Suurenda Dick ja seksuaalvahekorra pikendamine, Erektsioon – Vikipeedia\nSuurenda Dick ja seksuaalvahekorra pikendamine, Penis XL duo pakk: 30ml kreem ja 30 kapslit\nLehel kirjutatakse järgnevalt tõlgitud : Peenise suurendamist on küll uuritud, aga ükski usaldusväärne teadusuuring seda ei kinnita. Kindlasti tekib küsimus, et millised eelmainitutest peenise suurendamise tehnikatest ja protseduuridest töötavad ja kas üleüldse peenise suurendamine on nad võimalik? Küsimuste korral kasutage meie kontaktvormi. Mõningaid müüakse veniva silmusega, mida saab kinnitada sõrm mänguasja- või peenisrõngana. Naine mehele Strap On-iga anaalseksi tegemas Anaalkuulide pärakust väljatõmbamine Selle kõrgekvaliteedilise materjali valik tagab ohutuse ja mänguasjade soojendamise või jahutamise võimaluse. Kahjuks peame kurbusega tõdema, et peenise mitte-kirurgiline suurendamine on suur pettus.\nKlaasist seksimänguasju valmistatakse tavaliselt läbipaistvast meditsiinilisest Suurenda Dick ja seksuaalvahekorra pikendamine "karastatud Kondomi kondoomi suurused. See kindel karastatud klaas on mittetoksiline ning talub äärmuslikke temperatuure ja füüsilist šokki, ilma et see kahjustaks selle struktuurilist terviklikkust.\nNaine mehele Strap On-iga anaalseksi tegemas Anaalkuulide pärakust väljatõmbamine Selle kõrgekvaliteedilise materjali valik tagab ohutuse ja mänguasjade soojendamise või jahutamise võimaluse.\nBorosilikaatklaas on samuti mittepoorne ja seda saab steriliseerida, et vältida nakkust korduvkasutamisest. Kvaliteetsed klaasist mänguasjad võib isegi panna nõudepesumasinasse, muutes need puhastamise kergemaks.\nLisaks nende praktilistele omadustele on klaasist seksimänguasjade peamine müügipunkt nende visuaalne atraktiivsus. Mõned klaasist seksimänguasjad vibreerivad. Selle saavutamiseks on kaks peamist viisi. Mänguasjas võib olla auk, kuhu saab sisestada väikese kuul-vibraatori, või klaasikonstruktsiooni südamikku saab muuta, et moodustada standardne vibraator. Viimasel võimalusel on tavaliselt plastikukate, mis katab patareipesa ja millel on ka juhtnupud või lülitid.\nVibraatorid[ muuda muuda lähteteksti ] Vibraatorid on keha stimuleerimiseks mõeldud vibreerivad seadmed.\nVibraatorid tulevad erineva kuju ja suurusega, nii sise- kui ka väliseks kasutamiseks. Mõned sisemiseks kasutamiseks mõeldud vibraatorid on falloslikud kuju. Väikestel vibraatoritel võib olla veniv silmuse kinnitus, kasutamiseks sõrm mänguasja- või peeniserõngana.\nPenetratsiooniks mõeldud vibraatorid on tavaliselt 12—18 cm pikad ja 2—5 cm laiused, et jäljendada keskmise inimese peenise suurust. Anaalvibraatorid on mõeldud sisestamiseks pärasoolde, mis võib meestel eesnääret stimuleerida.\nKõige ohutumatel on ankruga alus, mis jääb kehast välja, mis takistab mänguasja kadumist pärasoolde. Kuulvibraatorid on väikesed kuulikujulised vibraatorid, mida saab stimuleerimise suurendamiseks kasutada otsese stimuleerimise või need sisestatakse teistesse mänguasjadesse, et suurendada stimulatsiooni.\nMõningaid müüakse veniva silmusega, mida saab kinnitada sõrm mänguasja- või peenisrõngana. Luksuslikel vibraatoritel on rohkem tähelepanu pööratud disainile ja kallite materjalide kasutamisele, mis meelitavad ligi kõrgema hinnaga moeturgu.\nG-punkti vibraatorid on ühest otsast kumerad, et hõlbustada naiste G-punkti stimuleerimist.\nJänese vibraator, millest on mitmeid variatsioone, on populaarne Suurenda Dick ja seksuaalvahekorra pikendamine mänguasi, mida populariseeris telesari " Seks ja linn ". Varda külge kinnitatakse vibreeriv kliitori stimulaator.\nErootikapood | Pumbad\nEnamiku küüliku vibraatorite puhul on see "jänese kõrvade" kuju järgi, mis istuvad kliitori mõlemal küljel. Vibraatorkepid, nagu Hitachi Magic Wand, on suured vibraatorid, mis tavaliselt ühendatakse pistikupessa võrreldes akutoitega ja mida turustatakse sageli seljamasseerijana.