Samal teemal: münt\nAvaleht / münt\nSaksamaal püstitati kuldmüntidest jõulupuu\nMünchenis pandi püsti 2018 kuldmündist meisterdatud jõulupuu. Jõulupuu maksumus — ligi 2,3 miljonit eurot — teeb sellest Euroopa kõige kallihinnalisema jõulukuuse.\nTallinnas avatakse Baltimaade ajaloo suurim marginäitus\nRäpased ja nakkustkandvad: millise raha küljes on kõige rohkem mikroobe\nPangakaardid pole üksnes mugavamad, vaid kupüüridest ja müntidest ka ohutumad. Ühel rahatähel elutsevatest mikroobidest ja patogeensetest bakteritest piisab täiesti mõningaseks epideemiaks.\nKas Tallinnast eemale? Kus veel eestlastel puhata\nLaulupeomündi joonistuskonkursi võitis Tõrva tüdruk\nTõrva Gümnaasiumi õpilase Grete-Lisette Gulbise joonistatud 2-eurose kavandi poolt hääletas 2887 inimest ehk 35% kõigist hääletajatest, keda kokku oli 8322.\nEesti Vabariigi 100. sünnipäeva auks välja antud meenemündid on otsas. Eesti Pank tõdes, et huvi meenemüntide vastu on olnud oodatust suurem.\nEesti Panka külastas juubelimündi tutvustusel 750 inimest\nEesti Panka külastas esmaspäeval Eesti Vabariigi 100. aastapäevale pühendatud erikujundusega 2-eurose käibemündi tutvustusürituse raames 750 inimest.\nEesti Pank esitleb XXIII taliolümpiamängudele pühendatud meenemündi ja postmargi\nKell 11 toimub Eesti Panga muuseumis XXIII taliolümpiamängudele pühendatud meenemündi ja postmargi esitlus.\nJõuab müügile Pyeongchangi olümpiamängude meenemünt ja postmark\nReedel, 12. jaanuaril kell 12 tuleb Eesti Panga muuseumis müügile hõbedast meenemünt, mis on pühendatud Eesti sportlastele Pyeongchangi olümpiamängudel.\nPyeongChang 2018 taliolümpiamängud\nEesti Panga münte ja meenetooteid on nüüd võimalik soetada Omniva uuenenud e-poest. Tooteid saab tellida ka pakiautomaati kogu Baltikumi piires või kasutada kullerteenust. Müntide tellimusele kui väärtsaadetisele lisandub edaspidi kindlustustasu.\nVenemaa pank laskis välja meenemündid 2018. aasta jalgpalli MM-i auks\nAjaloos esimesed jalgpalli maailmameistrivõistlused Venemaal toimuvad 14. juunist kuni 15. juulini 2018. aastal.\nLaulupeo 2eurose mündi kujundus selgub laste joonistuskonkursil\n2019. aastal on laulupeo 150. juubel , mille puhul annab keskpank ringlusse erikujundusega 2eurose mündi. Mündi kujundus selgub laste ja kuni 19-aastaste noorte joonistuskonkursi kaudu.\nEesti Pank lasi EV 100. aastapäeva puhul käibele uue mündi\nRiigikogu Valges saalis toimus Eesti Vabariigi sajandale aastapäevale pühendatud uue juubelimündi pidulik esitlus; tseremoonial osalesid parlamendisaadikud, Riigipanga esindajad ja mündi kujunduse autor\nMälestusmündi kujunduskonkursi võitis Leedu kujundaja kavand\nBalti riikide 100. aastapäevale pühendatud 2-eurose kujunduskonkursi võitis Leedu kujundaja kavand\nAlgab Balti riikide aastapäevamündi kujunduse hääletus\nTänasest algab internetis hääletus, kus Eesti ja teiste Balti riikide elanikud saavad valida Balti riikide 100. aastapäeva puhul vermitava 2-eurose mündi ühise kujunduse\nProvintsiaalmündid on aarde kõige unikaalsemad leiud\nKõik tunamullu kevadel Uhtnast leitud Eesti suurima Rooma mündiaarde vermingud on määratud, nende hulgas on palju Põhjamaade leidude seas ainulaadseid provintsiaalrooma rahasid


Cortinarius violaceus on täielikult violetne, lilla või sinine (mõnikord nii tume, et paistab olevat must ja ülevalt vaadates võib seda kergesti eksitada mustaks surnud lehena). Korgi läbimõõduga kuni 12 cm on see tõepoolest väga silmatorkav seen.\nInimestele, kes pole seentesse sattunud, tuleb alati suur üllatus, et seened on sama palju värve kui lilled. Sinised ja violetsed seened on pigem šokk kui pelk üllatus!\nEespool näidatud armsad isendid on pildistatud Prantsusmaa keskosas Lõuna-Prantsusmaal oktoobri alguses ja viljakad väikeste rühmadena mändide all, kuid läheduses on hõbedased kasepuud, mistõttu on põllul võimatu kindlaks teha, kas fugi oli mükoriisiliselt seotud ühe või teise või tõepoolest mõlemad need puuliigid; allpool toodud üksikasjalikus identifitseerimisjuhendis näete siiski fotomikrograafi selle eostest, mis on ellipsoidsed, mis on iseloomulik violetsetele veebikaartidele, mis on okaspuudega mükoriisad.\nSuurbritannias ja Iirimaal, kus see on väga haruldane leid, kasvab Violet Cortinarius paekivist ja kriidirikastes metsamaa elupaikades peamiselt pöökide ja muude laialehiste puude all, kuid väga harva ka okaspuudega. See on hilissuve ja sügise seen.\nCarl Linnaeus, kes nimetas seda Agaricus violaceuseks , kirjeldas seda 1755. aastal teaduslikult , Violetne veebimüts kandis Briti mükoloog Samuel Frederick Gray (1766 - 1828) 1821. aastal perekonda Cortinarius.\nMõned võimud jagasid Cortinarius violaceuse kaheks sordiks : Cortinarius violaceus var. violaceus , mis on laialehiste puudega mükoriisa, ja Cortinarius violaceus var. hercynicus , mis moodustab okaspuudega mükoriisasid. Esimesel on mandlikujulised eosed, teisel aga eristuvad ellipsoidsed eosed. (Ülaltoodud pildi tegi 2009. aasta juulis Lõuna-Baieris Jochen Dahlke, kelle lahkel loal seda siin näidatakse.)\nCortinarius violaceus on perekonna Cortinarius tüüpliik , mis on seeneperekondadest suurim. Violetne värv ei ole selle veebimütsi värv kaugeltki tüüpiline, kuna enamikul võrgumütsiliikidest on kollakas, oranž või pruun värv. Siiski on ka teisi siniseid veebikaarte, sealhulgas näiteks Cortinarius caerulescens .\nVaevalt on vaja mainida, et üldnimetus Violetne veebimüts tuleneb selle seene iga osa värvist ning selle võrgulaadsest osalisest loorist ehk kortinast, mis ulatub varre ja kübara serva vahele, kattes seega küpsevad viljakad pinnad (lõpused ) seene. Samamoodi on konkreetne epiteet violaceus otsene viide nende kaunite seente värvile.\nAlgul poolkerakujuline ja hiljem laienenud väikese umboga, kuid säilitades sageli sissepoole jääva varu, on selle haruldase liigi mütsid noorena sügavad lillad.\nCortinarius violaceuse korki läbimõõt ulatub küpsuseni 6–12 cm.\nVioletse veebimütsi adnaalsed lõpused on noorena mõõdukalt paigutatud ja lillad. Eoste küpsemisel muutuvad lõpused roostepruuniks ja lõpuks värvivad eosed neid tumedaks.\nVioletse veebimütsi vars või vars on lillakas ja kiuline, kergelt klaveeritud (klubikujulise) alusega. Tavaliselt läbimõõduga 1 kuni 2 cm võib see mõõta aluse ulatuses kuni 3 või 4 cm. Tüveliha - vasak - on ka lillakas.\nEllipsoidne kuni amügdaliform (mandlikujuline), 11,5–14,5 x 7–9 μm; paksuseinaline; mõnevõrra ventrikroosne (ühel küljel veidi paistes); inamüloidsed.\nCortinarius violaceuse eosed , violetne veebimüts\nCortinarius violaceuse lõigatud liha lõhnab veidi seedripuu järele; sellel pole märkimisväärset maitset.\nSeda mükoriisaseent leidub lehtpuumetsas ja aeg-ajalt okaspuude all leeliselistes (kriit- ja lubjakivipiirkondades).\nJuulist novembrini Suurbritannias, tavaliselt viljuvad kõige varem kõrgematel kõrgustel.\nCortinarius violaceus on Suurbritannias ja Iirimaal haruldane, kuid pigem levinud mõnes Euroopa mandriosas, Aasias, Ameerikas ning Uus-Meremaal ja Austraalias. Levik kipub lokaliseeruma ja viljakehad esinevad kas üksikult või (sagedamini) väikestes rühmades.\nKuigi paljud ametivõimud väidavad, et violetne veebimüts Cortinarius violaceus on hea söödav seen, on selle liigi kogumata jätmisel vähemalt kaks mõistlikku põhjust. Esimene on selle haruldus: paljud staažikad ennustajad, kelle taga on aastakümneid seeni jahtinud, pole seda kaunist seent kunagi näinud ja seega näib vale nende loomuliku elupaiga eemaldamine, kui üksikasjalikuks uurimiseks pole vaja proovi.\nTeine põhjus shunning see ja kõik teised perekonna liikmed Cortinarius et üsna palju neist on tõsiselt mürgine ja mõned on tõestatud arvestust nagu mõrvaritega ( Cortinarius rubellus ja Cortinarius orellanus eriti contunue võtta elab igal aastal). Kui sellel on noorena lõpuste kohal kortina (ämblikuvõrgu sarnane loor), pole minu soov seda proovida proovida. (Violetse veebimütsi kortina on üsna üürike ja küpsed isendid kaotavad tavaliselt osalise loori.)\nSellel lehel on Lindsey Beasley ja Jochen Dahle lahkelt panustatud pildid.


Lexuse crossoverid saavad uue lipulaeva - Tulevikuautod - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Tulevikuautod » Lexuse crossoverid saavad uue lipulaeva\nLexuse crossoverid saavad uue lipulaeva\nLexus esitleb jaanuaris toimuval Detroidi autonäitusel oma crossoverite valiku uut lipulaeva, maasturit LF-1.\nSelle disaini loojaks on Californias paiknev disainistuudio CALTY, nende töö peaks väljendama järgmist sammu ettevõtte disainikeele arengus.\nLexuse esindajad ise kirjeldavad sõidukit kui piiranguteta crossoverit. Ka on teada, et see peaks olema erakordselt luksuslik.\nAinsast avaldatud peibutuspildist on näha, et tegu on tõenäoliselt kupeed meenutava katusejoonega sõidukiga.\nKui aga pilti suurendada ja veidi töödelda, ilmub ühele auto sees olevale ekraanile ka auto enda hägune siluett. See on näha viimasel fotol.


Loengusari "Rohkem kui teater" Draamateatris\n"Rohkem kui teater" on Mart Kivastiku - Hendrik Toompere JR uuslavastuse "Savonarola tuleriit" satelliitprogrammi pealkiri. Eesti Draamateater võtab hooaja mängukavva ühe lavastuse, mis keskendub konkreetsele kultuuriruumile/maale eestimaise kaasaegse näitekirjaniku ja lavastaja tõlgenduse kaudu. Kõige huvitavam on seda teha kellegi dokumentaalse, reaalses ajas elanud isiku kaasabil - ühele teatud kultuuris tuntud suurmehele sihikut suunates.\n22. jaanuaril esietenduva teatritüki peategelane on Savonarola - Firenze pettunud armastaja, kes kõigi ja kõige kiuste lõpuks pühakuks saab.\nEsimese pilootprogrammi huvisfääris on vastavalt lavastusele itaalia kultuurikeskkond. Ligi nädal eelneb igaõhtusele (algus kell 17.30) etendusele üks loeng. Loengupidajad on Eestis tuntud inimesed, kes tutvustavad itaalia kultuuri, filosoofiat, moe- ja filmikunsti ning ka kuulsat kööki.\nLoengutele saab lunastada 25-kroonise pileti teatrikassast.\n"Savonarola tuleriit" etenduste ajal pakub Fee Catering teatri puhvetis ja baaris itaalia köögi hõrgutisi. Menüüs on Savonarola salat, amaretto kohv, tiramisu.\n22. jaanuaril avatakse teatri teise korruse ringfuajees Eesti Draamateatri ja Kunstnike Liidu koostöö uus näitus, milleks on Jüri Arraku söejooniste väljapanek.\nROHKEM KUI TEATER\nLoengud Eesti Draamateatris\n22. jaan 17:30 Lauri Kärk "Itaalia kino suured režissöörid"\n23. jaan 17:30 Ülar Ploom "Renessansiaja vaimust"\n25. jaan 17:30 Daniele Monticelli "Itaalia ja eesti mentaliteet: sarnast ja erinevat"\n26. jaan 17:00 Rain Käärst "Legendid ja müüdid itaalia köögist"\n27. jaan 17:30 Moeprofessor Vilve Unt "Itaalia mood"\nkell 19:00 "Savonarola tuleriit" autori Mart Kivastiku uue näidendi "Käsu Hansu ajalootund" Esimene Lugemine\n28. jaan 17:30 Tiia Puustusmaa "Itaalia veinide tutvustus"\n6831 410; 56 676 369


