Apellatsioonkaebus – Riigiabi – Maksuvõla vähendamine 65% võrra kõiki nõudeid hõlmavas maksejõuetusmenetluses – Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks ning kohustatakse see tagasi nõudma – Eraõigusliku võlausaldaja kriteerium – Kohtuliku kontrolli piirid – Vaidlusaluse otsuse põhjenduste asendamine Üldkohtu põhjendustega– Ilmne hindamisviga – Tõendite moonutamine\nKohtuasjas C‑73/11 P,\nmille ese on Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 56 alusel 17. veebruaril 2011 esitatud apellatsioonkaebus,\nFrucona Košice a.s., asukoht Košice (Slovakkia), esindajad: P. Lasok, QC, barrister J. Holmes, barrister B. Hartnett, ning Rechtsanwalt O. Geiss,\nEuroopa Komisjon, esindajad: K. Walkerová, L. Armati ja B. Martenczuk, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,\nSt. Nicolaus – trade a.s., asukoht Bratislava (Slovakkia), esindaja: advokaat N. Smaho,\nkoosseisus: A. Rosas, teise koja presidendi ülesannetes, kohtunikud U. Lõhmus, A. Ó Caoimh, A. Arabadjiev (ettekandja) ja C. G. Fernlund,\n1 Apellatsioonkaebuses palub Frucona Košice a.s. (edaspidi „Frucona Košice”) tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 7. detsembri 2010. aasta otsuse kohtuasjas T‑11/07: Frucona Košice vs. komisjon (EKL 2010, lk II‑5453; edaspidi „vaidlustatud kohtuotsus”), millega Üldkohus jättis rahuldamata tema hagi, milles paluti tühistada komisjoni 7. juuni 2006. aasta otsus 2007/254/EÜ riigiabi C 25/05 (ex NN 21/05) kohta, mida Slovaki Vabariik on andnud äriühingule Frucona Košice a.s. (ELT L 112, lk 14; edaspidi „vaidlusalune otsus”).\n2 Frucona Košice on Slovakkia õiguse alusel asutatud äriühing, mis tegeles eelkõige piirituse ja piiritusjookide tootmisega.\n3 Frucona Košice, kelle maksuvõla tasumise tähtpäeva oli varem mitmel korral edasi lükatud, ei suutnud 25. veebruaril 2004 tasuda aktsiisi, mida ta oli kohustatud tasuma 2004. aasta jaanuari eest.\n4 Seetõttu võeti temalt 6. märtsil 2004 ära piirituse ja piiritusjookide tootmise ja töötlemise litsents. Alates sellest ajast piirdus ta üksnes piiritusjookide turustamisega kaubamärgi Frucona all; neid piiritusjooke ostis ta vastava lepingu alusel ettevõtjalt, kes tootis neid litsentsi alusel Frucona Košice tehastes.\n5 Frucona Košice oli maksejõuetu ka seaduse nr 328/1991 pankrotimenetluse ja kompromissi kohta tähenduses (zákon č. 328/1991 Zb. o konkurze a vyrovnaní).\n6 Vaidlusalusest otsusest nähtub, et pankroti‑ ja kompromissimenetlused toimuvad selle kohtu järelevalve all, kes püüab leida võlgades äriühingute finantsolukorrale lahenduse. Kui pankroti väljakuulutamisega kaasneb võlgades äriühingu lõpetamine, siis kompromiss võimaldab viimasel oma tegevust jätkata, sest sõlmitakse leping, mille kohaselt võlgades äriühing tasub osa oma võlgadest ja vastutasuks kustutatakse ülejäänud võlg.\n7 Frucona Košice tegevdirektor kohtus 16. detsembril 2003 ning 23. ja 30. jaanuaril 2004 Slovakkia maksuameti esindajatega ja Slovakkia rahandusministriga, et teha neile eeskätt ettepanek määrata tema maksuvõlg kindlaks kompromissi abil.\n8 Samuti võttis äriühing selles küsimuses 8. jaanuaril 2004 ühendust kohaliku maksuhalduri bürooga Košice IV (edaspidi „kohalik maksuhaldur”), mille tööpiirkonda ta kuulus ja mis ei olnud vastu kompromissi tegemisele.\n9 Frucona Košice esitas 8. märtsil 2004 Krajský súd v Košiciachile (Košice maakohus, Slovakkia) avalduse kompromissimenetluse algatamiseks, tehes enda võlausaldajatele ettepaneku, et ta maksab igaühele 35% vastavast võlgnetavast summast (edaspidi „kompromissettepanek”). Frucona Košice koguvõlg ulatus umbes 644,6 miljoni Slovakkia kroonini, millest umbes 640,8 miljonit Slovakkia krooni moodustab maksuvõlg.\n10 Krajský súd v Košiciach lubas 29. aprilli 2004. aasta otsusega algatada kompromissimenetluse ning lisas otsusele kompromissettepaneku.\n11 Selleks et kohalikul maksuhalduril oleks võimalik hinnata, kas talle sobib paremini kompromissettepanek, pankrotimenetlus või maksuvõla sundtäitmine, esitas Frucona Košice kohalikule maksuhaldurile 26. aprillil 2004 audiitoraruande, mille oli koostanud tema siseaudiitor (edaspidi „K aruanne”), ja 7. juulil 2004 audiitoraruande, mille oli koostanud sõltumatu audiitorühing (edaspidi „E aruanne”).\n12 Slovakkia maksuhaldur viis apellandi äriruumides 21. juunil 2004 läbi kontrolli. Kontrolli käigus tuvastas ta, et 17. juuni 2004. aasta seisuga oli apellandil vabu vahendeid 161,3 miljonit Slovakkia krooni.\n13 Slovakkia maksuameti peadirektriss andis 6. juuli 2004. aasta kirjas kohalikule maksuhaldurile korralduse apellandi esitatud kompromissettepanekuga mitte nõustuda, kuna see ei ole Slovaki Vabariigile kasulik.\n14 Kompromissi käsitlenud 9. juuli 2004. aasta istungil nõustusid Frucona Košice võlausaldajad, sealhulgas kohalik maksuhaldur, apellandi esitatud kompromissettepanekuga.\n15 Krajský súd v Košiciach kinnitas 14. juuli 2004. aasta otsusega kompromissi ja märkis eeskätt, et selle kohaselt tasutakse Slovakkia maksuhaldurile nõue 35% ulatuses ehk umbes 224,3 miljonit Slovakkia krooni.\n16 Samal päeval tagandas Slovakkia maksuamet kohaliku maksuhalduri direktori ajutiselt ametist ja ta asendati ning mõisteti 14. detsembril 2004 süüdi pettuses ja korruptsioonis seoses kohaliku maksuhalduri nimel kompromissettepanekuga nõustumisega. 6. märtsi 2006. aasta kohtuotsusega mõistis Špeciálny súd v Pezinku (Pezinoki erikohus, Slovakkia) kohaliku maksuhalduri direktori õigeks kõigis talle esitatud süüdistustes.\n17 Kohalik maksuhaldur teatas 20. oktoobri 2004. aasta kirjas Frucona Košicele, et kompromiss on kaudne riigiabi, millele peab heakskiidu andma Euroopa Ühenduste Komisjon.\n18 Frucona Košice maksis 17. detsembril 2004 kohalikule maksuhaldurile 224,3 miljonit Slovakkia krooni, mis vastas 35%‑le tema koguvõlast. 30. detsembri 2004. aasta otsusega lõpetas Krajský súd v Košiciach kompromissimenetluse. 18. augustil 2006 vähendas Krajský súd v Košiciach kohalikule maksuhaldurile tasumisele kuuluvat summat 224,1 miljoni Slovakkia kroonini.\n19 15. oktoobril 2004 esitati komisjonile kaebus Frucona Košicele antud väidetavalt ebaseadusliku riigiabi kohta.\n20 4. jaanuari 2005. aasta kirjaga teavitas Slovaki Vabariik komisjoni viimase teabenõude peale, et on võimalik, et Frucona Košicele on antud ebaseaduslikku riigiabi, ja palus anda sellele riigiabile luba kui raskustes oleva äriühingu päästmisabile.\n21 Olles saanud täiendavat informatsiooni, teavitas komisjon Slovaki Vabariiki 5. juuli 2005. aasta kirjaga otsusest algatada asjassepuutuva meetme suhtes ametlik uurimismenetlus EÜ artikli 88 lõike 2 alusel. See otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (ELT 2005, C 233, lk 47).\n22 Komisjon võttis 7. juunil 2006 vastu vaidlusaluse otsuse, mille resolutsiooni artiklis 1 on ette nähtud, et riigiabi, mida Slovaki Vabariik andis Frucona Košicele kogusummas 416 515 990 Slovakkia krooni, on ühisturuga kokkusobimatu ja artiklis 2 kohustati seda abi tagasi nõudma.\n23 Otsuse selles osas, kus komisjon hindas riigiabi olemasolu, märkis ta, et kompromiss seadis samasugused tingimused nii eraõiguslike võlausaldajate kui ka maksuhalduri samaliigiliste võlgade tasumisele, samas kui maksuhaldur oleks pankrotimenetluses esimese järgu nõudega võlausaldajana juriidiliselt ja majanduslikult olnud eelisolukorras võrreldes eraõiguslike võlausaldajatega.\n24 Komisjon tõdes seejärel, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamine nõuab, et kontrollitakse, kas kohaliku maksuhalduri jaoks oli „kasulikum nõustuda [Frucona Košice] pakutud kokkuleppe tingimustega, võrreldes pankrotimenetluse või maksude sissenõudmise menetluse võimaliku tulemusega”.\n25 Komisjon hindas pankrotimenetluse võimalikku lõpptulemust ja tõdes, et E aruanne ei ole usaldusväärne alus, kuna selle aluseks on Frucona Košice varade olukord 31. märtsil 2004 ja mitte 17. juunil 2004. Nii olid E aruandes esitatud pankrotimenetluses nõuete rahuldamise oodatavad määrad liiga madalad. Ka ei ole selgitatud nende arvutamise meetodit. Lisaks tekitas teiste olemasolevate hinnangute alusel kahtlusi see, kuidas arvutati mitmesuguseid pankrotimenetlusega seotud tasusid, mis tuli varade müügitulust maha arvata.\n26 Olemasolevate dokumentide põhjal jõudis komisjon järeldusele, et „varade müügist pankrotimenetluses [oleks saadud] väga tõenäoliselt rohkem tulu” võrreldes kompromissiga ning kui võtta arvesse seda, et kohalik maksuhaldur oleks olnud esimese järgu nõudega võlausaldaja, „oleks [ta] saanud peaaegu kogu pankroti korral saadava tulu”. Maksuvõla sundtäitmise võimaliku tulemuse osas jõudis komisjon samale järeldusele.\n27 Seejärel rõhutas komisjon, et Slovaki Vabariigi maksuameti peadirektoraat ei olnud kompromissiga nõus ning samuti välistas ta eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel selliste riigi võimalike pikaajaliste huvide asjakohasuse, nagu näiteks maksutulu laekumine riigi heaks Frucona Košice tegevusest.\n28 Komisjon jõudis järeldusele, et turumajanduse tingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteerium ei ole täidetud ning uuritud meetme puhul on seega tegemist riigiabiga selle summa suuruses, milles kohalik maksuhaldur võlast loobus. Lõpuks leidis ta, et see abi oli ühisturuga kokkusobimatu.\n29 Frucona Košice esitas vaidlusaluse otsuse tühistamiseks hagiavalduse, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 12. jaanuaril 2007.\n30 Üldkohtule 8. juunil 2007 esitatud dokumendis palus äriühing St. Nicolaus – trade a.s. (edaspidi „St. Nicolaus – trade”) luba astuda menetlusse komisjoni nõuete toetuseks. See avaldus rahuldati Üldkohtu teise koja presidendi 11. oktoobri 2007. aasta määrusega.\n31 Oma hagi toetuseks esitas Frucona Košice kümme väidet; neljas väide puudutas õigusnormi rikkumist ja faktivea tegemist komisjoni poolt, kes leidis vaidlusaluse meetme riigiabiks kvalifitseerimisel, et pankrotimenetlus oleks olnud soodsam kui kompromiss ning aruka eraõigusliku võlausaldaja kriteerium ei olnud seega täidetud.\n32 Selles väites leidis Frucona Košice sisuliselt, et komisjon jättis tema esitatud tõendite alusel arvesse võtmata pankrotimenetluse kestuse ja selle mõju otsusele, mille eraõiguslik võlausaldaja oleks pidanud maksuhalduri olukorras tegema.\n33 Üldkohus tõdes kõigepealt, et kuna eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamine eeldab keerulist majanduslikku hinnangut, siis tuleb vaidlusaluse otsuse õiguspärasuse kontrollimisel piirduda hinnanguga, kas komisjon on teinud ilmse hindamisvea.\n34 Kohus leidis seejärel, et käesolevas asjas tuleb kontrolli teostamisel võtta arvesse seda, et Slovakkia maksuamet oli esimese järgu nõudega võlausaldaja, et komisjon andis Frucona Košice vara müügile pankrotimenetluses eriti ettevaatliku hinnangu ning et vastupidi kompromissile ei ole pankrotimenetluses ette nähtud võlasumma vähendamist.\n35 Nimetatud kaalutlustest tulenevalt otsustas Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 123–129 järgmiselt:\n„123 Esiteks, mis puudutab [Frucona Košice] argumenti, et arvesse ei võetud pankrotimenetluse kestust Slovakkias ja sellel teemal koostatud kolmandate isikute aruandeid, siis tuleb kõigepealt märkida, et vastupidi sellele, mida väidab [see äriühing], ei ole komisjon mitte ainult [vaidlusaluse] otsuse punktis 54 märkinud, et Slovaki Vabariigi hinnangul oleks pankrotimenetluse kestus, arvestades käesoleva asja spetsiifilisi asjaolusid, keskmisest lühem, vaid [vaidlusaluse] otsuse põhjenduses 40 märkinud ka seda, et [Frucona Košice] arvates kestab pankrotimenetlus Slovakkias keskmiselt kolm kuni seitse aastat. Ta täpsustas, et [Frucona Košice] põhistas oma seisukohta täiendavate materjalide ja statistiliste andmete ning ühe näitega Slovakkia äriühingu kohta, mis oli [temaga] sarnases olukorras. Seega ei saa komisjonile ette heita, et ta jättis selle küsimuse tähelepanuta ega arvestanud [Frucona Košice] positsiooni antud küsimuses.\n124 Lisaks, mis puudutab komisjoni käsutuses olevaid tõendeid, siis tuleb märkida, et [Frucona Košice] esitatud andmed ise ei vasta usaldusväärsuse ja sidususe nõuetele. [Frucona Košice] poolt komisjonile esitatud Slovakkia pankrotimenetluse kestuse hinnangud olid nimelt üldised ja nendes ei võetud arvesse käesoleva asja eripära. Samuti olid osad hinnangud umbkaudsed ja teatud ulatuses vastuolulised. Nimelt tugineb [Frucona Košice] eespool punktis 96 viidatud neljale aruandele, milles oli seda kestust hinnatud vastavalt neljale aastale ja kaheksale kuule, perioodile, mis jääb vahemikku kolm kuni seitse aastat, või enam kui kuuele aastale.\n125 Muud aruanded, millele [Frucona Košice] tugineb, on komisjoni 2002. aasta ja 2003. aasta raportid Slovaki Vabariigi edusammude kohta Euroopa Liiduga ühinemise ettevalmistamiseks. [Frucona Košice] märgib, et nendes raportites tõi komisjon välja raskusi ja vajalikke parendusi, mida Slovakkia peab tegema pankroti- ja maksujõuetusmenetluse alal. Tuleb märkida, et need komisjoni raportid puudutavad pankrotimenetlust Slovakkias üldiselt, arvestamata käesoleva asja eripära.\n126 Lisaks tuleb märkida, et [Frucona Košice] jättis mainimata K aruande tulemused kestuse kohta, mis tema suhtes väljakuulutataval pankrotil võib olla. Selles [K aruandes], mille [Frucona Košice] asjas ise esitas, hinnati seda kestust „kahele aastale (olenevalt halduri tingimustest ja tööst)”. Lisaks asjaolule, et see hinnang pankrotimenetluse kestusele oli selgelt palju optimistlikum kui muud [Frucona Košice] esitatud hinnangud, puudutas see ka konkreetselt [seda äriühingut].