Kolumn 03. oktoober 2017\nKes lahingus olnud, sel pole tunnet, et näitaks teistele näpuga ja pööritaks silmi.\nHea tuttavaga tuli jutuks raamat terroristi armastanud rootslannast. See naine oli oma islamiäärmuslasest abikaasalt võtnud üle vaated ja kombed ning elanud sellist elu 16 aastat. “Ma ei saa aru, kuidas inimene meie seast võib niisuguse radikaalsusega kaasa minna, vägivalda toetada!” imestas tuttav. “Lihtsalt ei mahu pähe. Kust see tuleb?”\nTõepoolest, kust see tuleb? Kas see on midagi väga ebainimlikku või... on meis igaühes kurjuse- alge olemas? Seisin trepil, minu ümber turnis kolm armsat pisiinimest. Ja siis kiskus süda äkki kokku. Kargas pähe: kas see pole meie, noorte emade – ja ka isade – hästi hoitud saladus, milline lahinguväli võib olla kodu?! Kui vaatad end taas kord kõrvalt ja imestad: mina see küll polnud!\nÜks hea sõber, kahe väikese lapse ema, kirjeldas hiljuti, kuidas ta oli läinud külla meie teisele sõbrale, kolme väikese lapse emale. Esimene oli räntsatanud diivanile ja ohanud, et tal oli olnud raske päev. “Mis siis juhtus?” uuris teine. –\n“Lapsed olid täiesti pöörased, ei kuulanud sõna. Ma ikka vihastasin korralikult ja karjusin nende peale mitu korda,” puistas esimene.\nLeivast viile lõiganud kolmelapselise ema nuga ununes õhku. “Ah nii... Kas maailmas on peale minu veel emasid, kes oma laste peale karjuvad?!” Ja saigi karjuvate emade salavõrgustik loodud. Pihtimise käigus selgus, et mõlemad nad olid vähemalt korra pannud oma kõrvulukustavalt jonniva ja võimatult käituva kolmeaastase võsukese teise tuppa kinni. Üks vannituppa, teine läks veel kaugemale – pimedasse magamistuppa. Jah, juba mõne hetke pärast need emad mõistsid, et nii pole õige, ning vabastasid pisikesed pantvangid, aga häbiväärne tegu oli korda saadetud. Nii lihtsalt seda oma eluraamatust juba ei kustuta.\nSeni olid need kaks ema arvanud, et nad on oma kurjusegeeniga maailmas üksi, aga nüüd sai selgeks, et oma tumedale poolele allajäänuid on veel.


Sooja hooaja algust iseloomustab kahepoolse sõbra pidulik tagasipöördumine talvisest lingist ja jalgrattahooaja algusest. Selline füüsiline aktiivsus konkureerib õigustatult kõige populaarsemate ja armastatud tiitliga. Erinevalt jooksust ei ole jalgratas mitte ainult suurepärane vahend tervise edendamiseks, vaid ka meelelahutuseks, transpordiks reisimiseks ja lihtsalt mugav transpordivahend. Sõltumata sellest, kas lähete kaugrongireisidele või lihtsalt hommikul töötama, vajate kindlasti Androidi erirakendusi.\nEndomondo on ilmselt kõige populaarsem programm peaaegu iga sporditegevuse jälgimiseks ja see on minu isiklik valik. Programm saab hõlpsasti jälgida teie jalgrattasõite ja kogub treeningu ajal palju teavet. See näitab teie marsruuti kaardil, salvestab vahemaa, kellaaja, põletatud kalorid, keskmise kiiruse ja tempo ning samuti, kui palju vedelikku sa treeningu ajal kaotasid. Endomondo peamine eelis tema konkurentide ees on see, et saate seda kasutada peaaegu iga spordi jaoks. Seega, kui käivitate, sõidate, ujute ja hüpete vähe, siis ei pea te telefoni hoidma erinevatest programmidest koosnevat lahti ning kõik teie andmed salvestatakse ühes kohas. Teine oluline tegur on programmi kasutajate ulatuslik ja aktiivne kogukond, mis võimaldab teil suhelda, konkureerida ja jagada.


LISATUD VALITSUSE KOMMENTAAR! Kas Taavi Rõivas saab teist korda isaks? | Buduaar\nLISATUD VALITSUSE KOMMENTAAR! Kas Taavi Rõivas saab teist korda isaks?\n2016. aasta 24. juuni 16:04\nMaikuu keskpaigas jõudis avalikkuseni vihje, et peaminister Taavi Rõivas ja tema lauljatarist elukaaslane Luisa Värk saavad teist korda lapsevanemateks. Toona kommenteeris Taavi teemat väga napisõnaliselt ning jättis kokkuvõttes küsimuse ikka õhku. Nüüd on aga üsnagi kindel, et Luisa siiski on õnnistatud staatuses ehk siis lapseootel…\nNimelt väisasid Luisa ja Taavi koos tütar Miina Rihannaga eile võidupüha paraadi ning Luisa beebikõht paistis roosa kleidi alt selgelt välja! Pöördusime sel korral kommentaari saamiseks valitsuse meedianõuniku Ave Tampere poole, kes paari minuti jooksul ka omapoolse vastuse saatis. Paraku jäi ka Ave napisõnaliseks, öeldes vaid: “Tegemist on peaministri eraeluga, mida me ei kommenteeri.”\nKui aeg juba nii kaugel on, et Luisa ja Taavi on teist korda lapsevanemateks saanud, siis ilmselt enam ei saa antud teemal niivõrd napisõnaliseks jääda. Tegu on igati toreda uudisega ja kindlasti on ka paari esimene laps tütar Miina Rihanna väikese venna või õe üle väga õnnelik. Kusjuures Miina tähistas selle aasta 23. veebruaril juba oma seitsmendat sünnipäeva.\nKuigi peaminister Taavi Rõivas pole kinnitanud jutte teist korda isaks saamisest, on üsnagi kindel, et Luisa on taas lapseootel.