Adventistide Pärnu Kogudus - Vaimulik nägemine\n04.11.2006 - (1439)\n2.Kun.6,8-17: "Kui Süüria kuningas oli sõjas Iisraeli vastu, siis ta pidas nõu oma sulastega, öeldes: "Seal ja seal teatavas paigas ma asun leeri!" Aga jumalamees läkitas Iisraeli kuningale ütlema: "Hoia, et sa ei lähe sellest paigast mööda, sest süürlased asuvad sinna!" Siis läkitas Iisraeli kuningas oma mehi sinna paika, millest jumalamees oli temale rääkinud ja teda hoiatanud, et ta hoiduks sealt; ja see ei sündinud mitte üks ega kaks korda. Ja Süüria kuninga süda muutus rahutuks selle asja pärast ja ta kutsus oma sulased ning küsis neilt: "Kas teate mulle öelda, kes meie omadest hoiab Iisraeli kuninga poole?" Siis ütles üks tema sulaseist: "Mitte keegi, mu isand kuningas, vaid prohvet Eliisa, kes on Iisraelis, annab Iisraeli kuningale teada needki sõnad, mis sa räägid oma magamiskambris!" Siis ta ütles: "Minge ja vaadake, kus ta on, siis ma läkitan ja lasen teda kinni võtta!" Ja temale anti teada ning öeldi: "Vaata, ta on Dotanis!" Siis ta läkitas sinna hobuseid ja sõjavankreid ja suure sõjaväe; ja nad tulid öösel ning piirasid linna. Kui jumalamehe teener hommikul vara üles tõusis ja välja läks, vaata, siis oli linna ümber sõjavägi, hobused ja vankrid! Ja ta teener ütles temale: "Oh häda, mu isand, mis me nüüd teeme?" Aga ta vastas: "Ära karda, sest neid, kes on meiega, on rohkem kui neid, kes on nendega!" Ja Eliisa palvetas ning ütles: "Jehoova, tee ometi ta silmad lahti, et ta näeks!" Ja Jehoova tegi lahti poisi silmad ja too nägi, ja vaata, mägi oli täis tuliseid hobuseid ja vankreid ümber Eliisa!"\nEliisa teenril oli probleeme nägemisega! Ta nägi, kuid ei näinud ka! Nagu keegi, kes on kaotanud oma prillid. Ta nägi kaugele – vaenlase sõjaväge ümber linna, kuid ta ei näinud lähedale – suuremat hulka Jumala ingleid, kes ümbritsesid prohvetit. Ta nägi ohtu, kuid ei näinud päästet! Tema füüsiline nägemine võis olla korras, kuid vaimuliku nägemise jaoks vajas ta jumalikke prille!\nKui jüngrid küsisid Jeesuselt, miks Ta õpetab rahvahulki tähendamissõnadega, vastas Ta: "Sellepärast ma räägin neile tähendamissõnadega, et kuigi neil on nägemine, ei näe nad ometi; ja kuigi neil on kuulmine, ei kuule nad ometi ega mõista! Ja nende kohta läheb täide prohvet Jesaja ennustus, mis ütleb: te aina kuulete, kuid ei mõista kunagi; te aina näete, kuid ei taipa kunagi!" (Mat.13,13.14 tõlgituna ühest ingliskeelsest Piiblist).\nMe oleme kohanud inimesi, kel on küll nägemine, kuid kes ei näe midagi metsas või aasal, vees või taevalaotuses. On inimesi, kes ei näe midagi spordis. On inimesi, kes ei näe midagi kunstis. Meie kontserdimajal seisab moto: Kunst ei ole kunsti teha, kunst on kunstis kunsti näha!\nMaailma suurimad inimesed on need, kes näevad kaugemale ja sügavamale kui teised. Jeesus nägi palju asju, mida teised ei näinud. Seepärast võis Ta olla rahulik ja rõõmus isegi surmast kuuldes. Mäletate Laatsaruse surma lugu? Saanud sõnumi Laatsaruse haigusest ja teades, et Laatsarus on juba surnud, ütles Ta – Joh.11,14.15: "Laatsarus on surnud, ja ma olen rõõmus teie pärast, et ma ei olnud seal, et te usuksite."\nJah, usu kaudu oli Jeesusel selline hea vaimulik nägemine. Maailm ütleb: "Nägemine on uskumine;" evangeelium ütleb: "Uskumine on nägemine!" On olemas suur vaimulik maailm, mida ei näe me iial oma füüsiliste silmadega. Ja siit tulebki, et füüsiliselt pimedad näevad sageli meist paremini! Neil on parem vaimulik nägemine! Sest neil on suurem usk!\nMe vajame mõlemat nägemist. Mida selgemini me näeme taeva väge, seda vähem me kardame maailma raskusi.\nKesk- ja Lõuna-Ameerika vetes elab kala, keda kutsutakse "neljasilmaliseks." Tema omapäraks on suured väljaulatuvad silmad, mis jagunevad üla- ja alapooleks. Kui ta vees pinna lähedal ujub, ulatuvad silmade ülemised pooled veest välja ja näevad selgesti kõike, mis on väljas, alumised pooled on aga vees ja näevad selgelt kõike, mis on vees!\nMeil kui kristlastel peaks olema selline nägemine! Me peaksime nägema nii seda maailma, inimeste vajaduste ja Saatana riugastega, kui ka taevast, kust tuleb meile abi!\nEliisa teener vaatas nii pingeliselt Süüria armeed, et ei suutnud näha "tuliseid vankreid!" Hab.3,8 on neid nimetatud Jumala "võiduvankreiks." Ps.68,18 on öeldud, et "Jumala sõjavankreid on musttuhandeid ja tuhat korda tuhandeid!"\nMeenutagem Eelija lugu. Ta oli just Jumala juhtimisel valinud endale mantlipärija – Eliisa. Ja nüüd kõndisid nad koos ning Pühakiri teatab – 2.Kun.2,11: "Ja kui nad nõnda ühtejärge läksid ja rääkisid, vaata, siis sündis, et tulised vankrid ja tulised hobused lahutasid neid üksteisest ja Eelija läks tuulepöörises taevasse!"\nEliisa nägi Jumala väge ja uskus sellesse – ning teda ümbritsesid alati "tulised vankrid ja tulised hobused." Eliisa teener aga sümboliseerib neid, kes koondavad kogu oma tähelepanu probleemidele ja takistustele, nii et nad ei näe enam Jumala väge.\nKas meie näeme "tulised vankrid ja tulised hobused," kui meid ootab ees tõsine operatsioon? Kas me usaldame kindlalt Jumalat, kui meid on alusetult laimatud, või kui oleme kasutanud ära oma viimase krooni? Kas me usume, et Ta hoolitseb meie eest?\nEliisa teener kujutab hästi inimesi üldiselt, kes on sedavõrd hõivatud probleemide suuruse nägemisest, et on pimedad Jumala kohaloleku, kaitse ja hoolitsuse suhtes. Vaadelgem neid mõtteid ükshaaval.\n1. PIME JUMALA KOHALOLEKU SUHTES. Me ei räägi Jumala kõikjal viibimisest ehk kõige täitmisest. Saalomon ütles oma templi pühitsemise palves – 1.Kun.8,27: "Taevad ja taevaste taevad ei mahuta Sind, saati siis see koda, mille ma olen ehitanud!" Väikeselt tüdrukult küsiti: "Miks on olemas ainult üks Jumal?" Ta vastas: "Sest Tema kohalolek täidab kõik kohad ja kellegi teise jaoks ei ole enam ruumi!"\nMe räägime Jumala erilisest kohalolekust oma lastega, mis on tõotatud Jeesuse järgijaile – kes tunnevad ja armastavad Teda. Ühe sellise tõotusega lõpeb Matteuse evangeelium: "Vaata, mina olen iga päev teie juures maailma-ajastu otsani!" (Mat.28,20). Teine tuntud sellekohane tõotus on: "Kus kaks või kolm koos on minu nimel, seal olen mina nende keskel" (Mat.18,20).\nJumal on nii suur, et taevad ei suuda Teda mahutada; samal ajal on Ta piisavalt väike, et elada meie südames!\nEliisa tunnetas pidevalt Jumala kohalolu. Seepärast oli ta nii võidukas. Piiratud ümber vaenlase poolt, näis teistele tema saatus otsustatud, sest süürlased olid ju tulnud teda kinni võtma. Kuid Eliisa näos ei olnud hirmu ega südames paanikat. Rahulikult, julgelt ja kindlas usus vastas ta: "Ära karda, sest neid, kes on meiega, on rohkem kui neid, kes on nendega!" Paulus väljendab praktiliselt sama mõtet, kui ta kirjutab kristlastele Roomas – Rom.8,31: "Kui Jumal on meie poolt, kes võib olla meie vastu?"\nKui sulle näib, et oled oma võitluses üksi, tõsta oma ususilmad üles ja näe, et Jumala "tulised vankrid ja tulised hobused" on sinu ümber. Jumal on sinuga, sest Ta on seda tõotanud!\nTeise Maailmasõja ajal lahkus üks ookeanilaev Suurbritannia sadamast ning suundus Ameerika poole. Kõikjal ookeanil olid vaenlase laevad. Kaptenile oli antud kaart salastatud marsruudiga, millele oli lisatud: "Püsi kindlalt sellel kursil; ära mingil juhul kaldu sellest kõrvale. Kui vajad abi, saada kodeeritud sõnum."\nPeale mõnepäevast reisi ookeanil märkas laeva meeskond silmapiiril vaenlase laeva. See näis neid jälitavat. Kapten saatis otsekohe kodeeritud sõnumi: "Vaenlase laev silmapiiril. Mida ma pean tegema?" Nähtamatult laevalt tuli vastus: "Sõida otse edasi. Mina olen sinuga." Kusagil polnud näha ühtegi sõbralikku laeva, kuid kapten hoidis oma alust määratud kursil, kuni see jõudis õnnelikult sadamasse. Vähe aja pärast liugles samasse sadamasse vaikselt Briti allveelaev. Kuigi seda polnud kordagi näha, oli ta olnud ookeanilaineri lähedal kogu selle teekonnal.\nÕed-vennad, kui me järgime kõrvalekaldumatult meile Piiblis etteantud kurssi, on Jumal alati meiega! Ärme oleme pimedad Jumala kohaloleku suhtes!\n2. PIME JUMALA KAITSE SUHTES. Kaks misjonäri suundusid Malaisias jalgsi kaugesse külla, et ära tuua neile sinna panka saadetud raha. Tagasiteel misjonijaama jäid nad pimeda kätte, palvetasid ja usaldasid end Jumala hoolde, heites seejärel mäenõlvakule magama. Mõni nädal hiljem tuli nende misjonijaama kliinikusse ravile üks mees, kes misjonärile tähelepanelikult otsa vaadates ütles: "Ma tunnen sind." Ei, minu teada pole me varem kohtunud," vastas misjonärist arst. "Ma olen sind varem näinud," jäi mees endale kindlaks. "Ühel ööl magasid sa mäeveerel. Mitmed meist nägid sind pangast raha välja võtmas ning me jälitasime sind, kavatsedes pimeduse saabudes sind röövida. Kuid me ei saanud sulle läheneda, sest sind ümbritses suur sõdurite salk." "Sõdurid!?" hüüatas misjonär. "Meiega ei olnud sõdureid!" "Oli," vastas mees, ja ka kõik minu kaaslased nägid neid. Me loomulikult põgenesime!"\nPs.34,8 on ilus tõotus: "Jehoova ingel on leerina nende ümber, kes Teda kardavad, ja Ta vabastab nad!" Jumal täidab oma tõotused! Aga neid Jumala "tuliseid vankreid ja tuliseid hobuseid" näed sa vaid ususilmaga.\n3. PIME JUMALA HOOLITSUSE SUHTES. Antud juhtumil seisnes Jumala hoolitsus imelises päästmises. Sealjuures ei saa mainimata jätta palvet: 2.Kun.6,17 on kirjutatud: "Ja Eliisa palvetas ning ütles: "Jehoova, tee ometi ta silmad lahti, et ta näeks!"" See ei olnud pikk palve, aga see oli usupalve! Ja kuidas küll Jumalale meeldib päästa usupalve peale!\n2.Kor.4,4 on öeldud, et "selle maailma jumal [Saatan]" on teinud inimeste "uskmatud meeled... sõgedaks [s.o. pimedaks], et neile ei paistaks Kristuse au evangeeliumi valgus." Kuid Jeesus on tulnud parandama inimeste vaimulikku nägemist. Ta ise tsiteeris enda kohta käivat prohvetikuulutust – Luk.4,18: "Issanda Vaim on minu peal; seepärast on Ta mind võidnud kuulutama evangeeliumi vaestele; Ta on mind läkitanud kuulutama vabakssaamist seotuile ja nägemist pimedaile."\nNii et, järgmine kord, kui su südamesse poeb hirm, vaata usus üles ja püüa näha Jumala "tuliseid vankreid ja tuliseid hobuseid." Jeesus on tulnud sind päästma! Usu seda kõigest südamest ja su vaimulik nägemine läheb järjest paremaks ning sa ei karda enam.


Bešamellkaste – Maaneiu & Toit\nWritten by Irma Koppel Published on 13. juuni 2018 in Minu raudvara retseptid, Varia\nEhk bechamel sauce ehk valge jahukaste. Väga kiiresti valmiv, väheste ja tavaliste koostisosadega kaste, mida võib tuunida lisades näiteks juustu ja saab juba uue juustukastme nimega Mornay. Uhked nimetused aga tegemine ja koostisosad on talupojalikult tagasihoidlikud. Lisada võib ka igasuguseid meelepäraseid maitsetaimi – ürte, mis annavad aromaatsust ja omapärast nüanssi. Mina riivin peaaegu et alati juurde muskaatpähklit, mis annab väga head maitset, liialdada muidugi ei tohiks :).\nMina tihtipeale teen seda kastet kala juurde, lasanje vahele/peale, pasta juurde ja ka niisama kartuli-šnitsli kõrvale.\nPS! *Kui on väga kiire olnud ja pole täit tähelepanu bešamellile osutanud ja ta on otsustanud minna tükki/klimpi, siis alati aitab hädast välja saumikser, mis need jahutükid ära ilusti purustab ja lõpptulemus on ikkagi mõnusalt ühtlane.\n2 spl kuhjaga soolast võid\n2 spl kuhjaga jahu\nu 300 ml soojendatud piima\nSulanud võile lisatud juurde jahu, kast-\nrulis kuumeneb piim\nKasutasin mõõtmiseks lusikat, sest tihtipeale on nii mugavam kui kaaluda neid koguseid.\nKõigepealt panen pannile või ja sulatan ta ära.\nSamal ajal panen kastrulisse piima ja soojendan ära.\nValmis kastmele lisatud maitseained,\nSiis kui või on sulanud, keeran tule kinni ja lisan jahu, praen teda pisut, kuni jahu ja või on kokku küpsenud. Siis lisan vaikse joaga juurde sooja piima ise samal ajal usinalt segades, siis kui kogu piim on lisatud ja segu ühtlane, panen veel korra panni tulele, nii et hakkab mullitama, siis lisan maitseained ja valmis ta ongi.


26. september 2018 kell 14:41\nTööandjate sõnul pole neil enam kuskilt tööjõudu leida, töötajad väidavad, et pakutav palk on liiga madal. Eksperdid leiavad, et töö iseloom on hakanud muutuma, tuleb üle vaadata töösuhted, töökorraldus ja kokku viia vajadused ning oskused. Külas on Eesti Töötukassa teenusejuht Karin Andre.\nMiks peaks investeerima kunsti, millised investorid seda mitte kunagi ei teeks? Kuidas on kunsti investeerimisega mujal maailmas, millises riigis on kunsti ühisrahastuslatvormid? Külas on teemat uurinud ajakirjanik Birjo Must.\nStuudios on uudistetoimetaja Liis Amor ja saatejuht Alyona Stadnik.\n11.00-12.00 "Isemajandav Eesti". BaltCapi partner Kristjan Kalda ja EllexRaidla partner Sven Papp räägivad takistustest, mis seisavad ettevõtjate ja välisinvestorit teel, kui nad soovivad hakata Eestis äri ajama. Saatejuht Aivar Hundimägi.\n13.00-14.00 "Terviseuudised". Saade avab omastehoolduse juriidilisi ja eetilisi aspekte juhul, kui on tegemist juba dementse patsiendiga, kes ise hakkama ei saa ja kellega ka lähedased hakkama ei saa. Stuudios on vandeadvokaat Ants Nõmper ja ITK õendushoolduskliiniku juht Eve Karmo. Samal teemal toimub novembris ka lühiseminar Tallinnas. Saatejuht Kadi Heinsalu.\n15.00-16.00 "Viimane mudel". Seekordseks jututeemaks on virtuaalreaalsus. Reedel tuleb välja EASi e-Eesti showroom'i virtuaalreaalsuse lahendus, mis tutvustab e-Eesti teenuseid, ja millest saavad kasu lõigata ka Eesti ettevõtted. Saates on külas e-Eesti showroom´i juht Anna Piperal, Babahh meedia tegevjuht Silver Laadoga ja Telia kliendilahenduste müügijuht Rivo Roosileht. Saadet juhib Kristel Härma.


