomulik, et kui selline muudatus tuleb, siis peabki neid küsimusi olema, see ei saagi teistmoodi olla. Ei ole midagi ebaloomulikku, kui Rahandusministeeriumi inimesed käivad ja aitavad neid küsimusi selgitada ning neile vastata. Kas me nimetame seda kursusteks või kuidagi teistmoodi – tõesti, see on maitse asi.Veel kord, rohkem sisulist arutelu ja sisulist debatti komisjonides! Ma arvan, et see koostöö on palju viljakam ja sisulisem. Aitäh!\nAitäh, kolleeg Keit Pentus! Palun, Jürgen Ligi, kas on repliigisoov? Jürgen Ligi, palun!\nAitäh! Mu nime nimetati ja ma tahaksin üle kinnitada, et mul ei olnud mingit kava rünnata küsijaid. Ma tõepoolest panen kõigile südamele: küsige tehnilised küsimused ära juba komisjonis! Ma ei ole võimeline kõiki neid üles lugema ja kõnes vastama, kuid kinnitan üle: pigem riik krediteerib ettevõtjat, mitte vastupidi, maksukohustus lükkub edasi. Ja kursuste jutt on tõsine. Kursusi peavad raamatupidajad saama, sest need tehnilised üksikasjad on väga olulised. Kui meil oleks uutmoodi seadus, uus põhimõte, oleksid teistsugused stsenaariumid, siis oleks kursusi palju rohkem vaja. Nii et kursustest rääkimine ei olnud ründamine. Aitäh!\nSuur tänu! Palun, kolleeg Marek Strandberg!\nKõigepealt, igasugune avansiline makse tähendab ettevõtja jaoks ikkagi raha ette äraandmist tema kassavoost – see on selline loodusteaduslik tõde. Millal tekib juriidiliselt mõistetav maksukohustus, on iseküsimus. Aga mitte see ei olnud minu jutu sisu. Ka sellise, kuidas viisakalt väljenduda, noorpoliitikuna huvitab mind, milline on siis Riigikogus arvestatava tõe suhtelisuse määr. Meenutagem siin mõne nädala eest arutuse all olnud alkoholiseaduse muutmist, mis ju ka, kulla kolleegid võimuerakondadest, oli komisjonis kokku lepitud. Kõik küsimused olid komisjonis nagu läbi räägitud ja neile vastatud, ometi kogesime, et ühtpidi selle tõttu, et puskariaparaadi definitsioon ei olnud piisavalt täpne, nagu arutelust kuulda oli, teistpidi selle tõttu, et viina tassivate laste tööjõu regulatsioon ei olnud piisavalt täpne, võeti see eelnõu tagasi – arutelu katkestati, mida pakutakse välja ju ka praegu.Ma arvan, et me oleme vist ikkagi ühiskonnas, kus Jupiterid ja härjad on võrdsed, mitte erinevad. Selles mõttes, kui küsimuse all on praegu selle eelnõu arutelu katkestamine, et kaalutlusaega juurde saada, siis on see ju pigem mõistlik, kui et läheb vastuollu mingite tähtaegade või muu sellisega. Aitäh!\nSuur tänu, kolleeg Marek Strandberg! Rohkem kõnesoove ei ole. Lõpetan läbirääkimised ja asume muudatusettepanekuid läbi vaatama. Seaduseelnõu kohta on esitatud 15 muudatusettepanekut.Esimene muudatusettepanek on rahanduskomisjonilt, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult. Teine ja kolmas on rahanduskomisjonilt, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult. Neljas on Eesti Keskerakonna fraktsioonilt, jäetud arvestamata. Palun, kolleeg Toomas Varek!\nAitäh, proua esimees! Keskerakonna fraktsioon palub neljandat muudatusettepanekut hääletada. Aitäh!