\nNibu klamber on klamber, mida kasutatakse nibude stimuleerimiseks, kasutades erinevat survet nibudel. Imemisvahendid on üldiselt kummist või klaasist. Peenise mänguasjad[ muuda muuda lähteteksti ] Peenise varrukas Kunstlikud tuped, mida tuntakse ka "taskutuped" või "meessoost masturbaatoritena", on seksuaalvahekorra simuleerimiseks pehmetest materjalidest valmistatud torud.\nMaterjal ja sageli tekstureeritud sisekanal on mõeldud peenise stimuleerimiseks ja orgasmi esilekutsumiseks. Meeste masturbeerimisvahenditel on palju kujundeid ja stiile; neid saab kujundada välja nägema nagu tupedpärakudsuud või mittekirjeldatavad augud.\nMõned meeste masturbeerimisvahendid on ühekordselt kasutatavad ning mõnda neist võib pesta ja kasutada korduvalt. Mõned on varustatud seksimasina funktsioonidega, mis töötavad sarnaselt lüpsimasinatega. Selle funktsioon sarnaneb peeniserõnga funktsiooniga.\nNeed seadmed on sageli seotud BDSM-i tegevustega, nagu peenise ja munandite piinamine. Araabia rihm on üks selline rakmete vorm, mille eesmärk on erektsiooni säilitamine. Peeniserõngad pikendavad meeste erektsiooni, hoides verd peenises.\nInimene võib kanda rõngasrõngast erektsioonihäirete vastu võitlemiseks või pinguloleku ja suurenemise tundmiseks. Mõned mudelid sisaldavad väljaulatuvat kliitori stimulaatorit, mille eesmärk on stimuleerida kliitorit seksi ajal.\nOsad vibreerivad, kas vibreerides rõngast ennast või populaarses "delfiini" variandis, kasutades kahte eemaldatavat kuulvibraatorit, et stimuleerida nii munandeid kui ka kliitorit. Mõnede peeniserõngaste külge on kinnitatud ka vibraatorid, mida on võimalik kasutada partneri stimuleerimiseks seksuaalvahekorra ajaleriti munandites või lahklihal.\nOrgasmis tõmbuvad munandid tavaliselt enne ejakulatsiooni keha poole.\nKolmekordne kroon muudab ja tugevdab orgasmi tunnet, sundides munandeid kehast eemale jääma. Dokkimishülss on peenisevarrega sarnane silindriline seade, mis on mõlemas otsas avatud, nii et kaks meest saavad dokkida, mis on vastastikuse masturbatsiooni vorm.\nPenis XL duo pakk: 30ml kreem ja 30 kapslit - egvorguteenus.ee\nPeenise varrukas on silindriline seade, mis asetatakse peenise varrele, eesmärgiga suurendada penetreeritava inimese stimulatsiooni. Neil on sageli pehmed muhud, mis on ette nähtud täiendava stimuleerimise tagamiseks.\nTervishoid, ohutus ja privaatsusmured[ muuda muuda lähteteksti ] Seksilelutööstuses ei ole ohutusnõudeid. Seksimänguasju müüakse kui nipsasju, mistõttu ei pea nad järgima teatavaid eeskirju, nagu näiteks kemikaalide ja materjalide esitamine tootes. Selle staatuse tõttu ei vastuta tootjad, kui nende mänguasju kasutatakse muul otstarbel kui nipsasjana.\nGreenpeace'i Madalmaade büroo Seepärast valivad seksimänguasjade tootjad sagedamini vähem keerulise tootmise viisi, märgistades neid kui nipsasjad, kus nende loetletud koostisosad ei pea olema täpsed keemilise koostise või koostisosade protsentides. Nipsasjade klassifikatsiooni tõttu võivad seksimänguasjad sisaldada toksiine, nagu ftalaadid, mis on laste mänguasjades keelatud CPSC poolt.\nTuleks kontrollida rebendeid, töötlemata õmblused või praod, mis võivad kahjustada tupe või päraku sisemust. Kondoome tuleks kasutada ka poorsete seksimänguasjade ja seksimänguasjade puhul, mida jagatakse kahe või enama partneri vahel.\nSamuti peaksid nad kasutama sobivat libestit; silikoonlibesti lagundab silikoonist mänguasjad ja õlil põhinevad määrdeained lagundavad lateksi kondoome. Seksilelude puhastamine on samuti väga oluline seksuaalse tervise ja seksuaalsete mänguasjade ohutuse seisukohast.\nNende puhastamine väldib bakteriaalse infektsiooni, suguhaiguseid kui see on jagatud või raseduse kui mänguasjal on sperma potentsiaali. Poorsed seksimänguasjad vagudega, paindlikud ja pehmed on raske puhastada ja võivad peita baktereid, mis paljunevad ja kahjustavad inimkeha. Mittepoorsed mänguasjad on hiljem kergemini puhastatavad.