Kooliõde: noored kipuvad mokatubaka ja vesipiibu ohtu alahindama\nToimetas Katrin Rohtla, 3. juuli 2021 11:26\nSA Tallinna Koolitervishoid kooliõde Anu-Ell Kruusmann juhib lastevanemate tähelepanu sellele, et noortele tuleb rohkem rääkida meelemürkide ja teiste kahjulike ainete tarvitamise tagajärgedest.\n„Praegusel soojal suvel korraldavad noored omavahel kohtumisi ja pidusid, oluline on neile rääkida, et iga organismi kahjustava aine tarvitamine on risk tervisele,“ kinnitab kooliõde.\nMerivälja Kooli kooliõde Anu-Ell Kruusmann nendib, et tänapäeval ei kõnele me kahjulikest harjumustest rääkides esmajoones sigarettidest ja alkoholist.\n„Turule on tulnud uusi tooteid, mille puhul arvatakse, et need on vähem ohtlikud. Kui aga tegemist on siiski tegevusega, mille käigus organism omandab kahjulikke aineid, on see terviserisk,“ toonitab kooliõde, kelle sõnul on õpilased üldiselt meelemürkide osas teadlikud, kuid paraku levib ka valearusaamu.\nAnu-Ell Kruusmann toob välja mõned kahjulikud harjumused, mille puhul kiputakse ohtu alahindama.\n„Neid peetakse sigarettide suitsetamisest vähem kahjulikuks, sest kopsud jäävad kahjustamata. Huuletubakas sisaldab aga siiski tubakat ja nikotiini ning nikotiinipadi on täpselt see, mida nimi ütleb - mürgist ainet sisaldav padjake, mida hoitakse suus.“\nViimane on kooliõe sõnul noorte, isegi veel lapseohtu õpilaste seas kasvav trend.\n„Huuletubakas on märkamatu ja seda võib rahulikult tarvitada ilma, et keegi aru saaks,“ selgitab Anu-Ell Kruusmann, et padjakesed ei kahjusta tõepoolest sigarettide kombel kopsu, kuid samas imbub nikotiin limaskesta kaudu organismi kogu selle aja vältel, millal padjakest suus hoitakse. Samuti saavad kahjustada igemed ja hambad.\nKooliõe sõnul tekitavad nikotiinipadjad samamoodi sõltuvuse kui suitsetamine. Huuletubakat Eestis ei müüda, kuid tubakavabad nikotiinipadjad on poodides saadaval, nende müük alaealistele on keelatud.\n„Vesipiibu ümber istumist ja piibu jagamist peetakse seltskondlikuks tegevuseks. Piipudel on tihti pilkupüüdvad disainid, müüakse erinevate maitsekombinatsioonidega tubakasegusid, see kõik pehmendab tõsiasja, et tegu on siiski tubaka suitsetamisega, mille käigus jõuab organismi nikotiin ja see on sõltuvust tekitav aine,“ räägib kooliõde.\nLevib eksiarvamus, et vesi filtreerib kahjulikud ained, aga tegelikult on vesipiibu mõju tervisele suures osas sarnane, nagu tavaliste sigarettide suitsetamisel ja ka vesipiibu tubakat ei tohi müüa alla 18-aastastele inimestele.\nKooliõe sõnul on idamaadest meile saabunud traditsiooni puhul ka mõned lisaohud: „Vesipiibu seanss võib kesta tund aega, see on tunduvalt pikem aeg kui kulub sigareti suitsetamisele. Teiseks on tavaks piipu jagada ja huulik käib käest kätte. Selle kaudu saavad levida respiratoorsed viirused, kaasa arvatud koroona ja gripp, aga ka C-hepatiit või herpes ehk ohatis.“\n„Nad ütlevad, et tegu on loodusliku päritolu ainega ja osadele tuleb seegi üllatuseks, et kanepi omamine või tarvitamine on karistatav,“ on kooliõde mures.\nAnu-Ell Kruusmanni sõnul sisaldab tänapäevane kanep kümme korda rohkem joovet tekitavat ainet tetrahüdrokannibiooli (TCH), kui kunagisel hipiajastul, seega on oht tervisele kahju teha ja sõltuvusse jääda samuti kordades suurem.\n„Levinud on ka sünteetiline kanep (nimetatakse Spice, AK jm tähekombinatsioonid), mille tarbimine on veelgi ohtlikum, kuna pole teada, millest segu koosneb, seega võib saada kergelt üledoosi ja sattuda haiglasse või isegi surra,“ hoiatab kooliõde.\nTegemist pole otseselt meelmürkidega, kuid kooliõde Anu-Ell Kruusmanni sõnul tarvitavad noored neid sageli liiga palju ja liiga kergekäeliselt.\n„Neid juuakse lihtsalt janu pärast,“ vangutab ta pead.\n„Tõsi on see, et sellise nime all müüdavad joogid ei anna tegelikult energiat, vaid piitsutavad organismi, sest energiajoogid sisaldavad kofeiini. Kofeiin on aga erguti, mida ei tohi päevas liiga palju tarbida.“\nKooliõe kinnitusel on noorukile lubatud päevane kogus 2,5mg/kg kehakaalu kohta ja on üsna kindel, et noored energiajooke tarbides seda välja ei arvuta.\nTa manitseb, et kofeiini sisaldavad ka šokolaad, kohv ja koolajoogid, ka sealt saadud kogust tuleks vajadusel arvestada.\nKooliõde Anu-Ell Kruusmann tõdeb, et kuna meelemürkide kohta informatsiooni igapäevaselt kõrvu ei kuuldu, peavad lapsevanemad ise tublisti kodutööd tegema.\n“Ennetus on parim vahend. Veebis leidub sellekohast informatsiooni isegi piisavalt. Aga mis kõige tähtsam- lapsevanemal tuleks endal olla korralike eluviiside kandjaks, sest lapse suurimaks eeskujuks on tema enda vanemad.“\nKui aga juhtub, et lapsevanem kahtlustab oma järeltulijat mõne kahjuliku aine tarvitamises, peaks temaga proovima rahulikult rääkida, et välja selgitada, kas tegemist oli lihtsalt ühekordse kambavaimus kaasaminekuga või on tegu juba pikemat aega kestnud probleemiga.\n„Sageli ei tule noored oma emotsioonidega toime, vahel on neil stress ja seetõttu otsitakse parema enesetunde saamiseks abi alkoholist ja narkootilistest ainetest. Kui enda nõust jääb väheks, pidage nõu perearsti või miks mitte oma lapse kooliõega, kes oskavad vajadusel suunata juba õige spetsialisti poole,“ julgustab Anu-Ell Kruusmann lapsevanemaid.\nKopp 3. juuli 2021 21:31\nParem kui suits ja alkohol loomulikult. Mokatubaka ainuke miinus on pruunid hambad tulevikus. Ja neid saab valgendada. Vesipiip aitab kergemalt koroona läbi haigestuda. Kopsudele kasulik kui ei kasuta rohkem kui 2 kuud.


Rekonstrueerimistoetus 2020 - Omanikud\nTAOTLUSVOOR AVANEB 11. JUUNIL. Korterelamu terviklik rekonstrueerimine võimaldab suurendada hoone energiatõhusust, pikendab selle eluiga, tõstab väärtust kinnisvaraturul ning toob kaasa paranenud sisekliima. Toetus on mõeldud ühistutele ja kohalikele omavalitsustele, kes soovivad rekonstrueerida oma korterelamu võimalikult terviklikult.\nToetus on voorupõhine ja taotlused rahuldatakse piirkonnale eraldatud rahaliste vahendite mahus.\nVastavalt Eurostati territoriaalse statistika arvepidamise (NUTS 3) alusel jaotub Eesti piirkondadeks järgmiselt:\nPõhja-Eesti (Harju maakond)\nLääne-Eesti (Hiiu, Lääne, Pärnu ja Saare maakond)\nKesk-Eesti (Järva, Lääne-Viru ja Rapla maakond)\nKirde-Eesti (Ida-Viru maakond)\nLõuna-Eesti (Jõgeva, Põlva, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakond).\nMuudatuste eesmärgiks on toetuste ühtlasem regionaalne jaotumine ja võrdsemate võimaluste andmine toetuse taotlemisel.\nToetust saab 30% Tallinnas ja Tartus 40% Tallinna ja Tartuga külgnevate valdade asustusüksustes, kus kinnisvara taotluse esitamisele eelneva aasta turuväärtus on Maa-ameti tehingute andmebaasi andmetel kõrgem kui 500 €/m2, ja Elva linnas, Haapsalu linnas, Keila linnas, Kohila alevis, Kuressaare linnas, Maardu linnas, Otepää linnas, Paikuse alevis, Pärnu linnas, Rakvere linnas, Rapla linnas, Sauga alevikus, Uuemõisa alevikus ning Viljandi linnas.\nPärast KredExi ekspertiisi teostatakse rekonstrueerimistööde jaoks pakkumiste võtmise menetluse läbi riigihangete registri


– 27/02/2018Rubriik: Oma Kodu\nKortermaja on paljude inimeste kodu ja kindlus. Nagu ikka, on ohutus ja turvalisus elanike endi kätes. Oleme päästeametis võtnud pilgu alla selle, kuidas kortermajad kindluseks sobivad ehk kuidas on nendes täidetud ohutusnõuded.\nDetsembris korraldas päästeamet kortermajade elanikele suunatud tuleohutuskampaania ja selle jätkuks kontrollis ohutusjärelevalve inspektor eelmisel nädalal pisteliselt kortermajade üldkasutatavate ruumide vastavust ohutusnõuetele.\nOlukord kontrollitud kortermajades ei ole otseselt halb ja rõõmu teeb see, et korteriühistute eestvedajad on olnud väga koostööaltid ja nõus olukorda muutma. Mitmed avastatud probleemid on, nagu kontrollkäigud näitasid, tingitud teadmatusest.\nKõige enam on probleeme elektripaigaldistega, mis tähendab seda, et elektrikilpide korralised auditid on tegemata. Mida see audit kortermajale annab? Annab võimaluse ennetada elektrikilbi riketest põhjustatud tuleõnnetusi. Audit teeb kindlaks, mis on maja elektrisüsteemi nõrgad, parandamist vajavad kohad, ning seejärel saab elektrik juba oma tööd teha ja inimeste kodud turvalisemaks muuta. Ühiskasutuses olevate ruumide (trepikoda, kelder, koridor) elektripaigaldiste audit peab olema läbi viidud enne 2000. aastat ehitatud hoonetes üks kord viie aasta jooksul ning pärast 2000. aastat ehitatud hoonetes üks kord kümne aasta jooksul.\nTeine levinud probleem on tuletõkkeukse puudumine keldri ja trepikodade vahel. Kuidas see tuletõkkeuks meid aitab? Keldris puhkenud tulekahju suits ei tohi levida trepikotta. Trepikoda on inimeste ainuke väljumis- ja pääsetee majast välja. Lisaks pöörame tähelepanu sellele, et korteriuksed peaksid samuti olema tuletõkkeuksed.\nTrepikojad, koridorid, ka keldrite koridorid peaksid olema liikumiseks vabad, ka kanderaamiga läbipääsetavad. Jalgrattad, lapsevankrid, kingariiulid, lillelauad jm – nende asjade puhul on kaks olulist nüanssi, mida silmas pidada. Esiteks takistavad sellised takistused ohutut evakuatsiooni õnnetuse korral. Te võite paanikas neile otsa joosta, ennast vigastada ja ei jõuagi end päästa. Teiseks on need ka põlevmaterjalist – puidust, kangast. See tähendab võimalust, et keegi paha inimene võib need süüdata ja põhjustada õnnetuse, või siis, kui õnnetus juba käes, lisab põlevmaterjal tulekahjule suuremat põlemiskoormust.\nOluline on aru saada, et neid nõudeid ei järgi inimesed inspektorite ega päästjate pärast. Need nõuded on kehtestatud selleks, et tagada inimeste ohutus. Iga inimene peaks ise olema huvitatud sellest, et keskkond, kus ta elab, oleks ohutu. Tuleohutus, nagu ka makstud kommunaalkulud, peaks olema kõigi majaelanike ühine mure. Erinevus nende kahe vahel on ainult see, et maksmata kommunaalkulud ei tapa, tulekahju aga küll.\nKui teie kortermajas on vanemaid üksikuid inimesi, pöörake ka neile tähelepanu ja selgitage asjaolusid. Tehke ühiseid koristuspäevi, vedage ühiselt prügi või vana mööblit minema ning hoidke oma elukeskkond korras. Igaühe panus on oluline ja vajalik ning ühiselt on asju teha odavam ja selline ühine tegutsemine tihti ka liidab inimesi.\nKui vajatakse nõu ja abi kortermaja ohutumaks, turvalisemaks muutmisel, võtke ühendust Lääne päästekeskusega. Vajalikud kontaktid annab päästeala infotelefon 1524.\n15.–19. jaanuaril toimunud kontrollkäigud ei jää kindlasti viimaseks. Ohutusjärelevalve inspektorid jätkavad pistelisi käike kortermajadesse terve aasta jooksul.\nTekst: MARGUS LINDMÄE, Saaremaa päästepiirkonna juht\nLisatud: 01.04.2018 / 19:24\nJah, seadus on seadus, aga ikkagi eeldaks inspektoritelt natuke rohkem paindlikust. Pole ju tegemist lõhkeaine ladude või gaasitankeritega, vaid inimesed elavad nendes majades. Ja panna ühte patta 6-e ja 90-ne korteriga majad on minu arvates narr..