Sõna endokrinoloogia tähendus. Mis on endokrinoloogia? - Retseptid\nEndokrinoloogia - endokrinoloogia on kliiniline eriala, mis uurib endokriinsete näärmete ja nende sekreteeritavate ainete (hormoonide) patoloogiat. - endokrinoloog (endokrinoloog).\nEndokrinoloogia - (endo - Kreeka krino - eraldan i. Logia), teadus, mis uurib endokriinsete näärmete, nende ainevahetusproduktide - hormoonide - struktuuri ja funktsioone, samuti nende näärmete talitlushäiretega seotud haigusi.\nEndokrinoloogia - teadus endokriinsetest näärmetest ja düsfunktsiooniga seotud haigustest\nvaata ka sõna "endokrinoloogia" morfoloogilist analüüsi.\nendokrinoloogia, endokrinoloogia, paljud teised. ei, naised. (fiziol.). Endokriinsete näärmete doktriin.\nTeaduslik distsipliin, mis uurib endokriinsete näärmete struktuuri ja funktsioone.\nkliinilise meditsiini valdkond, mis uurib endokriinsüsteemi organite ja selle toodetud hormoonide struktuuri ja funktsioone, samuti düsfunktsioonidest põhjustatud inimeste haigusi ning töötab välja meetodid nende haiguste diagnoosimiseks, raviks ja ennetamiseks..\n(endo.Greek.Krino - eraldan I. Logia), teadus, mis uurib endokriinsete näärmete, nende jääkainete - hormoonide ja nende näärmete talitlushäiretega seotud haigusi..\n(alates endo., kreeka keeles kríno ≈ eraldan, eraldan i. logy), teadust endokriinsete näärmete (endokriinsete näärmete) struktuurist ja funktsioonist, nende toodetud hormoonidest, nende moodustumise viisidest ja toimimisest loomade ja inimeste kehal. Kliiniline E. uurib endokriinsete näärmete talitlushäiretest tulenevaid haigusi. E. on seotud paljude bioloogia, meditsiini ja veterinaarmeditsiini harudega. eriti füsioloogiaga, millest E. paistis silma iseseisva teadusena, samuti biokeemia, farmakoloogia ja molekulaarbioloogiaga. Hormoonide toimemehhanismi uurimise edenemine geenide aktiveerimise kaudu annab aluse määratleda E. teadusena keha põhifunktsioonide reguleerimisest. Ökoloogia, neuroendokrinoloogia tänapäevane suundumus uurib närvisüsteemi ja endokriinsete näärmete koostoimet keha funktsioonide reguleerimisel. Ajalooline viide. Alates iidsetest aegadest on põllumajandustöötajate kastreerimine läbi viidud. loomad. Inimesi kastreeriti ka näiteks Vana-Ida riikides orjadeks - teenimiseks haaremites (eunuhhides), eunuhhide ususekti liikmeteks revolutsioonieelses Venemaal jne. Kõigil neil juhtudel täheldati selgeid muutusi mitte ainult seksuaalfunktsioonis, vaid ka kogu organismis (kasv, lihassüsteemi areng, närvisüsteemi aktiivsus). Paljud anatoomid juba 16. ja 18. sajandil. teiste loomade ja inimeste organite hulgas kirjeldati peaaegu kõiki elundeid, mida praegu nimetatakse endokriinseteks näärmeteks, kuid nende funktsioon ei olnud tol ajal teada. Sisemise sekretsiooniga elundi ehk näärme kontseptsiooni sõnastas 1830. aastal saksa füsioloog ja loodusteadlane I. P. Müller. E. kui teaduslik distsipliin kujunes välja 19. sajandil, kui kirjeldati mõnede endokriinsete näärmete kahjustustega seotud haigusi. Näiteks iiri teadlane R. Graves 1835. aastal ja saksa teadlane K. Basedow 1840. aastal kirjeldasid kilpnäärme haigust, inglise arst T. Addison kirjeldas neerupealiste lüüasaamist inimestel (1855). Šveitsi kirurgid T. Kocher ja J. L. Reverden uurisid (1882–83) endeemilist struuma ja põhjendasid selle kirurgilist ravi. Esimene eksperimentaalne töö E. kohta kuulub saksa füsioloog A. Bertholdile, kes näitas (1849), et munandite siirdamine subkutaanselt või noorte kastreeritud kukkede kõhuõõnde takistab kastreerimisel täheldatud nähtuste arengut. Hiljem (1855) tutvustas prantsuse füsioloog C. Bernard sisemise sekretsiooni mõistet. Huvi endokriinsete näärmete uurimise vastu suurenes veelgi pärast prantsuse teadlase C. Brown-Séquardi (1889) töid, mis kinnitasid tema hinnangul seemnenäärmete ekstraktide noorendavat toimet seniilsele organismile. Sel perioodil alustati loomadega kliiniliste ja eksperimentaalsete E. valdkonnas ulatuslikke uuringuid. Saksa teadlased I. Mehring ja O. Minkowski näitasid 1889. aastal, et loomade pankrease eemaldamine põhjustab suhkruhaigust. Suur tähtsus oli vene teadlase L.V.Sobolevi töö, kes kinnitas 1901. aastal, et suhkurtõve areng on seotud selle nääre saarekoe intrasekretoorse funktsiooni kadumisega. Samuti juhtis ta tähelepanu võimalusele saada kõhunäärmest ravimit suhkurtõve raviks. Muutused keha funktsioonides koos endokriinsete näärmete eemaldamise või kahjustamisega viisid ideele spetsiaalsete aktiivsete ühendite tootmise nende näärmete poolt. Kuid katsed neid pikka aega isoleerida ei andnud tulemusi. Alles 1901. aastal eraldasid Ameerika teadlane T. Aldrich ja Jaapani teadlane J. Takamine esmakordselt kristallilisel kujul neerupealise medulla hormooni adrenaliini ja 1905. aastal sünteesisid selle saksa teadlane F. Stolz ja inglise teadlane G. Dakin. Samal ajal (1905) tutvustas inglise füsioloog E.G.Starling kõigepealt hormooni mõistet. Aastal 1915 eraldas Ameerika teadlane E. Kendall kilpnäärmehormooni türoksiini, mille keemilise struktuuri kehtestas 1926. aastal inglise teadlane C. Harington. Aastatel 1921–1922 eraldasid Kanada teadlased F. Bunting ja C. Best kõhunäärmest hormooni insuliini ja veidi hiljem avastati selles hormoon glükagoon. Saksa teadlaste F. Smithi, B. Tsondeki ja Z. Lshheimi uuringud hüpofüüsi eesmise laba hormoonide kohta, mis aga puhtal kujul isoleeriti alles 40. aastatel, pärinevad samast ajast. 1920. aastate lõpus - 1930. aastate alguses. folliikulivedelikust eraldati mitu östrogeenset laadi ühendit (Ameerika teadlased E. Allen ja E. Doisy, Saksa teadlane A. Butenandt ja Inglise teadlane G. Merian; 1924-29); hormoon progesteroon eraldati kollaskehast (Allen ja Butenandt, 1934), kortisool, kortisoon, kortikosteroon ja teised kortikosteroidid isoleeriti neerupealiste koorest (Šveitsi teadlane T. Reichstein, Ameerika teadlane E. Kendall); 1953. aastal eraldati samadest näärmetest hormoon aldosteroon (anglo-šveitsi teadlaste rühm eesotsas S. Simpsoni ja J. Tate'iga). Hormoonide eraldamine puhtal kujul, nende struktuuri kehtestamine võimaldas keemiliste vahenditega saada palju hormoone ja uurida nende mõju organismile, et täpsemalt kindlaks määrata iga nääre roll. Nende uuringute tulemusena oli võimalik tuvastada, et endokriinsed näärmed ei toimi eraldi, vaid on tihedalt ühendatud ühte süsteemi. Selgus, et aju liide - hüpofüüs - on hüpotalamusega ühendatud üheks funktsionaalseks kompleksiks. Inglise teadlase G. Harrise (1952), Ameerika teadlaste S. McCahni, E. Schalli ja prantsuse füsioloogi R. Guillemini uuringutes on kindlaks tehtud, et hüpotalamuse mediaalne osa eritab mitmeid bioloogiliselt aktiivseid aineid, nn. vabastavad hormoonid, mis liiguvad läbi veresoonte hüpofüüsi esiosasse ja stimuleerivad hüpofüüsi hormoonide sünteesi ja vabanemist. 20. sajandi teisel poolel. hormoonide toimemehhanismide selgitamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme. On kindlaks tehtud, et steroidhormoonid toimivad DNA tasandil, aktiveerides vastavad geenid, mille tulemusena sünteesitakse kehale vajalikud ensüümid või muud spetsiifilised valgud, mis mõjutavad ainevahetust. Valguhormoonid ei sisene rakku. Need mõjutavad raku sisemembraani, mis sisaldab ensüümi adenüültsüklaasi, mis muudab adenosiinitrifosforhappe (ATP) tsükliliseks adenosiinmonofosfaadiks, mis interakteerub paljude rakusiseste ensüümidega (valgukinaasid), aktiveerides need ja toimides nende kaudu raku tuumaaparaadile (lisateavet vt tsüklilised nukleotiidid). Endokriinnäärme funktsionaalne aktiivsus sõltub selle hormooni (või hormoonide) kontsentratsioonist veres. Niisiis, näiteks kilpnäärmehormoonide või neerupealiste koore ülemäärase sissevõtmise korral kehasse nõrgeneb hüpotaalamust vabastavate hormoonide sekretsioon, mis viib hüpofüüsihormoonide vabanemise vähenemiseni ja türoksiini või kortikosteroidide taseme languseni veres. Nõukogude bioloog MM Zavadovsky püüdis seda ammu märgatud mehhanismi humoraalsete suhete aluspõhimõtte kujul väljendada kui "pluss-miinus vastastikmõju", mis on keha hormonaalse tasakaalu säilitamise üldise seaduspärasuse erijuhtum. Hiljem nimetati seda interaktsiooni põhimõtet tagasisidena. Need koostoimed toimuvad endokriinsüsteemis mitte ainult mõnede näärmete hormoonide mõjul teistele, vaid ka närvimehhanismide abil; nad on suletud mitte ainult hüpotalamuses, vaid ka madalamatel integratsioonitasemetel (vt. Neuro-humoraalne regulatsioon). Juba 1910. aastal näitas MN Tšeboksarov, et neerupealise medulla sekretoorset aktiivsust reguleerib närvisüsteem. Kõrgema närvilise aktiivsuse mõju endokriinsüsteemile märkisid I. P. Pavlov ja tema õpilased. Kliiniline endokrinoloogia kui kliinilise meditsiini haru uurib endokriinsüsteemi haigusi (nende epidemioloogiat, etioloogiat, patogeneesi, kliinikut, ravi ja profülaktikat), samuti teiste haiguste endokriinsete näärmete muutusi. Kaasaegsed uurimismeetodid võimaldavad välja selgitada paljude endokriinsete häirete põhjused; nende hulka kuuluvad bakteriaalsed (näiteks neerupealise koore tuberkuloossed kahjustused koos nende rikke tekkimisega), viiruslikud, traumaatilised, vaskulaarsed ja muud endokriinsete näärmete kahjustused; psühhogeensed ja pärilikud tegurid on olulised. Sageli on endokriinsete häirete korral raske eristada tegureid, millel on haiguse arengus esmane põhjuslik roll, ja tingimusi, mis soodustavad nn eelstaadiumite üleminekut haiguse varjatud ja selgetesse staadiumitesse (näiteks suhkruhaiguse kahjulikud vaimsed mõjud). Sageli jäävad endokriinsete haiguste põhjused teadmata. Endokriinsete haiguste patogeneesi mõiste põhineb vastavate näärmete morfoloogiliste muutuste, nende funktsionaalse seisundi ja nende tegevust reguleerivate süsteemide seisundi uurimisel. Eristage haigusi, mis esinevad näärmete funktsiooni rikkumisega - selle suurenemine (hüperfunktsioon), vähenemine (hüpofunktsioon) ja normaalse, st füsioloogilistes piirides sekretsiooni seisundiga (nn eugormonaalsed seisundid). Endokriinsete haiguste käigus eristatakse mitut etappi: eelstaadiumid - varaseimad staadiumid, mille äratundmine on võimalik ainult kaudsete märkide põhjal; varjatud staadiumid tuvastatakse spetsiaalsete diagnostiliste testide abil; ilmne typical tüüpiliste ilmingutega. Niisiis, suhkruhaiguse korral eeldatakse haiguse eelstaadiumit mõlema vanema suhkurtõve korral ja suure loote sünni korral; varjatud staadium tuvastatakse glükoositaluvuse testi abil. Endokriinsete haiguste ravi peamine põhimõte on füsioloogiliste piiride saavutamine funktsioonide hormonaalses reguleerimises. Ravida saab tavaliselt üliaktiivsete näärmete põhjustatud tüsistusteta haiguste korral, kasutades kemikaale, mis vähendavad selektiivselt üliaktiivseid näärmeid, röntgenikiirgust või hormoone tootvaid rakke kahjustavate radioaktiivsete isotoopide kasutamist, ja kirurgilisi ravimeetodeid. Hüpofunktsiooniga kulgevate endokriinsete näärmete haiguste korral saavutatakse eugormonaalne seisund hormonaalsete ravimite (nn asendusravi, näiteks suhkruhaiguse insuliinravi) või ravimite abil, mis aktiveerivad vastavate näärmete funktsiooni. On väga oluline tuvastada "riskifaktorid", st need seisundid, mis aitavad kaasa haiguse tekkele. Seega hõlmavad need suhkruhaiguse korral ebasoodsat pärilikkust, rasvumist ja mõningaid teisi.Kliinilise E. õpetamine NSV Liidus toimub sisehaiguste osakondades ja E. meditsiiniülikoolide osakondades ning arstide täiendõppe instituutides. E. osakonnad on organiseeritud arstide täiendamise instituutides ja teistes sotsialistlikes riikides. Endokrinoloogia praktiline tähtsus. Kaasaegsed keemilised ja füüsikalis-keemilised meetodid võimaldavad tuvastada hormoone mitte ainult endokriinsetes näärmetes, kus neid on tavaliselt palju, vaid ka veres ja uriinis, kus neid leidub väga väikestes kogustes, ning seeläbi hinnata nende biosünteesi ja kehas toimuvate muutuste radu. E. edu määras vastavate meditsiiniharude, peamiselt kliinilise E. progressi. Hormoonide ja nende muundumissaaduste määramine võimaldas arstidel täpsemini diagnoosida erinevaid endokriinseid haigusi. Puhtate hormoonide ja hormonaalsete preparaatide olemasolu võimaldas neid haigusi tõhusalt ravida. Paljud hormonaalsed ravimid on osutunud efektiivseks kollageenihaiguste, bronhiaalastma, rinna- ja eesnäärmevähi ning mõnede neeru-, maksa- ja muude organite haiguste ravis. E. saavutuste rakendamine veterinaarmeditsiinis on väga paljutõotav. Loomakasvatuses lisaks kastreerimisele, mida on pikka aega kasutatud, käitumise muutmiseks ja põllumajanduskultuuride söötmiseks. loomad töötavad välja muid endokriinseid meetodeid loomade söötmise ja viljakuse mõjutamiseks. Välja on töötatud meetodid mitmekordse raseduse hormonaalseks stimuleerimiseks, seksuaaltsükli reguleerimiseks põllumajandustöötajate hormoonide poolt. loomad. Uuritakse hormoonainete uue klassi, prostaglandiinide, kasutamist. Hormonaalsed meetodid sugunäärmete stimuleerimiseks on kalakasvatuses omandanud suure tähtsuse. Näiteks kasutatakse hüpofüüsi gonadotroopset hormooni kalade ettevalmistamiseks kudemisriigiks (Nõukogude teadlase N.A.Gerbilsky töö). Kõik maailma riigid viivad intensiivselt läbi E. uuringuid, hormoonide uurimist, nende toimemehhanismi, eriti molekulaarsel tasandil. Kaasaegse ökoloogia peamisteks probleemideks on ainevahetuse hormonaalse regulatsiooni ja keha erinevate funktsioonide, esinemismehhanismide, varajase diagnoosimise, ravi ja diabeedi ning muude endokriinsete häirete ennetamise uurimine. Teadusasutused ja -organisatsioonid, perioodika. NSV Liidus viiakse E. uurimine läbi füsioloogia instituudis. I. P. Pavlova NSVL Teaduste Akadeemiast (Leningrad), NSV Liidu Meditsiiniakadeemia hormoonide eksperimentide, endokrinoloogia ja keemia instituut (Moskva), Kiievi E. ja ainevahetuse instituut, Ukraina hormoonide eksperimentaalse E. ja keemia instituut (Harkov) jt meditsiinikliinikutes. ülikoolid ja instituudid arstide täiendõppeks. Sarnane ökoloogiaalaste teadusuuringute korraldamise süsteem on loodud ka teistes sotsialistlikes riikides. Kapitalistlikes riikides töötatakse kliinilise E. probleeme välja mitmesuguste profiilidega ülikoolide, haiglate ja uurimisinstituutide laborites ja kliinikutes. Praktiliselt kõigis arenenud riikides on riiklikud endokrinoloogiaseltsid, samuti diabetoloogilised ühendused; on ka rahvusvahelisi endokrinoloogide ja diabetoloogide seltse. Üleliiduline endokrinoloogide teaduslik selts (asutatud 1947. aastal) on alates 1975. aastast Rahvusvahelise Endokrinoloogide Assotsiatsiooni liige (eksisteerib alates 1960. aastast). Rahvusvahelised endokrinoloogide kongressid (esimene toimus 1960 Kopenhaagenis) peetakse 4 aasta pärast. Ökoloogia individuaalsete probleemide (suhkurtõbi, steroidhormoonide roll jne) teemadel kutsutakse kokku rahvusvahelisi kongresse. Teoseid E. kohta avaldatakse nii üldistes bioloogilistes ja meditsiinilistes ajakirjades kui ka eriväljaannetes: NSV Liidus - "Endokrinoloogia ja hormoonravi probleemid" (alates 1955. aastast); USA-s ≈ “Endokrinoloogia” (Phil., aastast 1917), “Diabeet” (NY, aastast 1952), “Prostaglandiinid” (Los Altos, aastast 1972), “Steroidid” (SF, aastast 1963), “The Journal of Clinical endokrinoloogia ja ainevahetus "(Springfield, lk 194\n; Prantsusmaal - "Annales d'Endocrinologie" (P., aastast 1939); Suurbritannias - "Journal of endocrinology" (Camb., alates 1939); Taanis - "Acta endocrinologica" (Cph., aastast 1948); CPP-s - "Endocrinologia" (Vis., alates 1956. aastast); Itaalias - "Acta diabetologica latina" (Mil., aastast 1964); Saksa Demokraatlikus Vabariigis - "Endokrinologie" (Lpz., aastast 1928); Tšehhoslovakkias - "Endocrinologia cxpe-rimentalis" (Brat., aastast 1967); Saksamaal ≈ "Hormoonide ja ainevahetuse uurimine" (Stuttg., 1969) jt. Vt ka hormoonid, neurohormoonid ning artiklid üksikute näärmete ja hormoonide kohta.\nKirjastatud: vene D. M., essee Venemaa endokrinoloogia arenguloole, M., 1926; tema, Endokrinoloogia ajalugu, raamatus: Šervinski VD, Saharovi TP, Endokrinoloogia alused, L., 1929; Baranov V.G., endokriinsüsteemi haigused ja ainevahetus, (2. tr.), L., 1955; Endokriinsüsteemi füsioloogia, biokeemia ja patoloogia tegelikud probleemid. Vseesi kokkuvõtted. endokrinoloogide kongress, M., 1972; Endokrinoloogia juhend, M., 1973; Hormoonide biokeemia ja hormonaalne regulatsioon, M., 1976; Kliinilise endokrinoloogia juhend, L., 1977; Joslin E. P., suhkurtõbi, Phil., 1971; Endokrinoloogia õpik, toim. R. H. Williams, 5 eset, Phil., 1974.\nN. A. Judajev, V. G. Baranov,\nENDOKRINOLOOGIA, ja noh. Teadus endokriinsetest näärmetest ja düsfunktsiooniga seotud haigustest.\n| adj. endokrinoloogiline, oh, oh.\n(Eraldan kreeka éndonist ja kreeka krínost) - teadus endokriinsete näärmete (endokriinsete näärmete) struktuurist ja funktsioonist, nende toodetud hormoonidest, nende moodustumise viisidest ja toimimisest loomade ja inimeste kehal. Kliiniline endokrinoloogia uurib endokriinsete näärmete talitlushäiretest tulenevaid haigusi. See on seotud paljude bioloogia, meditsiini ja veterinaarmeditsiini harudega, eriti füsioloogiaga, millest iseseisva teadusena tekkis endokrinoloogia, samuti biokeemia, farmakoloogia ja molekulaarbioloogiaga. Hormoonide toimemehhanismi uurimise edusammud geenide aktiveerimise kaudu annavad põhjust määratleda endokrinoloogiat kui teadust keha põhifunktsioonide reguleerimisest. Neuroendokrinoloogia uurib närvisüsteemi ja endokriinsete näärmete koostoimet keha funktsioonide reguleerimisel.\nEndokrinoloogia teema ja ülesanded\nEndokriinsüsteem on kogu organismi tasandil erinevate elutähtsate protsesside spetsialiseeritud juhtimisel keskne koht. Sellel süsteemil on tema poolt otse toodetud hormoonide abil, samuti teiste juhtimissüsteemide osalusel võimas ja mitmesuunaline toime paljude rakkude, kudede ja elundite ainevahetusele, füsioloogiale ja morfoloogiale. Samal ajal on hormoonidel oluline, mõnikord otsustav mõju kõikidele põhilistele eluprotsessidele..\nHormoonid määravad valgu ja DNA sünteesi intensiivsuse, rakkude suuruse, nende mitootilise aktiivsuse ja sellest tulenevalt ka kasvuprotsessid; geenide diferentsiaalne aktiivsus, rakulise fenotüübi moodustumine ning selle tagajärjel rakkude ja kudede diferentseerumine, organismi areng; sugu moodustamine ja paljunemine; homöostaasi mitmesugused kohanemis- ja hooldusvormid; käitumine ja ratsionaalne tegevus. Endokriinsüsteemi ühe või teise seose rikkumine võib oluliselt muuta kõigi nende protsesside normaalset kulgu, mis viib sügava patoloogiani, mis on sageli eluga kokkusobimatu.\nEndokrinoloogia uurib ES-i, hormoone ja nende mõju. Kuna hormoonid kaasavad nende toime rakendamisse loomulikult hulga mittehormonaalseid informoone, on ka endokriinsüsteem üks kesksetest kohtadest erinevate elutähtsate protsesside spetsialiseeritud juhtimisel kogu organismi tasandil..\nSellel süsteemil on tema poolt otse toodetud hormoonide abil, samuti teiste juhtimissüsteemide osalusel võimas ja mitmesuunaline toime paljude rakkude, kudede ja elundite ainevahetusele, füsioloogiale ja morfoloogiale. Samal ajal on hormoonidel oluline, mõnikord otsustav mõju kõikidele põhilistele eluprotsessidele..\nEndokrinoloogia uurib ES-i, hormoone ja nende mõju. Kuna hormoonid kaasavad loomulikult mitmeid mittehormonaalseid informoone nende mõju realiseerimisse, on need ka kaasaegse endokrinoloogia objektiks..\nSellega seoses on häid põhjuseid pidada kaasaegset endokrinoloogiat humoraalse toimega informonite põhiteaduseks ning rakkude ja kogu organismi funktsiooni humoraalse koordineerimise üldpõhimõteteks..\nIlmselt on teaduse nimetamine "neuroimmunoendokrinoloogia" või "informonoloogia".\nSiiski tuleks meeles pidada, et teaduse peamisteks objektideks on endokriinsed näärmed, tõelised hormoonid ja nende süsteemne toime..\nES ainulaadne roll elu põhiprotsesside koordineerimisel määrab endokrinoloogia kui kõige olulisema bioloogiateaduse ülesanded ja olulisuse. Ent endokriinsete funktsioonide häired hõivavad inimese patoloogias olulise koha. Sellega seoses on endokrinoloogia kliinilise meditsiini üks harusid.\nKliiniline endokrinoloogia ei arenda mitte ainult endokriinsete näärmete esmase patoloogia probleeme - diabeet, türeotoksikoos, Addisoni tõbi, hüpofüüsi haigused jne. uroloogilised haigused, düstroofiad, šokk, põletused jne. Endokrinoloogia loob teoreetilise aluse rasestumisvastaste (rasestumisvastaste) ravimite laialdaseks kasutamiseks. Raseduse ennetamine on meie aja kõige olulisem sotsiaalne probleem.\nEndokrinoloogial on oluline roll loomakasvatuse erinevate harude - veisekasvatuse, küülikukasvatuse, karusloomakasvatuse, linnukasvatuse ja kalakasvatuse - teoorias ja praktikas..\nSeega on endokrinoloogia fundamentaalne bioloogiline teadus, millel on suur praktiline tähtsus, ning mitmed sõltumatud teaduslikud ja rakenduslikud harud..\nAutolaen uuele autole ilma sissemakseta\nMeeste lühikesed allahindlused: trendikad soengud\nSõna endokrinoloogia tähendus Efremova järgi:\nEndokrinoloogia - teaduslik distsipliin, mis uurib endokriinsete näärmete struktuuri ja funktsioone.\nSõna Endokrinoloogia tähendus Ožegovi sõnul:\nEndokrinoloogia entsüklopeedilises sõnaraamatus:\nEndokrinoloogia - (endo - Kreeka krino - eraldan i. Logia), teadus, mis uurib endokriinsete näärmete struktuuri ja funktsioone, nende elutegevuse saadusi - hormoone, aga ka nende näärmete talitlushäiretega seotud haigusi.\nSõna endokrinoloogia tähendus meditsiiniterminite sõnastikus:\nendokrinoloogia (endokrinoloogia eraldamiseks, logode eristamiseks, teadus) on kliinilise meditsiini valdkond, mis uurib endokriinsüsteemi organite ja selle toodetud hormoonide struktuuri ja funktsioone ning nende funktsioonide talitlushäiretest põhjustatud inimeste haigusi ning töötab välja diagnoosimise, ravi ja ennetamise meetodid. need haigused.\nSõna endokrinoloogia tähendus vastavalt Ushakovi sõnastikule:\nendokrinoloogia, pl. ei, noh. (fiziol.). Endokriinsete näärmete doktriin.\nTSB määratleb sõna "endokrinoloogia":\nEndokrinoloogia (Endo.Greek.Krнno - eraldan, toon esile I. Logia\nteadus endokriinsete näärmete (endokriinsete näärmete) struktuurist ja funktsioonist, nende toodetud hormoonidest, nende moodustumise viisidest ja toimimisest loomade ja inimeste kehal. Kliiniline E. uurib endokriinsete näärmete talitlushäiretest tulenevaid haigusi. E. on seotud paljude bioloogia, meditsiini ja veterinaarmeditsiini harudega. eriti füsioloogiaga, millest E. paistis silma iseseisva teadusena, samuti biokeemia, farmakoloogia ja molekulaarbioloogiaga. Hormoonide toimemehhanismi uurimise edenemine geenide aktiveerimise kaudu annab aluse määratleda E. teadusena keha põhifunktsioonide reguleerimisest. E. kaasaegne suundumus - neuroendokrinoloogia - uurib närvisüsteemi ja endokriinsete näärmete koostoimet keha funktsioonide reguleerimisel.\nAjalooline viide. Alates iidsetest aegadest on põllumajandustöötajate kastreerimine läbi viidud. loomad. Inimesi kastreeriti ka näiteks Vana-Ida riikides orjadeks - teenimiseks haaremites (eunuhhides), eunuhhide ususekti liikmeteks revolutsioonieelses Venemaal jne. Kõigil neil juhtudel täheldati selgeid muutusi mitte ainult seksuaalfunktsioonis, vaid ka kogu organismis (kasv, lihassüsteemi areng, närvisüsteemi aktiivsus). Paljud anatoomid juba 16–18 sajandil. teiste loomade ja inimeste organite hulgas kirjeldati peaaegu kõiki elundeid, mida praegu nimetatakse endokriinseteks näärmeteks, kuid nende funktsioon ei olnud tol ajal teada. Sisemise sekretsiooniga elundi ehk näärme kontseptsiooni sõnastas 1830. aastal saksa füsioloog ja loodusteadlane I. P. Müller. E. kui teaduslik distsipliin kujunes välja 19. sajandil, kui kirjeldati mõnede endokriinsete näärmete kahjustustega seotud haigusi. Näiteks Iiri teadlane R. Graves 1835. aastal ja saksa teadlane K. Basedow 1840. aastal kirjeldasid inglise arsti T. Addisoni kilpnäärmehaigust - neerupealiste lüüasaamist inimestel (1855)..\nŠveitsi kirurgid T. Kocher ja J. L. Reverden uurisid (1882–83) endeemilist struuma ja põhjendasid selle kirurgilist ravi. Esimene eksperimentaalne töö E. kohta kuulub saksa füsioloog A. Bertholdile, kes näitas (1849), et munandite siirdamine subkutaanselt või noorte kastreeritud kukkede kõhuõõnde takistab kastreerimisel täheldatud nähtuste arengut. Hiljem (1855) tutvustas prantsuse füsioloog C. Bernard sisemise sekretsiooni mõistet. Huvi endokriinsete näärmete uurimise vastu suurenes veelgi pärast prantsuse teadlase C. Brown-Séquardi (1889) töid, mis kinnitasid tema hinnangul seemnenäärmete ekstraktide noorendavat toimet seniilsele organismile. Sel perioodil alustati loomadega kliiniliste ja eksperimentaalsete E. valdkonnas ulatuslikke uuringuid. Saksa teadlased I. Mehring ja O. Minkowski näitasid 1889. aastal, et loomade pankrease eemaldamine põhjustab suhkruhaigust. Suur tähtsus oli vene teadlase L.V.Sobolevi töö, kes kinnitas 1901. aastal, et suhkurtõve areng on seotud selle nääre saarekoe intrasekretoorse funktsiooni kadumisega. Samuti juhtis ta tähelepanu võimalusele saada kõhunäärmest ravimit diabeedi raviks.\nMuutused keha funktsioonides koos endokriinsete näärmete eemaldamise või kahjustamisega viisid ideele spetsiaalsete aktiivsete ühendite tootmise nende näärmete poolt. Kuid katsed neid pikka aega isoleerida ei andnud tulemusi. Alles 1901. aastal eraldasid Ameerika teadlane T. Aldrich ja Jaapani teadlane J. Takamine adrenaliini kõigepealt kristalsel kujul ning 1905. aastal sünteesisid selle saksa teadlane F. Stolz ja inglise teadlane G. Dakin. Samal ajal (1905) tutvustas inglise füsioloog E.G.Starling kõigepealt hormooni mõistet. 1915. aastal eraldas Ameerika teadlane E. Kendall kilpnäärmehormooni türoksiini, mille keemilise struktuuri kehtestas 1926. aastal inglise teadlane C. Harington.\nAastatel 1921–22 eraldasid Kanada teadlased F. Banting ja C. Best kõhunäärmest hormooni insuliini ning veidi hiljem leiti selles hormoon glükagoon. Saksa teadlaste F. Smithi, B. Tsondeki ja Z. Lshheimi uuringud hüpofüüsi eesmise laba hormoonide kohta, mis aga puhtal kujul isoleeriti alles 40. aastatel, pärinevad samast ajast. 20. aastate lõpus - 30. aastate alguses. folliikulivedelikust eraldati mitu östrogeenset laadi ühendit (Ameerika teadlased E. Allen ja E. Doisy, Saksa teadlane A. Butenandt ja Inglise G. Merian; 1924–29); hormoon progesteroon eraldati kollaskehast (Allen ja Butenandt, 1934), neerupealiste koorest - kortisool, kortisoon, kortikosteroon ja muud kortikosteroidid (Šveitsi teadlane T. Reichstein, Ameerika teadlane E. Kendall); 1953. aastal eraldati samadest näärmetest hormoon aldosteroon (anglo-šveitsi teadlaste rühmitus eesotsas S. Simpsoniga ja J. Tate'iga).\nHormoonide eraldamine puhtal kujul, nende struktuuri kehtestamine võimaldas keemiliste vahenditega saada palju hormoone ja uurida nende mõju organismile, et täpsemalt kindlaks määrata iga nääre roll. Nende uuringute tulemusena oli võimalik tuvastada, et endokriinsed näärmed ei toimi eraldi, vaid on tihedalt ühendatud ühte süsteemi. Selgus, et aju liide - hüpofüüs - on hüpotalamusega ühendatud üheks funktsionaalseks kompleksiks. Inglise teadlase G. Harrise (1952), Ameerika teadlaste S. McCahni, E. Schalli ja prantsuse füsioloogi R. Guillemini uuringutes on kindlaks tehtud, et hüpotalamuse mediaalne osa eritab mitmeid bioloogiliselt aktiivseid aineid, nn. vabastades hormoone, mis liiguvad läbi veresoonte hüpofüüsi eesseina ja stimuleerivad hüpofüüsi hormoonide sünteesi ja vabanemist.\n20. sajandi teisel poolel. hormoonide toimemehhanismide selgitamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme. On kindlaks tehtud, et steroidhormoonid toimivad DNA tasandil, aktiveerides vastavad geenid, mille tulemusena sünteesitakse kehale vajalikud ensüümid või muud spetsiifilised valgud, mis mõjutavad ainevahetust. Valguhormoonid ei sisene rakku. Need mõjutavad raku sisemembraani, mis sisaldab ensüümi adenüültsüklaasi, mis muudab adenosiinitrifosforhappe (ATP) tsükliliseks adenosiinmonofosfaadiks, mis interakteerub paljude rakusiseste ensüümidega (valgukinaasid), aktiveerides need ja toimides nende kaudu raku tuumaaparaadile (üksikasjalikumalt vt Tsüklilised nukleotiidid). Endokriinnäärme funktsionaalne aktiivsus sõltub selle hormooni (või hormoonide) kontsentratsioonist veres. Niisiis, näiteks kilpnäärmehormoonide või neerupealiste koore ülemäärase sissevõtmise korral kehasse nõrgeneb hüpotaalamust vabastavate hormoonide sekretsioon, mis viib hüpofüüsihormoonide vabanemise vähenemiseni ja türoksiini või kortikosteroidide taseme languseni veres. Nõukogude bioloog M.M. Zavadovsky üritas seda ammu märgatud mehhanismi väljendada humoraalsete suhete aluspõhimõttena\n"Pluss-miinus vastasmõju", mis on keha hormonaalse tasakaalu säilitamise üldise mustri erijuhtum. Hiljem nimetati seda interaktsiooni põhimõtet tagasisidena. Need koostoimed toimuvad endokriinsüsteemis mitte ainult mõnede näärmete hormoonide mõjul teistele, vaid ka närvimehhanismide abil; nad on suletud mitte ainult hüpotalamuses, vaid ka madalamatel integratsioonitasemetel (vt. Neuro-humoraalne regulatsioon). Juba 1910. aastal näitas MN Tšeboksarov, et neerupealise medulla sekretoorset aktiivsust reguleerib närvisüsteem. Kõrgema närviaktiivsuse mõju endokriinsüsteemile märkisid I. P. Pavlov ja tema õpilased.\nKliiniline endokrinoloogia kui kliinilise meditsiini haru uurib endokriinsüsteemi haigusi (nende epidemioloogiat, etioloogiat, patogeneesi, kliinikut, ravi ja profülaktikat), samuti teiste haiguste endokriinsete näärmete muutusi. Kaasaegsed uurimismeetodid võimaldavad välja selgitada paljude endokriinsete häirete põhjused; nende hulka kuuluvad bakteriaalsed (näiteks neerupealise koore tuberkuloossed kahjustused koos nende rikke tekkimisega), viiruslikud, traumaatilised, vaskulaarsed ja muud endokriinsete näärmete kahjustused; psühhogeensed ja pärilikud tegurid on olulised. Sageli on endokriinsete häirete korral raske eristada tegureid, millel on haiguse arengus esmane põhjuslik roll, ja tingimusi, mis soodustavad nn eelstaadiumite üleminekut haiguse varjatud ja selgetesse staadiumitesse (näiteks suhkruhaiguse kahjulikud vaimsed mõjud). Sageli jäävad endokriinsete haiguste põhjused teadmata..\nEndokriinsete haiguste patogeneesi mõiste põhineb vastavate näärmete morfoloogiliste muutuste, nende funktsionaalse seisundi ja nende tegevust reguleerivate süsteemide seisundi uurimisel. Eristada haigusi, mis esinevad näärmete talitlushäirete korral - selle suurenemine (hüperfunktsioon), vähenemine (hüpofunktsioon) ja normaalse, s.t füsioloogilistes piirides sekretsiooni seisundiga (nn eugormonaalsed seisundid). Endokriinsete haiguste käigus eristatakse mitut etappi: eelstaadiumid - varaseimad staadiumid, mille äratundmine on võimalik ainult kaudsete märkide põhjal; varjatud staadiumid - tuvastatakse spetsiaalsete diagnostiliste testide abil; ilmne - tüüpiliste ilmingutega. Niisiis, suhkruhaiguse korral eeldatakse haiguse eelstaadiumit mõlema vanema suhkurtõve korral ja suure loote sünni korral; varjatud staadium tuvastatakse glükoositaluvuse testi abil.\nEndokriinsete haiguste ravi peamine põhimõte on füsioloogiliste piiride saavutamine funktsioonide hormonaalses reguleerimises. Ravida saab tavaliselt üliaktiivsete näärmete põhjustatud tüsistusteta haiguste korral, kasutades kemikaale, mis vähendavad selektiivselt üliaktiivseid näärmeid, röntgenikiirgust või hormoone tootvaid rakke kahjustavate radioaktiivsete isotoopide kasutamist, ja kirurgilisi ravimeetodeid. Hüpofunktsiooniga kulgevate endokriinsete näärmete haiguste korral saavutatakse eugormonaalne seisund hormonaalsete ravimite (nn asendusravi, näiteks suhkruhaiguse insuliinravi) või ravimite abil, mis aktiveerivad vastavate näärmete funktsiooni. Tuvastamine\n"Riskifaktorid", st need tingimused, mis aitavad kaasa haiguse tekkele. Niisiis hõlmavad need suhkruhaiguse korral ebasoodsat pärilikkust, rasvumist ja mõnda muud.\nKliinilise E. õpetamine NSV Liidus toimub sisehaiguste osakondades ja E. meditsiiniülikoolide osakondades ning arstide täiendõppeasutustes. E. osakonnad on organiseeritud arstide täiendõppeinstituutides ja teistes sotsialistlikes riikides..\nEndokrinoloogia praktiline tähtsus. Kaasaegsed keemilised ja füüsikalis-keemilised meetodid võimaldavad tuvastada hormoone mitte ainult endokriinsetes näärmetes, kus neid on tavaliselt palju, vaid ka veres ja uriinis, kus neid leidub väga väikestes kogustes, ning seeläbi hinnata nende biosünteesi ja kehas toimuvate muutuste radu. E. edu määras asjakohaste meditsiiniharude, peamiselt kliinilise E. progressi. Hormoonide ja nende muundumissaaduste määramine võimaldas arstidel täpsemalt diagnoosida erinevaid endokriinseid haigusi. Puhtate hormoonide ja hormonaalsete preparaatide olemasolu võimaldas neid haigusi tõhusalt ravida. Paljud hormonaalsed ravimid on osutunud efektiivseks kollageenihaiguste, bronhiaalastma, rinna- ja eesnäärmevähi, mõnede neeru-, maksa- ja muude organite haiguste ravis.\nE. saavutuste rakendamine veterinaarmeditsiinis on väga paljutõotav. Loomakasvatuses lisaks kastreerimisele, mida on pikka aega kasutatud, käitumise muutmiseks ja põllumajanduskultuuride söötmiseks. loomad töötavad välja muid endokriinseid meetodeid loomade söötmise ja viljakuse mõjutamiseks. Välja on töötatud meetodid mitmekordse raseduse hormonaalseks stimuleerimiseks, seksuaaltsükli reguleerimiseks põllumajandustöötajate hormoonide poolt. loomad. Uuritakse uue hormonaalsete ainete klassi - prostaglandiinide kasutamist. Hormonaalsed meetodid sugunäärmete stimuleerimiseks on kalakasvatuses omandanud suure tähtsuse. Näiteks kasutatakse hüpofüüsi gonadotroopset hormooni kalade ettevalmistamiseks kudemisriigiks (Nõukogude teadlase N.A.Gerbilsky töö). Kõik maailma riigid viivad intensiivselt läbi E. uuringuid, hormoonide uurimist, nende toimemehhanismi, eriti molekulaarsel tasandil. Tänapäevase E. peamised probleemid hõlmavad ainevahetuse hormonaalse regulatsiooni ja keha erinevate funktsioonide, esinemismehhanismide, diabeedi ja muude endokriinsete häirete esinemise, varajase diagnoosimise, ravi ja ennetamise uurimist..\nTeadusasutused ja -organisatsioonid, perioodika. NSV Liidus viiakse E. uurimine läbi füsioloogia instituudis. I. P. Pavlova NSV Liidu Teaduste Akadeemiast (Leningrad), NSV Liidu Meditsiiniakadeemia eksperimentaalse endokrinoloogia ja hormoonide keemia instituut (Moskva), Kiievi E. ja ainevahetuse instituut, Ukraina hormoonide eksperimentaalse E. ja keemia instituut (Harkov) jt. Meditsiinikõrgkoolide kliinikutes. ja arstide täiendõppe instituudid. Sarnane ökoloogiaalaste teadusuuringute korraldamise süsteem on loodud ka teistes sotsialistlikes riikides. Kapitalistlikes riikides töötatakse kliinilise E. probleeme välja mitmesuguste profiilidega ülikoolide, haiglate ja uurimisinstituutide laborites ja kliinikutes. Praktiliselt kõigis arenenud riikides on riiklikud endokrinoloogiaseltsid, samuti diabetoloogilised ühendused; on ka rahvusvahelisi endokrinoloogide ja diabetoloogide seltse. Üleliiduline endokrinoloogide teaduslik selts (asutatud 1947. aastal) on alates 1975. aastast Rahvusvahelise Endokrinoloogide Assotsiatsiooni liige (eksisteerib alates 1960. aastast). Rahvusvahelised endokrinoloogide kongressid (esimene toimus 1960 Kopenhaagenis) peetakse 4 aasta pärast. Ökoloogia individuaalsete probleemide (suhkurtõbi, steroidhormoonide roll jne) teemadel kutsutakse kokku rahvusvahelisi kongresse. Teoseid E. kohta avaldatakse nii üldistes bioloogilistes ja meditsiinilistes ajakirjades kui ka eriväljaannetes: NSV Liidus -\n"Endokrinoloogia ja hormoonravi probleemid" (alates 1955. aastast); USA-s - “Endokrinoloogia” (Phil., aastast 1917), “Diabeet” (NY, aastast 1952), “Prostaglandiinid” (Los Altos, aastast 1972), “Steroidid” (SF, aastast 1963), “The Journal of Clinical endokrinoloogia ja ainevahetus "\n(Springfield, aastast 1941); Prantsusmaal - "Annales dEndocrinologie" (P., aastast 1939); Suurbritannias - "Journal of endocrinology" (Camb., alates 1939); Taanis - "Acta endocrinologica" (Cph., aastast 1948); SRP-s - "Endocrinologia"\n(Vis., Aastast 1956); Itaalias - "Acta diabetologica latina" (Mil., aastast 1964); SDV-s - "Endokrinologie" (Lpz., alates 1928); Tšehhoslovakkias - "Endocrinologia cxpe-rimentalis" (Brat., aastast 1967); Saksamaal - "hormoonide ja ainevahetuse uuringud"\n(Stuttg., Alates 1969. aastast) jt. Vt ka hormoonid, neurohormoonid ning artiklid üksikute näärmete ja hormoonide kohta.\nN. A. Judajev, V. G. Baranov.