\n127 Samuti tuleb märkida, nagu väidab ka komisjon, et kui võlgniku võlausaldajate arv on väike nagu käesolevas asjas, ja kui on olemas positiivse likvideerimisväärtusega vara, saab pankrotimenetluse läbi viia keskmisest kiiremini. Seda enam on see tõsi käesolevas asjas, kus poolte vahel puudub vaidlus asjaolus, et Slovakkia maksuhalduri nõue [Frucona Košice] vastu esindas 99% viimase kohustustest ja et see maksuhaldur oli esimese järgu nõudega võlausaldaja. Sellest tuleneb, et Slovakkia maksuhaldur sai pankrotimenetluse kestust otsustavalt mõjutada. Tõsi, [Frucona Košice] kinnitab, et enamiku tema vara liik, geograafiline asukoht ja vanus muutsid ostja leidmise raskeks ja seega aeglustasid pankrotimenetluse käiku. Kuid nagu märkis ka komisjon [vaidlusaluse] otsuse põhjenduses 88, tõendavad mitu sündmust ja eriti asjaolu, et osa [Frucona Košice] tootmisvarast leidis kasutaja pärast seda, kui [Frucona Košicelt] oli võetud litsents piirituse ja piiritusjookide tootmiseks, et see […] kinnitus on põhjendamata.\n129 Eespool toodud kaalutlustest nähtub, et pankrotimenetluse kestuse osas ei ole komisjon ilmset hindamisviga teinud.”\n36 Seejärel lükkas Üldkohus tagasi ka teised Frucona Košice väited ja jättis seega tema hagi rahuldamata ning mõistis temalt välja kohtukulud.\n37 Frucona Košice palub Euroopa Kohtul:\n– tühistada vaidlustatud kohtuotsus osas, milles sellega lükati tagasi hagi neljas ja kuues väide;\n– tunnistada need väited põhjendatuks;\n– suunata kohtuasi tagasi Üldkohtusse, et viimane saaks teha otsuse hagi väidete 5–9 kohta osas, mis puudutab maksuvõla sundtäitmist ja\n38 Komisjon palub Euroopa Kohtul:\n– mõista kohtukulud välja Frucona Košicelt.\n39 St. Nicolaus – trade palub Euroopa Kohtul jätta apellatsioonkaebus rahuldamata, vaidlustatud kohtuotsus muutmata ja mõista kohtukulud välja Frucona Košicelt.\n40 Apellatsioonkaebuses tugineb Frucona Košice kahele väitele. Esimene väide puudutab õigusnormi rikkumist Üldkohtu poolt eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel. See väide koosneb sisuliselt kahest osast, esimene osa puudutab pankrotimenetluse kestust ja teine osa eksperthinnangute asjakohasust pankrotimenetluses nõuete rahuldamise oodatava määra hindamisel.\n41 Teises väites heidab Frucona Košice Üldkohtule ette, et viimane asendas vaidlusaluse otsuse arutluskäigu enda omaga ja moonutas tõendeid. See väide koosneb sisuliselt neljast osast, mis puudutavad esiteks pankrotimenetluse kulusid, teiseks selle menetluse kestust, kolmandaks komisjoni ettevaatlikkust hinnangu andmisel ja neljandaks pärast pankrotimenetlust järgi jääva võla asjakohasust.\n42 Esmalt tuleb uurida koos esimese väite esimest osa ja teise väite teist osa, mis puudutavad pankrotimenetluse kestust.\n43 Esimese väite esimeses osas leiab Frucona Košice, et Üldkohus rikkus eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel õigusnormi.\n44 Frucona Košice leiab, et Üldkohus ei uurinud hinnangu andmisel olukorda samas vaatenurgast, millest seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja selle informatsiooni alusel, mis tal oli võimalik saada kompromissi tegemise ajal. Üldkohus kinnitas tema väitel komisjoni a posteriori antud hinnangut, mis jättis arvesse võtmata osa riske ja tähtaegu, millel oleks olnud mõju eraõigusliku võlausaldaja otsusele, kui viimane hindas seda, kas talle sobiks paremini pankrotimenetlus või kompromiss.\n45 Eelkõige piirdus Üldkohus Frucona Košice sõnul sellega, et uuris, kas komisjoni analüüs sisaldas vigu, ja mitte seda, kas analüüsimisel võeti arvesse ettevaatliku eraõigusliku võlausaldaja vaatenurka.\n46 Frucona Košice on seisukohal, et see kriteerium eeldab uurimist, kas kompromissi tegemise ajal mõistlikult kättesaadavat informatsiooni arvesse võttes pakkus kõnealune meede selgelt suurema eelise võrreldes selle valikuga, mille oleks teinud sarnases olukorras olev eraõiguslik võlausaldaja.\n47 Järelikult oleks Üldkohus pidanud esmalt kindlaks tegema, kas pankrotimenetluse kestust puudutav informatsioon võis mõjutada hüpoteetilist eraõiguslikku võlausaldajat otsuse tegemisel. Seejärel oleks ta pidanud kontrollima, kas komisjon võttis seda informatsiooni arvesse. Lõpuks oleks pidanud Üldkohus uurima, kas komisjon andis sellele teabele ka väärilise tähtsuse.\n48 Frucona Košice leiab, et ettevaatlik eraõiguslik võlausaldaja oleks erinevate võla sissenõudmise võimaluste vahel valides võtnud arvesse erinevat käesolevas asjas kättesaadavat informatsiooni, mis puudutab nii pankrotimenetluse kestust kui ka sellega seotud ebakindlust. Seetõttu sisaldasid Frucona Košice sõnul erinevad äriühingu Liehofruct pankrotimenetlust, mis viidi varem läbi samas kaubandussektoris, puudutavad aruanded ja dokumendid õiguslikult asjakohast teavet, mida komisjon oleks pidanud arvesse võtma, kuid mida ta ei teinud, rikkudes seega õigusnormi, mille Üldkohus jättis tähelepanuta.\n49 Frucona Košice täpsustab, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kuivõrd leidis, et aruannetele antud komisjoni hinnang puudutas faktilist asjaolu – nimelt pankrotimenetluse kestust –, mille puhul tal on kaalutlusõigus; tõstatatud oli hoopis küsimus selle informatsiooni mõjust hinnangule, mille oleks andnud ettevaatlik eraõiguslik võlausaldaja.\n50 Teise väite teises osas leiab Frucona Košice pankrotimenetluse kestuse kohta, et Üldkohus õigustas eelkõige enda põhistustega seda, miks komisjon ei olnud neid tegureid hinnanud.\n51 Nimelt mõistis Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 123 vääriti vaidlusaluse otsuse sisu, sest need põhjendused, millele Üldkohus selles punktis viitab, ei näita komisjoni seisukohta erinevate menetluste kestuse osas, vaid kirjeldavad Frucona Košice ja Slovaki Vabariigi seisukohti.\n52 Leides vaidlustatud kohtuotsuse punktis 124, et Frucona Košice esitatud andmed ei vasta usaldusväärsuse ja sidususe nõuetele, lisas Üldkohus tema väitel ebaseaduslikult nende argumentide tagasilükkamiseks uusi põhistusi vaidlusaluses otsuses esitatud arutluskäiku. Ka ei vasta Üldkohtu väide, mille kohaselt oli komisjoni käsutuses mitu hinnangut pankrotimenetluse tõenäolise kestuse kohta Slovakkias, Frucona Košice esitatud argumentidele.\n53 Eitades vaidlustatud kohtuotsuse punktis 125 komisjoni 2002. aasta ja 2003. aasta raportite Slovaki Vabariigi edusammude kohta Euroopa Liiduga ühinemise ettevalmistamiseks asjakohasust põhjendusel, et need ei arvesta käesoleva asja eripäraga, tõi Üldkohus apellandi väitel esile argumendi, millele komisjon ei olevat tuginenud vaidlusaluse otsuse põhjendamiseks. See põhistus ei ole ka õige, kuna eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamisel tugineb komisjon tema väitel tihti osaliselt üldisele informatsioonile asjaomase liikmesriigi majandustingimuste kohta.\n54 Märkides vaidlustatud kohtuotsuse punktis 126, et ühes Frucona Košice esitatud aruandes hinnatakse pankrotimenetluse kestust umbes kahele aastale, püüdis Üldkohus apellandi väitel taas esitada ise põhistuse, mis selgitaks, miks pankrotimenetluse kestust arvesse ei võetud. Samas on kaks aastat kindlasti pikem aeg kui neli kuud, mis on vajalikud kompromissimenetluse raames rahaliste vahendite saamiseks.\n55 Samuti otsustas Üldkohus apellandi väitel üksnes enda põhistuste alusel vaidlustatud kohtuotsuse punktis 127, et kui käesoleval juhul oleks läbi viidud pankrotimenetlus, oleks selle kestus olnud lühem kui tavaliselt sellise menetluse puhul.\n56 Mis puudutab apellatsioonkaebuse esimese väite esimest osa, siis leiab komisjon, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamiseks tuleb kindlaks teha, kas ka eraõiguslik võlausaldaja oleks andnud samasuguseid maksesoodustusi nagu liikmesriik, või on kindel, et eraõiguslik võlausaldaja ei oleks pakkunud samasuguseid soodustusi. Seda tõlgendust toetab komisjoni arvates talle selliste keeruliste majanduslike hinnangute puhul tema arvates kuuluv diskretsiooniõigus, mille andmist eeldab eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamine.\n57 Komisjoni sõnul kohaldas Üldkohus õiget õiguslikku kriteeriumi, mis seisnes selgitamises, kas ametiasutus tegutses asjaolusid arvesse võttes samamoodi, nagu seda oleks teinud samas olukorras eraõiguslik võlausaldaja, ning leidis õigesti, et tema kontroll piirdub komisjoni ilmsete vigade kindlakstegemisega asjaolude hindamisel.\n58 Lõpuks väidab komisjon, et Frucona Košice argumendid eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile viitamata jätmise kohta ja komisjoni hinnangu osas teostatava Üldkohtu kontrolli ulatuse kohta puudutavad seda, mil viisil on komisjon ja Üldkohus tõendeid hinnanud, ja need ei puuduta seega Üldkohtu argumente seoses kohaldamisele kuuluva õigusliku kriteeriumiga.\n59 Apellatsioonkaebuse teise väite teise osa kohta leiab komisjon esmalt, et seoses eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga tuleb asjaoludele hinnangu andmisel hinnata tähtsust omavaid tegureid kogumis, ehkki Frucona Košice on vaidlustanud vaid mõnele nendest arvukatest teguritest antud hinnangu.\n60 Pankrotimenetluse kestuse osas märgib komisjon, et vaidlustatud kohtuotsuse punktis 123 tõdes Üldkohus tegelikult, et komisjon ei ole vaidlusaluses otsuses seda küsimust tähelepanuta jätnud, kuid on siiski leidnud, et vaidlusaluse otsuse põhjendustes 17, 40 ja 54 esitatud informatsiooni arvestades ei ole tarvis võtta arvesse pankrotimenetluse kestust tegurina, mis räägiks vastu sellise menetluse algatamisele.\n61 Vaidlustatud kohtuotsuse punktis 124 kinnitas Üldkohus tema väitel üksnes komisjoni käsutuses olevaid tõendeid. See, et Üldkohus viitas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 125 ja 126 raportitele, mis ei sisaldu vaidlusaluses otsuses, on üksnes obiter dictum.\n62 Vaidlustatud kohtuotsuse punktis 127 piirdus Üldkohus tema väitel üksnes komisjoni käsutuses olevate tõendite uurimisega, et kontrollida, kas viimane tegi ilmse hindamisvea. Komisjon väidab selle kohta, et ta ei pea eraldi vastama igale väidetava riigiabi saaja väitele, ja ta ei raisanud aega kaalutlustele pankrotimenetluse kestuse kohta, kuna võttes arvesse eelkõige seda, et kohalik maksuhaldur oli esimese järgu nõudega võlausaldaja, ei oleks see küsimus muret põhjustanud hüpoteetilisele eraõiguslikule võlausaldajale.\n63 Järelikult ei ole põhjendatud Frucona Košice argumendid, mis ta esitas esimese väite esimeses osas, mille eesmärk on näidata, et Üldkohus asendas komisjoni arutluskäigu enda omaga.\n64 St. Nicolaus – trade väidab, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamiseks tuleb küsida, kas eraõiguslik investor oleks teinud asjaomase tehingu samadel tingimustel, ja kui sellele küsimusele vastatakse eitavalt, siis millistel tingimustel ta selle tehingu oleks teinud.\n65 Ta märgib, et ajahetkel, mil kohalik maksuhaldur kompromissettepanekuga nõustus, puudus tal vajadus, et Frucona Košice tema nõude kohe rahuldaks. Kohaliku maksuhalduriga samasuguses olukorras olev eraõiguslik võlausaldaja ei oleks seega kaldunud loobuma võimalusest nõuete rahuldamiseks kompromissiga pakutust suuremas ulatuses.\n66 Pankrotimenetluse kestuse osas leiab St. Nicolaus – trade, et vaidlustatud kohtuotsuse punktist 123 nähtub, et komisjon uuris seda küsimust. Komisjonil on tema väitel selles osas lai hindamisruum ning ta hindas käesolevas asjas talle esitatud faktilist olukorda, eelkõige arvestades pankrotimenetluse keerukuse, võlausaldajate arvu ja asjaoluga, et kohalik maksuhaldur ei olnud mitte üksnes peamine võlausaldaja, vaid ka Frucona Košice esimese järgu nõudega võlausaldaja. Eeltoodut aluseks võttes jõudsid komisjon ja Üldkohus tema arvates õigesti järeldusele, et pankrotimenetlus oleks väga tõenäoliselt lõpetatud kiiremini, kui see tavaliselt aset leiab.\n67 Frucona Košice heidab Üldkohtule sisuliselt ette, et ta piirdus kontrollimisega, kas komisjoni analüüs sisaldab ilmseid hindamisvigu ega kontrollinud seda, kas nimetatud analüüs teostati eraõigusliku võlausaldaja vaatenurgast. Eelkõige ei kontrollinud Üldkohus, kas pankrotimenetluse kestuse osas olemasolev informatsioon võis mõjutada eraõiguslikku võlausaldajat otsuse tegemisel ja kas komisjon võttis seda informatsiooni arvesse. Selle asemel, et nimetatud asjaolu kontrollida, õigustas Üldkohus tema väitel vaidlusaluses otsuses nende tegurite uurimata jätmist enda põhistustele tuginedes.\n68 Vastavalt ELTL artikli 107 lõikele 1 on juhul, kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigipoolne või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.\n69 Abi mõiste ei hõlma mitte üksnes sooritusi positiivses tähenduses – nagu toetused –, vaid ka erinevas vormis sekkumisi, mis leevendavad äriühingu eelarvet tavaliselt koormavaid kohustusi ja mis seetõttu ei ole küll toetused selle sõna kitsamas tähenduses, ent on siiski samalaadsed ja neil on samasugused tagajärjed (1. detsembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑200/97: Ecotrade, EKL 1998, lk I‑7907, punkt 34, ja 19. mai 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑6/97: Itaalia vs. komisjon, EKL 1999, lk I‑2981, punkt 15).\n70 Siiski ei ole tingimused, millele peab vastama meede, et kuuluda ELTL artikli 107 tähenduses mõiste „abi” alla, täidetud, kui ettevõtja, kes sai abi, võiks saada sama eelise nagu see, mille ta sai riigi vahenditest, tavapärastele turutingimustele vastavatel asjaoludel (vt selle kohta 5. juuni 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑124/10 P: komisjon vs. EDF, punkt 78 ja seal viidatud kohtupraktika).