\nPalun! Lugupeetud kolleegid, panen hääletusele neljanda muudatusettepaneku. Palun hääletada!HääletustulemusedEttepaneku poolt hääletas 33 Riigikogu liiget, vastu oli 42. Ettepanek ei leidnud toetust.Viies ja kuues ettepanek on rahanduskomisjonilt, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult. Seitsmes on kolleeg Taavi Veskimäelt, juhtivkomisjon ei ole arvesse võtnud. Kaheksas on rahanduskomisjonilt, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult. Üheksas on kolleeg Taavi Veskimäelt, juhtivkomisjon on arvestanud sisuliselt. Kümnes on rahanduskomisjonilt, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult. 11. on Eesti Keskerakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon ei ole arvestanud. Palun, kolleeg Toomas Varek!\nAitäh, proua esimees! Keskerakonna fraktsioon palub 11. muudatusettepanekut hääletada.\nPalun! Head kolleegid, panen hääletusele 11. muudatusettepaneku. Palun hääletada!HääletustulemusedMuudatusettepaneku poolt hääletas 30 Riigikogu liiget, vastu oli 45, erapooletuid ei olnud. Ettepanek ei leidnud toetust.12., 13., 14. ja 15. muudatusettepanek on rahanduskomisjonilt, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult.Head kolleegid! Me oleme läbi vaadanud kõik muudatusettepanekud, kuid Riigikogu juhatusele on Eesti Keskerakonna fraktsioonilt saabunud ettepanek eelnõu 181 teine lugemine katkestada ja meil tuleb seda ettepanekut hääletada.Lugupeetud Riigikogu, panen hääletusele Eesti Keskerakonna fraktsiooni ettepaneku eelnõu 181 teine lugemine katkestada. Palun hääletada!HääletustulemusedEttepaneku poolt hääletas 32 Riigikogu liiget, vastu oli 46, erapooletuid ei olnud. Ettepanek ei leidnud toetust. Seaduseelnõu 181 teine lugemine on lõpetatud.\n7. 15:07 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eriorganisatsioonide eesõiguste ja puutumatuse konventsiooni Eesti Vabariigi suhtes kohaldatavate lisade määramise ja parandatud lisade heakskiitmise seaduse eelnõu (187 SE) esimene lugemine\nAlustame Vabariigi Valitsuse algatatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eriorganisatsioonide eesõiguste ja puutumatuse konventsiooni Eesti Vabariigi suhtes kohaldatavate lisade määramise ja parandatud lisade heakskiitmise seaduse eelnõu esimest lugemist. Palun ettekandeks kõnetooli välisminister Urmas Paeti!\nLugupeetud Riigikogu! Valitsus esitas Riigikogule eelnõu, millega määratakse kindlaks ÜRO eriorganisatsioonide eesõiguste ja puutumatuse konventsiooni need lisad, mida Eesti kohaldab. Eesti ühines konventsiooniga juba 26. septembril 1991 Ülemnõukogu otsuse alusel. Siis jäi aga määratlemata, mis eriorganisatsioonide suhtes Eesti konventsiooni kohaldab. Selle konventsiooni eesmärk on anda ÜRO-le ja selle eriorganisatsioonidele eesõigused ja puutumatus ning neid võimalikult palju ühtlustada.Konventsiooniga eriorganisatsioonidele antavatest eesõigustest ja puutumatusest on olulisemad järgmised: eriorganisatsioonil, tema omandil ja varal on täielik kohtulik puutumatus; eriorganisatsiooni valdused, arhiiv ja dokumendid on puutumatud; eriorganisatsioon, tema vara, tulu ja muu omand on vabastatud otsestest maksudest, tollimaksust ning sisse- ja väljaveokeeldudest ja -piirangutest nende esemete suhtes, mida eriorganisatsioon veab sisse või välja ametialaseks kasutuseks. Eriorganisatsiooni ametnikul on muu hulgas kohtulik puutumatus oma ametiülesannete täitmisel tehtud tegude ning suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Ka on tal seoses eriorganisatsiooni makstavate palkadega ja muude rahaliste tasudega samasugune