\nRoostevabast terasest mänguasjad: keetke või leotage roostevabast terasest mänguasju kloori-vee lahuses kümme minutit, pange see nõudepesumasina ülemisele riiulile või kasutage seepi ja vett kui mänguasjale on elektrilisi komponente.\nKõvad plastist mänguasjad: ei tohi kuumutada mänguasja ja peske seebi ja veega. Silikoonist mänguasjad: asetage see nõudepesumasina ülemisele riiulile, keedetakse 5—10 minutit või peske vee ja seebiga. Poorsed mänguasjad  Kummist mänguasjad: neid ei ole võimalik korralikult puhastada, kuna bakterid imenduvad materjali, mistõttu on soovitatav alati kasutada kondoomi.\nCyberskin ja vinüülmänguasjad: puhastada sooja veega, kuivatada õhu käes ja puista see väikese koguse maisitärklisega et hoida neid kuivana ja mitte kleepuvana.\nNailonist mänguasjad: pange see nõudepesumasina ülemisse riiulisse või peske seebi ja veega. Anaalmänguasjad anaaltapid, väikesed dildod jne Kui kasutate pärakus seksilelusid, võivad seksmänguasjad kergesti kaduda pärasoolde ja lihased võivad imeda objekti üles, mis võib käärsoole takistada; selle tõsise probleemi vältimiseks on soovitatav, et inimesed kasutaksid seksimänguasju millel on all osas ankur või nöör.\nSiiski müüakse mõningaid objekte, näiteks "käeshoitavaid masseerijaid" tavapärastes jaemüügipunktides, näiteks apteekides.\nMillised koogiviljad voivad suurendada liiget


Ela edasi, Eesti raamatukogundus\nTiiu Pihlakas Raamatukogu(2001), nr. 2. lk. 18- 19.\nMeie jutuajamine on inspireerit rõgeva Maakonna Keskraamatukogu pearaamatukoguhoidja TIIU PIHLAKA järsust otsusest minna päevapealt pensionile ja pisut ka veebruari viimasel päeval kuulatud kõnekoosolekust .\nTäna on siis viimane aeg võtta kokku: mida Teile õieti on tähendanud elu koos raamatukoguga? Kas midagi jäi ka tegemata, ja süda, kas tema on kõigega rahul?\nRaamatud ja raamatukogutöö on mulle alati meeldinud ja olnud tõesti kogu mu elu 1962. aastast, kui ma pärast Viljandi Kultuurikooli lõpetamist Viru-Jaagupi külaraamatukogusse ametisse läksin. Mõned aastad olin ka raamatukogundusest eemal, aga 36 aastat saab ikka täis.\nRaamatukoguelu on väga palju muutunud ja nagu ütles mu noor kolleeg, raamatukogu pole pärast internetipunkti avamist enam endine - sinna tuleb väga palju rahvast, kellel pole raamatukoguga midagi pistmist. Nendega tuleb aga kogu aeg õiendada ja tegelda, nii et päris raamatukogutöö ja lugejate jaoks jääb vähe aega.\nMa arvan, et kui ikka tunned, et sul pole oma erialale enam kuigivõrd anda, et sa ei suuda uueneva rutuga kaasas käia, siis ei tohi kohta kinni hoida. Minu arust on väär\nvõtta vastu palka ja pensioni, ise mõistes, et tööga ei saa enam vajalikul määral hakkama.\nMu süda jääb aga valutama kodulootöö pärast, see on praegu ohus, sest kogude arvutisse sisestamise ,kõrval ei jõua enam keegi alaga korralikult tegelda. Kodukandi info on aga kohaliku raamatukogu tööpõld. Ma ise püüdsin üht-teist korraldada, kogusin väiksematele raamatukogudele arhiividest ja muuseumidest vajalikku materjali jne.\nTeine tõsisem probleem, mis muretsema sunnib, on seotud keskraamatukogude direktorite ja osakondade juhatajate ametis püsimisega. Minu arvates oleks pidanud ka need kohad konkursi alla viima, sest kui inimene teab, et viie aasta pärast võidakse ta kehva töö tõttu lahti lasta, siis annad endast kõik. Praegune olukord on aga eriala\narengule takistuseks. Tõsi, Tartus, O. Lutsu nimelises Linna Keskraamatukogus toimub majasisene konkurss osakonnajuhatajatele, aga mujal? Külaraamatukogudes see muidugi praegu välja ei mängiks, sest tööpuuduse olukorras võivad omavalitsused hakata oma lähemaid kaastöötajaid kohale upitama. Hingel on veel keskraamatukogude omavaheline koostöö. See peaaegu puudub. Suured raamatukogud on liitunud konsortsiumi, aga väiksemad peaksid ka kiirel arvutistamise ajal omavahel tööd mõistlikumalt jaotama. Näib hoopis, et pigem uhkustatakse, kui kaugele keegi kondi sisse löömisega on jõudnud, ometi saanuks ühiselt tegutsedes lihtsamalt.