\n71 Kui avalik-õiguslik võlausaldaja võimaldab maksesoodustust seoses võlaga, mis ettevõtjal tema suhtes on, siis antakse selline hinnang üldiselt eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamise teel. Juhul kui see kriteerium on kohaldatav, kuulub see nimelt tegurite hulka, mida komisjon peab sellise abi olemasolu tuvastamisel arvesse võtma (vt selle kohta 29. aprilli 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑342/96: Hispaania vs. komisjon, EKL 1999, lk I‑2459, punkt 46; 29. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑256/97: DM Transport, EKL 1999, lk I‑3913, punkt 24, ja eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. EDF, punktid 78 ja 103).\n72 Sellised maksesoodustused kujutavad endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui abi saanud ettevõtja ei oleks vaidlusaluse majandusliku eelise tähtsust arvestades sellist soodustust kindlasti saanud eraõiguslikult võlausaldajalt, kes on avalik‑õigusliku võlausaldajaga võimalikult sarnases olukorras ning nõuab võla tasumist majanduslikes raskustes olevalt võlgnikult (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsused Hispaania vs. komisjon, punkt 46; DM Transport, punkt 30, ja komisjon vs. EDF, punkt 79).\n73 Järelikult peab komisjon andma üldhinnangu, võttes arvesse kõiki asja olulisi tegureid, mille alusel on võimalik kindlaks teha, kas abi saanud ettevõtja ei oleks sellist soodustust kindlasti saanud eraõiguslikult võlausaldajalt (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. EDF, punkt 86).\n74 Selge on, et komisjonipoolne uurimine selle väljaselgitamiseks, kas konkreetseid meetmeid võib lugeda riigiabiks põhjusel, et ametiasutused ei ole tegutsenud nagu eraõiguslik võlausaldaja, nõuab keerulise majandusliku hinnangu andmist (vt 22. novembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑525/04 P: Hispaania vs. Lenzig, EKL 2007, lk I‑9947, punkt 59).\n75 Selles osas tuleb meenutada, et liidu kohus ei saa komisjoni antud keeruliste majanduslike hinnangute kontrollimise raames riigiabi valdkonnas asendada komisjoni majanduslikku hinnangut enda omaga (vt selle kohta 2. septembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑290/07 P: komisjon vs. Scott, EKL 2010, lk I‑7763, punktid 64 ja 66 ning seal viidatud kohtupraktika).\n76 Liidu kohus ei pea siiski mitte ainult tegema kindlaks, kas esitatud tõendid vastavad tegelikkusele, on usaldusväärsed ja sidusad, vaid ta peab kontrollima ka seda, kas need tõendid sisaldavad kogu asjakohast teavet, mida keerulise olukorra hindamisel tuleb arvesse võtta, ning kas kõnealused tõendid toetavad järeldusi, mis nende pinnalt on tehtud (15. veebruari 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑12/03 P: komisjon vs. Tetra Laval, EKL 2005, lk I‑987, punkt 39, ja eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Scott, punkt 65).\n77 Eeltoodust nähtub, et tulenevalt Frucona Košice esimeses kohtuastmes esitatud argumentidest, pidi Üldkohus eeskätt kontrollima, kas olemasolev informatsioon pankrotimenetluse kestuse kohta omab käesoleval juhul tähtsust eraõigusliku võlausaldaja seisukohast hinnangu andmisel, ja kui see nii on, siis kas komisjon võttis seda arvesse.\n78 Selles osas omab tähtsust igasugune informatsioon, mis võib mõjutada olulisel määral otsuse tegemisel tavaliselt ettevaatlikku ja hoolsat eraõiguslikku võlausaldajat, kes on avalik‑õigusliku võlausaldajaga võimalikult sarnases olukorras ning nõuab võla tasumist makseraskustes olevalt võlgnikult.\n79 Käesolevas asjas on kindel, et tavaliselt ettevaatlik ja hoolikas eraõiguslik võlausaldaja, kes on võimalikult sarnases olukorras kohaliku maksuhalduriga, pidi talle võlgnetavate summade tagasisaamiseks valima eelkõige kompromissettepaneku ja Frucona Košice pankrotimenetluse vahel.\n80 Eeltoodust tuleneb, et võimalikult soodsa valiku tegemiseks pidi võlausaldaja hindama nende menetluste poolt‑ ja vastuargumente.\n81 Kuid nagu Frucona Košice õigesti märkis, tuleb möönda, et eespool nimetatud menetluste kestuse puhul, mille tõttu lükkub edasi võlgnetava summa tagasisaamine ja mis võib sel moel mõjutada pikalt kestvate menetluste korral selle summa väärtust, on tegemist teguriga, mis võis mõjutada olulisel määral otsuse tegemisel tavaliselt ettevaatlikku ja hoolsat eraõiguslikku võlausaldajat, kes on kohaliku maksuhalduriga võimalikult sarnases olukorras.\n82 Järelikult pidi Üldkohus kontrollima, kas komisjon võttis eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamise raames arvesse eelkõige pankrotimenetluse kestuse kohta olemasolevat informatsiooni.\n83 Selle kohta nähtub vaidlustatud kohtuotsuse punktist 123, mida on tsiteeritud käesoleva otsuse punktis 35, et Üldkohus on tõdenud seda, et komisjon on vaidlusaluse otsuse põhjenduses 54 ära toonud Slovaki Vabariigi seisukoha seoses selle menetluse kestusega ning maininud vaidlusaluse otsuse põhjenduses 40 ka Frucona Košice seisukohta. Sellest järeldas ta, et komisjon „ei ole seda küsimust tähelepanuta jätnud”.\n84 Samas, esiteks sisalduvad põhjendused, millele viitas Üldkohus, nagu Frucona Košice õigesti märkis, vaidlusaluse otsuse IV ja V peatükis, milles võetakse kokku huvitatud isikute ja Slovaki Vabariigi seisukohad, ja mitte VI peatükis, mis sisaldab komisjoni hinnangut.\n85 Järgmiseks, nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 82, ei pidanud Üldkohus kontrollima, kas komisjon jättis tähelepanuta olemasoleva informatsiooni pankrotimenetluse kestuse kohta või mitte, vaid kas ta võttis seda arvesse hinnangu andmisel eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile.\n86 Järelikult oleks Üldkohus pidanud kontrollima, kas komisjon uuris pankrotimenetluse kestust oma arutluskäigus, mis ta esitas vaidlusaluse otsuse VI peatükis ja eelkõige selle punktis 2.1, milles võrreldakse kompromissi pankrotimenetlusega. Sellist kontrolli aga vaidlustatud kohtuotsusest ei nähtu.\n87 Lõpuks tuleb tuvastada, et Üldkohus ei tuginenud ühelegi vaidlusaluses otsuses sisalduvale hinnangule, kui ta uuris vaidlustatud kohtuotsuse punktides 125–127, mida on samuti tsiteeritud käesoleva kohtuotsuse punktis 35, haldusmenetluses Frucona Košice esitatud informatsiooni usaldusväärsuse ja sidususega seotud erinevaid tegureid, ning leidis, et käesoleva asja erilistel asjaoludel võis komisjon asuda seisukohale, et pankrotimenetluse kestus ei mõjutanud eraõiguslikku võlausaldajat otsuse tegemisel.\n88 Eeltoodust nähtub, et Üldkohus tugines uuritud väidete tagasilükkamiseks hinnangule pankrotimenetluse kestuse kohta, millega täidetakse lünk vaidlusaluse otsuse põhistuses põhjendusega, mida selles otsuses esitatud ei ole. Sellega ületas aga Üldkohus enda kontrolli piire.\n89 ELTL artiklis 263 sätestatud seaduslikkuse kontrolli raames on nimelt Euroopa Kohtul ja Üldkohtul pädevus lahendada hagisid, mille aluseks on pädevuse puudumine, olulise menetlusnormi rikkumine, EL toimimise lepingu või selle rakendusnormi rikkumine või võimu kuritarvitamine. ELTL artiklis 264 on ette nähtud, et kui hagi on põhjendatud, tunnistatakse asjassepuutuv õigusakt tühiseks. Euroopa Kohus ja Üldkohus ei või seega mingil juhul asendada vaidlustatud õigusakti vastu võtnud organi põhjendusi enda omadega (vt 27. jaanuari 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑164/98 P: DIR International Film jt vs. komisjon, EKL 2000, lk I‑447, punkt 38, ja 22. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑487/06 P: British Aggregates vs. komisjon, EKL 2008, lk I‑10515, punkt 141).\n90 Eeltoodust nähtub, et kuna Üldkohus ei kontrollinud, kas komisjon võttis eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamisel arvesse pankrotimenetluse kestust, ning täitis selles osas vaidlusaluses otsuses esinenud lünga omapoolse põhjendusega, on Üldkohus rikkunud õigusnormi.\n91 Seega on esimese väite esimene osa ja teise väite teine osa põhjendatud ning järelikult tuleb vaidlustatud kohtuotsus tühistada.\n92 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 61 esimese lõigu kohaselt võib Euroopa Kohus teha Üldkohtu otsuse tühistamise korral asja suhtes ise lõpliku kohtuotsuse, kui menetlusstaadium lubab.\n93 Käesolevas asjas on Euroopa Kohtul olemas vajalik teave lõpliku otsuse tegemiseks esimesele kohtuastmele esitatud hagi neljanda väite esimese osa suhtes, mis puudutab pankrotimenetluse kestust.\n94 Esimesele kohtuastmele esitatud hagi neljanda väite esimeses osas väidab Frucona Košice sisuliselt, et komisjon ei võtnud arvesse pankrotimenetluse kestust ja selles osas Frucona Košice poolt haldusmenetluses esitatud tõendeid. Eraõiguslik võlausaldaja oleks aga menetluse kestust arvesse võtnud ning seega eelistanud nõustuda kompromissettepanekuga, kuna pankrotimenetlus oleks kestnud palju kauem kui kompromiss, ta oleks sellega kaotanud hoiuselt makstava intressi, mida ta oleks saanud kompromissi tulemusel saadavalt summalt, ning see ei tagaks seega suurema summa saamist võrreldes summaga, mida pakuti kompromissettepanekus.\n95 Komisjon väidab vastu, et vaidlusaluse otsuse põhjendustes 40 ja 54 võttis ta arvesse pankrotimenetluse kestust ning et käesoleva asja asjaoludel puudus vajadus määrata täpselt kindlaks selle menetluse eeldatav kestus.\n96 Esiteks, isegi kui eeldada, et see pankrotimenetlus oleks kestnud kaua, millele komisjon vaidleb vastu eelkõige Slovakkia ametiasutuste seisukohtadele ja võlausaldajatele väiksele arvule tuginedes, nähtub tema arvates vaidlusaluse otsuses tuvastatud asjaoludest, et kompromiss oleks olnud Slovakkia riigile igal juhul vähem soodne kui pankrotimenetlus.\n97 Kuivõrd kohalik maksuhaldur oli esimese järgu nõudega võlausaldaja, kuna tema nõue oli tagatud Frucona Košice kinnisvaraga, mille väärtuse hindas viimane 194 miljonile Slovakkia kroonile ja kohalik maksuhaldur 397 miljonile Slovakkia kroonile, siis oleks tema nõuded saanud seaduse nr 328/1991 pankrotimenetluse ja kompromissi kohta alusel saanud pankrotimenetluses igal ajal rahuldada tagatiseks seatud kinnisvara müümise teel. Järelikult oli kõnealuse vara osas pankrotimenetluse kestus ebaoluline.\n98 Lõpuks tugines Frucona Košice arvutus komisjoni väitel saadaval lõppsummal, mis oli oluliselt väiksem ettevõtja vara tegelikust väärtusest, mida oli vähendatud pankrotimenetluse kulude võrra. Kuna kohaliku maksuhalduri nõue moodustas üle 99% teatatud nõuetest, oleks ta saanud arvestada sellega, et pankrotimenetluse tulemusel saab ta vähemalt 435 miljonit Slovakkia krooni. Isegi kui võtta arvesse Frucona Košice esile toodud hoiuse intresse, oleks eraõiguslik võlausaldaja, kui tal oleks olnud võimalik saada selline summa, olnud valmis ootama kuni pankrotimenetluse lõpuni, isegi kui see oleks kestnud pikima võimaliku ajavahemiku.\n99 St. Nicolaus – trade toetab komisjoni seisukohti.\n100 Käesoleva kohtuotsuse punktidest 78–81 nähtub eelkõige, et sellisel juhul nagu põhikohtuasjas võib pankrotimenetluse kestus osutuda selliseks teguriks, mis võib mõjutada olulisel määral otsuse tegemisel tavaliselt ettevaatlikku ja hoolsat eraõiguslikku võlausaldajat, kes on kohaliku maksuhalduriga võimalikult sarnases olukorras, ja seega oleks komisjon pidanud võtma eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamise raames arvesse eelkõige selle menetluse kestuse kohta olemasolevat informatsiooni.\n101 Kuid tuleb tõdeda, et vaidlusaluse otsuse VI peatükis, mis sisaldab komisjoni hinnangut, ja eelkõige selle punktis 2.1, mis puudutab kompromissi võrdlust pankrotimenetlusega, ei leidu ühtegi viidet selle menetluse kestusele.\n102 Seoses komisjoni väitega, et käesoleva asja erilistel asjaoludel võis ta asuda seisukohale, et pankrotimenetluse kestus ei mõjutanud eraõiguslikku võlausaldajat otsuse tegemisel, tuleb märkida, et arvestades haldusmenetluses esitatud Frucona Košice argumente ja tõendeid ning seda, mis on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktides 78–81, pidi komisjon esitama vaidlusaluses otsuses vähemalt kokkuvõtvalt need kaalutlused, mille alusel ta jõudis sellisele järeldusele.\n103 Eeltoodust nähtub, et kuna komisjon jättis eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamise raames pankrotimenetluse kestuse arvesse võtmata, tegi komisjon ilmse hindamisvea. Isegi kui komisjon seda tegurit mingil määral arvesse võttis, ei ole ta oma otsust õiguslikult piisavalt põhjendanud.\n104 Järelikult on esimesele kohtuastmele esitatud hagi neljanda väite esimene osa põhjendatud.\n105 Siiski, kuivõrd komisjon leidis vaidlusaluse otsuse põhjendustes 93–99, et maksuvõla sundtäitmine oleks olnud eraõiguslikule võlausaldajale, kes on võimalikult sarnases olukorras kohaliku maksuhalduriga, soodsam kui kompromiss, ei saa ainuüksi käesoleva kohtuotsuse eelmises punktis tuvastatu tingida kõnealuse otsuse tühistamist.\n106 Nimelt, nagu Üldkohus märkis vaidlustatud kohtuotsuse punktis 92, tuleb sellise tuvastuse korral uurida ka teisi Frucona Košice väiteid, mille osas ta otsust ei teinud, ja eelkõige neid väiteid, mis puudutavad hinnangu andmist eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile seoses maksuvõla sundtäitmisega.\n107 Kuid tuleb tõdeda, et seda uurimist ei võimalda menetlusstaadium läbi viia. Järelikult tuleb kohtuasi suunata tagasi Üldkohtusse otsuse langetamiseks nende väidete osas, mille suhtes ta otsust ei teinud.\n108 Kuna kohtuasi suunatakse tagasi Üldkohtusse, tehakse kohtukulude osas otsus hiljem.\n1. Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 7. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T‑11/07: Frucona Košice vs. komisjon.\n2. Suunata asi tagasi Euroopa Liidu Üldkohtusse otsuse langetamiseks nende väidete osas, mille suhtes ta ei ole otsust teinud.\n3. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.