ja samadel tingimustel maksuvabastus nagu ÜRO ametnikel. Tal on õigus asjaomases riigis esmakordsel ametisse asumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja isiklikud esemed.Nüüd siis määrataksegi seadusega, et Eesti kohaldab konventsiooni järgmiste ÜRO eriorganisatsioonide suhtes: need on Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon, ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon, Rahvusvaheline Valuutafond, Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Maailma Terviseorganisatsioon, Ülemaailmne Postiliit, Rahvusvaheline Telekommunikatsiooniliit, Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon, Rahvusvaheline Mereorganisatsioon, Rahvusvaheline Rahanduskorporatsioon ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon.Rahvusvahelise õiguse järgi on tegelikult Eesti olnud juba aastaid konventsiooniosaline ja seaduse vastuvõtmisel seega rahvusvahelist mõju ei ole. Selle seaduse vastuvõtmine on vajalik, et muuta konventsiooniga ühinemine korrektseks ka Eesti riigisisese õiguse järgi. Et vahepeal on ka mõningaid konventsiooni lisasid muudetud, siis tuleb ühtlasi heaks kiita ka parandatud lisad, et Eesti suhtes jõustuksid lisade kõige hilisemad tekstid. Tänan!\nSuur tänu, härra välisminister! Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Palun nüüd ettekandeks kõnetooli väliskomisjoni aseesimehe kolleeg Enn Eesmaa!\nSuur aitäh! Austatud Riigikogu! Väliskomisjon arutas seaduseelnõu oma 26. veebruari istungil. Meile andis seletusi ja vastas küsimustele Välisministeeriumi juriidilise osakonna rahvusvaheliste lepingute büroo vanemjurist Peter Pedak. Üksmeelselt otsustasime teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta seaduseelnõu arutusele esimesel lugemisel täna. Samas teeme Riigikogule ettepaneku esimene lugemine lõpetada ja saata eelnõu teisele lugemisele. Juhul kui me esimese lugemise täna lõpetame, siis on meil ettepanek muudatusettepanekute tähtajaks määrata 24. märts kell 10. Siis me saame kell 11 algaval väliskomisjoni istungil neid muudatusettepanekuid veel menetleda ja teha esimese lugemise lõpetamise korral ka ettepanek 26. märtsil võtta see seaduseelnõu teisele lugemisele. See oleks minu poolt kõik.\nSuur tänu, kolleeg Enn Eesmaa! Küsimusi teile ei ole. Kas fraktsioonide volitatud esindajad soovivad arvamust avaldada? Ei soovi. Läbirääkimisi ei avata. Määran eelnõu 187 kohta muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 24. märts 2008 kell 10. Eelnõu 187 esimene lugemine on lõpetatud.Meie päevakord on ammendatud. Istung on lõppenud. Istungi lõpp kell 15.13.


Võrdle kõiki saadaval Southampton laevapileti hindu reaalajas ja broneerida odavaim kättesaadav Southampton auto ja reisiparvlaev piletid purjetamine ja sealt Southampton, Isle of Wight Red Lehter Ferry praamid võrgus kohe kinnituse.\nBroneeri Southampton Ferry Tickets Red Lehter Ferry parvlaevade väljuvad Southampton Isle of Wight internetis eelnevalt nautida odavaim kättesaadav laevapileti hind.\nHind näed on hind, mida maksta. Puuduvad varjatud lisad või üllatusi, nagu lisatud kütuse lisatasusid või ettetellimistasud ja me ei võta teid midagi ekstra maksmisel Visa Electron kaardiga. Hind me tsiteerida teile Valitud Southampton reisijate või auto laevapileti, pardal majutamise ja sõidukitüüp on kõik maksate, ja see on lubadus.