\nJumal teab, kuidas rahvaraamatukogude käsi ülepea pärast haldusreformi käima hakkab, kuigi ausale konkursile võiks ka suuremates raamatukogudes enam tähelepanu pöörata. Mida tööpraktika ütleb, kas kooliraamatukogudega ühendamine on Teie arvates see parim lahendus? Kõnekoosoleku toolis andis Kultuuriministeeriumi kantsler mõista, et ühendatud raamatukogu võiks tulevikus muidki inimese elus ettetulevaid asju lahendada?\nIdeaalis muidugi. Kui mõelda kõikidele toimunud aruteludele, siis pole ühendamistee ju ilmvõimatu, eriti väiksemates kohtades. Ühise katuse all internetipunkt, kooliraamatukogu ja rahvaraamatukogu - jaa, nõus, aga igaühe jaoks oma töötaja.\nTegelikult on raamatukoguhoidjad juba leppinud mõttega, et raamatukogu endisel kujul kaob. Kui riigi suund on kokkuhoid, siis tuleb otsida uusi ideid, aga neid tuleb põhjalikult kaaluda. Eks meilgi oli vahepeal suur hirm, et kui haldusreformi tagajärjel jääb alles vaid kolm omavalitsust, siis need ei hakka ometi kolmekümmet raamatukogu ülal pidama. Ainuke lohutus on avaliku teabe seadus, midagi ikka jääb järele ...\nOlgem konkreetsed, kooliraamatukogude sektsiooni juhataja ei taha ühendamisest suurt kuulda, tema arvab, et raamat peab olema lapse nina all.\nKui kuulata Ester Sõrmust, siis on nad agarad oma tahtmist ellu viima. Aga rahapuuduse juures võib juhtuda, et maal kaob ära hoopis täiskasvanute teenindamine. Kahjuks on viimasel ajal kujunemas situatsioon, kus rahvaraamatukogud tahetakse koolidesse viia, sest koolimajad kipuvad tühjaks jääma. Meil on juba esimene juhtum, kus keskkool muutub põhikooliks. Kooliruumid on suured ja raamatukogu tahetakse kolida Maarja kooli. Seal tekivad aga omad probleemid. Esiteks asub kool alevist kilomeeter-poolteist väljas, teiseks peab raamatukogu kohustused enda peale võtma. Praegu on rahvaraamatukogutöötajatel maal väga raske - selle väikese palga eest tahetakse kõik tema kaela veeretada. Kurb, aga keegi ei julge ka vastu hakata, sest on olnud juhtumeid, kus öeldakse, kui ei jõua ja ei taha - mine ära!\nPearaamatukoguhoidjana olen aastaid kogunud kooliraamatukogude statistikat ja tean, et põhikoolides tegelikult raamatukogu puudub (õpikutega tegeleb keegi õpetajatest), glümnaasiumides on olukord parem.\nMulle meenub Teid kuulates, kuidas 70-ndatel ja 80ndatel käsitleti eesti ilukirjanduses (Mats Traat) väikeste külakoolide ja muude väikeasutuste kaotamist, ajalugu kordub, ehk isegi jäigemalt. Valulisemalt kindlasti, sest meil ju nüüd oma riik ja omad otsused.\nMe muudkui kordame ja kordame, et raamatukoguhoidaja elu on raske, majanduslik sissetulek väike, aga tänane kõnekoosolek sunnib mind hoopis arutlema küsimuse üle, kas mitte kolmainsus raamat-raamatukogu-raamatukoguhoidja pole tasakaalust väljas, ja paraku esimese kahjuks. Oluliseks on muutumas raamatukogu iseeneses ja raamatust kõneldakse valdavalt koos rahaga.\nJah, raamat on tõesti jäänud nagu teisejärguliseks.\nOsutan veel kord sellele noorele raamatukoguhoidjale, kes oli oma aruandessegi kirja pannud, et raamatukogu sai 6000-kroonise turvaukse, et kindlustada 16 000 kroonist arvutit. Aga see, et ta ostab igal kuul ka mitme tuhande krooni eest raamatuid, ei oma mingit tähtsust! Ma ise muretsen endiselt oma raamatukogu raamatute pärast. Tahtsime head, panime plastaknad, aga kliima on raamatukogus täiesti muutunud. Honunikul tuled nagu sauna - niiskus, niiskus ja veel kord niiskus. Mis saab meie kallitest raamatutest, kui asi lähematel aastatel ei muutu.\nMida siis nüüd tegema hakkate, aega terve ilma täis käes. Kas ütlete ka ERÜ-le hüvastijätusõnad?\nEi, ei, ma katsun olla kõigega kursis ja kui minult palutakse abi, siis olen alati nõus. Aastate jooksul on kogunenud raamatuid, mida kavatsen pensionipõlves lugeda. Ja kapid vajavad sorteerimist ja telgedel tahan õppida kuduma. Ma küll praegu lahkun raamatukogundusest, kas lõplikult, seda veel ei tea, aga südames jään alatiseks raamatukogude ja raamatukoguhoidjatega. Ma lihtsalt soovin, elage kenasti edasi, kes te jääte. Ela edasi, eesti raamatukogundus!