Buduaar - LORENZ – SNÄKIMAAILMA EKSPERT juba aastast 1889\nLorenzit tuntakse peamiselt tema aastakümneid Euroopa snäkituru esikolmikus platseeruvate lipulaevade Saltlettsi, Pomsticksi, Crunchipsi ja Curly järgi. Ajas hästi vastu pidanud monobrändid on vahepeal oma pakendit muutnud ning tootearendus on omalt poolt mõne uue ja trendikama (tervislikuma) komponendi lisanud. Moodsamad ajad on valikusse lisanud sellised põnevad tegijad nagu Chipsletten, Crustics, Fascinations ja NicNac's pähklid, Monster Munchi snäkid ning Naturals kartulikrõpsud. Olenemata sellest, kas tegemist on vanade tuttavate või uute põnevate monobrändidega, on brändi põhimõtted jäänud aastatega samaks. Põhirõhk on sellel, et kaup oleks võimalikult aus, s.t tooted sisaldaksid ainult naturaalseid tooraineid ning sealhulgas ka naturaalseid lõhna- ja maitseaineid. Tänapäeval laialt kasutatavad maitsetugevdajad Lorenzi retseptidesse ei kuulu.\nKiire elutempo ja liikuv elustiil tekitavad vajaduse võtta kiireks kosutuseks kerge vahepala või snäkk – olgu see siis mõnus Saltletts soolakringel, peotäis krõmpskattega NicNac's pähkleid või mõnusad õhulised Crunchips krõpsud. Nälg saab kiirelt kustutatud ning mis veel parem, ka maitsemeel saab mõnusa ergutuse. Kiire elutempo vajab lisaks maitsemeele ergutamisele ka mugavaid lahendusi ning üha enam tulevad moodi taassuletavad pakendid. Lorenz on ka selle peale mõelnud ning lisaks püstisele pakendile (Doypack) on Crustics pähklite pakendid taassuletavad.\nTEADLASED PALJASTASID, kuidas tegelikult veini jooma peaks\nRETSEPT! KOORENE MARJAKOOK, mida armastavad kõik\nPÜHAPÄEVA RETSEPT: SUUS SULAV kreemine rosinakeeks