\nEt saada Southamptoni laevapileti hind ja broneerida laevapileti turvaliselt internetis palume kasutada reaalajas parvlaeva broneerimisvormi vasakul. Teil on samuti võimalik lisada hotell oma sihtkohta, või kusagil mujal, et oma laevapileti täites oma laevapileti broneerimine.\nSouthampton on hõivatud sadama linnJa sellisena on arvukalt mere linke riigis üle maailma, aga sadama kasutatakse peamiselt kauba (eriti konteinerid) ja kruiisid. Puuduvad rahvusvahelise parvlaevade siiski regulaarselt sõiduki ja reisiparvlaevade lennata Cowes on lähedal Isle of Wight ja küla Hythe üle vee.\nRed Lehter Ferry on kaks parvlaevaterminalid Southampton: -\nSõiduauto Ferry Service\nRed Lehter Red Jet Hi-Speed teenust, koos South West Train Southamptoni-London Waterloo teenus on kiireima marsruudi Isle of Wight Londonist.\nParkimine on saadaval Town Quay Triangle parkla välja Platform Road ja Linn Quay Road. Linnavolikogu tegutseda teiste avalike parklate Waterfront ala.\nParim Southampton Laevapiletite hind garanteeritud\nKui tõesti juhtub, leiad sama kõikehõlmav Southampton laevapileti odavam brošüür muu reisikorraldaja me lubame, et me teeme oma parima, et võita, et hind või pakub võimalust valida hüvitise taotluse. Et raamat Southampton auto ja reisiparvlaev piletid palun kliki siia.\nkell ferryto.com Sul on võimalik saada live Southampton laevapileti hinnad, kontrollida saadavust ja broneerida auto ja reisiparvlaev piletid ja Southampton meie madalaima võimaliku piletihinna.\nFerryto.com on osa maailma suurim online laevapileti jaotusvõrk, mis võimaldab broneerida üle 80 suurte Euroopa laevafirmad sealhulgas Southampton ja üle 1,200 muu laevaliinil kogu Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania, Iirimaa, Holland, Ida-Euroopa, Vahemere, Läänemere ja Põhja-Aafrikas.


Ostma Dianabol Steroid Võrumaa Eesti - Buy Dianabol Steroids\nJanno Jogi October 12, 2021 No Comments\n1. Kust osta Dianabol steroidid Võrumaa Eesti?\n3. Kuidas Dianabol kasutavad keha ehitajad Võrumaa Eesti?\n6. Kust osta Dianabol müügiks õiguslikult Võrumaa Eesti?\nKust osta Dianabol steroidid Võrumaa Eesti?\nDbol varsti sai kulturistid Võrumaa Eesti populaarne ja laialdaselt kättesaadav ilma retseptita kuni suhteliselt hiljuti. Tema kuulsaim pikaajaline kasutaja, enne seda oli keelatud USA-s oli Arnold Schwarzenegger. Selle müük on nüüd piiratud nii USAs ja Suurbritannias.\nVajuta siia osta Dianabol steroidid Võrumaa Eesti\nVõrumaa Eesti kasutajad võivad tekkida märkimisväärne kehakaalu tõus (vahemikus 8 kuni 15 naela 8 nädala jooksul), kuigi osa sellest (alates 20-50%) kaob kord tsükkel lõpeb. On nende tugev anaboolsed mõjud, mis muudavad Dianabol nii populaarne Võrumaa Eesti: see on võimas mass ehitaja, mis suudab üsna dramaatiline mõju keha ehitajad bulking tsükkel.\nKuidas Dianabol kasutavad keha ehitajad Võrumaa Eesti?\nEnamik kasutajaid Võrumaa Eesti virna dbol teiste süstitavad steroidid, tavaliselt nandralone või testosterooni. Arvatakse, et d-bol parandab oluliselt süstitavad hormoonravimid mõju.\nVaatamata suurendades mõju D-bol kiire tulemuslikkuse Võrumaa Eesti kasutajad võivad kogeda mitmeid kõrvaltoimeid, sh impotentsus, akne, süvendamine hääl, kõrgenenud kolesteroolitase, munandite atroofia, suurendada keha karvad, puhitus, veepeetus ja meeste puhul kiilaspäisus.