Kuvatakse tulemused sildile ''runescape''. - Vahvel.Net\nKuvatakse tulemused sildile ''runescape''.\nLeitud 617 tulemust\nREEGLID (LUGEDA ENNE POSTITAMIST)\nOrunescapemarket postitas teema IDENTIFITSEERITUD INIMESTE KONTOD\n-- Alafoorumi "Kontod" Reeglid --- 1. Siin võivad ainult need inimesed kontosi müüa kes on end identifitseerinud. 2.Identifitseerida saab siin: https://vahvel.net/memberverification/ 3. Kuidas saada aru kes on identifitseeritud? *Liikme foorumi postituste juurde tekib ikooniga tekst identifitseeritud Samuti tekib embleem ka liikme profiilile:\nKorduma kippuvad küsimused ja TEEMA VORMISTAMISE ETIKETT [KOHUSTUSLIK]\nPalume ka enne teema tegemist kindlasti üle vaadata: Etikett, mis asub siin: 'MIKS ON MINU TEEMA LUKUS? Kõigil lugeda! - ETIKETT! Petturitest hoidumise õpetus. Kuidas vältida pettasaamist? Kõigil lugeda! Kontode blacklist: Kontode blacklist Kui kahtled kellegi usaldusväärsuses siis kasuta vahendajat: Vahendajad Lugupidamisega, Vahvel\nPildid: (Pilt kasutaja levelitest) (Pilt kasutaja pangast) (Pilt kasutaja blackmarkidest) Pole blackmarke. (Pilt kasutaja login-screenist) Muu informatsioon: Kasutaja tuleb koos emailiga. Etikett - kohustuslik täielikult täita! Kui pole täidetud teema algatamisel siis teema suletakse! Hind: Pakkuge, kommiraha eest ära ei anna. Tehingu viis: Bitcoin/SEB Sinu andmed: Nimi: N6unik Maakond: L-Virumaa Linn: Rakvere E-mail: (vabaahtlik) Skype: -\nMüün bonde. *1 bond = 3€ 14 päeva *2 bondi = 6€ 29 päeva Memberi saate te ise aktiveerida, ma ei vaja teie kasutaja andmeid. Kiirelt saate ühendust minuga läbi vahvli messengeri või läbi kodulehe orunescapemarket.com Minu andmed: Nimi:Matis S. Maakond: Lääne-Virumaa Linn:Rakvere\nOrunescapemarket postitas teema Vahendajad\nMM eelis? Hoidmaks ära võimalike pettuste tekkimist. Kuidas toimub? Müüja annab MMile mängus raha Ostja kannab raha müüja pangakontole MM annab ostjale millid Palju maksab? Vahendustasu: 2.5%. Miinimum summa mida vahendan on 10€ Vahvli messenger või võtta ühendust läbi mu kodulehe orunescapemarket.com Pank: SEB/SWED/LHV/SKRILL/BITCOIN\nMüün RS3 Kasutaja\nMüüa RS3 kasutaja. Paku hind. Kontakt: Vahvli messenger või orunescapemarket.com\nOstan 07 Maini\nAndres Järve postitas teema Kontod\nOstan 07 Maini 50€\nm: Twitch prime 30 päeva member! 2m osrs või SwedBank 1€ - õpetus\nTwitch prime membership ei kehti enam. Sealt on võimalik ainult veel mingi RS3 umbrella saada.\nÜldine loba runescape teemadel! Siin teemas võite ajada igasugu jutte runescape teemadel. Näiteks mida teete või mida tegema hakkate. Kui said mõne leveli, dropi või juhtus muud huvitavat postita see siia Kindlasti heida silm peale ka Foorumi üldistele reeglitele, ning pildid võite uploadida kiiresti Vahvli enda upload-i! Head vestlemist\nMilka postitas teema Päevikud\nsiia võiks panna iga üks 1 rõivastuse mida ta kannab skillimisel ja questimisel ja muudel tegemistel. näidis: Esemed: ( ja paluks iga asja juurde nimi kah.) Hat / Helm: Cape: Ammy: Mini bag: Weapon: Body: Kite / book: Legs: Gloves: Boots: Ring: võiks veel kirjutada et kus sa seda kostüümi kasutad ja kallis see kokku on? PILDITA POSTITUS= WARN!\nAceBass postitas teema Üldine\nRuneScape remake MineCraftis\nMats postitas teema Ehitised\nTere, tere kõigile! Kuna enam RuneScape ei mängi praktiliselt, siis alustan MineCraftiga. Üritan ehitada RuneScape maailma ümber MineCrafti. See on mõnesmõttes omamoodi päevik, sest see nagu järk-järgult areneb aina ilusamaks(ma vähemalt arvan nii) ja suuremaks. Ma ei kasuta ühtegi MOD-i ega texture packi. Alustaksin 'Varrock' linna ümber tegemisega. Alustan Varrocki legendaarsest purskkaevust. Kõik asjad ei pruugi olla 100 protsenti täpsed. Ma ka ei ole nüüd mingi väga hea ehitaja ka nii, et mult ei tasu oodata nüüd mingisuguseid liialt ilusaid asju. Ma ei luba, et ma hakkan igapäev lisama uusi pilte siia. Kõik oleneb sellest kui palju mul aega jagub mängimiseks. Igatahes esimene pilt siis: Varrocki purskkaev ~Mats