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 12Kohalike omavalitsuste rahastamisest Eestis\nOmavalitsuse mõiste ja funktsioonid määrab riigi põhiseadus. Eesti Vabariigi põhiseaduses on omavalitsuse mõiste sisu kahjuks määratlemata. Põhiseaduse eri osadest lähtudes võib omavalitsusele anda kolm põhimõtteliselt erinevat tõlgendust:1) haldusterritoriaalne üksus, 2) omavalitsuse organ või koguni organid, 3) riigisisene detsentraliseeritud juhtimise ja kogukondliku elu korraldamise vorm. Sellest ebajärjekindlusest põhiseaduses tuleneb ka segadus Eesti õigusaktides, kus mõistet ‘omavalitsus’ on kasutatud erinevalt (Mäeltsemees 2002).\nÜhtset seisukohta omavalitsuse olemuse kohta pole ka Euroopa Liidus. Sellest tulenevalt on keskvalitsuse ja omavalitsuste funktsioonide jaotus riigiti erinev Euroopa kohalike omavalitsuste harta (mille on mööndusteta ratifitseerinud ka Eesti) selgest seisukohast hoolimata: “Riigi kohustusi täidavad üldjuhul eelistatavalt kodanikele kõige lähemal seisvad võimuorganid. Kohustuste määramisel mõnele teisele võimuorganile peaks kaaluma ülesande ulatust ja iseloomu ning efektiivsuse ja majanduslikkuse nõudeid” (artikkel 4).\nKaks vastandlikku lähenemist\nOmavalitsuste ülesanded ja seega ka nende rahastamine sõltuvad otseselt omavalitsustasandeist. Omavalitsustasandeid on Euroopas üks (Soome), kaks (Rootsi, Taani) või koguni kolm (Itaalia, Suurbritannia). 1,3 miljoni elanikuga Eestis on 231 omavalitsust, kus elanike arv ulatub 400 000-st Tallinnas kuni 79 elanikuni (paari aasta eest isegi 68) Ruhnu vallas. On selge, et väikeses Eestis pole mõtet kahe-, veel enam kolmetasandilisel omavalitsussüsteemil. Küsimus on eelkõige funktsioonide jaotamises keskvõimu ja omavalitsuste vahel ning väikeste omavalitsuste võimes oma ülesannetega toime tulla.\nÕigusteoorias on samuti valdavad kaks diametraalselt vastandlikku lähenemist kohaliku omavalitsuse olemusele. Riigikeskse lähenemise korral vaadeldakse kohalikku omavalitsust riigiõiguslikust aspektist lähtudes riigi haldussüsteemi osana, mis on oma võimu saanud detsentralisatsiooni korras subsidiaarsuse printsiibist lähtudes. Kogukondliku lähenemise korral loetakse primaarseks kogukonna omavalitsust, mida ei määra riik, vaid kogukond, seejuures delegeerib kohalik omavalitsus osa oma võimust riigile. (Eesti Vabariigi põhiseadus – § 154 lõiked 1 ja 2 – ongi omamoodi kompromiss nende seisukohtade vahel).\nMaailmas on kasutusel mitmeid variante, rohkem ja vähem tsentraliseerituid. Euroopa riikides, eriti Põhjamaades, on võetud suund detsentralismile. Eestis valitseb omavalitsuste ja keskvalitsuse funktsioonide jaotuses selgelt tsentralism. Kõige paremini iseloomustab seda töötajate arvu suhe. Taanis on riigi kesktasandi, regionaalse ja kohaliku tasandi teenistujate suhe 23,9:11,9:56,7, Soomes riigi ja omavalitsuste vahel 22:78. Ehk teiste sõnadega, mõlemas riigis on keskvalitsuse töötajate osakaal peaaegu võrdne (esimeses kolme-, teises kahetasandilise omavalitsussüsteemi korral): vastavalt 23,9% ja 22%. Eestis on kohalike omavalitsuste ja keskvalitsuse töötajate suhe vastupidine (Mäeltsemees 2002). Võimu kontsentreerumine Tallinna koos omavalitsuste rahastamise raskustega ongi põhjus, miks omavalitsuste roll Eestis on tagasihoidlikum kui enamikus Euroopa riikides.\nOmavalitsuste rahastamisest meil ja mujal\nOmavalitsuste majanduslik tähtsus on Eestis suhteliselt tagasihoidlik, moodustades 8–9% (Ulst, Jaakson 2002), mõnede andmete järgi ainult 6% SKP-st (2001. aasta… 2001). Soomes oli näitaja 1995. aastal 23%, Rootsis 25% ja Taanis koguni 33% (Raju 2003). Et ka Eesti SKP inimese kohta on neist riikidest (sõltuvalt arvutamise metoodikast) 3–5 korda madalam, on selge, et omavalitsuste roll Eestis on märksa väiksem. Eestis ei vastuta omavalitsused tervishoiuteenuste, tööhõive, korrakaitse ja päästeteenuste eest. Nende roll on piiratud ka haridusteenuste ja sotsiaalhoolekande teenuste osutamisel. Kuid ka selliste piiratud funktsioonide täitmiseks napib omavalitsustel raha.\nMaailmas kasutatakse omavalitsustele nende kulude katmiseks vajalike tulude tagamisel põhiliselt kaht süsteemi. Esimese puhul saab omavalitsus tulude põhiosa oma piirkonna ettevõtlusest. Selle süsteemi plussiks on huvi tekitamine ettevõtluse arendamise vastu – mida arenenum on ettevõtlus, seda suuremad on omavalitsuse tulud. Eesti praegune omavalitsuste rahastamise kord kutsub esile omavalitsuste vastupidise huvi: parim variant on see, kui inimene käib vallast tööle Tallinna, saab sealt suurema osa sotsiaalteenustest, tulumaks tema palgalt laekub aga valda, vald ei pea seda raha kasutama ettevõtluse arendamiseks. Ettevõtluse tulude kui omavalitsuste põhilise tuluallika kasutamine Eestis on praegu võimatu, sest paljude (eelkõige väikeste) omavalitsusüksuste territooriumil ettevõtlus peaaegu puudub. Probleemi ei lahenda omavalitsusüksuste liitmine. Arvutused näitavad, et ka pärast omavalitsusüksuste arvu vähendamist 50% võrra ei ole Eesti praegune süsteem vähemalt poolte omavalitsuste jaoks vastuvõetav (Raju 2003).\nTeisel juhul saavad omavalitsused oma tulude põhiosa varal põhinevatest maksudest (kinnisvara-, auto-, jalgratta- ja maamaksust, ka pärandimaksust) ning mitmesugustest tasudest loodusvarade kasutamise eest (nagu kalapüügimaks, vee, kohalike ehitusmaterjalide jms kasutamise tasud), ükskõik, kas neid nimetatakse maksudeks või ei. Eestis on selliste maksude ja tasude osakaal 5,3% omavalitsuste kogutulust (Kohalike… 2004). Sellise maailmapraktikast erineva olukorra põhjusi on mitu, peamised on puudulik seadusandlik alus (kinnisvara- ja pärandimaksu pole Eestis kasutusele võetud) ja elanikkonna madalad sissetulekud, eriti maapiirkondades. Seetõttu tuleks kinnisvaramaks arvesse üksnes kallima kinnisvara (näiteks väärtusega mitte alla 3 miljoni krooni) korral. Selline vara on aga koondunud keskustesse, eelkõige Tallinna. Rohkem kui 60% omavalitsustest nii rahastada ei saa.\nEesti omavalitsuste rahastamise süsteemi järgi jääb neile kõigepealt osa antud territooriumil elavate inimeste poolt makstavast tulumaksust, s.o 11,6% isikute brutotulust. Isiku tulumaks (5,54 miljardit krooni) moodustas 2004. aastal 91% kõigist omavalitsustele laekunud maksudest. Kuid samal ajal oli isiku tulumaks üksnes 42% kogu omavalitsuste poolt 2004. aastal kulutatud rahast (Kohalike… 2004).\nLisaks maksudele (2004. aastal 6,1 miljardit krooni) saavad omavalitsused tulu kaupade ja teenuste müügist (1,4 miljardit) ning mitmesuguseid toetusi riigilt (4,1 miljardit krooni). Lisame siia veel muud tulud (eelkõige maa ja rajatiste müük ning renditulud, kokku 0,8 miljardit krooni) ja laenude saldo (0,2 miljardit krooni) ning saamegi omavalitsuste kogutulu 2004. aastal – 13,1 miljardit krooni (Kohalike… 2004).\nTabel 1. Omavalitsuste eelarvete tulude struktuur 1996., 2001. ja 2004. a\n1996 2001 2004 (esialgne)\nsh füüsilise isiku tulumaks\nArveldused ja ülekanded\nALLIKAD: Reiljan jt 2002; Kohalike… 2004.\nPeale isiku tulumaksu saavad omavalitsused suure osa oma eelarvete tuludest ülekannetena riigieelarvest. Need summad on kas sihtotstarbelised või toetusfond madalama tulubaasiga omavalitsustele.\nTulumaksul põhineva rahastamise raskused\nIsiku tulumaksul põhinev omavalitsuste rahastamise süsteem sisaldab vastuolusid. Omavalitsuste funktsioonide maht Eestis on teatud kasvust hoolimata väiksem Euroopas üldiselt õigeks peetavast. Funktsioonide laiendamine suurendab möödapääsmatult omavalitsuste kulusid. Seda on püütud korvata isiku tulumaksust suurema osa jätmisega omavalitsustele (tõus 52%-lt 56%-le 1996. aastal). See ei ole probleemi lõplik lahendus.\nKõigepealt kasvab vahe väikseima ja suurima keskmise palgaga (seega ka ühe isiku kohta laekuva tulumaksuga) omavalitsusüksuste vahel üha enam. Vahe oli 2004. aastal 7842 krooni (Viimsis 8868 ja Peipsiäärel 1026 krooni) ehk 8,6-kordne. 2002. aastal oli vahe 5091 krooni: suurim Sauel – 5719 krooni – ja väikseim Peipsiäärel – 628 krooni). Isiku tulumaksust senisest suurema osa jäämine omavalitsustele suurendab erinevust veelgi.\nTeine isiku tulumaksu omavalitsuste põhituluallikana kasutamist tõsiselt raskendav probleem on tulumaksuvaba miinimumi tõus. Tulumaksuvaba miinimum on Eestis praegu nii väike, et see ei täida tema eesmärgiks olevaid sotsiaalseid funktsioone. Samuti ei vasta Eesti praegune tulumaksuvaba miinimum Euroopa Liidus väljakujunenud arusaamadele selle suurusest. Seetõttu seisab Eestil möödapääsmatult ees tulumaksuvaba miinimumi suurendamine, mis vähendab tunduvalt omavalitsuste tulubaasi põhikomponenti – isiku tulumaksu.\nSuure ebavõrdsuse – millele aitab kaasa väiksema sissetulekuga piirkondade mahajäämuse edasine suurenemine –, leevendamise esimene võimalus oleks diferentseerida omavalitsustele jääva tulumaksu osakaalu. Neile omavalitsustele, kus keskmine palk on kõrgem, eraldada isiku tulumaksust väiksem protsent ja vastupidi – neile omavalitsustele, kus keskmine palk on madalam, suurem protsent. Selline süsteem võrdsustab (teatud ulatuses) omavalitsuste tulude taset.\nIsiku tulumaksu omavalitsuste eelarvesse eraldamise protsendi diferentseerimine tekitab probleeme eelkõige neile omavalitsustele, kes liiguvad ühest rühmast teise. Palgataseme tõusuga võib kaasneda omavalitsusele laekuva tulumaksu vähenemine. Seetõttu tekitab probleeme rühmade piiritlemine. Kindlasti on sellise süsteemi vastu ka suurimasse rühma sattuvad 10–20 omavalitsust (nende hulgas on ilmselt ka Tallinn).\nTulumaksust omavalitsustele mineva osa diferentseerimine ei lahenda tulumaksuvaba miinimumi tõusust tulenevaid probleeme, arvestades, et tulumaksuvaba miinimumi suurem tõus lähiaastail on möödapääsmatu.\nMuudatused aastast 2004\nRaskused isiku tulumaksul põhineva omavalitsuste rahastamise süsteemiga kulmineerusid 2004. aasta riigieelarve koostamise käigus. Mitme teguri koosmõjul, mida me eelkõige nende poliitilise dominandi tõttu siinkohal ei vaatle, muutus 2003. aastal surve isiku tulumaksuvaba miinimumi tõstmiseks sedavõrd suureks, et valitsus ei saanud seda ignoreerida. Põhimõtteliselt uuele süsteemile üleminekuks ei olnud uus valitsus nii lühikese ajaga veel valmis. Lõpptulemus oli ajutine kompromissvariant, mis, nagu me kohe allpool näitame, sisaldab vastuolusid ja ei saa olla pikaajaline.\nTulumaksuvaba miinimumi tõusuga 1000 kroonilt 1400 kroonile kuus 2004., 1700 kroonile 2005. ja 2000 kroonile 2006. aastal tekib olukord, kus omavalitsustele isiku tulumaksust eraldatava protsendi tõusu tõttu ei saa enam kompenseerida vaesematele omavalitsustele (neid on vähemalt 65% omavalitsustest) tekkivat kahju. See variant annab ka põhjendamatuid lisasissetulekuid rikkamatele, s.o neile omavalitsustele, kus maksumaksja keskmine tulu on suurem (20–25 omavalitsust). Seetõttu lepiti omavalitsuste ja keskvalitsuse läbirääkimistel kokku, et omavalitsused saavad 2004. aastal 11,4% maksumaksja kogu- ehk brutotulust. 2005. aastal kasvas see 11,6%-le. Sellises olukorras jäi kogu tulumaksuvaba miinimumi tõusust jt maksusoodustuste kasvust tulenev isiku tulumaksu vähenemine n-ö riigieelarve kanda.\nKõigepealt kerkib küsimus nn brutotulust omavalitsustele raha eraldamise koefitsiendi kohta. Faktiliselt kasutusele võetud 0,114 ei vasta ühegi osapoole (veel vähem teadlaste) arvutustele, vaid kujutab endast poliitilise võitluse tulemusena saavutatud kompromissi, s.t vastab poliitiliste jõudude vahekorrale läbirääkimiste ajal. Kuid põhiküsimus pole selle koefitsiendi täpne väärtus, vaid nii kujunenud süsteemi majanduslik sisu.\n2004. aastal omavalitsustele laekuvat raha kirjeldab valem 0,114n, kus n on maksumaksja brutotulu. 2003. aastal oli valem (n –1000) x 0,26 x 0,56, kus n on samuti maksumaksja tulu kuus, 1000 maksuvaba miinimum, 0,26 tulumaksu määr ja 0,56 omavalitsustele isiku tulumaksust minev osa. On selge, et 2004. aasta kord annab suhteliselt suurema tulu väikese ja keskmise sissetulekuga omavalitsustele ning kärbib teatud ulatuses rikkamate omavalitsuste rahalisi vahendeid. Selle protsessi analüüsiks koostame 2003. aasta tingimustest lähtudes võrrandi\n(n – 1000) x 0,26 x 0,56 = 0,114n.\nLahendanud võrrandi, saame, et n = 4608 krooni. Ehk teiste sõnadega – sellest keskmisest väiksema maksumaksja brutotuluga (maksustatava tuluga alla 3608 krooni kuus) omavalitsused saaksid 2004. aastal varasemaga võrreldes rohkem isiku tulumaksu ja suurema keskmise tuluga senisest vähem. Vähem saajate hulka kuuluks üle poole omavalitsustest. Ilmselt oleks see pidanud tähendama omavalitsuste massilisi proteste, mida seni pole olnud.\nTegelikult on asi keerulisem. 2003. aastal kehtinud korra järgi oli isiku tulumaksu omavalitsustele minev osa personifitseeritud, s.t maksumaksja tulust võeti enne tulumaksu laekumiste omavalitsustele ülekandmist maha ka maksusoodustused (eluasemelaenu protsendid, koolituskulud jmt).\nKokku moodustasid isiku tulumaksu tagasimaksed tuludeklaratsioonide alusel 2003. aastal 730 miljonit krooni, millest ainult tähtsusetu osa oli arvestamata jäänud tulumaksuvaba miinimum (põhiliselt abikaasade ühisdeklaratsioonide korral). Et pärast kõiki neid mahaarvamisi laekus riigieelarvesse isiku tulumaksu 3,79 miljardit krooni, mis moodustas 44% isiku tulumaksust, saame, et täiendavaid mahaarvamisi võib kirjeldada valemiga 0,09n. Ka tuleb arvestada tulumaksuvaba miinimumi tõusu 1400 kroonile kuus. Siis omandab eeltoodud valem kuju:\n(n – 1000 – 0,09n) x 0,26 x 0,56 = 0,114n.\nSaame lahendi: n = 5400 krooni. Arvestades tulumaksuvaba miinimumi teatud korduvarvestuse võimalust parandusteguri tuletamisel, võib väita, et piiriks, kust algab omavalitsuste kaotus, on 5400±150-kroonine maksumaksja brutosissetulek. Sellise maksumaksja keskmise sissetulekuga omavalitsusi oli 2003. aastal viis.\nKulupõhisuse ja tulupõhisuse ühitamises\nOmavalitsuste rahastamisele on püütud läheneda nii kulu- kui ka tulupõhiselt. Mõlemal seisukohal on pooldajaid. Arvestatavaid majandusteoreetilisi töid, mis analüüsiksid seda probleemi Ida-Euroopa riikide vaatevinklist, meie andmeil pole.\n1995. aastani olid omavalitsuste eelarved Eestis üles ehitatud kulupõhiselt, s.t lähtuti iga omavalitsuse oodatavatest kuludest. Nende väljatoomine oli keerukas, seetõttu praktikas tähendas see järgmise aasta kulude taseme määramist põhimõttel: eelmise aasta faktiline kulude tase pluss teatud kasvuprotsent. Kui mõnel omavalitsusel õnnestus ühel aastal kulude tase n-ö üles ajada, oli tagatud aastaiks mugav elu.\nSellise sotsialistlikule plaanimajandusele iseloomulikku ebamajanduslikkust stimuleeriva olukorra likvideerimiseks otsustati üle minna omavalitsuste tulupõhisele rahastamisele, s.o variandile, mida teatud modifikatsioonidega kasutati aastani 2003 ja mida ma kritiseerisin eespool. Aastail 1996–2002 püüti seda süsteemi korduvalt täiustada (asendati planeeritav omatulu elaniku kohta eelmise perioodi tegeliku omatuluga, täpsustati elanike arvu kindlaksmääramise metoodikat jne). Täiustused on viinud tulupõhise süsteemi lammutamisele. Viimase näiteks on omavalitsustele kulupõhiselt üleantavad toimetulekutoetused, munitsipaalkoolide raha jms, mis kokku on võrreldavad tulupõhiselt jaotatava rahaga (Kohalike… 2004). Seega olime de facto jõudnud olukorrani, kus omavalitsusi rahastatakse nii kulu- kui ka tulupõhiselt.\nSellest lähtudes on paaril viimasel aastal kerkinud uuesti teravalt päevakorda küsimus: kas kulu- või tulupõhine rahastamine?\nNagu juba öeldud, on toimetulekutoetuste maksmisel jmt juhul omavalitsused n-ö kassapidaja rollis, saades raha riigilt ja makstes selle seadustest lähtudes välja. Probleem kulu- ja tulupõhisusest on kogu aeg olnud aktuaalne nn omatulude taseme kindlaksmääramisel ja tagamisel, eriti toetusfondi suuruse leidmisel ja jaotamisel. Aastail 1996–2002 oli selle jaotamise põhimõte valdavalt tulupõhine. Mida väiksemad olid omavalitsuse nn omatulud (isiku tulumaks, maamaks ja loodusvarade kasutustasu), seda rohkem raha toetusfondist omavalitsusele eraldati. Kui omavalitsuse maksutulud suurenesid, vähenesid kohe talle toetusfondist eraldatavad summad. See vähendas omavalitsuste motivatsiooni omatulude suurendamiseks.\nTeine oluline aastail 1996–2002 kasutatud toetusfondi jaotamise valemi puudus oli selle täielik lahutamine kuludest. Omavalitsuste hädavajalik kulu ühe elaniku kohta võib olla ja ongi erinev, sõltudes elanikkonna vanuselisest ja soolisest struktuurist, asustuse hajuvusest (seega ka kommunikatsioonide – teed-tänavad, tehnovõrgud jne – pikkusest) jmt tegurist. Neid faktoreid toetusfondi valem ignoreeris.\n2003. aastast alates jaotatakse toetusfondi uue valemi alusel, et integreerida kulupõhist (oli kasutusel enne 1995. aastat) ja tulupõhist (1996–2002) lähenemist. Keerukusest (Riigieelarve eelnõu… 2003) hoolimata, mis pealegi raskendab selle rakendamist, ei lahenda valem kaugeltki kõiki paljude omavalitsuste tulubaasi nõrkusest tulenevaid probleeme. Seetõttu on omavalitsuste rahastamise uute aluste otsingud ülimalt aktuaalsed.\nKooli mõju omavalitsuse eelarvele\nKool on üks kohtadest, kus on kasutusel otseselt kulupõhine omavalitsuste rahastamine. Koolide majanduskulud ja palgad kaetakse riigieelarvest õpilaste arvust lähtudes. Riigieelarvest finantseeritakse ka suuremaid investeeringuid, nagu näiteks koolide renoveerimine või uue kooli ehitus. Kuna omavalitsus on siin n-ö kassapidaja rollis, on tema minimaalsed võimalikud kulud 0.\nPalkadest laekus 2004. aastal tagasi 11,4% ja 2005. aastal 11,6% brutotulust. 2004. aastal kulutasid omavalitsused koolidele 4148 miljonit krooni (algkoolid 85, põhikoolid 1085, gümnaasiumid 2893 ja täiskasvanute gümnaasiumid 85 miljonit krooni), see on omavalitsuste summaarsest eelarvest peaaegu 30%.\nOmavalitsus ei ole ainult kassapidaja rollis: raha tuleb riigieelarvest ja läheb ka välja. Omavalitsustel on otsene huvi – sellelt rahalt makstav isiku tulumaks laekub eeltoodud valemist lähtudes omavalitsustele. Seega võib väita, et omavalitsused said otseselt oma eelarvetesse tänu koolile juurde nende kulude osas olevate palkade summa korrutatuna 11,6%.\nPalkade osakaalu koolidele kulutatud rahas ametlik statistika välja ei too (vähemalt meie käsutuses olevail andmeil). Küll on aga võimalik palkade osakaalu leida üksikute omavalitsuste algandmestiku baasil. Nii kulutas Tartu linn üldhariduskoolidele 2004. aastal 211,554 miljonit krooni, millest palkadeks läks 160,714 miljonit krooni ehk 79,7% (autori arvutused). Sama metoodikaga leitud palgakulude osakaal oli autori arvutuste alusel Viljandi linnas 79,6% ja Ülenurme vallas 80,1%. Et hälbed olid väga väikesed, siis võttes keskmiseks 80% ja arvestades võimalikku viga, võib väita, et koolide palgarahad lisasid omavalitsuste eelarvesse 2004. aastal ligikaudu 4148 x 0,8 x 0,116 = 385 miljonit krooni. Tegelikult on tagasilaekumine suurem:ceteris paribus printsiibist lähtudes ei ole siinkohal arvestatud täiendavat tulu koolisööklate jt koole teenindavate asutuste palkadelt.\nKeerulisem on olukord koolieelsete lasteasutuste ning spordi- ja huvikoolidega. Nende raha ei tule riigieelarvest sihtfinantseerimisena, kuid ka nii kulutatud rahalt laekub isiku tulumaks kohalikule omavalitsusele. Spordi- ja huvikoolidele kulutasid omavalitsused 2004. aastal 760 miljonit ja koolieelsetele lasteasutustele 1,7 miljardit krooni (Kohalike…2004). Arvutused teeb keeruliseks asjaolu, et nende asutuste aruandlus erineb veidi üldhariduskoolide omast, seetõttu on palgakulude osakaalu veelgi raskem välja tuua. Tartu linnas moodustas see 2004. aastal ligikaudu 71–72%, Viljandi ja Ülenurme aruandlusest ei olnud seda piisava täpsusega võimalik välja tuua (Tartu on teinud omal algatusel täiendavaid analüüse, mis olid siinkohal suureks abiks). Võttes aluseks Tartu linna andmed, võib väita, et tagasilaekumine neilt summadelt moodustas vähemalt (1,7 + 0,7) x 0,7 x 0,116 = 185 miljonit krooni. Ka siin ei ole arvesse võetud täiendavaid laekumisi nende asutuste palkadelt, kes haridusasutusi teenindavad.\nJäreldus saab olla ainult üks: et eeltoodud põhjustel on lähiaastail vaja kardinaalselt reformida isiku tulumaksul põhinevat omavalitsuste rahastamise süsteemi, tuleb reformi käigus leida omavalitsustele täiendavaid tuluallikaid vähemalt 0,5 miljardi ulatuses tagasilaekumiste vähenemise kompensatsiooniks.\nReform peab olema kiire ja kardinaalne\nEestis kasutatava omavalitsuste finantseerimise süsteemi võimalused on ammendumas. Sellega kaasnevad suured omavalitsuste tulude erinevused, samuti tulumaksuvaba miinimumi möödapääsmatu jätkuv kasv nõuavad praeguse süsteemi kiiret ja kardinaalset reformimist.\nEuroopas kasutatakse omavalitsuste stabiilseks rahastamiseks ettevõtluse tulude ja kinnisvara maksustamisel põhinevat süsteemi. Eestis ei saa neist kumbagi kasutada. Olukord ei muutu ka omavalitsuste arvu tunduval vähendamisel. Samuti ei saa Eesti ilma vaheetapita juurutada uut stabiilset omavalitsuste rahastamise süsteemi. Sellel nn üleminekuperioodil tuleb läbi ajada praeguse süsteemi teatava modifikatsiooniga. (Selle süsteemi põhijooned on antud eespool.)\nKuna omavalitsuste tulubaas on nõrk ja tulude erinevus põhjendamatult suur, ei lahenda probleemi ka neile isiku tulumaksust senisest suurema osa jätmine. Isegi kui seda osa tõsta 100%-le, jääb lõpuni lahendamata enamiku omavalitsuste tulubaasi nõrkuse probleem. Samal ajal suureneb märgatavalt omavalitsuse tulude vahe (mis veelgi võimendub tulumaksuvaba miinimumi olulise tõusuga lähiajal).\nTaas on teravalt päevakorda kerkinud omavalitsuste rahastamisel kulu- ja tulupõhise printsiibi ühitamine. Arvestatavaid teoreetilisi töid, mis lähtuksid Ida-Euroopa riikide olukorrast, selles valdkonnas paraku pole.\nIsiku tulumaksu nn tagasilaekumise tõttu toimivad koolid omamoodi rahapumbana riigieelarvest kohalikku eelarvesse. Isiku tulumaksul põhineva omavalitsuste rahastamise süsteemi kardinaalsel reformimisel tuleb leida omavalitsustele kompensatsiooniks vähemalt 500 miljoni eest täiendavaid tulusid.\n2001. aasta I poolaasta riigieelarve täitmise aruanne (2001). Tallinn: Rahandusministeerium.\nKohalike omavalitsuste kuuaruanne (detsember 2004). –http://www.fin.ee/index.php?id=12555.\nKohaliku omavalitsuse tulu ühe elaniku kohta 2004. aastal. –http://www.fin/ee/index.php?id=12510.\nMäeltsemees, S. (2002). Kohalik omavalitsus ja ühiskondlik kokkulepe. – Usaldus. Vastutus. Sidusus: Eesti sotsiaalteaduste III aastakonverents 22.–23. nov 2002 Tallinnas. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, lk 374–378.\nRaju, O. (2003). Omavalitsuste rahastamise probleeme Eestis. – Eesti majanduspoliitika teel Euroopa Liitu: XI teadus- ja koolituskonverentsi ettekanded-artiklid. Tartu-Värska, 26.–28. juuni 2003. Tallinn: Mattimar; Berlin: Berliner Wissenschafts-Verlag, lk 466–474.\nReiljan, J. jt (2002). Eesti kohalike omavalitsuste rahastamise probleemid Euroopa Liiduga ühinemisel. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.\nRiigieelarve eelnõu seletuskiri 2003 (2002). Tallinn: Rahandusministeerium.\nSeadus „2002. aasta riigieelarve”. – Riigi Teataja I, 2002, 4,8.\nUlst, E., Jaakson, A. (2002). Keskvalitsuse ja kohaliku omavalitsuse fiskaalsuhete arengusuunad. – Euroopa Liiduga liitumise mõju Eesti majanduspoliitikale: X teadus- ja koolituskonverentsi ettekanded-artiklid. Tallinn: Mattimar, Berlin: Berlin Verlag A. Spitz, lk 457–470.


kilpnäärme alatalitus 03.02.09 / Endokrinoloogia\nTere.25 aastat tagasi oli mul väga raske sünnitus,kus eemaldati kõik naisorganid.Asendus hormoonravi ei ole saanud.Poolteist aastat tagasi halva enese tunde ja vereanalüüsi andmist avastati kilpnäärme alatalituse.Raviarst määras mulle ravimi euthyrox 100 ühe tapleti igal hommikul kuni elu lõpuni.Rohtu võttes on elu veidike parem.Analüüsid on paremaks läinud,aga mis muret teeb kõrge kolesetrool.Minu endokrinoloog kirjutas juba rohu retsepti.Perearstiga arutasime ülekaalu on vähe,liigun,söön teadlikult,et võib see olla minu omapära.Tahaksin teda teie arvamust.Analüüside näite ei saa kirjutada kuna need on arstide käes.\nTõenäoliselt on tegemist kombineeritud hüperkolesteroleemiaga, millele aitas kindlasti kaasa kilpnäärme alatalitlus, aga mis osaliselt on Teie pärilik iseärasus. Seega on tõenäoliselt mõttekas lisaks sünteetilisele kilpnäärmehormoonile võtta ka kolesterooli langetavat ravimit. Loomulikult on oluline ka dieet (vähem loomseid rasvu). Lisaks tasuks hinnata Teie südame-veresoonkonnahaiguste riski. Selleks on perearstidel spetsiaalsed tabelid, mille alusel saab arvestades patsiendi sugu, vanust, vererõhu väärtust, suhkurtõve olemasolu või puudumist jt. riskifaktoreid Teie riski hinnata. Kui risk on kõrge, tuleb kolesterooli langetavat ravimit võtta pidevalt ja piisavas annuses, et kolesterooli väärtused püsiksid normis. Täiesti korda peavad saama ka kilpnäärmehormoonid.