\nD-bol on kasutatud keha hoone Võrumaa Eesti on oluline elundid ja eriti maksa, on aeg taastada pärast tsükli lõppu. See võtab mõned kasutajad piima ohakas ekstrakti, mis aitab parandada kahjustatud neerude kudedesse.\nKust osta Dianabol müügiks õiguslikult Võrumaa Eesti?\nVaatamata õiguslikud piirangud Dbol müük Interneti lehekülgedel on endiselt suur probleem. Keegi Võrumaa Eesti arvestades tellimuse esitamine peaks olema teadlik, et see ravim võib kätte saada ja et saada eksporditoetust selles olukorras ilmselt osutub võimatuks. Keri alla vaatama meie soovitatud alternatiiv.\nOstma Dianabol Steroid Rummu Eesti\nOstma Dianabol Steroid Jõgevamaa Eesti\nOstma Dianabol Steroid Viljandimaa Eesti Võru Eesti\nOstma Dianabol Steroid Raplamaa Eesti\nOstma Dianabol Steroid Maardu Eesti\nOstma Dianabol Steroid Valga Eesti


EUROPA - PRESS RELEASES - Press Release - Riigiabi: Euroopa Liit uurib põhjalikult Estonian Airile antavat väidetavat riigiabi\nRecent Press Releases\tRiigiabi: Euroopa Liit uurib põhjalikult Estonian Airile antavat väidetavat riigiabi\nRiigiabi: Euroopa Liit uurib põhjalikult Estonian Airile antavat väidetavat riigiabi\nEuroopa Komisjon algatas põhjaliku uurimise mitme riikliku toetusmeetme kohta, mida Eesti on võtnud oma riikliku lennufirma Estonian Air kasuks. Praeguses uurimisjärgus on komisjonil kahtlusi selles, kas võetud meetmed on kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Alanud põhjalik uurimine annab asjast huvitatud kolmandatele isikutele võimaluse kommenteerida vaatluse all olevaid meetmeid. Uurimise tulemust see ei mõjuta. Estonian Air on olnud suures kahjumis alates 2006. aastast. 2012. aasta detsembris teatas Eesti Euroopa Komisjonile oma plaanist anda Estonian Airile 8,3 miljonit eurot päästmislaenu. Komisjon kahtleb, kas Estonian Airile antav päästmislaen on kooskõlas ELi suunistega sellise abi kohta, mida antakse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks. Nende suuniste kohaselt võib raskustes olevale ettevõttele anda päästmisabi ainult üks kord kümne aasta jooksul, vastavalt nn ühekordse abi põhimõttele.\nEstonian Airile on aga tehtud juba kolm kapitalisüsti: 2009. aastal 7,3 miljonit eurot, 2010. aastal 19,9 miljonit eurot ja aastatel 2011–2012 veel 30 miljonit eurot. Neist meetmetest komisjoni ei teavitatud. 2009. ja 2010. aasta kapitalisüstis osalesid ka eraõiguslikud aktsionärid, kuid 2011. ja 2012. aastal üksnes riik. Estonian Airi maapealse teeninduse müük riigifirmale Tallinna Lennujaam 2009. aastal võis samuti olla Estonian Airile antud riigiabi. Uurimise praeguses järgus on komisjonil kahtlusi, kas nende nelja varasema meetme võtmisel järgiti tingimusi, mis oleksid olnud vastuvõetavad ka turu tingimustes tegutsevale eraettevõtjale. Kui turu tingimusi ei järgitud, siis on see riigiabi ELi eeskirjade tähenduses. Komisjon jätkab nüüd uurimist, et leida oma kahtlustele kinnitust või need ümber lükata. Kui leiab kinnitust, et üks või mitu varasemat meedet kujutavad endast riigiabi, uurib komisjon, kas see abi sobib kokku ELi eeskirjadega, eriti nendega, mis kehtivad lennuettevõtluse ja raskustes olevate ettevõtete kohta.