rally.ee ... > Talverallil peeti tõsine võidusõit N-rühmas\n... > Talverallil peeti tõsine võidusõit N-rühmas\n20. jaanuar 2004 5:21 Loe kommentaare (4)\nMullu N-rühma medalikohalt napilt välja jäänud vennad Ahud alustasid uut hooaega väga edukalt, olles rahvusvahelisel autorallil Lõuna-Eesti Talv parimate eestlastena absoluutarvestuse neljandad.\nNagu 2003 hooaja Eesti meistrivõistluste viimasel etapil Saaremaal, läksid ka talverallil poodiumikohad jagamisele naaberriikide sõitjate vahel. Seda enam hinnatav on Mitsubishi Lancer Evo kolmel võistelnud Ago Ahu ja Kalle Ahu saavutus äsjaselt võidukihutamiselt, kus N3 klassis jäädi alla vaid Stanislav Grjazinile (Mitsubishi Lancer Evo VII) ja Aleksander Dorossinskile (Subaru Impreza).\nTalveralli avakatsel pani märgi maha Mait Meriloo (Mitsubishi Lancer Evo VII), saades kirja absoluutarvestuse teise ja N-rühma parima aja. "Esimest katset sõitsid Ahud ja Rauam üllatavalt tagasihoidlikult, Martin eriti. Muidugi olid ka rasked tingimused," lausus Meirloo. "Ta läks ees ja see oli väga keeruline katse. Aga teisel ta tuli tegelikult juba ilusti," kiitis Meriloo esmakordselt uue Subaru Imprezaga võistlusel osalenud Martin Rauami sõitu.\n"Meie stardinumber tõenäoliselt maksis kätte. Esimel katsel oli oluliselt rohkem lund kui oleks pidanud olema. Tee oli täitsa lahti lükkamata ja võibolla oli taganttulijail väike eelis," pakkus avapäeval sõidetud kolme katse järel kaheteistkümnendal kohal olnud Martin Rauam.\nMeriloo kinnitas konkurendi sõnu: "Olud olid tõesti rasked - pime, paks lumi, kitsas ja libe ka."\nEt lätlane Armands Maspans ja venelane Stanislav Grjazin kolme katse järel N-rühma esikolmikusse mahtusid, ei paistnud eriti üllatavat nagu ka see, et mitmed tugevad sõitjad avapäeval hoogu üles ei saanud. "Arvata oli, et Dorossinskil läheb natuke keerulisemaks. On küll hea auto, pealehakkamine ja kätt ka natuke, aga kogemust ei ole ehk niipalju," pakkus Meriloo.\nRalli esimestel kiiruskatsetel näitasid favoriitide kõrval häid aegu ka uue kaardilugejaga võistelnud Kert Uus ning veerandsada aastat autosporti harrastanud Ramon Lindal. "Igatpidi äge ralli ja rada on väga hea," lausus Dorissinskist avapäeva katsete järel sekundi kaugusele jäänud Lindal.\nMeriloo alustas liidrina\nRalli teist päeva alustas N-rühma liidrina Mait Meriloo. Sõidurõõmu paraku kauaks ei jätkunud ning auto tehniliste probleemide tõttu rallipaar Mait Meriloo - Einar Vettus enam viiendalt kiiruskatselt aega kirja ei saanud.\n"Alustasin teiselt kohalt, aga tundub, et saatus on selle vastu, et saaksin rallit sõita. Hommikul ei läinud auto käima ja esimesel katsel tulin poolepealt maha, autol kadus jõud ära," rääkis Meriloo ja lisas: "Treeninglaagris olid siduri- ja elektrisüsteemiprobleemid, siis ei saanud testida korralikult. Seejärel jäin haigeks ja nüüd neljandat päeva oli 39-kraadine palavik."\nVõistluse teisel päeval tabas ebaõnn ka rallipaari Martin Rauam - Peeter Poom, kui Subarul üks ratastest alt minema veeres. "Täielik ebaõnn! See et ratas järvejääl alt tuli, on täitsa müstika. Tavaliselt on selliseks asjaks ikka mingi põhjus. Pool katset sõitsime kolmel rattal," kommenteeris juhtunut Rauami kaardilugeja.\nSõiduvead ja tehnilised rikked kimbutasid ralli teisel päeval ka mitmeid teisi võistlejaid. Tamula kiiruskatsel ei saanud probleemivaba sõitu nautida venelased Aleksander Dorossinski ja Dmitri Balin. Ramon Lindali autol oli probleeme keskdiferentsiaaliga ning kümendal katsel jäi rajaveerde Mitsubishi Lancer Evo VI mootoririkke tõttu Andrei Žigunov.\nRallipaarile Kaido Raiend - Viktor Kikerist lõppes ralli väljasõiduga. Väljasõidu tõttu kaotasid aega ka Alexandr Gorelov - Guntis Ervalds, kelle Mitsubishi piloodi vea tõttu teelt väljas käis. "See oli meil esimene sõit koos ja üritasime üksteisest aru saada," selgitas katsetelt keskpäraseid tulemusi saavutanud Gorelov.\nRemmak on arvestatav konkurent\nMargus Remmak ja Olaf Suuder said Viitina katselt kirja absoluutarvestuse teise ja N-rühma parima aja. "Teine aeg kuuendal katsel tuli täitsa üllatusena. Margusel on väga hea käsi ja nurinaks põhjust ei ole," märkis Suuder. "Eks selge on see, et meil oli pimedas sõita esimene kord ja siis oli see kaotus suurem kui päevaajal."\nIvar Raidam, kelle võistlusautol mehed talverallil osalesid, kinnitas, et Rõuges saadud teine aeg on igati hea tulemus. "Kindlasti tasub arvestada seda, et nad võistlesid esimest korda talvel, esimest korda piigiga ja esimest korda koos ning esmakordselt Haanjas," kommenteeris Raidam.\nAhu ja Rauam eestlastest kiireimad\nMullu suvel Lõuna-Eesti rallil Ivar Raidamit Kurgjärve katsel edestanud Lukoil Rally Teami esipiloot Stanislav Grjazin võttis 11,3 kilomeetri pikkuselt katselt esimese katsevõidu saanud Dorossinski järel teise aja ning tõusis sellega esikohale. (See oli ka ainus katse, mil katsevõit N-rühmas libises Grjazinil käest.)\nHooaja avaetapi esimese võistluse võitnud Stanislav Grjazini sõnul ei tulnud võit kergelt kätte. "Oli päris raske ralli ja pealegi ei ole venelastel Eestis kunagi lihtne võita," märkis Grjazin, kelle järgmise start on kuu lõpul toimuval Arctic Lapland rallil.\nAhud sõitsid tõusvas tempos ja stabiilne edenemine kindlustas vendadele Venemaa võistlejate Grjazini ja Dorossinski järel N-rühma kolmanda koha. "Arvan, et saavutasime maksimaalse tulemuse, mis meie autoga võimalik," lausus Ago Ahu.\nSubarul võistelnud Venemaa sõitjatele Sergei Uspenskile ja Viktor Timkovskile sai osaks neljas ning Eesti teisele rallipaarile Rauam - Poom, viies koht.\n"Eks põhjus võib olla ka selles, et ma autot veel lõpuni ei tunneta ja hoog ei ole päris see, mida oleksin tahtnud," kommenteeris 1,8 sekundiga Uspenskile kaotanud Rauam.\nEestlastest kolmanda kohaga lõpetas ralli N3 klassis Kert Uus Margus Remmaku ees. Klassi üheteistkümnenda kohaga ja eestlastest viiendana finišeerus Jaan Mölder juunior.\n"Raskeimad katsed olid kindlasti pimedas sõidetud katsed ja seal tehti ka kõige suuremad vahed sisse. Arvatavasti kõige rohkem lugeski esimene päev," rääkis Mölder junior. "Me sõitsime seal väga rahulikult, sest polnud varem pimedas võistelnud ja selle autoga ei olnud ka lume peal kordagi sõitnud. Võib öelda, et see oli täiesti tundmatu maa meie jaoks. Teisel päeval hakkas juba tunnetus tulema ja läks veidi paremini," rääkis Mölder, kes üldjoontes kohaga rahule jäi.\nTalveralli üldjärjestus klassis N3\n1. Stanislav Grjazin - Georgi Troškin (Mitsubishi Lancer Evo VII) 1:08:44,8\n2. Aleksander Dorossinski - Dmitri Balin (Subaru Impreza) +33,7\n3. Ago Ahu - Kalle Ahu (Mitsubishi Lancer Evo III) +01:06,1\n4. Sergei Uspenski - Viktor Timovski (Subaru Impreza) +01:29,9\n5. Martin Rauam - Peeter Poom (Subaru Impreza) +01:31,7\n6. Aivis Egle - Juris Vilmanis (Mitsubishi Lancer Evo VII) +01:43,4\n7. Armands Maspans - Normunds Aizkalns (Mitsubishi Lancer Evo VII) +02:12,4\n8. Kert Uus - Matti Janhunen (Mitsubishi Lancer Evo VI) +02:17,6\n9. Margus Remmak - Olaf Suuder (Mitsubishi Lancer Evo VI) +02:33,5\n10. Denis Levjatov - Alexandr Sapiro (Mitsubishi Lancer Evo VI) +02:45,5\n11. Jaan Mölder junior - Tõnu Vunn (Mitsubishi Lancer Evo VI) +02:50,7\n12. Gatis Vecvagars - Juris Sprude (Mitsubishi Lancer Evo VI) +04:00,0\n13. Aldis Vilcans - Ritvars Veveris (Subaru Impreza) +04:36,1\n14. Martins Svilis - Agris Piegaznis (Subaru Impreza) +06:26,8\n15. Andrei Matjuhin - Svetlana Kozlova (Mitsubishi Lancer Evo VI) +06:46,0\n16. Juri Sidorenko - Vladimir Mikheev (Mitsubishi Lancer Evo VII) +08:28,0\n17. Aleksandr Gorelov - Guntis Ervalds (Mitsubishi Lancer Evo VII) +12:10,9


Kosmiline kood vallutab Eestit - Eesti Ekspress\nKosmiline kood vallutab Eestit\nEesti ärksamaid päid hullutab teooria, et inimkond on kloonitud kosmilistest olenditest, kes pärit planeedilt Nibiru.\nLääne-Virumaal Tapa Linnaraamatukogus kõrgub üks raamaturiiul tähisega “null-liik”. Üldiselt leidub selles riiulis raamatuid kõiksugu valdkondadest, aga jaanuari lõpust juhib null-liigi laenutustabelit teos salapärase nimega “Kosmiline kood”.\n“See ei ole ilukirjanduslik raamat. Praegu käib tal juba seitsmes laenutus. Kui korraga saab raamatu võtta ainult kaheks nädalaks, saame siit välja arvutada, et see on väga loetav teos,” selgitatakse Tapa raamatukogu täiskasvanute osakonnas Ekspressile.\nTapal elav Tehnikaülikooli dotsent emeeritus Lembit Joorits märgib kodulinnas ütlemata populaarsest raamatust kõneldes tagasihoidlikult, et ta ei ole maailmaehitust piisavalt uurinud, et raamatu autori Zecharia Sitchini teooriat inimkonna tekkest analüüsida. Härra Joorits on ehitusteadlane ja temale jätab Kosmiline kood “esoteerika mulje”.\n“Samas on alust arvata, et tegu on ajalooliselt täpse jutuga,” jätkab Joorits, “Sitchin on ju Sumeri tsivilisatsiooni tundev teadlane. Usklikud sõdivad sellele teooriale muidugi vastu, sest see pöörab piiblis öeldu pea peale. Ma ise pole Sitchini pakutavas sajaprotsendiliselt veendunud, aga nagu öeldakse – kuni pole ümber lükatud, tuleb uskuda. See kõik võib ju nii olla, nagu ta kirjutab.” Dotsent Joorits lisab, et põhjalikumaks analüüsiks peab selle ala asjatundjate poole pöörduma ja et Sitchini teooria on laias ilmas teada juba kümmekond aastakest.\nKõik uus on ammu unustatud vana\nZecharia Sitchin kirjutab oma kodulehel www.sitchin.com , et tema teooria ja seda esmalt tutvustanud raamat “Kaheteistkümnes planeet” nägi trükivalgust juba kolmkümmend aastat tagasi. Tolles töös selgitas ta populaarteaduslikult sumerite 6000 aasta vanust kosmogooniat ehk taevakehade tekke seletust. “Sumerid kirjutavad, et varsti pärast meie päikesesüsteemi moodustumise algust möödus sellest ühe teise planetaarsüsteemi planeet ja sattudes meie Päikese tõmbevälja, põrkas kokku Tiamati-nimelise planeediga. Kokkupõrke tulemusel Tiamat lõhenes, tekitades Maa ja asteroidivöö. Kokkupõrke järel jäi too teise planetaarsüsteemi planeet ümber päikese tiirlema väga pikaks veninud orbiidil. Tolle planeedi nimi oli sumeritel Nibiru. See oli nii “maalaadne”, et “elu seeme”, mis seal esines, kandus kokkupõrke tulemusel Maale.”\nNeed read kirjutas Sitchin oma kodulehele seoses mullu jaanuaris 73 täheteadlase tehtud avastusega, et galaktika avarustes paistab maalaadne planeet, millel võib esineda elu. Sapiselt märgib ta oma sissekandes, et kui tema 30 aastat tagasi Sumerite kirjatahvlitele toetudes sama väitis, naerdi ta välja sõnadega, et mujal kosmoses planeete ei leidu. “Ometi on neid nüüdseks loendatud 171,” märgib Sitchin, lisades, et 30 aastat tagasi tundus teadusele ka idee katastroofilistest kosmilistest sündmustest “põlgusväärne”, nüüd aga täiesti aktsepteeritav. “Ja teate, mis?” jätkab Sitchin. “Vast leitud planeedi mass on samas suurusjärgus mis Nibirul ja selle kaugus meie päikesest umbes sama, mis oli Sumerite\narvutuste kohaselt Tiamatil...”