GoodNews eksklusiiv! DJ ja saatejuht Meelis Eskola: kui eestlasega hästi läbi saada, siis võid lisaks heale huumorile ka hea sõbra saada – GoodNews\nAvaleht Mis on Eesti elus hästi? GoodNews eksklusiiv! DJ ja saatejuht Meelis Eskola: kui eestlasega hästi läbi saada, siis võid lisaks heale huumorile ka hea sõbra saada\nDJ ja produtsent Cityflash ning Tallinna TV saatejuht Meelis Eskola hindab Eestis rahumeelset keskkonda, levinud meeskonnatööd, meie toitu ja eestlase head huumorisoont, soovitades samas kaasmaalastel leida rohkem aega puhkuseks ja enesearenguks.\nKodumaal on ikka hea elada, sest see on sinu kodu ja siin tunned sa ennast kõige paremini. Ja vastuseks küsimusele miks, on tegelikult kümneid positiivseid asju. Me elame suhteliselt rahulikus keskkonnas, meil pole sõdu, looduskatastroofe ja muid taolisi asju. Ma tunnen ennast Eestis väga mugavalt.\nMeil on väga töökas rahvas ja eriti hästi organiseeritud meeskonnad, kes teevad millegi suure nimel palju tööd ja oskavad ka seda lõpuni viia palju lühema aja jooksul, kui paljudes teistes riikides. Ma arvan, et meie meeskonna hingetöö ja suutlikus on küll see, mida eeskujuks tuua.\nEesti toit on parim maailmas, mille üle ma tõesti tunnen rõõmu. Ja meie loodus, mida on hästi hoitud.\nEestlane olla tähendab hoida oma kultuuri ja keelt ja esindada seda, kus iganes me ei oleks. Me peame olema uhked ja mitte hävitama seda eestlust.\nSee, kes ei torise ja mõtleb alati positiivselt. Hea inimene on see, keda märgatakse läbi tema heade tegude ehk inimene, kes julgeb olla abiks teistele ja anda siia maailma oma panuse parema elu nimel.\nHea huumorisoon. Kui eestlasega hästi läbi saada, siis võid lisaks heale huumorile ka hea sõbra saada, kes aitab sind igas olukorras.\nKas eestlane huvitub enesearengust vähem või rohkem, kui mujal olete seda soovi tajunud?\nEestlane teeb liiga palju tööd, et ellu jääda ja seeläbi jääb võib-olla tõesti enesearenguks vähem aega. Sellest on väga kahju.\nKui reisile lähete, siis millised on need kodumaa asjad, mida igatsema jääte?\nEestlase kiirem mõtlemisviis ja abipakkumine. Vahel on tunne, et kui minna soojemasse kohta, siis jääb inimestel sellest just vajaka.\nOma töövahendi läptopi, mugavad riided ja ühe seljakoti.\nEestlane peab ära õppima päevaplaneeringu, mille sisse mahub ka puhkus ja lühem tööpäev. Meie kliimas ei tohiks eestlane nii palju tööd teha.\nOlge rohkem rõõmsamad selle üle, mis teil on. Rohkem naeru ja positiivset ellusuhtumist annab teile aastaid juurde.\neelmine GoodNews eksklusiiv! Arne Lauri paneb Eesti olemuse sõnadesse: laulurahvas, väepaigad, Loodus, kargus ja lihtsus\njärgmine GoodNews eksklusiiv! Maie Matšenas: eestlased on pealtnäha kinnised – tegelikkuses tahavad nad selgeks saada, kas usaldada või mitte