\nEstonian Air on Eesti riiklik lennuettevõtja, kelle peakorter on Tallinna lennujaamas. Algselt kuulus 66% sellest erainvestoritele, 2010. aastal suurendas riik oma osa 90%ni ja 2012. aastal tõusis riigi osa juba 97,34%ni.\nHiljuti algatas komisjon uurimise riiklike toetusmeetmete kohta ka seoses teiste riiklike lennuettevõtjatega, nimelt Air Baltic (vt IP/12/1245) ja Adria Airways (vt IP/12/1246). Samuti võttis komisjon hiljuti vastu otsused seoses lennuettevõtjatega Air Malta (vt IP/12/702), Czech Airlines (vt IP/12/981) ja LOT (vt IP/12/1243).\nMajandustegevusega seotud ettevõtja puhul ei loeta riiklikku sekkumist riigiabiks ELi eeskirjade tähenduses juhul, kui riik sekkub tingimustel, mis oleksid vastuvõetavad ka turu tingimustes tegutsevale eraettevõtjale, vastavalt nn turumajandusliku investori põhimõttele. Kui turumajandusliku investori põhimõtet ei järgita, siis kujutab riiklik sekkumine endast riigiabi ELi eeskirjade tähenduses (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 107), kuna see annab abi saajale majandusliku eelise, mida tema konkurentidel ei ole. Sellisel juhul hindab komisjon, kas niisugune abi vastab ELi ühistele eeskirjadele, mille kohaselt teatav abi on lubatud. Raskustes olevale ettevõttele võib ELi päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt teatavatel tingimustel riigiabi anda. Päästmisabi võib moonutada konkurentsi ELi siseturul, sest hoiab elus ettevõtteid, mis ilma sellise abita oleksid turult lahkunud. Seepärast võib seda anda ainult lühiajaliselt ja läbipaistvalt. Lisaks võib igale sellisele ettevõttele anda päästmisabi ainult üks kord kümne aasta jooksul, vastavalt nn ühekordse abi põhimõttele.\nKomisjon on võtnud vastu ka suunised lennundussektorile antava riigiabi kohta:\nOtsuse mittekonfidentsiaalne versioon avaldatakse pärast võimalike konfidentsiaalsusküsimuste lahendamist viitenumbri SA.35956 all veebisaidil State Aid Register on the DG Competition. Uutest riigiabi otsustest, mis avaldatakse internetis ja Euroopa Liidu Teatajas, teatatakse elektroonilises väljaandes State Aid Weekly e-News.


Mis infektsioonid on slanders, Volshba vähenevale kuule\nMis infektsioonid on slanders. Kuidas ravida tsüstiiti kodus\nNende lihtsate reeglite järgimisega saate suurendada vandenõu mõju ja vähendada järgnevat mõju oma saatusele. Silmadele pole hea kloorivesi.\nDr Levinil oli põhjust rõõmustamiseks, sest Kanada telesaates räägiti tema elutööst. See tähendab, et haigete, enneaegsete ja erilist hoolitsust vajavate laste hoolitsusse on kaasatud ka ema.\nTema tõi ühe esimesena maailmas emad oma haigete laste eest hoolitsema, nii et nemad tegid palju ära. Loomulikult aitasid neid meedikud ja õed, kuid emad olid vastutavad laste eest hoolitsemisel. Dr Levini osakonnas oli lisaks kaks psühholoogi, kes hoolitsesid perede emotsionaalsete vajaduste eest, näiteks kui perel oli laps, kes võis surra, või laps, kes võis kogu eluks puudega jääda.\nLevini põhisõnum ema ja lapse kontaktist, nende õigustest haiglas ja humaansest vastsündinute meditsiinist on publitseeritud ka tema doktoriväitekirjas Tallinna lastehaigla üleliidulise eksperimendi staatuses Sama oli ka mujal mis infektsioonid on slanders, nii Ameerikas kui Euroopas.\nVahe oli vaid selles, et Liidus peeti ema lapsele ohtlikuks, sest ema oli nakkusallikas, aga mujal maailmas oli põhjenduseks, et ema on väsinud, las tema puhkab, ja et meditsiin võib ema asendada.