Pullpunt – Kalimera! Kreeka nädal!\nKalimera! Kreeka nädal!\nKalimera! Kreeka nädal ja parimad maitsed Tallinna Kaubamajas!\nTeisipäeval 3.detsember algusega kell 16.45 on Tallinna Kaubamaja Maailma maitsete osas võimalik maitsta Kanakise, Kalamata piirkonna parimat bio oliivõli, käsitööna valminud granaatõunast balsamikreemi!\nMis on mis ja miks on mis?\nKreeka, Kalamata piirkonnast pärit Kanakis on pereettevõte, kus toodetakse kvaliteetseid tooteid üle maailma, vastavalt tellimisele ning eelkõige kasutavad Kanakais tooteid parimad tipprestoranid) ja tänu Terjele kes Kreekas Kanakises „silma peal hoiab“ on meiegi valikusse tipptooted jõudnud.\nKalamata „Bio Green Extra Virgin Olive Oil Agoureleo“ 0,2% on mehhaaniliselt pressitud FILTREERIMATA ekstra neitsioliivõli, mis on saadud spetsiaalsest oliivisordist. Oliivid korjatakse ja pressitakse enne täielikku küpsemist ehk rohelise vilja staadiumis ning kasutatakse tavaliselt väiksemaid vilju. Oliivõli värvus ulatub säravrohelisest rohekaskollaseni ning on maitselt pigem mõrkjam ja vürtsikam. Alati lisatakse villitavasse pudelisse oliivoks ning see oliivõli on hägune. Enne kasutamist loksutada, et sete seguneks oliivõliga korralikult.\nOliivõli madal happesus 0,2% ja kõrge antioksüdantide sisaldus on just see, mis muudab selle oliivõli eriti väärtuslikuks.\nSeda õli toodetakse vaid piiratud kogus iga aasta!\nERIPAKKUMINE „Agoureleo“ õlile kuni 21.12\nE-poest tehtud tellimustele (Agoureleo oliivõlile) on kuni jõuludeni lausa -20%\nEnne tasumist (lahter kupong) sisesta märksõna “kalimera” ja nii saad parima Bio oliivõli väga hea hinnaga, lausa – 20%. Kingiidee, milline!\nKalamata granaatõuna balsamikreem on teine imeline toode, mida võimalik Kalamata piirkonnast endale osta. Kreemjas kreem sobib imeliselt salatitele, juustule. Ka kanaga on granaatõunakreem maitsev. Granaatõunakreemi saab kasutada suhkru, soola ja pipra asemel. Maitsev ja kasulik kreem valmistatakse käsitööna ning sisaldab ehedat granaatõuna. Karamelline värv on saadud kuumutamise teel, mis tekib viinamarjast ja granaatõunast.\nTule Tallinna Kaubamajja homme 3.12 degusteerima! Tüdrukud ootavad alates kell 16.45!\n#kalimera #kreeka #kaubamaja #eripakkumine #pullpunt #detsember #gurmee #maailmamaitsed #degusteerimine #tulekohale\nDetsember Pull Pundiga\nNipid, et olla parim võõrustaja. Pisut veinijuttu vahuveinidest.


Estivo: suur hinnavahemik aitab soodsat pakkumist leida - Äripäev\nEstivo: suur hinnavahemik aitab soodsat pakkumist leida\nEstivo vanemkonsultant Eimar Jõgisu sõnul\non spetsiaalse kiirkäivitusega reservjaama hind nii umbmäärane, et võimalikult\nsoodast tehingut saada.\nJõgisu sõnul seisab ehitatav elektrijaam seni reservis, kuni midagi juhtub, näiteks mõni muu jaam ei tööta korralikult ja tootmine ei vasta tarbimisele ja sagedus langeb. Põhivõrgu arvutuste kohaselt on seda umbes 200 tundi aastas.\nPõhivõrk tellis Estivolt uuringu, et selgitada välja sobiv jaama tüüp, koht ja tarnija. „Meie juurde tulles oli neil eeltöö juba tehtud. Üks tingimus, mille pärast gaasiturbiin valiti oli, see et see peab 10 minutiga käivituma. Soojuselektrijaama käivitumine 12 tunnine protsess,“ selgitas ta.\nKoha valikul kaaluti mitmeid võimalusi. „Alternatiivid oli Balti soojusjaam ja kaheksa suurt alajaama. Irus oli üks suur pluss kõrgsurve gaasi olemasolu. Ka on see tööstuspiirkond, kuhu jaam sobib ja sinna on vedelkütust lihtne transportida,“ põhjendas ta valikut.\nJaam võiks minna maksma 700 miljonit kuni miljard krooni. „Ei saa väga kitsaid piire panna, sest tahame, et tootjad pakuksid ikka võimalikult soodsat tehingut. Kuid kuna tegu on mitmeaastase projektiga, siis metallihinnad kasvad ja ei saa ka seda poolt piirata,“ selgitas ta.\n01. juuli 2008, 13:40\nPõhivõrk ehitab miljardi krooniga avarii reservide elektrijaama\n01. July 2008, 15:57


Tervislik eluviis aeglustab rakkude vananemist - Uudised\nTervislik eluviis aeglustab rakkude vananemist\nTervisliku eluviisi kaudu noorem\nTervislik eluviis võib aeglustada rakkude vananemist. See oli USA uuringu tulemus, milles viieks aastaks oli kaasas 35 meest. Uuringud näitasid, et niinimetatud telomeerid, mis kaitsevad raku jagunemise ajal geneetilist materjali ja mille pikkus näitab raku eluiga, olid uuringus osalejatel, kes sõid tervislikku toitu ja läbisid iga päev mõõduka treeningprogrammi, oluliselt pikemad.\nRaku vananemisele vastupidine tervislik eluviis Tervislik eluviis ei takista mitte ainult teatud haigusi, vaid võib aeglustada ka rakkude vananemist. Sellele järeldusele jõudsid Ameerika teadlased San Francisco Californias asuva California ülikooli Dean Ornishi uuringu juhtautori ümber seni ainulaadse uuringu osana, mille käigus oli viie aasta jooksul kokku 35 meest. Kümme katsealust peaksid elama eriti tervislikult. See hõlmas tasakaalustatud toitumist, milles oli palju puu- ja köögivilju, samuti terveid toite ning igapäevaseid kergeid liikumisharjutusi, joogat ja stressiga toimetulekut. Ülejäänud 25 meest töötasid kontrollrühmana. Te ei tohiks oma elustiili ja söömisharjumusi muuta.\nElustiili mõju tõendite uurimiseks vaatlesid teadlased teatud valgustruktuure, nn telomeere, mis asuvad kromosoomide lõpus ja kaitsevad genoomi rakkude jagunemise ajal. Mida pikemad on telomeerid, seda „noorem“ rakk on.\n"Kui kahe rühma andmed kokku võeti, ilmnes, et elustiilimuutustele vastamine oli märkimisväärselt seotud telomeeride suhtelise pikkusega," kirjutavad teadlased erialaajakirjas "Lancet Oncology". Kümne osaleja seas, kes viis aastat viisid tervislikku eluviisi, olid telomeerid keskmiselt kümme protsenti pikemad kui kontrollrühmas. Tervisliku eluviisi harjumustest eriti rangelt kinni pidanud osalejad näitasid valkude struktuuride veelgi tugevamat kasvu. Kontrollrühmas, mis ei muutnud nende elustiili, olid telomeerid uuringuperioodil kahanenud keskmiselt kolm protsenti.\nUuringud viidi läbi eesnäärmevähi uuringu osana. Teadlased kirjutavad siiski, et järeldused ei kehti ainult selle haigusega meeste puhul. "Suuremad randomiseeritud uuringud peavad nüüd neid tulemusi kinnitama," öeldakse eriajakirjas.\nOmega-3 rasvhapped aeglustavad rakkude vananemist Eelmisel aastal leidis Ohio osariigi ülikooli professor Janice Kiecolt-Glaseri ja tema meeskonna uuring, et oomega-3 rasvhapete tarbimine aeglustas inimkeha rakkude vananemisprotsessi. Omega-3 rasvhappeid leidub muu hulgas ka kalades. Seetõttu soodustavad pika ahelaga polüküllastumata rasvhapped telomeeride kasvu, mis on raku püsiva jagunemisel vananemisega ära kasutatud ja lühenenud. Kui telomeerid on täielikult ära kasutatud, järgneb eelprogrammeeritud rakusurm. Uuringu kohaselt säilitavad need rakukomponendid omega-3 rasvhapped kauem. (ag)\nPilt: Mandy / pixelio.de\nVideo: Kaalulangetamise, treenimise ja tervisliku toitumise küsimused vastuseid otsimas\nTervislik eluviis aeglustab rakkude vananemist...


Eesti rannajalgpallikoondis naaseb Moskvast kolme kaotusega - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti rannajalgpallikoondis naaseb Moskvast kolme kaotusega\n22. juuli 2019, 16:06\nEesti- Soome rannajalgpall. Eesti võitis kohtumise 7:4\nMoskvas toimunud 2019. rannajalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa kvalifikatsiooniturniiril jäi Eesti koondise saldoks 0 punkti ja viimane koht alagrupis.\nEesti vastasteks alagrupifaasis olid Venemaa, Saksamaa ja Ungari koondised. Kõige lähemal oldi punktiarve avamisele mängus Ungari vastu, kui saadi lisaajal valus 1:2 kaotus. Venemaa ja Saksamaa alistasid Eesti koondise vastavalt 7:2. ja 5:3.\nEesti parim väravakütt turniiril oli Sander Lepik kolme väravaga.\nHoolimata kolmest kaotusest oli Eesti koondisel võimalus ka järgmisesse ringi jõudmiseks. Turniiriformaat näeb ette, et järgmises ringis saab mänge jätkata ka alagruppide parim neljanda koha meeskond. Eesti lootused kustutas täna aga Türgi koondis, kes Leedule küll 0:2 alla jäi, aga Eestist paremat väravatevahet omab.\nEuroopast pääseb rannajalgpalli MMile viis meeskonda. Turniir kvalifitseerujate väljaselgitamiseks Moskvas jätkub.


Tartu üleskutse hoogustab tervislike eluviiside edendamist üle Euroopa — Sportkoigile\nBrüsselis tehti kokkuvõtted 2017. aasta Tartu üleskutsest tervislikeks eluviisideks (PDF). Euroopa Liidu Nõukogu Eesti eesistumise ajal Tartus spordinädalal tehtud üleskutsega võttis Euroopa Komisjon 15 kohustust tervislike eluviiside edendamiseks.\nEuroopa komisjoni hariduse, kultuuri, noorte ja spordi volinik Tibor Navracsics, tervishoiu ja toiduohutuse volinik Vytenis Andriukaitis ning põllumajanduse ja maaelu arengu volinik Phil Hoganpidasid lisaks kokkuvõtete tegemisele nõu ka edasiste sammude üle.\nRohkem rahastust. Euroopa Liidu eelarve, millega toetatakse tervislikke eluviise, on viimasel kahel aastal pidevalt kasvanud. Kehalist aktiivsust edendavad projektide eelarve on näiteks kasvanud peaaegu kaks korda 6 miljonilt eurolt 2017. aastal ligi 11 miljoni euroni 2019. aastal. ELi 2019. aasta edenduspoliitika raames on 8 miljonit eurot nähtud ette konkreetselt tervisliku toitumise kampaaniate toetamiseks. Lisaks kaasrahastatakse ELi kolmandast terviseprogrammist 6 miljoni euro ulatuses ühismeedet, mille eesmärk on jagada Euroopa riikide vahel toitumisalaseid parimaid tavasid;\nSuurem teadlikkus. ELi koolitoidukavaga, mille aastaeelarve on 250 miljonit eurot, toetatakse puu- ja köögiviljade ning piima jagamist koolidele kõikjal ELis ning suurendatakse teadlikkust tervisliku toitumise kasulikkusest. See kava jõudis õppeaastal 2017/2018 rohkem kui 20 miljoni lapseni.\nParemad teadmised. Euroopa Komisjon avaldas Tartu üleskutse osana uued riikide teabelehed, mis on koostatud koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga ja milles antakse teavet kehalise aktiivsuse ja edenduspoliitika kohta ELi liikmesriikides. Teabelehtede eesmärk on toetada tõenditel põhinevat poliitikat ja tagada, et poliitikakujundajad saavad tugineda usaldusväärsetele tõenditele, millega innustada inimesi aktiivsusele.\nTartu üleskutse tervislikele eluviisidele tehti seminaril, mis korraldati 2017. aastal Tartus Euroopa spordinädal alguses, kui Eesti oli Euroopa Liidu eesistujamaa. Üleskutses hoiatatakse laste ülekaalulisuse, ebatervisliku toitumise ja ebapiisava kehalise aktiivsuse ohtude eest. Ka sisaldab üleskutse 15 kohustust tervislike eluviiside edendamiseks, mis ühendavad mitmeid valdkondi nagu sport, toitumine, tervis, innovatsioon ja teadusuuringud.


Riigi digitee kõrval kulgevad haiglate rajad - Meditsiiniuudised\nAutor: Siret Trull • 23. aprill 2021\nRiigi digitee kõrval kulgevad haiglate rajad\nKuigi tervise infosüsteemi ajakohastamise projekt annaks riigile võimaluse arendada terviklik süsteem kõigi tervishoiuteenuse osutajate jaoks, leiavad eksperdid, et teenuseosutajate endi arendatud süsteemid võimaldavad neil paremini luua oma spetsiifikaga arvestavaid lahendusi.\nMöödunud aasta lõpus saatis sotsiaalministeerium Eesti Haiglate Liidule (EHL) kooskõlastamiseks digiarenduste tee-kaardi, mis hõlmas 29 arendust. Sarnase töökava koostamine on iga-aastane praktika ning lisaks EHLile seiratakse arendusprojektide teekaarti ka peremeditsiini IT arendusnõukogus. Suurprojektina on tänavu käsil Eesti e-tervise n-ö selgroo ehk tervise infosüsteemi uuendamine (upTIS). Teekaardile on märgitud nii upTIS kui ka selle alaprojektid.