Keskkonnaamet: ettevõtted vastutavad keskkkonna säästmise eest - Põllumajandusuudised\nKeskkonnaamet: ettevõtted vastutavad keskkkonna säästmise eest\nMaailma Terviseorganisatsiooni (WHO) järgi on täna juba 20 protsenti surmadest Euroopa Liidus algselt tingitud keskkonnatingimustest, mis viitab ilmselgele vajadusele keskkonnakasutuse ohjamisel. Keskkonnaameti eesmärk pole sundida ettevõtteid keskkonnaluba taotlema, vaid algatus peab tulema luba vajavatelt inimestelt ja ettevõtjatelt.\nKeskkonnaameti peadirektori asetäitja Taimar Ala sõnul Keskkonnaameti peamisteks eesmärkideks katkestada täielikult majanduskasvu ja keskkonnaseisundi vahelised seosed ning saavutada pinna- ja põhjavee hea seisund 2015. aasta lõpuks.\n„Keskkonnaluba peavad taotlema kõik, kes tegelevad vee erikasutuse, saasteainete viimisega paiksest saasteallikast välisõhku, jäätmete käitlemise, maavara kaevandamise ja kiirgustegevusega. Meie põhimõte on vaadata keskkonnaloa taotlemise juures terviklikkust. Täna on meil sageli tegemist erinevate arendajate ja ettevõtjatega, kes nõutud tingimustesse mahtumiseks jagavad oma tootmismahud kolme erineva juriidilise isiku vahel või rajavad tootmise ühe üksuse teise valda. See tekitab vaidlusi, sest meie loeme siiski need asjad terviku juurde kuuluvaks,“ selgitas Ala märtsi alguses Tallinnas toimunud keskkonnaseminaride sarja avaseminaril.\nSeminaril keskkonnakasutuse reguleerimise vahenditest ülevaate andnud Ala tõdeb, et ametnikud on nõudlikud, sest taotluste tegemise ja saamise kvaliteet on väga oluline. „Ma ei tea, kas varem anti keskkonnalubasid pealiskaudsemalt või olid nõuded leebemad, aga täna tagab kvaliteedi kindlasti tihedam kirjavahetus ning kohapealsed kohtumised. Olen nõus, et on kohti, kus on paindlikkust vähe ning mõned nõuded tunduvad lausa totrad, aga eks see tuleb sellest, et kunagi taheti õigusakte kuritarvitada.“\nKeskkonnaloaga kaasneb sageli keskkonnatasu, mille määramise eesmärk on vältida või vähendada loodusvarade kasutamisega, saasteainete keskkonda heitmisega ja jäätmete kõrvaldamisega seotud võimalikku kahju. Seda maksab isik, kes on saanud keskkonnaloaga või seadusega sätestatud muul alusel õiguse eemaldada looduslikust seisundist loodusvara, heita keskkonda saasteaineid, kõrvaldada jäätmeid või on teinud seda vastavat õigust omamata.


Teisipäev, 06 Oktoober 2015 09:20\nKirjutas Marianne Mett\nEile, 5. oktoobri õhtul toimus Võru Kandles pidulik vastuvõtt Võru linna õpetajatele. Üritusel anti üle aasta õpetaja 2015 tunnustused.\nAastate Õpetaja 2015 tunnustuse pälvis muusikaõpetaja ja koorijuht Helga Ilves, Aasta Õpetajad 2015 on Võru Järve Kooli õpetaja Gaida Vassin, Võru Kreutzwaldi Kooli inglise keele õpetaja Ere Tumm ning Võru Kesklinna Kooli klassiõpetaja Koidu Süvaorg, Aasta Noor Õpetaja 2015 laureaat on Võru Kesklinna Kooli klassiõpetaja Janeli Jorro.\nTunnustuse saanutele andsid linnapea Anti Allas ja abilinnapea Sixten Sild üle reisibüroo 600-eurosed kinkekaardid ning kunstnik Eino Mäelti poolt valmistatud klaasist raamatukujulised meened. Autasustamisele järgnes Kõrsikute kontsert ning pidulik vastuvõtt.\n02-04-2020 2 kommentaari\n06.10.2015 - Aasta õpetaja tiitli pälvis Võrumaa kutseharidus- keskuse õpetaja Viktor Dremljuga\nMaailmaturu nafta hinnad hüppasid viiendiku võrra kõrgemale\nUSA presidendile tehtud koroonaviiruse test oli negatiivne\nMaailmas on koroonaviirus tuvastatud enam kui miljonil inimesel\nUSA demokraadid lükkasid presidendikandidaadi nimetamise edasi


Uus normaalsus - kõik tööd tehtud Handies Tegijatega\nUus normaalsus – kõik tööd tehtud Handies Tegijatega\nUurisime pikaagse Handies rakenduse kasutaja Kalev Pikaru käest, kelle jaoks tööde tellimine läbi platvormi hästi sobib ja tuli välja, et see on sobilik sisuliselt kõigile! Loe, milline on Kalevi kogemus olnud rakenduse ja Handies Tegijatega.\nKellele Handies rakendus vajalik on?\nMa arvan, et parem küsimus on, et kellele see ei oleks vajalik? Ma ei näe ühtegi maja-, korteri- või suvilaomanikku, kes ei vajaks aeg-ajalt teatud spetsialiste. Näiteks elektrik. Varem kasutasin sõbra elektriku teenuseid, aga tema puhul oli alati midagi ees, kiire, ei jõua ja nii edasi. Tellisin siis Handiese kaudu, ehkki olin esialgu skeptiline. Nüüdseks olen seda elektrikut tellinud kolm korda, jooniseid ette pole kordagi andnud. Mees tuleb ja mõtleb ise, teeb skeeme ja tulemus on väga hea. Handies on vajalik absoluutselt kõigile. Kui kodus ikka toru läheb katki või elektrit pole, no mis sa peale hakkad?\nMis peamised väärtuspakkumised rakenduse kontekstis on?\nKui ma esimest korda Bolti taksoteenust kasutasin, olin skeptiline. Pärast seda alati võimalusel kasutan, see on alati sees, seda on mugav kasutada. Handiese rakendus võib-olla peab veel arendusega vaeva nägema. Mis mulle seal meeldib on see, et seal on olemas inimesed, Tegijad, kes teevad töö ära.\nKasutan tihti just Handies Tegijaid, keda varem olen tellinud. Raha pool ei ole nüüd kõige tähtsam, ehkki ma seda tunnihinda ikka vaatan, seal varieerub 10-45 euroni keskmiselt. Tähtis on ikka kiirus ja kvaliteet. Kiirus ses mõttes, et kui meil on kokku lepitud päev ja kellaaeg, siis ta tuleb õigel ajal ja mina saan sellega arvestada ning oma aega planeerida.\nLiitu Handies Tegijatega!\nNewer Handies Tegija – Riho\nOlder Kuidas luua endale täiendav sissetulek – vaja läheb ainult aega ja tahet!