\nDr Levini idee oli, et ema ja laps peavad koos olema.\nAlguses oli sellel mõttel puht praktiline vajadus, sest uues lastehaiglas, mille 26 palatiga vastsündinute osakonda ta juhtis, ei olnud piisavalt medõdesid. Siinkohal avaldan tunnustust Eesti NSV tervishoiuministeeriumile ja haigla juhtkonnale, kes mind toetas. Üsna pea märkasin, et selle süsteemiga on lapsed rahulikud, neil ei ole nii palju infektsioone, ja ma sain aru, et selline süsteem ongi lapse seisukohalt palju parem ja õigem.\nLõpuks sai Moskvas tänu oma kandidaaditöö juhendajale aetud asjad niikaugele, et meie süsteem nimetati üleliiduliseks eksperimendiks ning see andis võimaluse natuke vabamalt hingata. Mitme päeva jooksul tutvusid nad meie süsteemiga.\nSelle tutvumisreisi tulemuseks oli see, et nad leidsid finantseerimise ja kolme aasta jooksul viidi läbi uuring s Kanada, Austraalia ja Uus-Meremaa lastehaiglas. Uuringu tulemusena kuulutati meie süsteem kuldseks standardiks kogu maailmale. Adik Levin teab, et tema välja töötatud humaanse meditsiini soovitused on tõlgitud nii Indias, Tšiilis, Hiinas kui paljudes teistes maailma riikides.\nOtsus lastearstiks saada ei olnud eluunistus Adik Levin on sündinud Valgas Isa võeti Siberist sõjaväkke ja kuna ta oli Eestist, siis saadeti Eesti korpusesse. Velikije Luki all sai ta haavata ja oli eluaeg ühe mis infektsioonid on slanders.\nMa ei unusta mitte kunagi, kui sain Kuidas ma otsisin siis saapaid See põlvkond pidi väga palju üle elama. Vanemad aga soovisid väga, et vanim poeg läheks ülikooli ning nõnda Adik lubaski neile ühel laupäevaöösel peolt tulles, et läheb Leningradi pediaatriainstituuti.\nLausa anekdootlik on siinjuures see, et ta ei teadnud, mis arst see pediaater on. Nagu me nüüd teame, sai Adik Levinist epohhiloov lastearst. Toitumisteemadega hakkas tegelema enda tervise pärast Nii Adiku ema, isa kui vennad on diabeetikud.\nUri ▷ eesti tõlge, hääldus, sünonüümid, antonüümid, pildid, näited - NativeLib\nDr Levinil oli põhjust rõõmustamiseks, sest Kanada telesaates räägiti tema elutööst.\nNäyhä, Simo; Kivastik, Jana; Kingisepp, Peet-Henn; Heikkinen, Rauno A previous study found marked differences in smoking between employees in various university faculties in Tartu, Estonia, soon after the disruption of communism.\nTal endal tekkis diabeet 57aastaselt. Ühed mu tuttavad tutvustasid individuaalset toitumisprogrammi, proovisin läbi ja mu kaal hakkas langema ning energia tuli tagasi.\nAbikaasa Dina, hariduselt geneetik, on talle suur tugi. Teineteise toetust vajasid nad ilmselt kõige enam siis, kui suri nende ainuke laps. Tal oli südameinfarkt. See oli tohutu hoop.\nTa tõmbas ka suitsu ja ma süüdistan ennast, et ei suutnud teda aidata. See on see vanemate ja laste probleem, et ega eriti ei tohi õpetada, see on niivõrd delikaatne ja raske küsimus.\nAdik kiidab, et kumbki poistest ei tee ühtegi suitsu ega võta ühtegi pitsi. Raamatuid mazi sustava jaoks artikleid kirjutabki ta sellepärast, et inimesed teaksid varem, enne kui nad haigeks jäävad, kuidas tervist hoida ja ennast aidata. Nagu oli innovaatiline tema tegevus lastearstina, on ka tema toitumistarkused sageli peavoolust erinevad.\nMõni inimene kohe on selline, kes muudab maailma.