Valgevene - Scandinavian Tours\nVäljmine kell 06.oo kokkulepitud kohast Sõit läbi Baltikumi, teel peatused. Õhtuks jõuame Valgevene pealinna Minskisse.\nMajutus hotellis Jubileiny *** www.yhotel.by/ru\nEkskursioon Minskis : 3 tundi kohaliku giidiga (inglise keeles)\nValgevene pealinn Minsk – kaasaegnene linn, mille linna keskust ilmestab stalinistlik arhitektuur. Peatänav, 15 km pikkune Sõltumatuse prospekt, mida ääristavad muuseumid, teatrid ja palju muid vaatamisväärsusi ja mis lõpeb Sõltumatuse väljakul , mille suurimaks huviväärtuseks nn. Punane kirik. Ülalinn 17 – 18 saj. taastatud ehitistega, raekoda, kirikud, Troitski eeslinn 19. saj.linnakodanike elamutega, milles praegu suveniiripoed, muuseumid, antikvariaadid , rahvusrestoranid. Külastame ka rahvusraamatukogu katusel asuval vaateplatvormil, kus avaneb suurepärane vaade pealinnale.\nMinski lähedal turismitalus rahvuslik õhtusöök, koos kohalike rahvakunstimeistrite poolt esitatud tantsu ja lauluga. Üritus lisatasu eest.\nMinskis tasub kindlasti võtta ette õhtune jalutuskäik vanalinnas, et nautida kaunilt valgustatud hooneid ja sõbralikku õhkkonda.\nHommikusöök. Lahkume hotellist.\nTeeme tutvuse ( 1 t.) Dudutki etnograafiamuuseumiga\nTraditsioonilise Valgevene küla nagu see nägi välja sajandeid tagasi. Vanad taluelamud, mis kannavad endas kunagiste aegade hingust, lahke pererahvas , kes kostitab külalisi puskari, hapukurgi ja meega, sinna juurde loomulikult kohalik või ning värskelt küpsetatud sai. Töötavad käsitöömeistrid ja võimalus osta kohalikke suveniire.\nEdasi sõidame „Põhjamaiseks Pariisiks” tituleeritud Nesvizhi väikelinna, mis on kuulus oma 13 sajandist pärineva kindluslossiga. Loss on kantud UNESCO kultuurimälestiste nimekirja. Lisaks on seal palju muudki huviväärset- raekoda, turuhoone, jesuiitide kirik jm.\nLossiekskursioon 1.5 t\nMõlemas lossis viivad ekskursiooni läbi kohalikud giidid.\nLisatasu eest hiline lõunasöök restoranis Hetman.\nSeejärel suund Grodnole, kuhu jõuame õhtutundidel.\nMajutus mugavustega hotellis Slavia\nHommikusöök. Linnaeksursioon Grodnos algusega 9:00 , kestvusega 3 tundi, kohalik giid.\nValgevene üks kaunimaid ja vanemaid linnu, mis paikneb maalilise Nemunase jõe kaldal. Tänavad, kus peeldub kuulsusrikas ajalugu ja tänapäeva tempokas atmosfäär.\nAsume teele, et tutvuda Nemani kristallitehasega Perjozovkas\n16:00 külastame kristallimuuseumi ja kauplust. Tutvustust viib läbi kohalik vene keelt kõnelev giid.\nSeejärel võtame suuna piirile ja lahkume Valgevenest.\nÖöbimine Leedu pealinnas Vilniuses, hotellis Green Hotel Vilnius.\nVõtame ette kodutee.\nEestisse, reisi aluspaika jõuame õhtutundidel.\n– Mugavustega bussi\n– Majutus hotellides koos hommikusöögiga\n– Giid – reisisaatja teenus\n– Ekskursioonid kohalike giidiga Minskis, Grodnos, Nesvizh`is, Mir`is,\n– Muuseumi piletid – Mir, Nesvizh\n– Kristallitehase muuseumi külastus kohaliku giidi saatel\n– Rahvuslik õhtusöök koos tantsu lauluga Minskist 30 km turismitalus – 30 EUR\n– Lõunasöök reisi 3.päeval Niasvizi lossi tgerritooriumil , rest. Hetman – komp. lõuna 18 BYN,\n(värske salat, seene supp kartuliga, kana filee kartulitega, tee, crossant, leib)\n– Kirikutes annetused.\nHINNALE LISANDUB VIISA JA TERVISEKINDLUSTUS 22€\n40+3saatjat tasuta, hind alates 269.95 EUR / inimene


Silt: Meremäe vald\nNovembri alguses käivitatud kampaania “Omadega mäel”, mille üks eesmärkidest oli peatada elanike arvu vähenemine Meremäe vallas, on andnud rõõmustavaid tulemusi. Otsuse koduvalda sisse kirjutada on teinud mitmed pikka aega siin elanud ja töötanud inimesed.\n“Maiusena” on valla poolt kampaanias osalejatele ette nähtud kaks kotti talvekartulit, kolimistoetus ja valla elaniku pass, millega saab tasuta osaleda 2013. aastal Meremäe valla kultuuriüritustel.\nDetsembrikuu seisuga on rahvastikuregistris täpselt sama arv elanikke kui aasta alguses. Rõõmustavaks uudiseks ei ole mitte ainult peatunud elanike arvu vähenemine, vaid ka teadmine, et Meremäe valda on end sisse kirjutanud palju uusi tegusaid inimesi. Elama on asutud kauni elukoha, looduse omapära, tegutsemisvõimaluste ja erilise kultuuri pärast, nii Prantsusmaalt, Lääne-Virumaalt, Tartust, Põlvamaalt kui ka Tallinnast.\nPostitatud 14/12/2012 14/12/2012 Autor Heleen VeneRubriigid Meremäe vald,VõrumaaSildid Meremäe vald,rahvastikuregister,Setomaa