Kui kaua võtab aega eluruumi sissemurdmine ja varastatud asjadega lahkumine? - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKahjuks ei ole Eestist kuhugi kadunud sissemurdmised ja vargused eluruumidest. Eriti hoolsalt tuleb oma varal silma peal hoida suvekuudel, kui inimesed puhkavad ja viibivad pikemalt kodunt ära. Ka If Kindlustuse statistika näitab, et kõige enam varguseid eluruumidest pannakse toime just suvel.\nIf Kindlustuse kahjukäsitluse osakonna juhi Taavi Kiibuse sõnul näitab statistika, et probleem on kõige tõsisem suvekuudel.\n5 lihtsat soovitust koduse vara hoidmiseks\n2. Kodust lahkudes tõmba ette kardinad, et keegi ei näeks toas olevaid väärtuslikke esemeid. Ära jäta väärtuslikke esemeid nähtavale ka rõdule või terrassile.\nTartu endisest telefonisidesõlmest saab suurlinlik DUO Loftid


Tasuta Porno Lesbi Videod Xvideos, Pornhub, Xnxx » Unclesystem2\nAccueil Non classé Tasuta Porno Lesbi Videod Xvideos, Pornhub, Xnxx\nViljandlase Lennart Madissoni eestvedamisel ja rahastamisel on valminud kolm eestimaalastest osatдitjatega pornofilmi. Meil oli loodud kontakt mõne linnas asuva põrandaaluse organiseeritud vastupanu rühmaga ja maal tegutsevate metsavendade salkadega. Inimese aju on haavatavad ja mõned rohkem kui teised. Iga pдev ei vaata, aga vahel ikka – mingit valehдbi sellepдrast kьll ei tunne.\nMilleks yldse osta minegeid juhtmeid, vähemalt club3D ananb küll neid nii palju kaasa et saab rahus pildi arvutist välja ja edasi paneb pilt mul mööda tavalist antennijuhet. Pluss lisana on see hea naljafilm kahest vanemast mehest, kes noorte maailmas üritavad praktikal Google’s olles tööle saada.\nHarjumusele kohaselt jäetakse üks tüüp ikka korralikult tervest filmist välja ja teised saavad omal nahal seiklusi kogeda. Minu kohv avati korraga, ma ei pidanud seda päripäeva liigutama ja tegema muid manipuleerimisi, mis aitavad kaasa avalikustamisele. Kasutades süstla asemel pipetti, peate sisestama vajaliku arvu tilka tilka.\nMul on mitu kaalukat argumenti, mis veenvad teid. Ettevõtmine – igal aastal külastavad nad üht Eesti väikesaart, kus varem käinud pole. Eestis ei ole samasooliste paaride kooselu ega adopteerimise seaduslikku regulatsiooni. Tema suhtumine õpilastesse on ühtaegu lahe, sõbramehelik ja asjalik.\nAga et olen ka administraatori rollis, siis on ьheks eesmдrgiks luua meie noorfььsikutele edasiхppimise vхimalusi vдlismaal. Kui olete segane, ei tea, kuidas puhkust veeta, minge ühisele reisile, ostes järgmisele rongile kaks piletit. Seda peab küll ütlema, et Muhedikult saadud madalate aediiriste õitsemise ajal on keldrimägi siiski juba praegu päris kena vaatepilt, eriti õhtuti, kui madal päike sinna peale paistab.\nJa Ludwig sai endale lubada kuningana selliseid asju, mida ükski normaalne inimene endale lubada ei saa. Täna ilmus filmile täitsa uus treiler, kus näeme täpsemalt, mis pahandused Pikkkõrval seekord kavas. Sul on õigus, läksin veidi isiklikuks ja kaldusin teemast kõrvale.\nDie Besten Kommentare Unter Porno\nArticle précédent Et Stykke Hentai Torrent, Linda Blair Sex Video, Tvunget Til Sex På En Hustru Nj\nArticle suivant Häbitu Ettepanek\nHayatımda beni sevip bana değer veren hiç kimsenin kalmaması durumu. Avukat aynı gün karar…


Iga päev teeme me kõik valikuid sõltuvalt oma väärtushinnangutest. Mind viisid needsamad väärtushinnangud ülikooli õppima noorsootööd. Amet on aus ja tunnen, et see on see, mida tõesti teha soovin. On suurepärane, kui töö rõõmu ja vaimset rahuldust pakub, mis siis muud, kui edasi tähtede poole. Aga võta näpust!\nÜha sagedamini kratsib kuskil kuklas kahtlus, et milleks ma seda õppima läksin. Aga kuhu edasi, kui kool läbi? Sest kauaks sellele tööle jääda ei saa, mitte et ei tahaks, vastupidi, aga mitte kuidagi ei mahu pähe mõte, et järgmised aastad oma elust peaksin veetma miinimumpalga lähedase sissetulekuga vireledes. Arveidki ei suuda maksta sellest viiest tuhandest kroonist, mis peale maksude mahaarvamist kätte jääb.\nEi olnud see palk mingi asi enne palgakärbet, kuid nüüd on see lausa solvav. (Kui siinkohal soovib keegi missioonitundest rääkida, siis saadan järgmised arved heameelega temale, ja maksku selle missioonitundega need kinni.) Ka ütlen ette ära neile, kes juba jõudsid mõelda, et mida ma virisen, on neid, kellel veel halvem, et eks oma mätta otsast paistab oma mure ikka kõige suurem: ka teilt, kellel on veel halvem, ei ole võetud võimalust mõtteid avaldada.\nKui päris aus olla, siis ei ole asi nii väga palganumbris, vaid selles, millisele pulgale ühiskonnas noorsootöötaja – või ütleme laiemalt, lastega-noortega töötaja – asetatakse. Vaatame, kes siis jäävad samasse palgakategooriasse: müüjad marketis, sotsiaalsete töökohtade esindajad (näiteks reisiteenindajad bussides), nurgataguse puhveti baaridaam, koristajad (minu eesmärk ei ole neid tublisid ja tänuväärt ameteid alavääristada, kaugel sellest, igaühele oma). Aga kas see nimekiri ei ütle teile midagi? Minule tundub, et see on meie valitseva institutsiooni peegel, milles me näeme devalveerunud vaimseid väärtusi ja dimorfseid väärtushinnanguid.\nNoorsootöötajate üheks ülesandeks on noorte väärtushinnangute kujundamine, et meile-riigile tuleks juurde täisväärtuslikke ühiskonnaliikmeid. Aga millistest väärtustest me räägime, kui küsida tohib? Et kõik on võrdsed? Et ei ole vahet, kas annad panuse järelpõlve kasvatamises või müüd kellelegi pätsi leiba. Ei ole vahet, kas omandad hariduse või mitte; oled spetsialist või lihttööline. Väärtustatakse sind ikkagi ühepalju.\nPidage! Loomulikult on vahe, aga kahjuks ei ole see positiivne, sest mida rohkem õpid, seda rohkem mõistad, kui õõvastav see olukord on.\nLoodan siiralt, et austatud valitsejate eesmärk ei ole täita noortekeskus pensionil prouadega, kes keskuses kududes meelsasti pensionile lisa teenivad, vaid pigem motiveerida nooremaid, kellel on huvi ja tahet seda tööd südamega teha.\nRäägitagu mida tahes, aga palk oli ja on praeguses ühiskonnas võimas motivaator ning kõik, kes vastupidist väidavad, ei ole sellelt planeedilt ja kuuluvad uurimisele Igor Volke poolt.\nEi sattunud see artikkel kogemata enne valimisi, tahaksin teada, mis on praegustel kandideerijatel plaanis, et olukorda muuta ja milliste meetmetega taastate usu poliitikute väärtushinnangutesse.\nSee, mis hetkel toimub, on ajalooline suurhetk, sest papa Maslow püramiid seisab tikksirgelt teravikul – tagumik paljas, ronime eneseteostusest esmavajaduste poole.\nLisatud: 08.10.2009 / 00:26\nÕpi poiss amet selgeks ja tööta. Siis saad selliks. Siis tööta veel ja saad meistriks. Ja siis tuleb ka meistri palk. Nii lihtne see ongi.\nLisatud: 08.10.2009 / 01:54\npead vist üsna vanaisa olema et teda poisiks kutsud. Minu arust pole see esimene ülikool tal. olen kunagi ise selle tööga kokku puutunud ja keskuses on tegijaid kes on pikki pikki aastaid seal töötanud ega nad sellepärast ,meistripalka saa. kõik saavad ühtemoodi linnavalitsuse kulbiga.\nLisatud: 08.10.2009 / 16:22\nMinu poolt Tanielile jõudu ja edu! Kommentaariumi kraaksatusi (sh ka minu oma) ei maksa küll väga isiklikult võtta.\nTubli on kui haridust on ja elukogemust ka. Seda enam paneb kirjutise mõningane naiivsus mind imestama. Eriti see poliitikute väärtushinnangute teema. Kandideerijate rõhuva enamiku väärtushinnanguid sobiks mu meelest iseloomustama loosung: Läbi valimiste rahatähtede poole.\nLisatud: 08.10.2009 / 14:14\nSelgituseks: Naiivne oleksin sellisel juhul, kui arvaksin, et sellest midagi muutub. Kirjutise üks eesmärke oli panna kirja lihtsa inimese lihtsad mõtted, need samad lihtsad mõtted, mida me kõik iga päev mõtleme. Liiga tihti võtame kõike kaela sadavat jama ensestmõistetavalt ja arvame, et meie mõtted on naiivsemad kui meid valitsevate poliitikute omad. Kui lugeda erinevate artiklite kommentaare võime näha, et kõigil on midagi öelda. Kui laussolvangud välja jätta, teiste keelekasutust korrigeerida saaksime mitme artikli jagu neid lihtsaid, kuid asjalikke, meid ümbritsevate inimeste mõtteid. Kes siis meie mured teatavaks teeb, kui mitte meie ise.\nLisatud: 08.10.2009 / 14:35\nLäbi valimiste rahatähtede poole.- Väga hea Jurri! Ainus õnnetus on selles, et see kehtib pea kõigi kendidaatide suhtes. Kahju, et ei ole neid kandidaate, keda huvitaks ka tegelikult meie rahva vilets olukord. Kui oleks neist kasvõi üks siiras inimene valiksin ta silmapilkselt. Aga rahakrõõsus on inimeste ajupoolkerad pehmeks muutnud. Väga kahju!


Milline pulmatoit? | Pulmad.ee\n18 August, 2010 - 10:49\nMis menüü keegi oma pulma on valinud? Milliseid sooje toite ja milliseid külmi?\nJagab keegi? :)\nLiitus: 25 Sept 2007 - 14:57\nRe: Milline pulmatoit?\n18 August, 2010 - 11:01\nMina absoluutselt jälestan n-ö süldilaudu, see on küll traditsiooniks saanud pidudel ja pulmades, aga mulle ei sobi. Oleneb muidugi ka peo kestusest, kui on ikka korralik eesti pulm, mis kestab hommikuni (mis jälle mulle ei sobi), siis on lookas laud kohustuslik. Minul on plaanis väike paaritunnine koosviibime, mitte küll rootsi laud, sest istume ikka laua taga, aga mingit praadi ega viina ei tule. Tuleb lihtne külmalaud, salat, suupisted, kala. Tort ja sampa ka loomulikult. Selline euroopalik, napp, aga pidulik. eks paistab mis külalised sellest arvavad, aga tegelt on mul ükskõik, hapukapsast ja sealiha võivad nad enne kodus süüa, kui tahavad:)\n18 August, 2010 - 11:15\nMenüü oleneb paljuski pulmakohast ning peo pikkusest. Meil oli just hommikuni kestev talupulm ning mina näiteks ei oleks seal vaid külmi suupisteid ette kujutanud :) Nii et meil oli alguses ikka soe praad (nii kana kui sealiha) ning siis laual erinevad salatid-suupisted. Kui soovid, võin meie nimekirja Sulle mailile saata!\n18 August, 2010 - 15:58\nMeil oli valitud toidust soe praad ning külmad suupisted, mida oli terve õhtu laual. Suupisteid oli laual terve päev, õhtu ja öö, sest pidu oli pikk ning neid oli 10 eri sorti. Praadi serveeriti 16.30. Siis 23.00 oli tort ning enne toodi lauale ka salatit. Seda söödi väga hoolega, sest vahepeal oli piisavalt igasugu tegevust olnud.\nKuna ilmad on väga kuumad, oli saadaval piiramatus koguses külma allikavett ja morssi kogu aeg. Samuti läks vahuveini ja veini, viina oli vähe ja sellest joodi ära alla poole.\nSa pead läbi mõtlema, kui pikk on pidu ja millised on su külalised, sellest oleneb palju. Kindlasti oskab ka peokoht nõu anda.\n18 August, 2010 - 19:11\nMeil oli ebatraditsiooniline pulmatoit( soe söök- röstitud pardifilee kartulivormiga, ahjus küpsetatud lõhe ja kohafilee valge veini kastmega, võiga hautatud aedviljad ja külm laud- suitsetatud lambakints, röstitud lambamaks, veisekeel, singid, juustuvalik, kalavalik, seened jne ) buffeena ja jätkus ka niikauaks kuni pidu kestis. Külalised sõid ja kiitsid, vaatamata sellele, et sülti ja rosoljet ei pakutud :)\n19 August, 2010 - 14:57\nKuna meil oli kolmetunnine vastuvõtustiilis pulm, siis lookas lauda polnud, kõhud said aga sellegipoolest kõigil täis ja toit oli ka väga maitsev. Kõigepealt olid meil tervituspokaali juurde suupisteks maasika-melonivardad, seejärel eelroaks väikesed itaaliapärased saiad erinevate katetega - kukeseened, tomatisalsa, rukolapesto, hanemaksapasteet. Praeks oli grillitud sea sisefilee kukeseene-koorekastmes ja sinna kõrvale sai igaüks siis võtta selliseid lisandeid, nagu ise tahtis (värske salat, kuum köögivili, ürdikartulid). Ja pärast siis oli magustoiduks kohupiima-martsipani pulmatort.\nAga jah, peo pikkus ja olemus määrab ka toiduvaliku. Pikema peo korral oleks sellest kindlasti väheks jäänud.\n2 September, 2010 - 21:33\nTervitusšampuse juurde pakkusime viinamarju ja beseed. Soojaks söögiks oli kartulid, liha, külm kaste ja värske toorsalat. Külmlaual oli rosolje, kartulisalat, täidetud munad, singirullid, krevetitarretis, heeringas hapukoore ja sibulaga. Pärast pakkusime siis pulmatorti, napoleoni kooki, veel ühte kooki ja korvikesi. Söögist puudust ei tulnud ning kõik kiitsid, et väga maitsev oli. Kõik magus oli enda poolt kaasa võetud ning minu ema või ämma poolt tehtud :D Napoleoni kook osutus eriti popiks.\n3 September, 2010 - 18:55\nMeil tuleb põhimõtteliselt sama menüü kui kasutajal Anneli112 aint et pulmatordi juurde pakume veel kringlit ja tervitus shampuse juurde pakume kas maasikaid või komme. Minu arust sellise lihtsa toiduga pulmalaud on kõige mõtekam-ei ole kallis ja toidud on ka sellised mida enamus ikka sööb aga muidugi on erinevaid inimesi :)


(Ümber suunatud leheküljelt Otepää linnapea)\nSee artikkel räägib linnast; küla kohta vaata artiklit Otepää küla; valla kohta Otepää vald\nLinnas asub Otepää kirik (ja selle juures Vabadussõjas langenute mälestussammas) ning energiasammas. Seal töötavad Otepää Gümnaasium, Otepää Teater ja Otepää Talispordimuuseum. Idaküljel on linnamägi, kus asuvad Otepää linnuse varemed 13. sajandist.\n4. oktoobril 1922 nimetas Vabariigi Valitsus Nuustaku alevi ümber Otepää aleviks.. 10. juunil 1928 avati Otepää Vabadussõja mälestussammas. 1. aprillist 1936 sai Otepää alev linnaks.\nOtepää valla lipp, endine Otepää linna lipp\nOtepää valla vapp, endine Otepää linna vapp\nOtepää linna "ristsed" (alates 02:35)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Otepää&oldid=5352983#Ajalugu"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:53, 13. juuni 2019.