Lääneranna Noortevolikogu poolt korraldatav prügimaraton osutus edukaks - Lääneranna noored\nLääneranna Noortevolikogu poolt korraldatav prügimaraton…\nLääneranna Noortevolikogu juhatuse liige\nPerioodil 26.04-23.05 toimus Lääneranna Noortevolikogu poolt korraldatav Prügimaraton. Maratoni eesmärgiks oli korjata loodusest kokku võimalikult palju prügi, sealjuures ise liikudes ja aktiivne olles. Kilomeetreid kogudes sai puhtamaks ja kaunimaks ka meie ümbrus, kus igapäevaselt elame ja toimetame.\nTänavu osales nelja nädala peale 39 inimest, kes läbisid 240.32 kilomeetri𝐭, korjates samal ajal 90 kotti prügi. Võrreldes eelmise aastaga on numbrid läinud suuremaks ja üha rohkem inimesi võtavad osa.\nEsimese nädala väljakutseks oli korjata muu prügi kõrval võimalikult palju pudeleid. Teisel nädalal tehti koostööd RMK ja Keskkonnaametiga ning osalejaid ootas ees viktoriinimäng. Kolmandal nädalal pidid osalejad võimalikult palju kilomeetreid koguma, korjates samal ajal prügi. Neljandal nädalal tehti koostöös Lääneranna vallaga viktoriinimängu.\n19.mail käisid Lääneranna Noortevolikogu ning Lääneranna Noortekeskuse noored koristamas Prügimaratoni raames Lihula Noortemaja kõrval olevat platsi. Sealt korjati üle 11 koti prügi, edukas ettevõtmine.\nPrügimaratoni eestvedaja tagasiside\nTänavu tahtsime Noortevolikoguga iga nädal tuua osalejateni erinevaid väljakutseid, et luua erinevust ja põnevust. Sellel aastal korjati prügi üle poole rohkem kui eelmisel aastal, mis on suurepärane tulemus. Loodan, et valla erinevad piirkonnad sai tänu sellele puhtamaks. Suur aitäh kõigile osalejatele!\nLääneranna Noortevolikogu soovib tänada Keskkonnaametit, RMK’d ja Lääneranna valda koostöö eest! Suur tänuavaldus läheb ka prügimaratoni sponsoritele, kelleks olid õpilasfirma PlinK, Lihula Tarbijate Ühistu Coop, Vitamin Well, õpilasfirma MIKS, õpilasfirma MASK, Celsius Baltics ja Fastbaltics!\nTeemad: Kogukond, Volikogu 17. aug. 2021\nEelminePrevious post:Raamatusoovitus noorelt noortele: “Väljavalitu”JärgmineNext post:Noorte tunnustuskonkurss Hea Eeskuju 2021\nPingback: Lääneranna Noortekeskuse meeldejääv 2021. aasta


Pärnu-Jaagupi gümnaasium peab 60 aasta juubelit Pärnu Postimees teatab - Estonian World Review\nPärnu-Jaagupi gümnaasium peab 60 aasta juubelit Pärnu Postimees teatab\nLaupäeval, 2. juunil tähistab Pärnu-Jaagupi gümnaasium 60 aasta juubelit, osa saab nii sportlikest võistlustest kui ka kontserdist ja vilistlasõhtust.\nAastapäeva tähistamine algab keskpäeval koolistaadionil lõbusate võistlustega. Pärnu-Jaagupi gümnaasiumi õppealajuhataja Meeli Tasane tutvustas, et on üksikalaks "kettaheide" ja kõik vanuseklassid on oodatud.\nKella 17ks kogunevad peolised Pärnu-Jakobi kirikusse kontserdile, kus esinevad vilistlased ja õpilased. Seejärel suundutakse ühise rongkäiguga spordikeskusesse vilistlasõhtule, kus Audru Jõelaevanduse Pundi saatel saab jalga keerutada ja üllatusesinejaid nautida.\n„Oodatud on kõik, kes kunagi on õppinud ja töötanud Pärnu-Jaagupis,“ kutsus Tasane.