Silmeti tehases puhkenud tulekahju sundis elanikke mürgise suitsu eest varjuma - Eesti Päevaleht\nEesti 10. juuni 2015\nSilmeti tehases puhkenud tulekahju sundis elanikke mürgise suitsu eest varjuma\nEile pärastlõunal puhkes tulekahju Sillamäel Silmeti tööstushoones, kus süttis põlema kile.\nHoones ladustati ka keemilisi aineid. Tulekahju tõttu levis mürgine suits kuni kahe kilomeetri raadiuses, Sillamäe elanikel paluti varjuda siseruumidesse, sulgeda aknad ja uksed, sest kile ja PVC põlemisel tekivad hingamisteid ärritavad ühendid, mis võivad viia hingamisraskusteni,\nEesti Päevalehe trükkimineku ajal polnud tulekahjule veel piiri pandud – päästjad kustutasid hoonet väljaspoolt, sest sisenemine oli võimatu. Osa hoone katusest oli sisse varisenud. Sündmuskohal töötas erikeemiatalitus, kes mõõdistas mürgise suitsu levikut.\nTerve linn haises\nKolm päästjat oli eileõhtuse seisuga saanud päästetöödel tervisekahjustuse, tööstusettevõtte töötajad kannatada ei saanud.\nSillamäel viibinud Delfi kaastöölise Sergei Stepanovi sõnul linnas paanikat ei olnud, ent inimesi liikus tänavatel vähe ja üks neist kandis gaasimaski. „Terve linn haiseb põlenud plastiku järele,” teatas Stepanov.\nSilmeti endine omanik Tiit Vähi ütles, et tema teada sai tulekahju alguse Molycorp Silmeti hoones remondi käigus. „Ma usun, et probleem on olnud selles, et hoones nr 51 tehti suurekabariidilisi remonditöid, kaasa arvatud keevitust. Ma olen kuulnud, et tööpäeva lõpu poole läks midagi põlema, tulekahju arenes,” rääkis Vähi. Delfi\nRavimimüüjad lüpsavad eestlastelt 14 miljonit eurot aastas 123\nPolitoloog: Šotimaal võib minna ka nii nagu Kataloonias 12


Kuidas tõmmata oma ellu kõike seda, millest sa unistad? | MinuAeg\nKodu/Huvitavat/Kuidas tõmmata oma ellu kõike seda, millest sa unistad?\nTegemist on juba paljudele tuttava külgetõmbejõuga, mille järgi inimene ja tema elu võtavad selle suuna, millele ta ise kõige rohkem mõtleb suurema osa oma elust. Seega toimid sa nagu magnet, tõmmates ligi sündmusi, asju, inimesi – neid, kes on vastavuses sinu poolt välja antud energiaga ehk siis mõtete ja tunnetega.\nElu inimene õnnelik unistus


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 2-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta I kvartalis kokku käivet 1 320 €.\nVK OLYMP OÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nVK OLYMP OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, D. K. ja G. R. , seda juhtima hakkasid. D. K. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja G. R. 8 aastat. VK OLYMP OÜ valdkond on spordiklubide tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 93121) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 569 tükki, kes annavad tööd...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 0 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 1 320 €.\nKäibed kokku (2021) 5 280 €\nVK OLYMP OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nVÕIMLEMISKLUBI OLYMP MTÜ Juhatuse liige Logi sisse\nVK OLYMP OÜ Logi sisse\n11.02.2021 - .... VÕIMLEMISKLUBI OLYMP MTÜ juhatuse liige\n08.09.2016 - .... VK OLYMP OÜ juhatuse liige


Kuidas HMOd aitavad muuta rinnapiima parimaks toiduks lapsele? – Aptaclub.ee\nAptaclub Imetamine ja toit Imetamine Kuidas HMOd aitavad muuta rinnapiima pa...\nRinnapiim on hämmastavalt keerulise koostisega. See sisaldab väga palju erinevaid toitaineid ja bioaktiivseid ühendeid, mis üheskoos toimides tagab lapsele parima võimaliku kasvamise ja tugevaima immuunsüsteemi. Lisaks toetab see ka soolestiku ja aju arengut.\nÜhed nendest keerukatest ühenditest on rinnapiima oligosahhariidid (HMOd). Mis need on ja millist rolli need teie kasvava lapse toitumises mängivad?\nMis on HMOd?\nHMOd on rinnapiimas looduslikult esinevad süsivesikumolekulid. Need on laktoosi ja rasvade järel kolmas suurim tahke rinnapiima koostisosa. Igas liitris rinnapiimas on 12–15 g HMOd.\nIgal rinnapiima oligosahhariidil on oma kindel ülesanne. Rinnapiimas leidub teadaolevalt üle 200 HMO-struktuuri, mis üheskoos läbi soolestiku toimides aitavad tagada, et lapsel areneks välja terve immuunsüsteem.\nHMOde 4 peamist hüve\nPrebiootiline toime: HMOd seedekulgla ülemises osas ei lõhustu ja seega jõuavad soolestiku alaossa seedumata kujul. Seal stimuleerivad need kasulike bakterite kasvu ja aktiivsust. Õiges tasakaalus soolestiku mikrofloora on terve arengu ja immuunsüsteemi toimimise jaoks määrava tähtsusega.\nOtsene mõju immuunrakkudele: on tõestatud, et HMOdel on immuunsüsteemile otsene mõju. Need toetavad immuunrakkude sobivat vastust organismi jaoks võõrastele ainetele.\nTugi immuunsüsteemile: HMOd ei lase haiguse tekitajatel organismi siseneda ja seda kahjustada takistades sel viisin nakkushaiguste teket.\nAju ehituskivid: selgub, et soolestiku mikrobioota mõjutab osaliselt ka aju arengut. Seega aitavad HMOd tasakaalustada soolestiku mikrobiootat ning selle kaudu toetavad aju arengut.\nOlulised on pika ahelaga polüküllastamata rasvhapped ehk LCP-d (LCP – long chain polyunsaturated fatty acid). Uuringud on näidanud...