Hargettevõtete programmis osalejad | Tartu Ülikool\nHargettevõtete programmis osalejad\nVabavara põhine GIS koolitus, nõustamine ja tugi ning kliendi vajadustest lähtuvate GIS tööriistade ja töövoogude arendamine.\nSave a bit(e)\nMaris Hindrikson/Maria Smirnova/Anneliis Rämson/Ervin Kont\nPremed – algoritmile tuginev objektiivne vaimse heaolu mõõdik, mis pakub süstematiseeritud ja teaduspõhist lahendust ennetamaks vaimse tervise probleeme ühiskonnas.\n2021. aasta kevadel liitunud tiimid\nNaturaalkeele kodeerimine masinkoodi tasandil (riistvara-tarkvara) projekt.\nTeadmuspõhise Eesti Villavabriku loomine.\nKim Duong/Joel Kuusk\nHYPSTAR – uus hüperspektriline radomeeter, mis on integreeritud vee ja maa kahesuunalise peegelduvuse automatiseeritud mõõtmisvõrkudes satelliidi mõõtetulemuste valideerimiseks.\nUudne ränioksiidi alkogeelil baseeruv kütusetablett.\n2020. aasta sügisel liitunud tiimid\nPlantInvent’i eesmärk on märgatavalt vähendada vee tarbimist põllumajanduses, täpsemate mõõteseadmete kasutamise abil.\nPehmerobootikatehnoloogia rakendusena pakume simulatsioonõppevahendeid meditsiini- ja tervishoiutöötajate väljaõppele. Praegu on käsil kunstliku emakakaela arendamine.


VE: Karelson, Mati - keemiaprofessor, keemiliste ühendite IT looja - www.virumaa.ee\n« VE: Hunt, Margus – kuulitõukaja\nHeino Lipp on lahkunud »\nVE: Karelson, Mati – keemiaprofessor, keemiliste ühendite IT looja\nAutor Avo | Avaldatud: 24. aug. 2006\nMati Karelson loob tarkvara, mis teeks temast miljardäri\n“Investeerime esimeses järgus umbes 50 miljonit krooni ja selle aasta lõpuks või järgmise aasta alguseks peaks prototüüp valmis olema,” kirjeldab Karelson hiljuti loodud innovatsioonifirma QsarSoft tegemisi. Firma arendab tarkvara ja meetodeid kemikaalide omaduste kindlaksmääramiseks. Taustaks on Karelsoni 15 aasta pikkune kogemus ja juhtpositsioon teadusmaailmas.\nPraegu tehakse sama asja laborites, piltlikult öeldes miljonite hiirte elu hinnaga. Selle eesmärgiks on teada saada, kas näiteks üks või teine kemikaal on mürgine inimese või keskkonna suhtes. Või kas mingi plastik näiteks puruneb või ei purune mingi temperatuuri juures. Karelson ja kompanjonid usuvad, et vähemalt poole ulatuses võiks töö ära teha hoopiski arvutiprogrammid.\nEuroliidus on hinnatud uute ainete ja materjalide väljatöötamise laboratoorsete katsetuste mahuks kaheksa miljardit eurot (125 miljardit krooni) ja kümme miljonit hukkuvat katselooma aastas. Suure tõuke selle turu arengusse annab Euroopa Komisjoni kemikaalide määrus REACH. QsarSoft-ise tarkvara annaks olulist kokkuhoidu ja päästaks paljude katseloomade elusid. Karelson ise jääb ettevaatlikuks hindamisel, millise osa tekkivast turust võiks haarata tema firma: “Aga olulise osa küll.”\nPeaminister näeb võimalust uueks Skype’iks\n•• “Õnnestumise korral on tegu globaalse ettevõtmisega,” ütleb peaminister Andrus Ansip Mati Karelsoni tegemiste kohta. Klientideks võivad olla nii ülemaailmsed farmaatsiakompaniid kui ka Viru Keemia Grupp. “Professor Karelson on üks enam viidatud Eesti teadlane maailmas ja tema töö abil saab kiiremini ning odavamalt välja töötada uusi materjale ning uusi ravimeid,” kirjeldab Ansip suurt potentsiaali.


Reinsalu: Lätti reisides peab homsest jääma kahenädalasse karantiini. Piirikontrolli riik siiski ei kehtesta - DELFI\nReinsalu: Lätti reisides peab homsest jääma kahenädalasse karantiini. Piirikontrolli riik siiski ei kehtesta\nLäti hakkab reeglite täitmist kontrollima pisteliselt\nLätisse reisimisel hakkab kehtima uus kord, Soomega säilib senine prii liikumine kuni 18. septembrini.\nPiiranguteta liikumine Soome ja Eesti vahel kehtib välisminister Urmas Reinsalu sõnul kuni 18. septembrini. Pärast seda rakendub mõõdik 25. Teisisõnu 25 nakatunut 100 000 elaniku kohta, mis täna hommikuse seisuga oli Eestis näiteks umbes 21.\nJuhul, kui Eesti nakkuskordaja on 18.septembril rohkem kui 25, hakkavad piirangud ehk testimine ja eneseisolatsioon Soomes olema neile, kes reisivad seal isiklikul eesmärgil. Mitte aga neile, kes käivad tööl.\nTäna hakkab südaööst kehtima Lätti reisimisel piirang. Kes sinna Eestist reisib, peab kaheks nädalaks eneseisolatsiooni jääma. Taaskord: nõudel on erandeid. Töö- ja õpiränne on piiranguteta, samuti Läti kasutamine transiidiks ja Valga-Valka vahel kohalikele liikumine.\nKui Eestist tulijal on soov Lätist läbi reisida, tohib ta riigis viibida kuni 12 tundi. Ööbida Lätis ei tohi.\nKui Lätti minna, siis on avalikes kohtades näomask kohustuslik.\nKAART | Norra muutus samuti punaseks. Vaata, millistest riikidest saabudes tuleb karantiini jääda! (156) 11.09.2020\nKAART | Pea kogu Euroopa on punane. Vaata, millistest riikidest saabudes tuleb esmaspäevast eneseisolatsiooni jääda (132) 18.09.2020\nLeedu nõustus tõstma näitu, millega piirangud kehtestatakse, 16lt 25le. Sama tegi Soome.\nReinsalu loodab, et õige pea naastakse ka Balti mulli ehk regiooniülese vaba liikumise juurde, kuid seda veel kolm riiki arutavad.\nPiirikontrolli ei tule\nPiirikontrolli Läti ei kehtesta, mis tähendab, et Eestist Lätti tööle sõitjad hommikusi piirikontrolli ummikud kartma ei pea. Küll aga peab töötajatel olema kaasas töötõend. Need, kes üle piiri lasteaeda või kooli käivad, peavad samuti olema suutelised seda tõestama.\nKahenädalane karantiin ei tähenda seda, et kui on vaja korraks Lätis käia, siis tuleb kaheks nädalaks ka sinna isolatsiooni jääda. Eestisse võib tagasi sõita, kandes näomaski.\nLäti kontrollib reeglite täitmist pisteliselt.


59päeva sinuta... - NIHILIST\nJan 5, 2016 4 minute readby keiujou\nMis paneb mind sind igatsema ? Kas selleks on külm tuul mis puhub aknast sisse ? Kas selleks on tühi tuba? Kas selleks on tühjus mu hinges? Või kas selleks tõesti on see armastus mis on siianii mu sees? Mul on palju vastuseta küsimusi..kui ma vaid saaks, kui ma said saaks kõike mida ma teada tahan. Mida ma tegin valesti? Mis sundis sind minema? Mis tõmbas su eemale? Mida ma oleksin saanud teha? Miks, mida, kas, mis … on sõnad millega ärkan igal hommikul. Mis on see mis tekitab minus kurbust? Mis on see mis paneb kuumad pisarad mööda põske alla voolama? Mis on see mis ei lase mul öösiti uinuda? Mis on see mida ma otsin enda silmadega igaltpoolt? Mis?\nMiks on nii raske sind unustada? Miks ma ei suuda sind vihata? Miks ma siianii mõtlen sinust? Miks ma ikka ootan, loodan ja soovin, et tuleksid? Miks su nägu on ikka mu silme ees? Miks ma siianii tunnen su puudutusi? Miks ma siianii, miks ma küll siianii mäletan su suudlusi? Miks?\nKas ma polnud see kelleks sa mind pidasid? Kas ma lükkasin ise su endast eemale? Kas sa ei tundnud mu armastust? Kas ta on ilus? Kes on ilus? Tema. See kes suutis tungida meie vahele. Kes suutis sinus tekitada uue tunde.. tunde millega minul polnud võimalust võistelda. Ma ei suuda unustada meie aega. Ma ei suuda tõsta sind enda peast välja. Ja kõige raskem on mõista reaalsust…reaalsust millega ei taha ma leppida. Sa oled läinud.\nMa lasin sul minna. Ma jäin siia. Siia kus olime meie. Kus on mälestused. Kus iga nurk on sind täis. Sa pühkisid mu jalgealuse tühjaks. Aga sa ise ei tundnud seda, sa ei tundnud seda tunnet. Tunnet mis ei lasknud mul hingata, tunne mis surus mind järjest sügavamale, tunne mis rebis kõik tükkideks. Kõik need rakud, millega sind armastasin kõik selle aja…\nSa ei tundnud seda tühjust millesse sa mind tol õhtul jätsid. Sa lahkusid. Sul oli kerge. Sa tundsid kergendust. Ma tean seda. Ma ei näinud enam su silmis seda pilki mis oli kunagi, kui sa sulgesid ukse. Su pilk oli tühi. Sa ei märganud mind. Sa vaatasid mulle otse silma kuid sa ei näinud mind. Sa ei näinud seda põrgulikku valu. Sa ei tundnud seda igatsust kui uks sulgus… Sa olid mulle kõik. Aga mina olin sulle ainult elu esimene peatükk. See peatükk mis õpetas sind, aitas elule…kuid kui kõik mida sa vajasid oli olemas, sa astusid sellest välja…\nMa soovin sulle head, kõike seda head mida elul on anda…Kui sa jätsid mu, ütlesin ma sulle,et siin pole midagi andestada.Aga alati ma lootsin, et sa tuled tagasi ja ütles, et kõik mis sa leidsid oli südamevalu ja kurbus..Mul on raske öelda,et ma olen kade, olen kade sest sa oled õnnelik Ilma minuta!\n59päeva nüüdseks ilma temata… tõepoolest mäletan värskelt õhtut, mil ta lahkus,mil jättis mind ukselävele seisma rasked pisarad põskedel, tühjus hinges ja valu südames. Siianii suudan kirjeldada detailselt ta viimast pilku ja seda külmust mis tungis temast-minusse. Ma tahan talle andestada. Tahan anda talle kõik andeks…aga kuidas küll? Tema kes võttis mind õhtuti nii õrnalt, kuid samas nii jõuliselt enda käte vahele. Tema kes sosistas mulle igal õhtul kui silmad sulgesin ja igal hommikul kui silmad avasin..” Ma armastan sind.” Tema kes vaatas mulle kord nii tundeliselt ja sügavalt silma. Tema kes suudles mind nii kirglikult. Tema kes pani mind naerma põhjuseta. Tema kes pani mind “meisse” uskuma…oli tol õhtul nii kuradi külm. Kõige raskem on lahti lasta sellest, mis tapab vaikselt su hinge ja südant. Kas talle mõeldes on siianii kurb ? Ja, aga kas ka valus? Ei. Ja selleks on lihtne põhjus. Nüüd 59’ndal päeval olen ma jõudnud punkti kus mõistan, see inimene, kes tegi mind katki, ei saa olla inimene, kes mind parandab.\nSee teekond siia punkti on olnud kivine..see pole olnud sugugi kerge. Pisaraid mida valanud olen, on olnud tuhandeid ja tuhandeid. Õhtuid, mil sõrmed iseenesest kirjutavad talle, kui väga ma teda igatsen, on olnud mitmeid. Päevi mil teda näinud olen, on olnud samuti mitmeid…ma ei vaja teda enam enda ellu…päevadest saavad kuud..valu, tühjus ja pisarad hakkavad kaduma.. I know my heart will never be the same, but I’m telling myself I’ll be okay.Even on my weakest days !\nIgapäevaga muutun ma tugevamaks…\nJa kui ühel ilusal päeval kallis, sa vaatad enda kõrvale…ja seal on tühjus, siis tea, sel hetkel vaatan mina naeratades otsa inimesele kes mind parandab !!\nTags: armastus, igatus, sinuta, tugevam, valu\nSeen by: 689\nuseable 3 years ago\t /Reply\nmul on 168. päev temata… aina hullemaks läheb…\nkeiujou 3 years ago\t /Reply\nkord ütlesin ma, et meile pole antud ajaperioodi mil see valu kaob ning pole ka antud gatantiid, et see valu üldse kaob. Anna andeks, kui ütlen valesti aga ehk peaksid proovima mõelda teisiti. Mõtle, et kõik mis juhtub juhtub põhjusega ning see, et kõik hullemaks läheb… usun, et asi ei ole enam Temas. Sa igatsed seda tunnet, et keegi on su kõrval. See on loomulik etapp selles kõiges. alguses sa nutasd, siis proovid vihata, siis jälle nutad ja igatsed, ükshetk ta kaob mingiks ajaks su mõtetest ja siis jälle igatsed… aga mitte enam seda inimest vaid neid tundeid, seda et keegi on su kõrval , seda et keegi paneks sind naerma, seda et kellegi käest kinni hoida, tunnet, et keegi tahab sind… mõtle sellele hoolega. Ära lase enda elul seista ! https://www.youtube.com/watch?v=Omz5pJCPXTU\nSaatuspisaradjanaer 3 years ago\t /Reply\n2aastat ilma temata….\nsee on ausaltöeldes esimene Nihilisti lugu mida lugedes ma nutma hakkasin ja enda âra tundsin…\ntänan, et vaevusid kirjutama..\nmul on heameel, mitte sellepärast, et panin sind enda jutuga nutma, vaid sellepärast, et see kõnetas ka kedagi peale minu.\n87821 päeva ilma Temata. Iga päevaga läheb hullemaks. Eriti haige on, et 7322 päeva tagasi avati siin vana surnuaia kohal mingi god damn kontorihoone ja enam ei saa hauas normaalselt pöörelda ka. Uskuge, see ei lähe paremaks. Olge tugevad! Leidke rahu!\nSa kirjeldasid oma sõnadega ära kõik selle, mida ma viimased 3 aastat päevast päeva olen endas hoidnud, super!