\nAadam tuli katseklaasilapsena\nEestis on täiesti läbi müüdud Sitchini teos “Tagasi tekkeloo juurde” (Olion, 2004). Raamatu tõlkija Ann Kivikangur räägib, et otsustas Sitchinit Eesti lugeja le tutvustada pärast seda, kui oli “vastavates internetifoorumites” täheldanud, et Sitchini väidete üle käib terav arutelu. ““Tagasi tekkeloo juurde” edu harjal otsustasime tõlkida “Kosmilise koodi”, see oli ka trükist tulles väga populaarne, aga ilmselt seetõttu, et see kordab väga paljus eelmist teost, on selle vastu huvi väiksem.” Sitchinil on sel teemal kümme raamatut, eesti keelde on neist ümber pandud kaks. “Sitchin liigitatakse aimekirjanduse alla. Ta väidab, et tema teooria põhineb Sumeri kirjatahvlitel. Teadlased nimetavad tema töid aga ulmeks. Ma ise suhtun sellesse teooriasse nii, et kuni pole tõestatud vastupidist, on kõik võimalik. Mitte et ma seda täiesti usuksin, aga lugeda on seda ääretult huvitav. Sitchin kasvatab täielikult ateiste.” Kivikangur teeb ka kiirkursuse Sitchini põhiteesidest: “Vastavalt Sumeri kiilkirjades öeldule tulid kauges minevikus siia teise planeedi elanikud, kes istutasid maale tsivilisatsiooni alge. Kuna neil olid suured teadmised kõigest, sealhulgas kloonimisest, lõid nad Aadama katseklaasilapsena. Inimesi oli neil vaja kui odavat tööjõudu. Töökäsi oli vaja kulla kaevandamiseks Lõuna-Aafrikast, kus veel praegugi kulda kaevandatakse. Kulda oli kauge planeedi asukatel vaja, et oma planeedil soojust säilitada. Nad kavatsesid katta oma atmosfääri õhukese kullakihiga. Nende pikerguse orbiidiga planeet jõuab Maaga kohakuti iga 3600 aasta tagant ja põhjustab oma gravitatsiooniga Maal kõiksugu kataklüsme.”\nLoojate visiit tuleb aastal 2012\nSitchini järgijad on välja arvutanud, et viimati möödus Nibiru Maast aastal 1649 eKr. Siis toimus Maal hulk loodusõnnetusi, sealhulgas kuulus Santorini vulkaanipurse Kreeta saarest põhjas.\nToo purse on läbi aegade võimsaim teadaolev tulemäe plahvatus. Tollest paugust aastaid lugedes paistab, et Nibiru Maast möödumise järgmist korda on oodata juba viie aasta pärast ehk aastal 2012. Võimalik, et Maaga kohakuti olles astuvad iidsed loojad oma võsukeste juurest läbi, vaatavad, kuidas siin elu areneb. Võime neile siis uhkusega näidata, et vähemasti pronksiajast oleme natuke edasi jõudnud...\nSitchinit peetakse eelajaloolise kosmoserände teooriate kuulsaimaks ja enim müüdud autoriks. Analooge teooriale, et inimkonna lõid maale kosmoseolendid, on palju, aga tõestusviisid on erinevad. Sitchin kui kiilkirja ja Sumeri tsivilisatsiooni asjatundja ammutab oma tõendid sumerite mütoloogiast. Praegu New Yorgis resideeriv teadur elas muide kuni 1970. aastateni Nõukogude Liidus (sündis 1922 Bakuus) ja oli Vene Teaduste Akadeemia liige. Tema teooriale aluse pannud aastatuhandete tagused Sumeri savitahvlid tulid liiva alt välja aga nüüdse Iraagi aladel.\n“Aimekirjandust ostab teatud ringkond. Mu oma tutvusringis filoloogiharidusega inimesed võib-olla on altimad sellistele teemadele. Võib öelda, et kümnest kuus on sellised, keda selline teooria huvitab,” määratleb Kivikangur Sitchini keskmise lugeja.


Jeeiii...kell on 11 õhtul ja ma istun üksinda kuskil raamatukogu ukse taga netis...aga see on austraalia ilma wifita. Muiduuu täna tundub elu jälle väga lill,kuigi hommik algas küll suht masendavalt.Igastahes pidime sinna haisvasse tuppa siis kolima ning kuna poistele ainti 2 päeva see tuba korda teha,siis mul olid silme ees läikivad põrandad ja lillelõhn,aga kus sa sellega,see krdi tuba oli täpselt samasugune ja haisev nagu enne. Ja ma suht närvi läksin kohe hommiku vara,sest soov sinna tuppa kasvõi korraks sisse astuda,veelvähem sinna kolida oli suur null. Ja poiste vabandus muideks oli see,et eile oli tuba korras aga kuna nad õhtu end jumala kasti jõid,siis läks jälle sassi...KINDLASTI.Krissu läks igastahes kl 4ks tööle ja kuna mul anyways midgai muud tarka teha polnud,siis ma hakkasin seda lauta koristama ja uskuge v ei aga ma leidsin nurgast mingi karbi,kus sees oli mingi niiske(ma ei tea kas täis oksendatud v mingist joogist läbi imbunud särk) ja tühjad nõud ja asjad ning see oligi selle rõveda haisu põhjuseks.Anywyas kui ma oma asjakesed julgelt lahti pakkisin,karbi eemaldasin ja toa korda tegin,siis tuju paremaks läks kohe. Aga koos elame me muidu 2 inglise poisi ja 1ga Kanadast ning parem oleks kui nad koristama hakkaksid. (PS! Taavi ja Eerik,ma vist never ei vingu enam,et teil asjad sassis :D). Muidu nad kõik megasuppper sõbralikud on,et ses suhtes ka hea meel,et mingite töllerdistega ei pea päris elama.\nHomme mu esimene ametlik tööpäev ka...jeeeeiiii :P ootan juba,sets megaigav passida lihtsalt tühja kogu aeg+ see baar kus me töötame on nagu sigaäge!! seal iga päev erinevad üritused ja happy hourid ja esinejad. Just tulingi baarist ära ja seal laiv bänd esines,mis megaaäge oli.Ja kaastöötajad ja üldse see koht niiii koduseks muutunud,et ma megaõnnelik selle töö üle olen.\nAntud hetkel kui ma siia kõndisin oli jälle kriips kõrvuni,sets kõik kuidagi kiiresti ja hästi läks. Nädala ajaga sain am töö, elamise(ok,selle koha pela ei tasu väga hõisata)ja mingid algelised sõbrad siin. Ning kõik nii huvitav,iga päev uued inimesed,kohad ja sündmused ja hall rutiin on tundmatu sõna siin.\nPosted by Kadri K at 3:57 PM\nJeeiii...kell on 11 õhtul ja ma istun üksinda kusk...\nUus nädal :)\nKuna ma kuskile kaugele netti juba tulin aga mu lo...\nAega võttis, aga siia ma jõudsin...


USA president ja Briti võidupartei liider kinnitasid usku Brexitisse - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » USA president ja Briti võidupartei liider kinnitasid usku Brexitisse\nUSA president ja Briti võidupartei liider kinnitasid usku Brexitisse\nLondon Trumpi visiidi ajal.\nUSA president Donald Trump ja Brexiti partei juht Nigel Farage kohtusid teisipäeval Trumpi Londoni visiidi ajal ja rääkisid Brexiti seisust ning kahe riigi kaubandussuhetest.\nLBC raadiole antud intervjuus ütles Farage, et suuremat osa sellest, mida ta president Trumpi ja USA suursaadiku Woody Johnsoniga kohtumisel arutas ta avalikustada ei saa, kuid ta kinnitas, et tegemist oli väga eduka kohtumisega ning et president Trump toetab igati Brexiti toimumist.\n„[Trump on] on parimas, suurepärases vormis, naudib oma reisi ja veedab meeldivalt aega… Ta usub ilmselgelt ja täielikult Brexitisse. Ta usub, et see on meie riigi jaoks õige asi ning ta on mures, et see protsess on veninud nii pikale. Seepärast huvitab teda ka väga, kellest saab järgmine konservatiivide liider ja peaminister,“ ütles Farage.\nTema sõnul arutati ka Ühendkuningriigi võimaliku järgmise peaministri isiku üle. Kuna Theresa May astub selle nädala lõpus tagasi, siis mainiti sellega seoses kahe võimaliku peaministrikandidaadi nime – endist välisministrit Boris Johnsonit ja tema järglast Jeremy Hunti.\nLisaks räägiti ka kahe riigi kaubandussuhetest. Farage’i sõnul on ameeriklased igati valmis alustama läbirääkimisi, kuid britid ei ole seda mitte. „Mul on tunne, et me oleme igas mõttes mitu sammu maas. Võib-olla on asi selles, et kõigi nende Euroopa Liidus veedetud aastate jooksul ei ole meil valitsuse tasandil kaubandussuhete loomiseks lihtsalt enam kompetentseid läbirääkijaid, sest seda on teinud keegi teine meie eest. Ja ma leian, et valitsuse vähest valmisolekut arvestades tuleks panna kokku suurtöösturitest ja ärimeestest delegatsioon, mis lendaks Washingtoni ja alustaks läbirääkimisi. Kui valitsus sellega hakkama ei saa, ehk haaravad siis teised initsiatiivi.“\nVäidetavalt oli Ühendkuningriigi praegune valitsus üritanud Farage’i ja Trumpi kohtumist takistada, kuid kohtumise toimumine on selgeks kinnituseks, et Ühendkuningriigi kõige populaarsema partei juhil on Trumpiga head suhted.\nTeemad: Brexit Farage Trump


Allohvitser – Vikipeedia\nSaksa ohvitser ja allohvitser (seisab) nõu pidamas Teise maailmasõja ajal\nSoome mereväe vanemallohvitser 2006\nAllohvitser on sõjaväe nooremjuhi (alljuhi) karjäärimudel, sõjaväeline staatus ja teenistuslik vahelüli ohvitseride ja sõdurite vahel. Kutsutakse ka kujundlikult "armee selgrooks".\n1 Allohvitseri kutse ja ülesanded\n2 Allohvitseri staatuse ja auastmete kujunemisest\n3 Allohvitseriauastmed Eesti kaitseväes\n4 Allohvitseriauastmed USA relvajõududes\nAllohvitseri kutse ja ülesanded[muuda | muuda lähteteksti]\nAllohvitseri kutse ja karjääri põhimõte on saavutada vajalikud oskused ja teadmised ning saada (areneda) heaks spetsialistiks praktilise teenistuse käigus. Allohvitser võib olla spetsialist näiteks järgmistes valdkondades:\nsisekord ja kasvatustöö,\nteatud ala väljaõpe,\ntehnika, varustus ja relvastus,\nadministratiivtöö ja asjaajamine.\nAllohvitsere valitakse tavaliselt teenistuse käigus tublimate ja motiveeritumate sõdurite hulgast. Tänu paljude vajalike teadmiste ja oskuste omandamisele elu- ja teenistuskogemusega on allohvitseri väljaõpe märkimisväärselt väiksema mahuga ohvitseri omast. Allohvitseri väljaõppe eesmärgiks on anda vajalikud baasteadmised ja oskused, mida ta edasise teenistuse käigus kogemuste abil ja iseseisva enesetäiendusega edasi arendab.\nAllohvitseride ülesandeks on ühtlasi nõustada ohvitsere-ülemaid praktilistes küsimustes. Selleks rühmitatakse allüksusi juhtivate ohvitseride ametikohad tavaliselt vastava teenistuskogemusega allohvitseride ametikohtadega. Näiteks kui kompaniiülema tavaametikoht on kapten, siis kompanii juhtkonnas on ka allohvitserist kompaniiveebel vanemveebli tavaametikohal. Rühmaülema tavaametikoht on näiteks leitnant ja tema asetäitja, allohvitserist rühmavanema, tavaametikoht on veebel.\nAllohvitseri staatuse ja auastmete kujunemisest[muuda | muuda lähteteksti]\nAllohvitseri staatuse lähteks loetakse tavaliselt kodusõda Ameerikas. Üksuste juhtideks said tuntud või mõjukad isikud, kellele anti vastava komisjoni otsustega ka vastav ohvitseri auaste. Paljud vastavad isikud ei olnud siiski kõigis militaarelu küsimustes väga pädevad ja võtsid enda alluvusse teenistusse appi mitteametlikke komisjoni kinnituseta ohvitsere (non-commissioned officer ehk NCO), kes tundsid lähemalt sõjaväe elu ja oskasid väljaõpet ning teenistust paremini korraldada.\nSeersandi auaste tuleneb ladina keelest – serviens – "see, kes teenib", üle võetuna prantsuse keelde Sergent ja sealt edasi inglise keelde Sergeant. Oli laialt kasutusel näiteks juba Ameerika kodusõja päevil. Seersandiauastet loeti algul pigem sõduri auastmeks, kuid hiljem, koos allohvitseri staatuse kujunemisega, on saanud üheks põhiliseks rahvusvaheliseks allohvitseriauastmeks.\nEuroopas Preisimaal on kujunenud veltveebli (veebli) auaste. Feldweibel´i sõjaväelisest seisusest on täpsemaid andmeid 18. sajandist. Selle seisuse esindajad olid vahelüliks ohvitseride ja sõdurite vahel ning pidid neid kasvatama ja treenima. Sõna Feld tähistab saksa k väli- või maastikutegevust ja weiben kangastelgedel kudumist ja edasi-tagasi "hekseldamist", mis kujundlikult näitab veebliameti iseloomu alluvate drillimisel. Samas kujunesid välja ka tagalateenistuse veeblid, keda kutsuti Hurenfeldweibel (die Hure – hoor; tagalatöödel oli abiks ka palju naisi...), kelle ülesandeks oli vooride teenistuse korraldamine. Umbes 19. sajandi lõpus mindi üle nimekujule Feldwebel, ja 20. sajandi algul loodi vastavaid eesliitega auastmeid juurde.