Mihkel Räim üritas klassikul võitu - Saaremaa Spordisõber\nMihkel Räim pundi ees. Cycling Academy\nMihkel Räim üritas klassikul võitu\nIsrael Cycling Academy jalgrattur Mihkel Räim püsis World Touri sõidul E3 Binkbanck Classic kaua jooksikute hulgas, kuid lõpetas siiski 72.\n“Ilmselt üks nimekamaid ja raskemaid, mida sõitnud olen,” tunnistas Mihkel Räim. “Ülesanne oli jooksikute hulka saada ja seda ma ka tegin. Kerge see ei olnud, aga hakkama sain. Aksel (Nõmmela) suutis ka end kaasa vedada minuga ja olimegi läinud.\nEestlased tegid üksmeelselt tööd ja vahe oli juba päris normaalne. Ainuke probleem oli selles, et peagrupp hakkas kuidagi väga vara neid jälitama ja vahe sulas kiirelt. See tähendas, et mehed pidid tempot hoidma.\n145 km püüdis Bob Jungels jooksikud kinni ja hakkas sellist tempot tegema, et Mihkel Räimel jäi tõdeda – oi oi oi… Peagrupp oli ka juba lähedal, aga saarlane teadis, et mida kauem ta ees on, seda parem see on.\n155 km jäi ta siiski eest maha ja sõitis üksi kahe grupi vahel. Seejärel sai favoriitide punt, kus olid sees kõik suured nimed ta kätte. Kauaks ta seal ei olnud, sest tuli 2 km munakivitõus ja sellega oligi tehtud.\nMihkel Räim lõpetas 1 minut pärast suurt gruppi ja sai 72. koha. “Ei midagi erilist, kuid oma ülesande täitsin ja parema õnne korral võinuksin jooksikutega veel kaugemale minna,” leidis ta. “Korralik tööpäev ja lõpuks olin ikka päris väsinud. Loodame, et tegime Aksliga Eestile Eurospordi vahendusel head reklaami ning küll kunagi saame ise lõpus särada.”\n← Rehvipurunemine langetas Ott Tänaku kuuendaks\nSaaremaa naiskonna finaalilootus püsib →


Meguiar’s universaalne puhastusvahend, 710ml - SmartGURU®\nMeguiar's universaalne puhastusvahend, 710ml\nTugeva toimega universaalne puhastusaine teie autole, veokile, haagiselamule ja paadile. Puhastab veljekoopad, vinüüli, iludetailid, vaibad, astmelauad, kummi, kroomi ja muu.\nMeguiar's universaalne puhastusvahend\nTugeva toimega universaalne puhastusaine teie autole, veokile, haagiselamule ja paadile. Puhastab veljekoopad, vinüüli, iludetailid, vaibad, astmelauad, kummi, kroomi ja muu. Professionaalse tugevusega puhastusjõud, professionaalsed tulemused!\nMeguiar’s All Purpose Cleaner loodi professionaalse tooteseeria osana, puhastamaks sellise mustuse, mida tavaline seep ja vesi ei suuda eemaldada. Raskesti puhastatavad pinnad, nagu veljekoopad, astmelauad ja porilapatsid puutuvad pidevalt kokku maanteemustusega, millele tavaline pesemine ei mõju. Nüüd on Meguiar’s All Purpose Cleaner-i näol olemas kiire ja tõhus puhastusaine, mis ei pleegita pindu.\nMeguiar's vahapadi kollane, 1tk\nColourlock vetthülgav aine nahale ja tekstiilile, 500ml aerosool\nFraber Bean Õhuvärskendaja


Tänane kuupäev 26 Juun, 2019 23:48\n575. leht 578-st\n[ 8659 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 572, 573, 574, 575, 576, 577, 578 Järgmine\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 15:36\nSiin midagi öelda, tähendab seda tööd, mida Bristol ära tegi - ehk on võrreldud CV90 tükke nendega, mida Scania varuosaletist igaüks osta saab.\nSiin maksab tohutult oskussteave. Scania veoautomootori kasutus pole midagi erilist - näiteks MTLB ja kõik selle põhised erisoomukid kasutavad nn Krazi mootorit (JamZ-238) ja BTR-80 ja edasi kasutavad Kamazi mootorit. Osad asjad sobivad, osa ei sobi ja osa on väliselt samasugused.\nEestis 90ndatel laialt kasutatud Chevy maasturitega oli sama trikk. Pikapite ja kinniste jeepide varuosadest sobis 90% tsiviilmasina omad. Kaitseväelased käisid mööda USA autodega tegelevaid töökodasid ja mis päriselt ei sobinud, pandi sobima. Seal olid mingid elektrijupid, mille kohta diiler ütles - "For Defence Dept only" - osta tavainimene seda ei saa. Kõige naljakam oli see, et nende autode generaatoritest leiti kuullaagrid, mille peal oli kiri "Sdelano v SSSR".\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 15:45\nEip, Scania valmistab ja müüb militaarmootoreid ja nende varuosi (mul oli isegi piltidega viide juures). BAE, Patria, General Dynamics jne ostavad sealt endale juba täiesti valmis militaarmootorid ja seal on ka lause, et nad on oma äritegevuses suht sõltumatud.\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 16:08\nNeed militaarmootorid on vähemalt CV90 kontekstis mingite muudatustega veokimootorid (DS14, 14,2 liitrine V8 diisel). Samu mootoreid kasutab ka Rootsi mereväes pruugitav CB90 kiirkaater. Miljoni euro küsimus on, kui palju neid juppe on saadavad Scania varuosaletist ja kui palju on spetsiifilised, mida saab ainult Hagglundsi laost. Siitmaalt lõpeb mugavusteenus ja algab tõsine know-how.\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 16:20\nEi, Scania on ju ise loonud oma tsiviilmootorite baasil need militaaraplikatsioonid, sest ettevõte on tegev nii militaar, kui tsiviilturul, nii maal, kui ka vees.\nMilitaarkliendid kasutavad Scania militaarturu mootoreid ja varuosi - tsiviilturukliendid Scania tsiviilturu mootoreid ja nende varuosi.\nOn olemas eraldi varuosalett militaarkliendile ja tsiviilkliendile.\n... aga rohkem ma seda rakku või aatomit enam poolitada ei oska.\nScania’s engines for defence applications can be maintained in Scania’s network, despite being tailored to different needs.\nScania supplies its powerful engines for defence applications in land and marine versions for installation in OEM’s powerpacks (engine, transmission and cooling system). The delivery of an engine includes technical support during installation and fine-tuning of the powerpack in the end product for optimal performance. Furthermore, we complement our robust product offering with tailor-made lifecycle support solutions.\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 18:18\nEi pretendeeri küll tõele aga kas pole asi mitte selles, et sõjatehnika suurenenud hoolde- ja remondivajaduse taga vrd. tsiviiltehnikaga on see, et tuginedes kogemustele vahetatakse teatud sõlmed välja teatud töötundide tagant vältimaks olukorda et miskit kui on elu ja surma küsimus sel masinal puruneb ja masin toppama jääb (e. analoogia lennundusega kus asju vahetatakse lennutundide järgi välja)?\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 19:01\nMa mäletan TTÜ ajast, et lubatavate pöörete piiril ekspluateeritava kolbmootori ressurss võib olla vähem kui 1/10 normaalselt ekspluateeritava omast\nÜhesõnaga, siin tõestada, et CV90 mootor sõidab sama arvu töötunde kui sama mootor Scania veduki kapoti all, vaevalt õnnestub. See vahe on ikka kordades. St üsna võimalik on, et antud mootoril militaarkasutuses tuleb nt saalesid vahetada juba 3000 tunni järel, sest seal juba pronks paistab. Kolvirõngad vast nii ruttu ei hävine, aga kepsu- ja raamsaaled on need, mis usinale pööritamisele reageerivad. Neid õigel ajal vahetades on võimalik säästa väntvõlli lihvimiselt (kui mitte lasta asja kolinani välja), lihtsalt pannakse uued originaalmõõdus saaled asemele ja sõitke terviseks.\nJa noh, et vene V-84 tankidiisli ja MTU-885 saksa tankidiisli töötundide vahe on 2+ korda, ei tohiks vist kedagi enam üllatada. See vahe võib üldist vene varuosade kvaliteedilangust arvestades (varuosi teeb kes iganes suvalise kvaliteediga) veelgi suurem olla.\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 19:09\nÜhesõnaga, siin tõestada, et CV90 mootor sõidab sama arvu töötunde kui sama mootor Scania veduki kapoti all, vaevalt õnnestub. See vahe on ikka kordades.\nSamas on kaasaegsel diislil max. pöördemoment väga kitsas pööretevahemikus e. muude pöörete korral mootor lihtsalt ei vea ja tuleb käiku vahetada. Selles valguses ei saa hästi aru miks peaks idee poolest samasugust soomuki mootorit "punases" jooksutama ja sellega motoressurssi vähendama kui sel puudub igasugune masinat liigutada võimaldav mõte?\nKeegi kes CV -ga sõitnud on võiks kommenteerida kuidas see käib - kui sagedasti käiku vahetatakse, mis käiguga paigalt võetakse jne.\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 19:34\nNoh, "kümneka" mersu mootorit jooksutatakse ka maanteel ülevalpool seda optimaalset rohelist vahemikku (vist 2500 peal lõpeb?). Kui kolonn sõidab maanteel 70+ kmh, siis ulub mootor 5nda (ehk viimase) käiguga 3000 pöörde ligidal. Ja noh, soomustehnika kiirusrekord peaks Eestis olema 118 kmh, mille on kuuldavasti saavutanud Kuperjanovi vaprad võitlejad BTR-80ga Võru liikluspolitsei radari ees. See on lihtsalt tegelik praktika\nkui sagedasti käiku vahetatakse, mis käiguga paigalt võetakse jne.\nAutomaatkäigukast on. Kui on vaja kiiresti üle lageda lipsata või muda sees liikuda, olen enam kui kindel, et lapats on ka sellel masinal põhjas.\npuudub igasugune masinat liigutada võimaldav mõte?\nMiks puudub? Suurematel pööretel on ju kiirus suurem! Lihtsamatel masinatel võtavad nutikad juhid ka neid tehases pandud piirajaid maha (kõnealusel "kümneka" mersul käib see lihtsalt kahe mutrivõtmega, ei ütle kuidas, sest mõni idioot äkki loeb ja teebki ning sõidab end puruks).\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 19:47\nScania sõnul kasutavad nad modulaarset mootorite ehitamise/komplekteerimise põhimõtet, kus sama masstoodetud rekkamootor läheb nii rekkale, IFV-le kui ka MBT-le, kõigil muidugi erinevas modulaarsuses ja võimusastmes.\nSee sama DI16 diiselmootor on täna nii rekkal, CV90-l, kui ka T-72l.\nScania rekka - CV90 "DI16" mida paigaldatakse T-72, T-90, M-84, PT-91 tankidele kannab nime Powerpack 350s\nViimati muutis Viiskümmend, 07 Jaan, 2019 20:41, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 07 Jaan, 2019 19:53\nNo konkreetselt CV ja muude sarnaste lahingumasinate puhul sööb mootorit peamiselt lintidest tulenev suurem vibratsioon ja taktikaline vajadus (varjest varjesse liikumine) väga tihti maksimaalselt kiirendada ja siis järsult jälle pidurdada. Ja ega siis vaid mootorit ei remondita. Kogu veermik vajab ju ka hooldust ja remonti, rääkimata kogu CV9035EST kosmoselaeva elektroonikast mis seal sees on\nPostitatud: 05 Veebr, 2019 21:38\nKes ütles, et CV90 peale ei saa 120 mm MP-d panna? Borja?\nPostitatud: 06 Veebr, 2019 1:32\nTiba sekkun .\nhttps://forum.soldf.com/applications/co ... 405606e317\nAga keegi vist ei ole väitnud, et CV90 peale põhimõtteliselt ei saa miinipildujat aretada. Küsimus on pigem olnud - kas selliseid 120mm nagu meil olemas - saab sinna peale aretada. Aga vabandage lahkesti ja ma lasen gigantidel heidelda...


Tooted > Riidekapid - Unolik\nRENAR riidekapp 3 uksega\nRENAR riidekapp 2 uksega\nPildil olev riidekapp kask valge peitsiga. Mõõdud: laius 100 cm, sügavus 60 cm ja kõrgus 200 cm. Mõõte saab muuta, peitsitoone saab muuta, kapi sisu saab teha vastavalt soovile, käepidemeid valida, soklil või jalgadel. Käepide pole hinnas.\nANNABEL riidekapp 3 uksega\nPildil olev riidekapp Annabel kask valge peitsiga. Mõõdud: laius 140 cm, sügavus 57 cm, kõrgus 216 cm. Uste taga ülal riiul, siis stange ja all riiul. Kapi sisu saab teha vastavalt soovile. Mõõte saab muuta, peitsitoone saab muuta, käepidemeid saab muuta. Jalgadel või soklil. Käepide pole hinnas.\nMõõdud: laius 150 cm, sügavus 60 cm, kõrgus 200 cm. Mõõte saab muuta. Saab tellida 2-, 3-, 4-, ja 5 uksega. Saab valmistada tammest, kasest ja saarest.\nLaius: 168 cm Sügavus: 60 cm Kõrgus: 225,5 cm Saab tellida ka erimõõtu! Tarneaeg 6-8 nädalat.\nRiidekappi saab tellida kahe uksega, kolme uksega, nelja uksega. Pildil oleva riidekapi sisu: kahe äärmise ukse taga riiulid, keskel pikk riiul ja pikk stange. Kapi sisu saab vabalt valida. Saab tellida ka erimõõtu! Tarneaeg ligikaudu 6 nädalat.\nRiidekapil nurkades ümarad jooned. Riidekapi mõõdud: laius 104 cm, sügavus 51 cm, kõrgus 190 cm. Ajutiselt saab tellida ainult valge värviga. Tarneaeg kuni 4 nädalat.\nAIVAR KOLME UKSEGA RIIDEKAPP\nPildil olev riidekapp kask valge peitsiga. Valmistame eritellimusena. Saab valida mõõteja peitsitoone.\nPildil olev riidekapp kask valge peitsiga, tandem siinidega ja kahe ukse taga üks riiul ja stange riputusriietele. Võimalik tellida soovitud mõõte ja erinevaid peitsitoone, käepidemete valik, jalad või sokkel, kapi sisu vastavalt soovile. Riidekappi võimalik tellida kahe-, kolme-, nelja uksega. Küsige hinnapakkumist.\nLIUGURUKSED JA GARDEROOBID\nRoll 10 (Classic)kõik toonid. Ukse sisu: peeglid, melamiinid, klaasid (valge, hall, must, pruun, punane ja puhasvalge) Ukse sisu: kõik melamiinid (Elegance profiiliga ustel kasutatakse 18 mm paksust melamiini, mis on sama valikuga, nagu riiulisüsteemi materjali- ja toonivalik) KAPI HIND KUJUNEB: KAPILAHENDUSED SISULE + USTE HIND Saab tellida Tartu kauplusest.\nMUST LEPP riidekapp 2-uksega\nMõõdud: laius 79 cm, sügavus 60 cm, kõrgus 195 cm. Musta lepa riidekappe saab tellida vastavalt tehase poolt ette antud moodulitest kas 2-, 3- vüi nelja uksega. Palun küsige lisa informatsiooni kauplustest.\nRiidekappe on võimalik valmistada vastavalt oma joonisele /2-uksega, 3-uksega, 4-uksega jne./ Kapi uksed: raamuks puidust või piimklaasist, sile uks, freesitud uks. Soovi korral võib lisada sahtleid ehk kapp võib sisaldada ka kummuti. Funktsionaalne lahendus eriti väikestes ruumides. Sahtlid: raamsahtel, sile sahtel, freesitud /hinnalisa +10%/ või näpusahtel. Võimalik valida erinevaid käepidemeid. Kapp kas jalgadel ...\nTooted 1 kuni 12 (kokku 15)