Tallinna Keskkonnaamet Harju Tallinn Abilinnapea Züleyxa Izmailova Tallinn 19. juuli a E-posti teel: zuleyxa - PDF Tasuta allalaadimine\nDownload "Tallinna Keskkonnaamet Harju Tallinn Abilinnapea Züleyxa Izmailova Tallinn 19. juuli a E-posti teel: zuleyxa"\n1 Tallinna Keskkonnaamet Harju Tallinn Abilinnapea Züleyxa Izmailova Tallinn 19. juuli a E-posti teel: Pärnu mnt 15, Tallinn, Eesti tel reg nr Läti Kr. Valdemāra iela 21, LV-1010 Riia tel , Leedu Jogailos 4, LT Vilnius tel , Valgevene ul Internatsionalnaya 36-1, Minsk tel , ISO 9001 sertifikaat KESKKONNAÕIGUSE ALASED SEISUKOHAD JA TAOTLUSED RANNA TEE 1 KINNISTU JA LÄHIALA DETAILPLANEERINGU OSAS Advokaadibüroo Sorainen esindab Merivälja Aedlinna Seltsi (registrikood , registreeritud aadress Võra tee 5, Tallinn; edaspidi Klient). Planeeringuga (defineeritud all) seotud taotlused on esitatud ka Tallinna Linnaplaneerimise Ametile , mis on käesolevale kirjale lisatud kui lisa SEISUKOHAD JA TAOTLUSED Käesolevaga esitame keskkonnaalased seisukohad Tallinna Linnavalitsuse korraldusega nr 874-k algatatud Ranna tee 1 kinnistu ja selle lähiala detailplaneeringu (planeering) osas: 1. Pirita ranna seisundi osas on Tallinna Keskkonnaamet (edaspidi TKA) Tallinna Tehnikaülikoolilt (edaspidi TTÜ) tellinud tervikliku uuringu Pirita rannavööndi keskkonnauuringud ja rannakaitse rajatiste projekteerimise lähteülesanne (edaspidi PRKU, lisa 2), mis on ainuke teadaolev Pirita ranna kaitsmise eesmärgist lähtuv põhjalik uuring. 2. Selleks, et hinnata planeeringu õiguspärasust, tuleb arvestada Pirita ranna seisundiga, mis on PRKU kohaselt halb. 3. Lisaks PRKU-le on Pirita ranna seisu hinnanud kriitiliseks ka teised allikad, sealhulgas on aastal avaldatud teaduslikus artiklis Transport and distribution of bottom sediments (edaspidi artikkel, lisa 3) 1 toodud muu hulgas välja, et Pirita rand on muutunud äärmiselt haavatavaks. 4. Eelnevalt mainitud uuringute tulemused ja järeldused kehtivad ka praegu st. Pirita rand areneb ka tulevikus püsiva liiva/setete defitsiidi tingimustes (PRKU lk 34) ehk toimub rannajoone tagasiliikumine ja liivaranna häving. 5. Keskkonnaseadustiku üldosa seaduses (edaspidi KeÜS) kehtestatud vältimisprintsiibist lähtudes ei ole lubatud planeerimine, mis põhjustab keskkonnaohu. 1 Tarmo Soomere, Andres Kask, Jüri Kask, Robert Nerman. Transport and distriburtion of bottom sediments at Pirita Beach. Estonian Journal of Earth Sciences, 2007, 56.\n2 Sorainen 2/7 6. Meie hinnangul on põhjus uute ja täiendavate uuringute tegemiseks ainult siis, kui ekspertide hinnangul on Pirita ranna seisund märkimisväärselt paranenud, st rannajoon on hakanud tagasi liikuma mere poole, moreenine kulutusrand on hakanud taas asenduma liivarannaga ning on ilmnenud olulised muutused, mille alusel võib arvata, et käesoleva kirja punktides (ja PRKU lk-l 72) toodud järeldused ei kehti tänasel päeval. 7. Meile teadaolevalt ei ole Pirita ranna seisund paranenud, eelnevalt mainitud uuringute tulemused ja järeldused ning punktis 4 mainitud järeldused kehtivad endiselt. Pirita ranna seisundi osas märkimisväärsete positiivsete muutuste puudumisel on alust eeldada, et kirja peatükis 3.2 toodud ohud on püsivalt aktuaalsed ning täiendavalt uuringute tellimine on ebavajalik kulu. 8. Kui TKA peab siiski vajalikuks Pirita ranna osas uue uuringu tellimist, siis oleks vajalik arvesse võtta järgmisi asjaolusid: a. Uue uuringu kasutamiseks otsustusprotsessis võrdväärselt PRKU-ga peaks see olema läbi viidud samadel alustel kui PRKU ning uue uuringu maht peaks olema analoogne PRKU mahuga, st uuringud peavad olema võrreldavad. b. Uue uuringu tellijaks ja finantseerijaks peab olema TKA. Rannikuprotsessid on mitmetahulised ja hõlmavad suuremat mereala, seetõttu võib nende hindamine objektipõhise KSH raames olla mitteküllaldane (analoogset seisukohta on TKA väljendanud vetikate/haisualade probleemi suhtes). Lisaks sellele on KSH finantseeritud eraisiku poolt ning selle eesmärk pole Pirita ranna kaitse, vaid erahuviliste eesmärkide realiseerimine. 9. Samuti tuleb planeeringu keskkonnaõigusliku õiguspärasuse hindamiseks uurida, analüüsida ja arvesse võtta järgmiseid aspekte: a. Olemasoleva vetikate kuhjumis- ja roiskumisala suurenemine (lõunapoolse planeeritud muuli taha tekib nn. surnud tsoon, kuhu hakkab täiendavalt kuhjuma orgaanilist ja mitteorgaanilist materjali). Kuna lõunapoolne muul loob takistuse vee tsirkulatsioonile, hakkab roiskumisala laienema vabas ehk Pirita ranna suunas. b. Uute vetikate roiskumisalade tõenäoline tekkimine sadama akvatooriumisse ning põhjapoolse muuli ning Miiduranna sadama vahelisele alale. c. Sadamast lähtuv mikrobioloogilise reostuse risk ning selle võimalik levik Pirita ranna suunas. d. Ranna tee äärse ületatud kriitilise mürataseme täiendav suurenemine olukorras, kus on kohustus mürataset alandada. 10. Palume korraldada kohtumine TKA ja Kliendi esindajate vahel eesmärgiga selgitada ja arutada planeeringu keskkonna- ja keskkonnaõiguse alaseid küsimusi. 11. Palume end teavitada TKA edasistest sammudest seoses planeeringu keskkonnaalaste küsimustega käesolevas kirjas toodud aadressidel. Teavitame ka, et Klient on valmis igasuguseks koostööks seoses planeeringuga kaasnevate keskkonnaalaste riskidega. 2. KOKKUVÕTE 12. Pirita ranna seisund oli aastal koostatud PRKU kohaselt halb. Pärast nimetatud uuringu valmimist ei ole koostatud uuringuid, mis kinnitaksid Pirita ranna seisundi paranemist.\n3 Sorainen 3/7 13. Pirita ranna seisundi jätkuva halvenemise tingimustes on põhjendatud järeldada, et PRKU-s toodud hinnangud ja järeldused kehtivad ka tänasel päeval. Kuna planeeringulahenduse teostamine kujutab märkimisväärselt suurt ohtu Pirita ranna seisukorrale, tuleb KeÜS 10 lause 1 kohaselt selleks loa andmisest keelduda. 14. Dr. Kai Künnis-Beres TTÜ-st on ekspertarvamuses leidnud (vt lisa 6), et planeeringulahenduses kavandatud tegevusega seataks ohtu planeeringuala veekogu hea seisundi saavutamine ning pärast sadama rajamist ei ole enam võimalik välistada Pirita supelranna mikrobioloogilist ohutust, samuti tooks antud planeering suure tõenäosusega kaasa makrovetikate vohamise laienemise Pirita ranna suunas. 15. Planeeringu teostamine suurendaks Ranna tee äärset mürataset, mis juba käesoleva kirja koostamise hetkel ületab kriitilist 70db mürataset. 3. PÕHJENDUSED 3.1. Planeeringu teostamine on KeÜS-i alusel keelatud 16. KeÜS 5 kohaselt on keskkonnaoht olulise keskkonnahäiringu tekkimise piisav tõenäosus. KeÜS 3 lg 1 kohaselt on keskkonnahäiring inimtegevusega kaasnev vahetu või kaudne ebasoodne mõju keskkonnale, sealhulgas keskkonna kaudu toimiv mõju inimese tervisele, heaolule, varale või kultuuripärandile. KeÜS 3 lg 2 p 4 kohaselt eeldatakse olulise keskkonnahäiringu tekkimist olulise keskkonnamõju põhjustamisel. 17. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) 6 lg 1 p 17 kohaselt on olulise keskkonnamõjuga tegevus muu hulgas mere süvendamine alates pinnase mahust kuupmeetrit (vt täpsemalt punkt 32). 18. KeÜS 10 lause 1 kohaselt tuleb keskkonnaohtu vältida. Riigikohus on leidnud, et kui tegevus põhjustab keskkonnaohtu, tuleb vältimispõhimõtte kohaselt selliseks tegevuseks loa andmisest keelduda aastal ilmunud teaduslikus artiklis on toodud, et olulised negatiivsed muudatused Pirita rannal tekkisid, kui (i) Miiduranna sadam ning selle laevatee blokeerisid suuresti setete transpordi põhjast lõunasse, ning (ii) Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse muulid suunasid juurdetoodava liiva sügavamale merealadele vähendades nii drastiliselt jõe toodava liiva transporti rannikusüsteemi. Artiklis rõhutatakse, et negatiivsed muutused Pirita rannal on kõige tõenäolisemalt seotud eelmainitud sadamate rajamisega, kuna esimesed märgatavad muutused tekkisid peale nende ehitamist. Samuti rõhutatakse artiklis, et Pirita ranna looduslikud taastusprotsessid ei ole seetõttu enam jätkusuutlikud ning rand on muutunud äärmiselt haavatavaks Eelmises punktis toodu põhjal on planeeringuala lähedusse sadamate ehitamisel olnud Pirita ranna seisukorrale erakordselt negatiivne mõju. Planeeringuga kavandatakse jäikade tehisstruktuuride ehitamist merealale ning oluliste süvendustööde tegemist rannikuvees (vt käesoleva kirja p-d 31-32). 21. Seega põhjustaks planeeringu teostamine KeÜS 5 alusel keskkonnaohu, mis on KeÜS 10 lause 1 ning kehtiva Riigikohtu praktika kohaselt keelatud. 22. Lisaks kavandatakse planeeringuga tegevust ehituskeeluvööndisse, mis on vastuolus LKS 38 lg-ga 3 (vt lisa 1 p-d 2 ja 3) ning veekaitsevööndisse, mis on vastuolus 2 RKHKo otsus nr , p Tarmo Soomere, Andres Kask, Jüri Kask, Robert Nerman. Transport and distriburtion of bottom sediments at Pirita Beach. Estonian Journal of Earth Sciences, 2007, 56, lk. 251.\n4 Sorainen 4/7 VeeS 29 lg 4 (vt lisa 1 p 4). Juba ainuüksi eeltoodud vööndite otstarbega mittearvestamine tähendab, et planeeringulahendusel on eeldatavasti kumulatiivselt oluline keskkonnamõju Pirita ranna seisund ja planeeringulahenduse mõju Pirita rannale 23. Lähtudes vajadusest Pirita randa kaitsta on TKA tellinud TTÜ-lt PRKU. Pirita ranna hävimise protsess on üldteada tõsiasi. 24. PRKU kohaselt põhjustab Pirita liivaranna hävimist ja rannajoone maismaa suunas liikumist ning rannametsa kahjustusi liiva defitsiit, mis on keskmiselt m 3 aastas. Liiva defitsiit on osaliselt inimtekkeline (Merivälja muul, Miiduranna ja Pirita sadam) ja osaliselt looduslike protsesside tagajärg (PRKU lk 64). Valdavaks tuleb lugeda inimtekkelise tegevuse tagajärgi, sest nähtavad muutused ilmnesid aasta teadusliku artikli järgi alles peale Miiduranna ja Pirita sadamate valmimist. Jätkuvalt on Pirita ranna eeltoodud muutused ja mainitud protsesside süvenemine silmaga nähtavad. 25. Kahes põhjapoolses sektoris on olukord katastroofiline rannajoon on maismaa suunas liikunud 5 kuni maksimaalselt 40 meetrit. Keskmised sektorid kannatavad samuti liiva defitsiidi käes, kuid seda kompenseerib maakerge, mistõttu rannajoone muutused pole oluliselt märgatavad. Ranna lõunaosas lisandub liiva. Samas mainib PRKU, et tasakaaluseisundile lähene olukord ranna kesk- ja lõunaosas on habras ja piisab väikesest muutusest tormide suunas, et kuhjumine selles piirkonnas asenduks kulutusega (PRKU lk 56). 26. PRKU toob välja, et liiva defitsiit oleks veelgi suurem, kui seda ei kompenseeriks osaliselt lisanduvad setted: Pirita rannast sügavamatele merealadele kantava liiva summaame kogus on toodud hinnangust mõnevõrra suurem, kuna randa lisandub Merivälja muulist mööda transporditavat materjali ning ranna põhjaosas murrutatav materjal. Seetõttu võivad vesiehituslikud ja rannikutehnilised tööd lõigul Pirita rannast Miiduranna sadamani oluliselt mõjutada Pirita ranna seisundit (lk. 64). 27. Seetõttu on eraldi hoiatatud Merivälja muuli ümbruses mereala süvendamise suhtes (lk 72): Näiteks Merivälja muuli ümbruses mereala süvendamine viib tõenäoliselt järgmiste muutusteni: i. Väheneb setete transport põhja poolt lõuna poole ning enam-vähem sama suure koguse võrra süveneb liiva defitsiit Pirita rannas; ii. Suureneb Pirita ranna põhjapoolsetesse sektoritesse jõudvate tormilainete intensiivsus, mis praegustes tingimustes sumbuvad muuli ümbruse madalas meres. 28. Pirita ranna kaitseks on PRKU välja pakkunud idee teha liivast ca 2 km pikkune liivavall ranna ette mahuga m 3. Isegi hiiglasliku m 3 lisamisel kaitsevallina oleks sellest abi kaitse eesmärgil vaid ca 20 aastaks (lk. 68). 29. Kirjavahetustes TKA ja TLPA vahel on mainitud PRKU-s toodud järeldusi, sh. neid katastroofilisi tagajärgi, mida tooks kaasa mereala süvendamine Merivälja muuli ümbruses (vt. TKA kiri Nr /1718 (lisa 4), sh. TKA seisukoht antud kirjast: Kuid kindlalt võib öelda, et Merivälja muuli mahtude suurenemisel tuleb lõivu maksta Pirita supelranna arvelt. 30. PRKU koostamise hetkel oli Pirita ranna seisund halb, mida tõendavad käesolevas peatükis toodud PRKU-s toodud andmed. Pärast uuringu koostamist ei ole tehtud teadaolevalt mistahes töid eesmärgiga Pirita ranna seisundit parandada. Seega puudub alus arvata, et Pirita ranna seisund oleks vahepeal paranenud ja pigem on ranna seisund jätkuvalt halvenenud, millise järelduse saab teha ainuüksi piirkonna visuaalsel vaatlusel.\n5 Sorainen 5/7 31. Planeeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande (edaspidi KSH; lisa 5) kohaselt kavatsetakse eemaldada kriitilisest piirkonnast m 3 pinnast (KSH lk 26). Eemaldatav kogus on ülisuur võrreldes Pirita ranna hävingut põhjustava liiva defitsiidiga m 3 aastas. 32. Isegi kui eemaldatav kogus oleks väiksem, oleks selle maht ja mõju siiski väga suur, sest juba alates m 3 süvendatava pinnase eemaldamist loetakse olulist keskkonnamõju omavaks (KSH lk 67, KeHJS-e 6 lg 1 p 17). 33. Eemaldatav kogus poleks ühekordse mõjuga Pirita rannale, sest tavapäraselt peale süvendustöid kandub süvendatud piirkond aja jooksul setteid täis ning see nõuab kordussüvendamisi teatud ajavahemiku järel. Näiteks Miiduranna sadama suhtes on PRKU välja toonud: Sadama sissesõidutee osutus omapäraseks settekoguriks peenemate liiva fraktsioonide jaoks ning vajas sagedast süvendamist (lk 32). 34. Väiksemgi häire setete transpordis või Pirita ranna põhjaosas murrutatava materjali liikumises võib kaasa tuua Pirita ranna keskosa hävingu, kui rikutakse sealne habras tasakaal. 35. Juhime kokkuvõtvalt tähelepanu järgmistele ohtudele/tagajärgedele, mis kaasneksid antud planeeringu elluviimisega: a. Pirita ranna liiva defitsiidi suurenemine merre tekitatud süvenduse setteid püüdvale ja setete transporti häiriva mõju tõttu. Tõenäoliselt hakkab süvend enda suunas imema setteid, põhjustades nende liikumise häireid ja suurendades liiva defitsiiti. b. Jäikade vesiehitislike struktuuride poolt põhjustatud liiva defitsiidi süvendamine. Jäikade struktuuride eest viivad lained ära ligikaudu 60% enam liiva, kui lained viiksid ära selle puudumisel. Suur osa sellest liivast viiakse tugevates tormides tasakaalulise profiili alast välja tavaliselt sügavamale merealale ning see enam tagasi ei tule. (PRKU lk ). See tähendab otsest liiva defitsiidi süvendamist setete transpordi piirkonnas. c. Jäikade struktuuride vette ehitamine, eriti rannaga paralleelsete struktuuride ehitamine, hävitab tavapäraselt ranna nende kaitsevarju piirkonna lõppemise kohas erosiooni kiirendamise kaudu (vt sh PRKU lk 61-62). Planeeritava lainemurdja pikkus koos kehandiga on ca 250 m. Sisuliselt tähendab see, et ülimalt suure tõenäosusega hävineb Pirita liivarand täiendavalt ca 250 meetri ulatuses, aga see võib toimuda ka oluliselt pikemal rannalõigul, kuna lisaks lainemurdja pikkusele tuleb arvesse võtta praeguse muuli planeeritavat pikendamist ca 35 m ulatuses mere suunas, mis nihutab kiirendatud erosiooniga piirkonna veel rohkem Pirita liivaranna sügavusse. d. Sadama akvatooriumist ja laieneva sadamavarju piirkonnast setete juurdevoolu peatumine Pirita ranna suunas. Sisuliselt tähendab see, et nendelt aladelt lakkab täiendava materjali murrutamine ja settevool Pirita ranna suunas, mis seni on toitnud Pirita liivaranda ja aidanud defitsiiti vähendada. Lisaks sellele on praktiliselt kindel, et juurdeehitatava lõunamuuli taha hakkavad kuhjuma setteid, mis omakorda süvendavad liiva defitsiiti Pirita rannal. e. Massilise vetikareostuse laienemine ning uute roiskumis- ja haisualade tekkimine. Seda temaatikat on põhjalikumalt käsitletud järgmises peatükis. f. Kumulatiivsed mõjud. Eeltoodud mõjudel on kahtlusteta kumulatiivne iseloom, mis tähendab seda, et mõju Pirita rannale on eelduslikult oluliselt suurem kui ühe ohtu eraldi eksisteerimise korral. Lisaks kumuleeruvad eeltoodud mõjud kõigi teiste selles kirjas eraldi välja toomata muude keskkonnamõjudega, mis on tavapärased mistahes sadamate ehitamisel.\n6 Sorainen 6/ Vetikareostus ja haisureostus Pirita rannas 36. Lisaks liivaranna hävimisele ohustab Pirita randa planeeringu teostamisel ka vetikareostuse ja sellega kaasneva haisureostuse laienemine. Vetikareostuse probleemi peab tõsiseks ka Eesti Keskkonnaministeerium, kes on tellinud vastavas küsimuses uuringu TTÜ-lt. Uuringu läbiviija Dr. Kai Künnis-Beres, kes on tõenäoliselt antud valdkonna parim asjatundja. 37. Dr. Kai Künnis-Beresi käesolevale kirjale lisatud seisukoha järgi (vt lisa 6) hakkavad tõenäoliselt planeeritava objektiga seoses vetikate roiskumisalad laienema Pirita ranna suunas: Olen seisukohal, et kavandatud tegevusega seataks ohtu planeeringuala veekogu hea keskkonna seisundi saavutamine ning kavandatav tegevus toob suure tõenäosusega kaasa negatiivse mõju makrovetikate vohamise laienemisega Pirita supelranna suunas. Pärast sadama rajamist pole enam võimalik välistada Pirita supelranna mikrobioloogilist ohutust, mis seni on olnud selle supelranna suur eelis ja omapära. 38. Lisaks suplusranna rikkumisele läbi vetikate reostuse kaasneb sellega ka massiivne haisureostus, mis on kohalikele elanikele teatud suveperioodil peaaegu väljakannatamatu. 39. Kuna vetikareostuse ja haisureostuse probleemi pole seni seoses planeeringuga käsitletud, siis teeme TKA-le ettepaneku antud probleemi analüüsida ja hinnata. Juhime ka tähelepanu, et kuivõrd Pirita ranna suureneva vetikareostuse ohule on andnud selge tõenäosuse ala juhtivaid eksperte, siis ei ole võimalik antud ohtu praeguse planeeringu puhul tähelepanuta jätta. 40. Kuna planeeringulahenduse teostamine toob suure tõenäosusega kaasa negatiivse mõju makrovetikate vohamise laienemisega Pirita supelranna suunas, tuleb KeÜS 10 lause 1 kohaselt planeeringulahenduse toestamiseks loa andmisest keelduda Müra, liikluse ja õhusaaste mõjud 41. Planeeringu realiseerimisega kaasnevaks mõjuks on ka liiklussageduse kasv ning kaasnev müra, sh kaasnev müra sadamast. Liikluskoormus Ranna teel on suur ning sellega kaasnev müra ületab kriitilist 70db mürataset 4. Meriväljal on tegemist miljööväärtusliku aedlinnaga, kuid praegune müra Ranna tee ääres ületab tööstuspiirkonnale lubatud mürataset. Piirmäära ületamisel tuleb hakata ellu viima müra vähendavaid tegevusi. Lisaks mürale põhjustab liiklus ka õhusaastet. Juba praegu taluvad Ranna teega piirnevad elanikud üle kriitilise piiri ulatuvat mürareostust, mida kinnitab ka KSH ja Tallinna mürakaart. 5 Tegu on kriitilise vaikse piirkonnaga, mida planeerides tuleb mõelda, kuidas mürataset alandada 6. 4 Lisa 7. Välisõhus leviva müra vähendamise tegevuskava Tallinnas aastateks Tallinn 2013, lk Tallinna linna strateegiline mürakaart 2017 (ver ), p Ala mürasituatsiooni hindamisel lähtutakse sotsiaalministri 4. märtsi 2002 määruse nr 42 Müra normtasemed elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskasutusega hoonetes ja mürataseme mõõtmise meetodid nõuetest. Vaadeldavad müratundlikud alad võib lugeda olemasolevateks II kategooria elamualadeks, mille puhul müra hindamisel lähtutakse piirtaseme nõuetest 60 db päeval ja 55 db öösel, sh hoonete teepoolsel küljel on lubatud 65 db päeval ja 60 db öösel. Planeeritava ala puhul on tegemist III kategooria segaalaga, millele vastavad piirtaseme väärtused on 65 db päeval ja 55 db öösel, hoonete teepoolsel küljel vastavalt 70 db päeval ja 60 db öösel (vt Tallinna linna välisõhu strateegilise mürakaardi ajakohastamine. Seletuskiri. Inspiring Environment. Tallinn , lk 8). Vahetult Ranna tee äärsetel elamualadel küündib müratase päevasel ajal üle 65 db, kohati ka üle 70 db. 6 Lisa 7. Välisõhus leviva müra vähendamise tegevuskava Tallinnas aastateks Tallinn 2013, lk 36.\n7 Sorainen 7/7 42. Planeeringu algatamise korralduse p-s 3 on seatud kohustus planeeringumenetluse käigus esitada mürauuring koos õhusaaste hinnanguga, et välja selgitada sadamast lähtuv müra ning lokaalkatlamaja ja kütusetankla õhusaaste mõju ümberkaudsetele elamutele. Nimetatud mürauuringut planeeringu materjalide, sh KSH aruande seas ei sisaldu. 43. Rõhutame, et Ranna tee äärset mürataset tuleb vähendada, mitte leevendada planeeringu teostamise tulemusel juurde tekkivat müra. 44. Planeeringu teostamine suurendaks Ranna tee äärset mürataset. Teeme TKA-le ettepaneku analüüsida võimalusi antud piirkonnas müra vähendavate meetmete analüüsimiseks ning keelduda planeeringule loa andmisest juba praegu üle kriitilisel tasemel oleva mürareostuse tõttu. Palume vastata käesolevale kirjale aadressidel: (i) ning (ii) Lugupidamisega /digiallkirjastatud/ Allar Jõks Vandeadvokaat Lisad: 1. Tallinna Linnaplaneerimise Ametile esitatud taotlused ja lisad. 2. Uuring Pirita rannavööndi keskkonnauuringud ja rannakaitse rajatiste projekteerimise lähteülesanne. 3. Soomere, T; Kask, A; Kask, J; Nerman, R. Transport and distriburtion of bottom sediments at Pirita Beach. Estonian Journal of Earth Sciences, 2007, TKA kiri Nr / Planeeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne. 6. Dr Kai Künnis-Beresi seisukoht Ranna tee 1 ja selle lähiümbruses kavandatava sadama rajamisele. 7. Välisõhus leviva müra vähendamise tegevuskava Tallinnas aastateks Tallinn 2013.\nSihtuuringu Tuulegeneraatoritest tulenev müra kokkuvõte Sihtuuringu eesmärgiks oli uurida ja hinnata Aulepa tuulepargi müra, teostades kontrollmõõtmised ja koostades mürakaardi tuulepargi lähielamisaladel.