\nVahtmeister (saksa Wachtmeister) oli Venemaa keisririigi armee ratsaväes, hobustega varustatud suurtükiväes allohvitseri kõrgeim auaste ja selle auastmes sõjaväelane, samuti teiste riikide sõjaväepolitseis (sandarmeerias)\nPortupee-junkur, oli Venemaa keisririigi armees aastatel 1798–1865, aadlike seast pärit allohvitseride auaste, mis oli ühe astme võrra ülem kui praporštšik ja junkur; aastatel 1865–1880 oli portupee-junkur junkrukooli lõpetanute auaste kuni ohvitseriauastme saamiseni; aastatel 1867–1917 oli junkur sõjaväekoolide allohvitseride, mis jaotusid omakorda vanem- ja nooremjunkruteks.\nJunker, oli aastatel 1802–1859 Venemaa keisririigi armees aadlike seast pärit allohvitseride auaste ratsaväes, suurtükiväes ja jäägripolkudes (vastas alampraporštšikule jalaväeväeosades), aastatel 1859–1869 auaste kõigis sõjaväeliikides; aastal 1863–1917 sõjaväekooli või junkrukooli kasvandiku/õppuri auaste, samuti pärast I maailmasõja algust moodustatud praporštšikukooli õppuri auaste; 19. sajandi alguses auaste sõjamerelaevastikku astunud vabatahtlikul.\nPortupee-praporštšik, oli Venemaa keisririigi armees aastatel 1798–1859, aadlike seast pärit allohvitseride auaste, mis oli ühe astme võrra ülem kui alampraporštšik (подпрапорщик).\nHorunži oli nooremohvitseri auaste Venemaa armee kasakavägedes, alates 18. sajandist.\nAllohvitseriauastmed Eesti kaitseväes[muuda | muuda lähteteksti]\nEesti kaitseväe allohvitseriauastmete hierarhiline süsteem on tuletatud peamiselt Preisi traditsioonist teatud inglise-prantsuse sugemetega. Auastmete arvu ja nimetusi on aegade jooksul muudetud ja mugandatud. Näiteks kuni 1930. aastate lõpuni olid allohvitseriauastmeteks Eesti sõjaväes vaid veltveebel (kompaniiveebel), vanemallohvitser (rühmavanem) ja nooremallohvitser (jaoülem). Vahetult enne okupatsiooniaja algust kinnitati enamuses tänapäevaselegi sarnanevad nimetused ja süsteem.\nAllohvitser on sõjaväe noorem juht, kes on omandanud vastava sõjalise ettevalmistuse väiksemate üksuste juhtimise ja väljaõppe alal, või sõjaväe ametimees, kes on omandanud nõutavad teadmised ja oskused teenimiseks vastavatel ametikohtadel. [Allohvitseride ja sõdurite teenistuskäigu seadlus (RT 1939, 24, 182 § 7)]\nKaitseväe allohvitseriauastmed jagunevad vastavalt teenistusajale ja haridusele:\nSamuti vastavalt ülesannetele ja haridusele:\nriviallohvitserid. Osalevad tavaliselt allüksuste ja üksuste juhtimises või väljaõpetamises. Näiteks staabi operatiivallohvitser, lahinguõppe instruktor, rühmavanem, jaoülem;\nerialaallohvitserid. On tavaliselt oma valdkonna spetsialistid, kes on omandanud kaitseväeteenistuses vajalikud erialased teadmised sageli tsiviilkoolitussüsteemis ega osale tavaliselt juhtimises ega väljaõppes. Näiteks meedik, autolukksepp, varustaja, finantsist.\nIgal auastmel on oma traditsiooniline pädevustase allüksuste-üksuste juhtimissüsteemis. Järgnev näidis on maaväepõhine.\nülemveebel (OR-9) – diviisi või väeliigi staap\nstaabiveebel (OR-9) – pataljoni tase / brigaadi staap\nvanemveebel (OR-8) – kompanii tase / pataljoni staap\nveebel (OR-7) – rühma tase\nnooremveebel (OR-6) – (kaadri-)jagu\nvanemseersant (OR-5) – rühmavanem jaoülema abi / pooljao ülem / grupi ülem\nseersant (OR-4) jaoülem / rühmavanem / aspirant jaoülem / spetsialist lahingupaari vanem / pooljao ülem / grupi ülem\nnooremseersant (OR-4) jaoülem / spetsialist jaoülem / spetsialist lahingupaari vanem\nAllohvitseriauastmed USA relvajõududes[muuda | muuda lähteteksti]\nUSA relvajõududes eristatakse nooremallohvitsere ja vanemallohvitsere (Senior Non-Commissioned Officer, merejalaväes Staff Non-Commissioned Officer)\nE-9 (OR-9) (4) Senior Enlisted Advisor to the Chairman1)\nE-9 (OR-9) (3)2) Sergeant Major of the Army Master Chief Petty Officer of the Navy Sergeant Major of the Marine Corps Chief Master Sergeant of the Air Force\nE-9 (OR-9) (2) - Fleet/Force Master Chief Petty Officer3) - -\nE-9 (OR-9) (2)4) Command Sergeant Major Command Master Chief Petty Officer Sergeant Major5) Command Chief Master Sergeant\nE-9 (OR-9) (1) Sergeant Major Master Chief Petty Officer Master Gunnery Sergeant5) Chief Master Sergeant\nE-8 (OR-8) (2) First Sergeant6) - First Sergeant5) -\nE-8 (OR-8) (1) Master Sergeant Senior Chief Petty Officer Master Sergeant5) Senior Master Sergeant\nE-7 (OR-7) Sergeant First Class Chief Petty Officer Gunnery Sergeant Master Sergeant\nE-6 (OR-6) -7) -7) Staff Sergeant -7)\n1) On relvajõudude kõige kõrgeim allohvitseri auaste, auastmes saab korraga olla ainult üks isik. Auastmesse nimetab staabiülemate komitee esimees (Chairman of the Joint Chiefs of Staff) mistahes väeliigist.\n2) Vastava väeliigi kõige kõrgeim allohvitser, auastmes saab korraga olla ainult üks isik. Auastmesse nimetab vastava väeliigi staabiülem.\n3) Auastmesse nimetab vastava laevastiku (Fleet) või allüksuse (Force) ülem.\n4) Oma üksuse kõrgeim allohvitser.\n5) Gunnery Sergeant valib, kas ta ülendatakse Master Sergeantiks või First Sergeantiks. Master Sergeanti saab hiljem ülendada Master Gunnery Sergeantiks ja First Sergeanti Sergeant Majoriks.\n6) Ajutine auaste, antakse Master Sergeanti nimetamisel auastet eeldavasse ametisse.\n7) Vastav auaste on nooremallohvitseri auaste.\nE-6 (OR-6) Staff Sergeant Petty Officer 1st Class -1) Technical Sergeant\nE-5 (OR-5) Sergeant Petty Officer 2nd Class Sergeant Staff Sergeant\nE-4 (OR-4) Corporal2) Petty Officer 3rd Class Corporal -3)\n1) Vastav auaste on vanemallohvitseri auaste.\n2) On samal kohal Specialistiga, mis on sõduri auaste ja ei oma allohvitseri võimu.\n3) Vastav auaste on sõduri auaste, ei oma allohvitseri võimu.\nKaitseväe Võru Lahingukool – Eesti kaitseväe vanemallohvitseride põhiõppeasutus\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Allohvitser&oldid=5819522"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:24, 10. veebruar 2021.


Kuidas teha ise diivanilauda? • Kodu Kauniks\nKuidas teha ise diivanilauda?\nPostitas Mari-liis 3 » Esmaspäev Sept 26, 2011 10:35\nPlaan on teha ise klaasist diivaniluad, selliselt, et paneme nö. jalaks rehvid üksteise peale ja klaasi rehvide peale. Kas keegi on midagi taolist teinud? Küsimus selline, et kuidas kinnitan klaasi rehvidele, selliselt, et liim näha ei jääks? Millist liimi kasutada?\nRe: Kuidas teha ise diivanilauda?\nPostitas maurus » Esmaspäev Sept 26, 2011 18:37\nKas see on ikka hea mõte? Minu meelest on kummist rehvid ja klaasplaat täiesti teineteist välistavad asjad. Aga võib-olla....?\nPostitas alma » Teisipäev Sept 27, 2011 09:13\nKõigepealt, kuidas Sa need rehvid omavahel kinnitad? Kui laod lihtsalt üksteise otsa, vaevalt et see "torn" püsiv on. Vähemasti minu kogemus näitab, et suve - talverehvid hoiupaigaski on selline... kõikuv nähtus.\nKlaas lauaplaadiks: ääred lase kindlasti ära lihvida, ütledki töökojas et soovid lauaplaadina kasutada, lihtsalt lõigatud klaasi servad on teravad ja võid ennast vigastada. Klaasi paksus ka oluline, et vastupidav oleks. Noh, ja siis saab seda töödelda, matistada jne.\nAga see, mida Sa tegelikult küsisid: ma ise klaasi otse rehvide külge ei kleebikski.\nVariant a: rehvil on keskel veidi madalam osa. Kui mõõta selle suurus ja teha klaasplaat lauale ümmarguse kujuga, peaks see teoreetiliselt sinna kummi sisse süvendisse sobituma ja seal püsima ilma mingi liimita. Praktikas ei tea, kuuri alla rehve vaatama praegult ei saa minna. http://inehome.com/recycler-chairs-chair-design-from-discarded-tires/ Siin lingil näed taolist klaasilahendust.\nVariant b: müüakse selliseid, kummist väikesi "jullasid", milletaolised on kleebitud ka poesmüüdavate klaasriiulite alla. Tavaliselt kohtadesse, kus riiul toetub mingi jäigema materjali peale mis klaasile ohtlik. Need "jullad" saab ehk ise ka millestki teha. Ma kleebiks klaasplaadi alla need väikesed jullad, kohtadesse, kus rehvi sees jällegi on süvend, ringiratast mingi arvu, 3-4 ehk isegi piisab. Siis need jullad varjavad liimi, ühtlasi on "piduriks" klaasplaadile, et see rehvilt maha ei "sõidaks" kuskile suunda. Miinuseks see, et kui Sa tahad klaasplaadi teha palju laiema kui lauajalg ehk rehv, laua taga istujad võivad küünarnukiga näiteks lauale vajutades kogu lauaplaadi õhku tõsta oma raskusega. Aga kui klaas paraja suurusega, peaks nii saama. http://www.carcrazydesks.com/Design/Assets/images/ET%20w%20balls.jpg\nVariant c: lased klaasplaadile augud puurida, rehvi sisse ka, ja kinnitad plaadi ülemise rehvi külge poppide niklisära loopivate mutrite-seibide-poltidega. http://www.newretrodining.com/cars/images/TireTable-1.jpg Kas tõmmad vastu kummi kinni, või paigutad kummi kohale õhku, nagu sellel lingil.\nVariant d: miskid jullad kleebid klaasi külge, need omakorda rehvi külge. Ma ei tea, kas mõni liim on nii nähtamatu, et kui seda ainult kasutada ja klaas rehvile kleepida, see üldse näha ei jää. Kahtlane.\nVariant e: kasutad taotluslikult just liimi, mis paistab, ja lased seda kunstiliselt igatepidi sinna klaasi alla. Ja teed näo, et nii tahtsidki.\nKlaasi jaoks olla kahekomponendilised liimid head. Vist. Võibolla. Jullasid müüb Tallinnas näiteks Mööblifurnituur, kas selliseid on nagu vaja, ei tea. Mööblivalmistajatel peaks neid ju olema.\nmaurus, olemuslikult kumm ja klaas ei välista teineteist. Kumm ei vigasta klaasi, materjali mõttes olulik omadus.\nPostitas maurus » Teisipäev Sept 27, 2011 11:54\nAlma, olemuslikult tõesti! Aga tulemuslikult, äkki vigastab silma ( kui näed)?:D\nPostitas Mari-liis 3 » Teisipäev Sept 27, 2011 13:44\nlaud on mõeldud rehvivahetuse ootesaali, seal ta ei tohiks väga silma vigastada ma loodan :)\nPostitas alma » Teisipäev Sept 27, 2011 16:04\nMa vaatsin teises arvutis, et need lingid osad ei töödanud. Lisasin uuesti.\nSiin lingil on juba tõsisem tegu. Ilma klaasita, aga ikka laud. Ja ikka rehvidest. Ja sandalette saab ka teha. http://www.greatgreengoods.com/search/recycled+tires/page/2/\nPostitas alma » Teisipäev Sept 27, 2011 17:29\nJa sellel lingil on lahedalt kuidagi kokku "liidetud" rehvid. Huvitav, kas sulatatud kuidagi või... selline oleks äge lauajalaks.\nMuidu, kui pealmisele rehvile miski vahepõhi aretada, saaks sinna klaasi alla midagi ilusat lisada. Või informatiivset. Rehvivahetuse lahtiolekuajad. Või hinnad. Või mutreid. Või mutrivõtme. Jeerum.. või valgustuse... mõtle kui ilus, popp laud ja kumab ka veel... tehke sinna kohvik, ma teinekord ootasin tükk aega rehvivahetust ja oleks meeleldi kakaod soovinud.\nPostitas maurus » Teisipäev Sept 27, 2011 17:51\nSorry,Mari-liis3, ma tõega arvasin, et elutuppa see laud mõeldud, et väga vinge! Aga sinna, kuhu ta tegelt mõeldud on, sobib küll ju ja Alma linkidest leiad kindlalt midagi huvitavat teostuse kohta.\nPostitas Mari-liis 3 » Teisipäev Okt 11, 2011 09:42\nSuured tänud hea nõu eest eriti Almale! Nüüd on ootesaalis stiilne laud olemas!\nPostitas alma » Esmaspäev Okt 17, 2011 20:15\nVõtke heaks! Aga ega pilti pole näidata, kuidas välja näeb?