Kuidas Olla Paralegal | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Kuidas Olla Paralegal\nVeenduge, et sa tõesti tahad tööd\nOtsustage, kuhu rakendada\nEsitage kaaskiri ja jätkake\nÄrge püüdke intervjuu\nKui te lõpetate kolledži ja sa tahad mõnda aega tappa enne kooli lõpetamist - või lihtsalt teha piisavalt raha, et vältida oma vanematega tagasipöördumist - kaaluge mõne aasta jooksul töötamist paralegalina. Kui teil on kolledži kraad ja korralikud klassid, olete kvalifitseeritud algtaseme paralegaliks. Mõned paralegal positsioonid nõuavad paralegalitunnistust - diplom, mis saadakse pärast akrediteeritud kursuse läbimist paralegal uuringutes. Kuid need sertifikaadid ja nende nõudmised on enamasti mõeldud inimestele, kes soovivad olla karjääri paralegalseks. Viimastel kolledži kraadidel on palju seisukohti, mis ei vaja paralegalitunnistust.\nAmeerika advokatuuri hinnangul on paralegal (või õigusabi) määratletud kui isik, kes on kvalifitseeritud hariduse, koolituse või töökogemusega, kes töötab või säilitab advokaadi, advokaadibüroo, ettevõtte, valitsusasutuse või muu üksuse, kes täidab konkreetselt delegeeritud sisuline õigusalane töö, mille eest vastutab advokaat. " Paralegalina täidate haldusülesandeid, nagu dokumentide esitamine, allalaadimine ja korraldamine, koopiate tegemine ja numeratsioonilehed. Sõltuvalt tööandjast võite osaleda glamuursematel ülesannetel, näiteks tunnistajate küsitlemisel või juriidiliste dokumentide koostamisel.\nAmeerikas on praktiliselt kaks peamist liiki õigust: ettevõtteid ja kohtuvaidlusi. Äriühinguõigus käsitleb peamiselt äriühingute tehinguid, mis võivad näiteks otsida ühendamist või uute üksuste omandamist, ning vajavad kogu paberitöö ettevalmistamiseks advokaate. Kohtuvaidlus on tüüpilisem õigusliik, mis hõlmab ühte osapoolt teise kohtusse kaevata.\nEttevõtte paralegal, siis tõenäoliselt koostada rekord komplekti. Need on suured sideained, mis on täidetud konkreetsete äritehingutega seotud esmaste dokumentidega. Ütle, et ettevõte ostab kaubanduskeskuse - tehingu rekord võib hõlmata ostukeskuse ostu, kõigi praeguste üürnike rendilepingut ja kõiki sellise ostuga seotud maksuvorme. Sina, nagu paralegal, saaksid dokumendid koopiad, veenduge, et need on lõplikud versioonid (s.t ei ole karmid eelnõud või esialgsed versioonid), ja veenduge, et need kõik on õiges järjekorras.\nKohtuvaidluses käsitledes menetlustega seotud dokumente: ettepanekud, mis esitavad kohtunikule soodsad otsused; lühikesed püksid, mis kirjeldavad teie ettepanekuid toetavaid argumente; ja tunnistused, mis on vande all, kuid enne kohtuprotsessi algust tehtud tunnistajate küsitlused. Te kulutate tundi, veendumaks, et kõigi nende dokumentide leheküljed on igas komplektis identsed. Te teete ka palju indekseerimist - dokumentide kirjeldamine arvutiandmebaasis, paberitesse paigutamine ja nende märgistamine, nii et advokaadid saavad need hiljem leida.\nParalegal on palju eeliseid. Ühe jaoks võib see kogemus aidata teil välja selgitada, mida teha oma eluga. See võib aidata teil otsustada, kas soovid olla karjääri paralegal, kui soovid minna õigusteaduskonda või kui soovid õigusteadust täielikult ära hoida.\nOlles paralegal võib aidata teil sattuda õigus kooli. Sisseastujate ametnikud võivad arvata, et teie kogemus paralegalina näitab, et olete hoolikalt kaalunud oma otsust siseneda välja. Samuti, kui saate sõbralikku ja muljet advokaati või kahte oma ettevõttes, võivad nende soovitused olla suured. Pea meeles: töötage kõvasti ja muljet.\nTeise töökoha saamisel võib positsioon paralegalina aidata. Kui töötate investeerimispangas, kindlustusseltsis või mõnes muus olulises ettevõttes paralegalina, on ettevõttes võimalik külgsuunas liikuda.\nParalegalsi palgad kõikuvad linnast linnani - ja vähemal määral firmalt. Praegu on Ameerika Ühendriikides paralegalile keskmine algapalk 21 000 kuni 22 000 dollarit. See on põhipalk, mis on ette nähtud tööks kella 9.30-17.30. Esmaspäevast reedeni, 1-tunnise lõuna vaheajaga.\nHalb uudis on see, et paljud tööandjad (eriti suured advokaadibürood) ei lase sul sellist tavalist tundi põgeneda. Kui on tegemist olulise tehingu või kohtuprotsessiga, võidakse eeldada, et viibite hilja, võib-olla kuni kella 10.00ni. või nii. Teil võib oodata ka nädalavahetustel. Loomulikult erinevad need töökoormused ja ootused, nii et küsige enne registreerumist. Ja tõelise vastuse saamiseks küsige seal töötavatest paralegalsidest, mitte isikust, kes sind teenib.\nÜlejäänud hea uudis on see, et te saate nende tundide eest lisatasu. Suuremates New Yorgis ja Washingtonis asuvatel ettevõtetel makstakse paralegalsid ületunnitöö eest poolteist tundi - iga tunni jooksul 35-tunnise põhinädala jooksul. See on 21 dollarit tunnis. Samuti saate sageli teha topelt ületunnitööd, kui töötate tõeliselt hullumeelset tundi (midagi pärast kolmapäeva või pühapäeviti ja pühadel). Nii et kui te panete pikki tunde, vaatate palka, mis on kuni 60 000 dollarit aastas. Ja kui te töötate neid pikki ööd, annab firma tõenäoliselt teile tasuta toitu ja kabiini.\nKokkuvõttes on paralegal on suhteliselt paindlik positsioon. Paljud mitteseadusandlikud töökohad ei nõua (või isegi lubavad) ületunnitööd. Teisest küljest ei ole paljudel suurtel advokaadibüroodel võimalik hullumeelset tundi vältida. Nii saate valida hubase elustiili elusate tundidega või teha tõsiseid sularaha.\nKui olete huvitatud palju raha tegemisest või kaalute õigusteaduskonda, siis pöörduge peamiste advokaadibüroode paralegal seisukohtade poole. Nad pakuvad palju võimalusi ületunnitöö tasuks ja neil on kõige rohkem avasid paralegalsidele. Tegelikult on enamiku suurte advokaadibüroode aastakäibe tõttu pidev vajadus paralegals, olenemata sellest, kas nad on reklaamitanud töökohti.\nKui teie sõbrad või sugulased ei ole advokaadid, on tõenäoline, et te ei tea ühte advokaadibürood teisest. Sa ei pruugi isegi mitte nimesid teada. Aga sa tahad kiiresti õppida; sa ei taha üheski vanas ettevõttes töötada. Sa pead leidma töökoha kohas, kus sa oled õnnelik, mis tähendab, et vältida suurte ettevõtete saaki, kus advokaadid on lunatics. Kui soovite leida advokaadibüroosid, alustage oma otsingut, vaadates ühte või mõlemat järgmistest raamatutest: "Siseringi juhis advokaadibüroodele" või "VaultReports.com juhend 50 parima advokaadibüroo jaoks". "The Insider's Guide" pakutakse Amazon.com'is umbes $ 45 eest, kuid see on tõepoolest investeering, arvestades raha, mida te tööle võtate. Kõik, mida pead tegema, on registreeruda (tasuta) ja saate vaadata läbi iga ettevõtte täielikud kanded. Loomulikult, kui sulle meeldib oma töökoha otsimisel kindla raamatu tundmine, saate osta neist raamatutest umbes 30 dollarini.\nNeed raamatud annavad paljudele riigi suurematele advokaadibüroodele kasulikku statistilist ja kontaktandmeid (nt advokaatide koguarv, palga algus, vähemusosalus, ettevõtete aadressid ja nende värbamiskoordinaatorite kontaktandmed). Veelgi olulisem on, et nad annavad hinnangu igale ettevõttele. Nendes hindamistes selgitatakse selliseid küsimusi nagu äriühingu maine, kõrgetasemelised juhtumid, selle kultuur ja poliitilised sidemed.\nVaadake firmasid, millel on kontorid linnas / linnades, kus soovite töötada, ja vali mõned, tuginedes teguritele, mida peate kõige tähtsamaks teie pargiseaduslikuks. Et olla kindel, vali 10 ettevõtet. "Insider's Guide" on tõenäoliselt selle ülesande parim allikas, sest see hõlmab suuremat arvu ettevõtteid. Kuid "VaultReports", mis määrab ettevõtteid, võib olla teie valikute tellimisel kasulikum, eriti kui olete huvitatud maine ja prestiiži vastu.\nKui te ei taha kummagi raamatu raha välja kanda ja te ei soovi midagi registreerida, võite alustada otsingut vähem täpsete, kuid odavamate ressurssidega, mida nimetatakse Martindale Hubbelliks. "Martindale", nagu see on äris teada, on iga Ameerika advokaadi kataloog, mida korraldab linn ja seejärel advokaadibüroo. Minge oma kooli või kohalikku avalikku raamatukogu, leidke oma linna Martindale'i maht ja alustage koorimist. Lugege iga ettevõtte pealkirja ülaosas olevaid kokkuvõtteid, mis kirjeldavad iga ettevõtte töö olemust (ettevõtte- või kohtuvaidlused, meelelahutus või rahandus) ja valivad oma firmad, mis põhinevad teile meeldivatel omadustel. Pea meeles: mida suurem on firma, seda tõenäolisem on, et paralegalside jaoks on praegused avad. Veebis on ka kohutav teenus, mis võimaldab teil õppida (tasuta) firmade kohta, kes on reklaaminud paralegals. Hea alguskoht on Monster.com ja Careerbuilder.com. Kui te lähete nendesse saitidesse ja otsite paralegal avasid, siis tabatakse hetkel avatud positsioonide loendit.\nKui otsite kindla tööajaga töökohta ja potentsiaali liikuda külgsuunas mitteseaduslikule töökohale, siis taotle paralegal positsioone kindlustusseltsides, investeerimispankades või muudes ettevõttesiseselt juristidega eraettevõtetes. Isegi USA valitsus vajab paralegals. Minge eespool mainitud Monstertrak.com-i või karjääriressursside veebisaitidele ja valige sihtvaldkonnad teie huvipiirkondade alusel.\nKui olete valinud ettevõtted, kuhu soovite taotleda, esitage oma intervjuu taotlus. Kõigil suurematel ettevõtetel on professionaalne töötaja, kelle ülesanne on jälgida paralegalside tööd. Peate teada saama, kes see inimene on, et saaksite oma kaaskirja ja oma sõnumiga isiklikult rääkida.\nKui avastasite Jobtrakis või mõnes muus tööhõiveasutuses reklaamitud avamise, kuvatakse seal kontaktisik, kellele peaksite saatma kogu kirjavahetuse. Kui aga olete kasutanud "The Insider's Guide", "The VaultReports" või Martindale, peate tegema veidi rohkem tööd. Kõik need raamatud sisaldavad iga advokaadibüroo peamist telefoninumbrit. Lihtsalt helistage sellele numbrile ja paluge administraatorilt paralegalside rentimise eest vastutava isiku nimi. Hankige selle isiku nimi ja ametlik nimetus, samuti tema telefoninumber ja e-post. Olge telefonis viisakad ja kohtuge administraatoriga austusega: Te võite temaga ühel päeval töötada.\nKaaskiri ja päevakiri, mida peate saatma, ei erine teistest, mida te kasutate mis tahes töö jaoks.\nKui asjad toimivad, kutsutakse teid paari nädala jooksul ja kutsutakse intervjuu. Vastasel juhul saadate tõenäoliselt kirja, mis tänab teid uurimise ja viisakalt soovitades, et te otsite mujalt.\nKui sa maad intervjuu maad, oled sa teed hästi. Sa võid siiski lasta oma juhust, kui teete mõned põhilised vead. Peamine reegel on olla jõuline. Paraleguleerimine võib hõlmata mõnda mõttetu tööd ja kui firma tunneb, et te ei tohi olla kraavides libisemas, ei raiska nad sinuga aega. Kinnitage neile korduvalt, et te teate, et töö ei pruugi olla glamuurne, ja et olete valmis tegema kõvasti tööd, mis võivad olla korduvad ülesanded. Teine reegel tuleb ette valmistada. Kui pöördute advokaadibüroode poole, tea, millisesse piirkonda iga ettevõte on spetsialiseerunud, samuti üksikasjad suurjuhtumi kohta, mille kohta ettevõte hiljuti käis. See teave on tavaliselt kättesaadav ettevõtte veebisaidil või nende reklaambrošüürides. Intervjueerijad armastavad seda siis, kui jutustate ettevõtte kohta intervjuule vastuse.\nMõnikord võite küsitleda praeguste paralegalsidega ja võib-olla isegi mõne advokaadiga. Eelkõige olge lõdvestunud. Need inimesed testivad teid, et näha, kas nad saavad teiega kaasa tulla. Nad teavad, et töö ei ole raketiteadus, nii et ärge uhke oma akadeemiliste saavutuste üle. Lihtsalt rõhutage oma tööeetikat ja proovige ilmuda nagu keegi, kes on lõbus olema umbes tunni pärast. Kui ükski teie 10 parimatest valikutest ei toimi, on teil kaks võimalust: vali veel 10 kohta või muuta oma fookust.\nVideo Juhiseid: Religious Right, White Supremacists, and Paramilitary Organizations: Chip Berlet Interview.\nKuidas Saada Kinnisvaramaakleriks New Jersey'Is