Baltic Workboats hakkab maksma laevaehitaja stipendiumi - meiemaa.ee\nBaltic Workboats (BWB) hakkab laevaehituse eriala populaarsuse tõstmiseks ja valdkonna spetsialistide stabiilse järelkasvu tagamiseks maksma Kuressaare ametikooli väikelaevaehituse eriala parimatele õppuritele stipendiumi.\nStipendiumi suurus on 100 eurot kuus ning seda hakatakse maksma viiele paremale teise või kolmanda kursuse väikelaevaehituse õpilasele, kes on eelmisel õppeaastal edukalt läbinud praktika BWB-s, kel puuduvad õppevõlgnevused ja kes on näidanud praktikal üles aktiivset huvi laevaehituse vastu.\nTaotlusi võetakse vastu 1. novembrini.\nBWB juhatuse esimehe Margus Vanaselja sõnul peab ta enda kohuseks panustada laevaehitajate järelkasvu koolitamisse. “Paljud noored, kes täna alles õpivad, on tulevikus meie kolleegid. Meie ülesanne on pakkuda noortele võimalusi kogenud töötajatega külg külje kõrval valitud eriala praktiseerida, näha lähedalt kaasaegseid töövõtteid ning teha tööd kõige uuema tehnoloogiaga. Neile, kel silm tõeliselt särab, kes võtavad laevaehituse eriala tõsiselt ning kes soovivad end sellel erialal edasi arendada, oleme otsustanud maksta stipendiumi,” rääkis Vanaselja. “Meie kaugem eesmärk on teha parimatele kooli lõpus tööpakkumine.”\nKuressaare ametikooli direktor Neeme Rand peab ametikoolide plussiks, et õppijad on praktikate kaudu ettevõtetega seotud juba esimesest-teisest kursusest alates. “Ettevõte annab tulevase võimaliku töösuhte osas hinnangu õpilasele ja õpilane saab ülevaate ettevõtte töökultuurist. Loodan, et BWB algatus õppijate motiveerimiseks ja oma atraktiivsuse tõstmiseks töö- ning praktikakohana leiab järgimist ka teiste majandussektorite poolt.\nToimiva kutsehariduse tagatiseks on kindel side töömaailmaga,“ ütles Rand.\nTallinna tehnikaülikooli Eesti mereakadeemia meremajanduse keskus meretehnika ja väikelaevaehituse tudengite stipendiumitaotlusi hakatakse vastu võtma kevadel, pärast seda, kui õpilastel on praktika läbitud.