12 erinevat vaatenurka graafilisele kujundusele | Reklaamid veebis\n12 erinevat vaatenurka graafilisele kujundusele\nGraafilisest disainist rääkimine on rääkida nii keerulisest ametist kui see on täis vastuolusid millele on kootud palju müüte, mis pärinevad erinevatest vaatenurkadest.\nTäna oleme koostanud 12 arvamust, fraasid, millele on lisatud illustratsioonid ja mis räägivad graafilise disaini põhipunktidest nagu professionaalsus, ego, raha jne. ja see on see, et osa neist müütidest pärineb tuntud disaineri arvamustest Bergdhal y paljud neist kutsuvad mõtisklema, tühistada teatud eelarvamused ja vastutada selle ameti teostamisel.\n1 Need on mõned fraasid või seisukohad, mis illustratsioonidega kaasnevad:\n2 Mida peaks graafiline disainer parandama?\nNeed on mõned fraasid või seisukohad, mis illustratsioonidega kaasnevad:\nPole halbu kliente, vaid halbu graafilisi disainereid.\nParim viis olla suurepärane graafiline disainer on saada kliendiks.\nKui soovime koolitada meie kliente graafilise disaini alalKõigepealt peame ennast oma klientide kohta harima.\nKui tahame graafiliste disaineritena raha teenida, peame keskenduma tööle, mitte rahale.\nVerbaalsed oskused on graafiliste disainerite jaoks sama olulised kui visuaalsed oskused.\nEnamik ideid ebaõnnestub ja seda mitte seetõttu, et need on halvad ideed, vaid seetõttu, et neid esitatakse halvasti.\nIga disainer, kes kasutab argumenti "Ma tean rohkem, sest olen professionaalOn üldiselt ebaprofessionaalsed disainerid.\nMe kujutame seda sageli ette kõik head projektid lähevad teistele inimestele ja see pole nii, tegelikult algavad peaaegu kõik tööd head või halvad olemata\nParim viis ennast reklaamida on vältida endast rääkimist.\nDisaineri aju on võimeline palju rohkemaks kui lihtsalt selleks, et asjad näeksid ilusad välja.\nKui me ei usu millessegi, pole meie klientidel põhjust meisse uskuda.\nDisainerid kujutavad sageli ette, et nad peavad olema klientide külge kiindunud, kuid sissetungijaks olemisel on ka palju eeliseid.\nKui natuke tähelepanu pöörata, siis kindlasti iga lause sisaldab tunnet, mida tänapäeval tajutakse graafilise disaineri poolt, mis peaks viima teid mõtlema oma tegutsemisviisile ja viima oma strateegiad kooskõlla parema sünergia saavutamiseks klientidega, kes on lõpuks need, kes peaksid olema rahul, kes maksavad ja kes saavad teie tööd korrata nii, et seda saaks korrutada töökohti teistele.\nMida peaks graafiline disainer parandama?\nKujundaja peab õppima kogu aeg kuulama ja pingutama ja mõistes, mida klient soovib, peab tal olema ka oskus teda nõustada ja oma ideid õigesti edastada, et mitte sattuda arusaamatustesse, mitte kunagi eeldada, et kõik on öeldud ja vähem, et ta on tõe omanik.\nLisaks empaatia on disaini valdkonnas ülioluline, kui me ei pane ennast kunagi kliendi jalanõusse, on tema jaoks väga keeruline edukat loomingut välja mõelda ja see on see, et iga teie kätte sattuv töö on võimalus luua, uuendada ja peab seda ka sellisena kasutama, kuna teie töö tulemus ja kliendi aktsepteerimine ütlevad lõpuks, kas see oli hea projekt või mitte, siis andke endale võimalus midagi luua millestki ja paneb selle oma valgusega särama, peate uskuma oma ideedesse ja oma põhimõtetesse, sest kui te seda usute, siis ka klient.\nGraafilise disaini maailm on kõik maailm, mis hoiab pidevalt liikumises, aasta-aastalt suundumused muutuvad, arenevad, naasevad ja tehnoloogia kui üks peamisi hoobasid ei peatu, seetõttu on professionaalne professionaalne isik, kes kiidleb hea graafilise disainerina on kindlasti kursis trendidega, aga ka otsida oma stiili, ilma et oleks tuvitald ja püüdes alati edasi liikuda, kaotamata oma stiili ja pitserit.\nTäielik tee artiklini: Loominguline võrgus » Üldine » 12 erinevat vaatenurka graafilisele kujundusele\nGonzalo rodrigo pereyra DIJO\nVäga head seisukohtade kommentaarid. Hästi läbimõeldud.\nVasta Gonzalo rodrigo pereyrale\nGraafik muudab oma laste joonistused digimaalideks


Kommentaarid: VLADIMIR PUTINI LEMMIKSÖÖGID: milliseid hõrgutisi pakutakse Kersti Kaljulaidile?\nVLADIMIR PUTINI LEMMIKSÖÖGID: milliseid hõrgutisi pakutakse Kersti Kaljulaidile?\nManona Paris, 18. aprill 2019, 13:32\nVarem oli oodatud sündmuseks uus raamat või uus ooper, nüüd – uus söök !/ 19. aprill 2019, 19:04\nMina küll selline ei ole. Ma ei saa paigal olla ja vahtida kui teine rügab ja rahmeldab. Tahan siis alati püsti tõusta ja juhtnööre jagada, käed taskus, ringi jalutada ja õpetada, mida järgmisena teha tuleb. Olen kord juba sellise Tegija loomuga. Ma ei saa sinna midagi parata.\n19. aprill 2019, 00:50\nPsalmid (Laulud)101:6 Mu silmad otsivad ustavaid maa peal, et nad elaksid mu juures. Kes käib laitmatut teed, see peab olema minu teenija. 7 Ei tohi mu koja keskele astuda see, kes teeb pettust; kes räägib valet, ei jää püsima mu silma ette. 8 Igal hommikul ma hävitan kõik õelad maa pealt, kaotan Issanda linnast kõik ülekohtutegijad.\nhuvitav/ 18. aprill 2019, 21:00\nKas minetti süüakse lusikaga või kahviga?\nIse/ 18. aprill 2019, 19:38\nSkabar/ 18. aprill 2019, 18:14\nVenemaal on toidud paremad kui eestis ja ei anta pulgaotsas nagu eesti vaid ikka kulbiga.\ntsaari lõuna/ 18. aprill 2019, 18:02\nFilmis "Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset" on päris detailselt välja toodud, mida tsaar lõunaks sööb. Kuna maailm on nüüd väiksemaks muutunud, siis on ka valik suuremaks läinud. Tuur iseenesest on ju hoopis väärtuse kaotanud, kuna seda ei too Volga aladelt enam värskest peast ratsakuller Moskvasse, seda saab ka tavakodanik poest osta. Kindlasti on pakutavad road maitsvad!\nmaiasmokk/ 18. aprill 2019, 17:52\nKumb neist pidurooga sai näitab tulevik.\nSkismaatiline Venemaa/ 18. aprill 2019, 17:28\nAleksei Tolstoi romaan "Peeter Esimene", annab tolle seltskonna toitumisharjumustest väga hea ülevaate...\nTo: Juulius/ täna, 16:47/ 18. aprill 2019, 16:59\nVanake Spiridon, koos Leniniga on surematud... Lihtne.\nvene küügi menüüst/ 18. aprill 2019, 16:53\nKehvake laud. Vana vene tsaaridele kanti lauale ikka praetud luik, serveeriti terve tuurakala. Musta ning punast kalamarja. Praadi. Kindlasti mitmesuguse täidisega pirukaid. Valget vene vodkat, "meretaguseid" värvilisi veine ja magusaid nalivkasid. Ja head külma kvassi! Lihtne vene inimene kostitab oma külalist boršisupiga, pirukatega, Hapukapsas lihaga, kui pole just paastuaeg. Kurkide ning tomatitega. Kindlasti valge vodka, heeringas ning hapukurk peale haugata. Ning leib kõrvale, po stakanule peale nuusutamiks.\nJuulius/ 18. aprill 2019, 16:47\nKuidas mõista, et aastal 2018 kutsuti Putini vanaisa Spiridon Moskvasse, et süüa teha Leninile? Kas proua ajakirjanikul oleks ehk paar minutit, et lugeda oma kirjutis läbi?\nStas/ 18. aprill 2019, 16:45\nMa kuskilt kuulsin, et Putinile pidi hommikuti pakutama pelmeene ja minetti. Aga see võib ka kuulujutt olla.\nAnna toitu Manoonale/ 18. aprill 2019, 15:37\nManoona omal tasemel......ta vist kogu aeg nälgas!\nNimetame asju nende õigete nimedega / 18. aprill 2019, 14:55\nVVP-ks kutsuvad viisakad ja haritud inimesed, igasuguste harimatute matside jaoks tema on xyiloo, putler, Pu, tšekist, mudilo, bõtšok, botoxpäkapikk\n./ 18. aprill 2019, 14:37\nViina ja hapukurki\nmožem povtorit/ 18. aprill 2019, 14:18\nVVP-ks kutsuvad teda ainult vatnikud. Teiste jaoks on ta xyiloo, putler, Pu, tšekist, mudilo, bõtšok, botoxpäkapikk.\nPearoog / 18. aprill 2019, 14:18\nNovitšokivaht Skripal ja Plutooniumipraad Litvinenko keedetud naeristega ja Medvedevi balalaikakontsert\nkas väike/ 18. aprill 2019, 13:52\nNjämm/ 18. aprill 2019, 13:51


„Kulla vennas, kuhu sa mind tõid?” : Õpetajate Leht\n„Kulla vennas, kuhu sa mind tõid?”\n25. sept. 2015 Meeli Parijõgi Õpetajate Leht - Kommenteeri artiklit\n„Kui õpetajad on sündinud õpetajaks ja tahavad õpetajad olla, siis nad näevad rõõmsaid päevi palju, ”\n„Läksin ehitajatelt uurima, kui palju nad klaasvatti panevad. Mehed solvusid: „Eks tule kraanaga katusele vaatama!”” jutustab Diana Sarapuu, kes töötas 33 aastat Keeni põhikooli direktorina ja kelle viimane tööpäev oli 30. augustil. Tal on, mida meenutada.\nDiana Sarapuu oli 29-aastane, kui vahetas Antsla keskkooli õppealajuhataja ameti Keeni kooli direktori töö vastu. Aasta oli 1982. „Tol ajal ametisse ei kandideeritud, vaid partei ja valitsus suunas. Mu vend oli Keeni sovhoosi direktor ning kuna Keeni koolis ei olnud juba aasta direktorit, siis anti parteikomiteest vennale komando: sul õde kõrgharidusega pedagoog, õppealajuhataja kogemusega, too ta direktoriks. Vanema venna sõna peab ikka kuulama. Meil on kuus aastat vanusevahet,” muigab Diana Sarapuu. „Olin vist nii rumal, et ei osanud ka hirmu tunda.”\nJuhtimiskogemust oli ta saanud lasteaiajuhatajana ning õppealajuhatajana töötades koolieluga tuttav. Kuna Keeni koolil polnud juba aastaid ajalooõpetajat, hakkas direktor ka ajalugu andma ja tegi seda kõik 33 aastat.\n„Astusin esimest korda Keeni koolimajja 12. augustil 1982. Mäletan kuupäeva täpselt, sest seisin tükk aega õuel ja mõtlesin, kuhu ma tulnud olen,” meenutab Sarapuu. „Õu oli heina kasvanud, koolimaja ümbrus räämas ja uksest sisse astudes avanes must ja trööstitu vaatepilt. Mäletan, et seinad olid värvitud tumepruuniks ja tumeroheliseks. Ninna lõi tugev kuivkäimla hais.” Majas oli ahjuküte, aga nagu varsti selgus, polnud kevadel talveks küttepuid varutud.\nKuidas koolihoone normaalsesse olukorda viia\n„Kulla vennas, kuhu sa mind tõid?” ohkas noor direktor. Vend vastas, et peame koos hakkama saama. Tänapäeval öeldakse pereprojekt, aga vend oli sügiseks juba mujale suunatud – Valga rajooni põllumajandusvalitsuse juhatajaks. Sarapuu hakkas koostööd tegema sovhoosi uue direktori Arno Kõivuga, kes osutus väga toetavaks. Kooli alguseks jõuti maja puhtaks küürida ja ümbrus korda teha. 1. septembri aktus peeti sovhoosi kultuurimajas.\nKuna tol ajal käisid õpilased majandites tööl, mindi 2. septembrist sovhoosi kartulit võtma. Juhtus kole sügis – vihma kallas hirmsasti ja pori oli põlvini. Aga lapsed olid hästi töökad, kiidab Sarapuu. Majand lubas abi eest kõigile lastele tasuta koolilõuna ning koolile terveks talveks tasuta kartuli.\n„Olime nädal aega pärast kartulivõttu koolis käinud, kui ühel hommikul astus uksest sisse kuus võõrast inimest,” meenutab Sarapuu. Haridusosakonnast tuldi kooli inspekteerima. Inspekteerimisakti üks lause, suunis direktorile, kõlas: „Koolihoone viia koheselt normaalsesse olukorda.” See on lause, mida direktor ja õpetajad ikka aeg-ajalt tsiteerisid ja itsitasid.\nNovembris, enne sügisest koolivaheaega läksid koolimajas elektrijuhtmed põlema. Vaheaeg algas nii, et sovhoosi ehitusbrigaad sisenes majja ja nädalaga tehti kapitaalremont. Remonditi ahjud ja varuti küttepuud, keldris asuv halliks kopitanud riidehoid värviti valgeks, viimane oli direktorile hästi oluline: „Kui lapsed koolivaheajalt tulid, olid majas heledad värvid ja koridoris akende ees ilusad kardinad.” Direktoril ja õppealajuhatajal polnud aga kabinetti ning nad töötasid samuti õpetajate toas. Kevadeks olid nemadki ennast sisse seadnud.\nKuidas üheksa kuuga uus koolimaja ehitada\nRemondi käigus muutus maja kaunimaks ja jäi samas kooliperele kitsaks, sest ümbruskonna lapsi hakkas Keeni kooli rohkem tulema. 1986. aastal räägiti, et tuleks uus koolimaja ehitada, 1987. aastal valmis arhitekt Maarja Nummerti projekt 214 õpilasele ja 1. septembril 1988 koliti uude majja. Tol ajal ehitati väga kiiresti. Üheksa kuuga oli koolimaja valmis. Isegi kaheksanda klassi poisid käisid suvevaheajal ehitusel abiks ning võisid 1. septembri aktusel ehitajatelt uhkusega tänukirjad vastu võtta.\nTöö kvaliteet muidugi kannatas kiirustamisega. Ehitusobjektil korraldati lausa maalrite võistlus. „Kui 1. septembril ühte kabinetti läksin, oli seal seinalt juba värv maha tulnud. See oli teise koha saanud võistlustöö. Aga kuna meil oli garantii, tulid remondimehed kohe tagasi,” naerab Sarapuu.\nEhituse ajal juhtus mõndagi. „Usalda, aga kontrolli,” otsustas direktor ja pani salajase kontrolli jälgima, kuidas ehitusmehed töötavad. „Kuulsin talt, et klaasvatti ei panda võimla katusele täismahus. Läksin ehitajatelt uurima, kui palju nad klaasvatti panevad. Mehed solvusid: „Eks tule kraanaga katusele vaatama!” – „Hästi, tulen.” Ehitajate pealik andis alla: „Ära mine, naisterahvas. Ma vaatan ise, et mehed praaki ei teeks.”\nEhitamine käis viimse minutini ja siseruumidesse pääses alles nädal enne koolimaja avamist. Nüüd juba tuntud sisekujundaja Krista Veermets, kes oli just lõpetanud kunstiülikooli, tõi majja huvitavad noortepärased värvikombinatsioonid, mis on praeguseni säilinud. Stendide kujundus ja palju muud oli õpetajate endi käsitöö. Polnud firmasidki, kust selliseid asju tellida. Nädalapäevad enne 1. septembrit olid kõik õpetajad majas ametis. „Ööbisime praktiliselt koolis,” naerab Sarapuu. „Ei tea, mis kell öösel vastu 1. septembrit lõpetasime.”\nMis pered ütlesid? „Aga mis neil üle jäi?” küsib Sarapuu vastu. „Minu lapsed on kogu aeg pärinud: „Ema, kas sa nüüd saad pühendada aega iseendale? Meile pole enam vaja, me oleme juba suured …” Lapselapsed on kaheksa- ja nelja-aastane. Nüüd tahan olla täiskohaga vanaema.”\n„Kui juht võtab otsuseid vastu üksi, ärgu nõudku teistelt vastutust”\nDiana Sarapuu, kuidas hoida töökollektiivis head õhkkonda?\nArvan, et see on kaasasündinud oskus, mida saab täiendada. Kõige tähtsam on teise inimese mõistmine. Juht peab suutma näha iga töötajat kui inimest, mitte suhtlema ainult tööalaselt käske ja keelde jagades. Ärakuulamisvõime ja aja mahavõtmine on väga vajalik. Loomulikult ei saa töötajate kõiki soove täita, aga tuleb arvestada kollektiivi iga liikmega. Kahjuks hakkab inimlikkus tänapäeva ühiskonnas ära kaduma.\nMida soovitate tulevastel direktoritel silmas pidada?\nVäga oluline on konkreetsus väljaütlemistes. Tasakaalukus. Oskus koostööd teha. Ei tohi muutuda individualistiks. Seda nimetati vanasti autokraatiaks. Kollektiivi juht peab teadma, et ei võta otsuseid vastu üksi, vaid koostöös. Siis lähevad otsused täide, sest igaüks võtab endale vastutuse. Aga kui olete otsuse üksi vastu võtnud, siis ärge nõudke teistelt ka vastutust.\nMis on direktoriametis kõige keerulisem?\nTänapäeval võib-olla suhtlemine lastevanematega. Kui tööd alustasin, oli lastevanematega lihtne suhelda. Nad olid avatud ja koostöövalmid. Praegu on lastevanemaid raske kättegi saada, sest neil pole aega, nad töötavad välismaal, paljudel lastel polegi mõlemaid vanemaid.\nSamas on suur valik suhtlust hõlbustavaid vahendeid, vanasti olid ainult lauatelefonid.\nTelefonis suhtlemine pole kõige tähtsam. Rääkida tuleks silmast silma, aga sellised kontaktid jäävad aina harvemaks. See ongi kurb.\nMinu meelest on infotehnoloogia niivõrd suur sissetung kooli halb. Uue haridusministri eesmärk on koolitada õpetajad infotehnoloogia alal väga tugevateks. On küll tore, kui öeldakse, et oleme innovaatiline e-riik, aga me kaotame ära inimlikkuse ja emotsioonid. Lapsed hakkavad muutuma robotiteks, kes liigutavad ainult näppe. See on mulle vastuvõetamatu. Ma ei näe tunnis ekraani tagant lapse silmi, tema emotsiooni – kas ta sai aru? Kas üles kasvavad emotsioonideta inimesed ja milliseks ühiskond siis muutub? See on minu jaoks hirmutav. Maailm liigub selle poole, et kaob kõik, mida väärtustasime näiteks 30 aastat tagasi. Väärtuspõhisest kasvatusest rääkides kustutame tuld, mitte ei leia enne tulekahju puhkemist selle põhjuseid üles. Kahju, et ka hariduse vallas nii on.\nMida te muudaksite Eesti hariduselus, kui kõik oleks võimalik?\nTõmbaksin tempot maha. Hariduses toimuvad muudatused nii kiiresti, ei jõua veel ühte süveneda, kui juba tulevad uued. Tegemist on ikkagi väikeste inimestega, kellel peab laskma rahulikult areneda. Räägitakse küll, et igale lapsele peab lähenema individuaalselt, et iga laps on isiksus, kellel peab arendama just neid oskusi, mida temal vaja. Aga programmid, tasemetööd ja eksamid on kõigile ühesugused. Seal individuaalsust ei arvestata.\nOlen alati öelnud, et lapsepõlv on kõige raskem aeg, sest siis pole valikuvõimalusi. On õppekava ja täiskasvanud, kes otsustavad. Alles pärast põhihariduse omandamist saavad õpilased esimese võimaluse valikuid teha.\nMillistel hetkedel olete tundnud suurt rõõmu ja tänutunnet?\nOi, neid on palju. Tänulik olen kogu kollektiivile, sest meie toredate inimesteta ei oleks mul olnud nii palju rõõmsaid hetki. Iga esimene september on ääretult tore päev, kui saab esimese klassi juntsudel kätt suruda. Suur rõõm on, kui vastu tuleb vilistlane ja ütleb: „Tere, õpetaja!” Kui õpetajad on sündinud õpetajaks ja tahavad õpetajad olla, siis nad näevad rõõmsaid päevi palju.\nTeie koolis on õpetajatega vedanud. Kes on tulnud, need on jäänud.\nJah. Nojaa, noored on läinud mehele, aga kooli pärast pole keegi lahkunud. Meie õpilased on tagasi õpetajaks tulnud. Neid on praegu kolm. Ka minu poeg on meil kehalise kasvatuse õpetaja. Tähendab, me pole olnud halvad õpetajad, kui õpilased tulevad tagasi.\nKas olete rahul, kui 33 direktoriaastale tagasi vaatate?\nOlen küll. Loomulikult ei sõltu kõik endast. Suured haridusreformid, nii Nõukogude- kui ka iseseisvusaegsed, on jätnud oma jälje ja nii mõnigi asi jäi tegemata või tehti teisiti, kui oleks tahtnud. Aga meie kollektiiv on ääretult vahva. Olen tohutult tänulik õppealajuhatajale, kes tuli tööle 14. septembril 1982 ja kellega oleme kõik aastad koos töötanud; kõigile töökaaslastele ja koostööpartneritele, firmadele, kes ei ole kunagi abist ära öelnud.\nKool ei saa, vähemalt maapiirkonnas, eksisteerida üksi, vaid kogukonna toel ja liikmena. Üksi ei tee direktor midagi. Kui saavutad koostöö, saavutad ka kõik muu.\nKoostate kooli kroonikat. Kuidas see töö edeneb?\nKoolil on tänavu 175. aastapäev. Keenis hakati kooliharidust andma 1840. aastal. Kui tulin direktoriks, alustasime kooli juubelite tähistamist ja kroonika koostamist. Uuele direktorile andsin 1. septembril üle koolimaja sümboolse puust võtme, mille kinkisid meile ehitajad 1. septembril 1988 sõnadega: „Jäägu see koolimaja alati ainult haridustempliks.” Kooli juubeliks annan mälupulgal üle kooli kroonika 1840.–2015. aastani. Panen punkti ühtaegu nii oma koolitööle kui ka kooli kroonikale.\nKas kooli ajalugu vaadates paistab, et ajalugu kordub?\nUsun, et haridus peab olema küllalt konservatiivne ja seal ei saa teha järske muudatusi. Kui hariduse ajalugu vaadata, siis on see üks kõige stabiilsemaid eluvaldkondi. Õpitud ja õpetatud on sõja ajal, vangilaagrites, ükskõik mis tingimuses, koolid on alati olnud. Tänu sellele stabiilsusele areneb ka ühiskond. Haridus on kõige alus.\nKeeni kool. Foto: Arvo Meeks/Valgamaalane\nKeeni kool on esimene Maarja Nummerti projekti järgi ehitatud koolimaja. Pealtpoolt vaadates on majal pääsulinnu kujutis, kaks tiiba külgedel ja saba taga. „Pääsukesed armastavad meie maja, pääsupesasid on väga palju,” tähendab Diana Sarapuu. „Majahoidjal on nende pärast muidugi üksjagu puhastamist. Aga meile meeldivad pääsukesed väga.”\nDiana Sarapuu on kutsutud 3. oktoobril Vanemuise teatrisse aasta õpetaja auhinnagalale „Eestimaa õpib ja tänab”.


Ära võta ennast üle, õppige korraga üht strateegiat\nKui hakkate midagi uut, on sundimine püüda võimalikult lühikese aja jooksul õppida. See on inimese olemus; Kui meile meeldib midagi, kipub see veidi natuke üle saama. Kauplemine pole erinev. Sa oled põnevil ja innukas õppida, nii et ostad palju kauplemisraamatuid, loe palju strateegiadokumente ja proovite välja valida mõned raamatud / artiklid / videod, ühendades need kokku oma unikaalse kaubanduse geeniusse.\nLõppude lõpuks näib , et te õpite asju, kuid see on ebaefektiivne, kulukas ja ei pruugi tingimata anda soodsaid tulemusi.\nAllpool saate teada, miks peaksite keskenduma ainult ühe strateegia väljatöötamisele ja kuidas seda kogu teavet filtreerida, nii et te ei raiska oma aega, et õppida asju, mis ei pruugi teid aidata.\nTeabe ülekülluse vältimine\nKui sisestate väljale, on nii palju teavet, et võib tunduda, et peate seda kõike teadma. Mida peaksite keskenduma, sõltub sellest, mida soovite: kas soovite lihtsalt arukaks? Või soovite raha teenida?\nPeaaegu kõik edukad ettevõtjad kasutavad strateegia väljatöötamiseks ainult paar tehnilise analüüsi näitajat. Nende tööriistade hulka võib kuuluda MACD, liikuv keskmine , Fibonacci retracement tööriist või trendid . Kui soovite heli tarkaks pidada, peate õppima kõike, kuid see ei aita teil raha teenida.\nKatsetav õppimine on teabe üleküllus. Nagu just arutleti, kui strateegiat edukaks loomiseks võtab ainult üks või kaks vahendit, siis miks sa teadma sadu erinevaid tehnilise analüüsi tööriistu, mida te kunagi ei kasuta?\nMiks vaid üks kauplemisstrateegia?\nEnim edukad ettevõtjad kasutavad ainult ühte või kahte strateegiat.\nStrateegia on konkreetne tingimuste kogum, mis kirjeldab turule sisenemist ja turult lahkumist. See võimaldab teil objektiivselt näha kauplemisvõimalusi ja vaadata ka seda, kuidas tehingud oleksid minevikus välja töötanud. Kuigi minevikus toimivus ei viita alati tulevastele tulemustele, annab see teile lähtekoha, et hinnata, kas teie strateegia suudab kasumit teenida .\nKuna turud on vahemikus - külgsuunas või suundumuses - pikemas perspektiivis liikumiseks üles või alla - on vaja ainult üht strateegiat, mis töötab mõlemas või üks strateegia iga turutüübi jaoks. Paljusid strateegiaid püütakse kasutada vähe. Ole hea üks ja see teenib teid palju parem kui kauplemine terve hulk strateegiaid halvasti.\nSee on tõeline põhjus, kui hakkate kasutama ainult ühte strateegiat - keskendudes ainult ühele, kellele see on väga hea. Ainus viis, kuidas midagi kasuks saada, on teha see ikka ja jälle igasuguste turutingimuste korral. Üks kuu praktika strateegia demo konto teeb palju rohkem oma kauplemise kui püüda võtta nii palju kauplemise teadmisi kui saate. Esimene aitab teil tõepoolest rakendada meetodit, mis teeb raha, viimane muudab teid lihtsalt arukaks.\nJa me kõik teame, et midagi on teadmisest teadlik ja tegelikult on seda võimalik teha.\nTe teate oma strateegiat seest ja väljast, sest olete seda palju harjutanud ja õppinud. Kui teete seda, võite vältida palju probleeme, millega paljud ettevõtjad silmitsi seisavad. Te ei kõhkle kauplemistegevuses ( ärilise ärevuse tekkimine ), ja te saate õigeaegselt sisse ja välja (ilma tohutu kahjutu ega stressita, sest te ei tea, mida teha).\nHakka ühe meetodi ekspert. Kuni pole võimatu veatut - hästi, peaaegu veatult, sest keegi meist ei ole täiuslik - täita strateegia umbes kuus kuud järjest, isegi ei taha õppida midagi uut. Järgige seda ühte strateegiat.\nÜhe strateegiast, mis teeb raha, on kapteniks palju parem kui paljud strateegiad, mida te ei tea, kuidas rakendada ja raha teenida.\nLõplik sõnum ühelt kauplemisstrateegiale\nKui alustate kauplemissuundi, loe põhitõdesid turul, mida soovite kaubelda - need hõlmavad tellimuse tüüpe , kapitalinõudeid, seaduslikku ja maksuteavet, positsiooni suurust ja turundustunde . Seejärel leiate ühe või kahe allika, mis annavad strateegiad ajahetkel, turul ja päeval, mida soovite kaubelda. Avage demo konto ja alustage mõnda strateegiat. Pidage seda ja ärge häirige kogu muu seal oleva teabega.\nOlenemata sellest, millist strateegiat te valite, kaotate tõenäoliselt kõigepealt raha. Kauplemine on raske äri, kuid sellepärast hakkate saama selle strateegia üheks kapteniks. Nagu te praktiseerite, lähete strateegia paremaks ja loodetavasti hakkate nägema positiivseid tulemusi - see võib võtta mitu kuud. Hoidke seda ja kui teil on mitu kuud tulutoovat demo kauplemist oma turvavööga selle strateegiaga, lülitage kauplemisele reaalmajandusse . Jätkake seda strateegiat keskenduma ja ärge lisage oma arsenale rohkem tööriistu, kuni olete tulus mitme kuu jooksul reaalse raha kontol. Tehke seda ja võite leida, et üks strateegia on kõik, mida vaja.


Mark Abner ja Deniss Šalkauskas stardivad krossijooksu EMil – Jooksja\nMark Abner ja Deniss Šalkauskas stardivad krossijooksu EMil\n5. detsember. 2016 /\nMark Abner on teinud korraliku arenguhüppe. Foto: Kristi Lillimägi\nMark Abner ja Deniss Šalkauskas stardivad eeloleval pühapäeval, 11. detsembril Itaalias Chias murdmaajooksu Euroopa meistrivõistlustel, kus teevad kaasa juunioride klassis.\nNemad kahekesi on ühtlasi ainsad, kes Eestit EMil esindavad. “Kuna täiskasvanutest ei olnud vastaval tasemel soovijaid ja U23 vanuseklassis meil ei ole kahjuks samuti hetkel vajalikul tasemel jooksjaid,siis otsustasime välja panna juuniorid, kes on meil suhteliselt korralikul tasemel,” selgitas ajakirja Jooksja Jooksuportaali uudistele Eesti Kergejõustikuliidu kestvusalade alarühma juht Toomas Tarm.\nJuunioride klassis seati üles neli kandidaati, kuid paraku on neist võistlusvõimelised kaks. Nii Elery Zadonski kui Leonid Latsepov ei saa vigastuse murdmaajooksu EMil tõttu osaleda. “Mark Abner ja Deniss Šalkauskas on minu hinnangul võimelised jooksma esimese poole sekka. Kui nad seda suudavad, võib võistluse lugeda kordaläinuks. Meesjuunioride stardis on tavaliselt stardis sadakond jooksjat,” ütles Tarm. “Sooviks näha sel võistlusel Eestit esindamas veidi suuremat koondist, kuid toimumise aeg on meile ebasoodne ja kahjuks pole ka vajalikul tasemel jooksjate pink väga pikk,” tõdes ta.\nKui Deniss Šalkauskas esindas mullugi Eestit murdmaajooksu EMil, siis Mark Abneri jaoks on tegemist esimese tiitlivõistlusega, ent tema praegune seis ei ole kiita. “Novembri lõpus andis vana jalavigastus tunda. Lisaks jäin eelmise nädala algul haigeks. Enne vigastust oli vorm väga hea ja tundsin ennast tõesti hästi. Vahest oleks pidanud võistluseelse ettevalmistusega hiljem alustama. Haigus nullis kogu mu ettevalmistuse ära,” lausus Abner ajakirja Jooksja Jooksuportaali uudistele. Praeguseks on Abner end küll terveks ravinud, aga suuri ootusi ei sea ning teeb oma tulemuse ära nii nagu praegune seis võimaldab.