FOTOD | Urve Palo 45: minister peab teletornis prominentset sünnipäevapidu! VAATA, kes tulid kohale ja mis kingitus oli kaasas Jüri Ratasel - Publik\nFOTOD | Urve Palo 45: minister peab teletornis prominentset sünnipäevapidu! VAATA, kes tulid kohale ja mis kingitus oli kaasas Jüri Ratasel\nUrve Palo sünnipäev Tallinna teletornis Foto: Karli Saul\nEttevõtlusministri Urve Palo tähistas esmaspäeval 45-aastaseks saamist. Täna peetakse Tallinna teletornis uhke sünnipäevapidu. Kohale on tulnud mitmed ministrid ja teised tuntud näod. Vaata fotodelt, mida tõi kingituseks kaasa peaminister Jüri Ratas.\nUrve Palo saabus peole koos abikaasa Janek Paloga. Peaaegu 25 aastat abielus olnud paaril on kaks last, 10-aastane Laura Marii ja 4-aastane Robin. Pikka punast kleiti kandev minister nägi sünnipäevale saabudes võrratu väja.\nTeiste seas oli külaliste hulgas rahandusminister Toomas Tõniste, siseminister Andres Anvelt ja peaminister Jüri Ratas.\nPeaministril oli kaasas kingitus, fotodelt paistab, et tegemist on peenema napsuga.\nFOTOD: Kuhu tõttad, ministriproua? Urve Palo kiirustas keelumärgi all parkivasse autosse\nFOTOD: Palju õnne! Minister Urve Palo ema-isa tähistasid olulist päeva\nUrve Palo: olen tegelikult juba plikaeast peale tahtnud kolme last


http://www.polarnopyret.ee/es_ee/t-sark-60361201-186-4 52228 BEEBI PLUUS http://www.polarnopyret.ee/media/catalog/product/6/0/60361201-186_1.jpg 22.90 EUR OutOfStock /Kõik tooted /Kõik tooted/Kõik riided /6 kuud - 2 aastat/Kõik riided 6 kuud - 2 aastat/Särgid ja pluusid /Kõik tooted/Kõik riided/Särgid ja pluusid /Kõik tooted/Kõik riided/PO.P Põhikollektsioon Ökopuuvillast triibuline klassikaline pluus. Pikkade varrukatega. Trukid ühel õlal riietamise hõlbustamiseks. GOTS sertifikaadiga. Ökopuuvillast triibuline klassikaline pluus. Pikkade varrukatega. Trukid ühel õlal riietamise hõlbustamiseks. GOTS sertifikaadiga. 22.90\nÖkopuuvillast triibuline klassikaline pluus. Pikkade varrukatega. Trukid ühel õlal riietamise hõlbustamiseks. GOTS sertifikaadiga.


EKRE suurendas koos Keskerakonnaga omavalitsustele makstud katuseraha | Uued Uudised\tEKRE suurendas koos Keskerakonnaga omavalitsustele makstud katuseraha - Uued Uudised\nEKRE suurendas koos Keskerakonnaga omavalitsustele makstud katuseraha\nMajandusministrist keskerakondlane Kadri Simson, kes oli mullu nn katuseraha jagamise aegu riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees, kinnitas, et EKRE-le lisakatuseraha andmine polnud korruptiivne meelehea Mailis Repsi toetamise eest.\n„Katuseraha on aastaid olnud hea ja otsene viis, millega omavalitsusi toetada. Sellega seoses pöördusin ka EKRE poole, et nendega koostöös suurendada omavalitsustele minevaid toetusi,” selgitas Simson Eesti Päevalehele.\nDelfi kirjutas 1. juulil, justkui oleks Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) sõlminud Keskerakonnaga mingisuguse veidra kokkuleppe, mille tulemusena sai EKRE valitsuse juhterakonnalt 100 000 eurot. Kuigi artikli pealkiri on klikkima kutsuv, ei olnud kokkuleppe sisus midagi enneolematut.\n“Eelmise aasta regionaalsete toetuste eraldamine langes kokku valitsuse vahetumisega. Keskerakond lubas Konservatiivsele Rahvaerakonnale ja Vabaerakonnale, et nad saavad võrdselt 500 000 eurot, mida eraldada näiteks koolide remontimiseks, kogukondade eluolu parendamiseks, koguduste abistamiseks ja nii edasi. Keskerakond pidi aga oma sõnu sööma, sest ei suutnud sotside ja IRL-i ees oma lubadust kaitsta.\nVastupidiselt Delfi väitele ei ole toetuste eraldamisel ja presidendivalimistel mingit seost. Presidendivalimiste ajal ei olnud Keskerakond valitsuses ega saanud ka midagi lubada. Kui Keskerakond sai mullu novembris valitsusse, lubasid nad esialgu opositsioonile heldemalt raha erinevate regionaalsete projektide toetamiseks, kui seda oli teinud Reformierakonna varasem valitsus.\nIRL ja sotsid seisid Keskerakonna opositsioonisõbralikkusele vastu. Nii leppisime keskparteiga kokku, et nad lisavad EKRE-le olulised projektid oma nn katuseraha nimekirja. See oli hea lahendus. Meie jaoks oli kõige tähtsam, et omavalitsused said koolide, eluliselt vajaliku inventaari või hoonete jaoks raha. Opositsioonierakonnana on sellised kokkulepped meie jaoks ainus võimalus osaleda riigieelarvelise raha jagamisel,” kirjeldas EKRE riigikogu fraktsiooni juht Martin Helme toimunut.\nKuhu ja milleks 100 000 eurot kulus?\nAudio-sms hädaolukorra teavitussüsteemi soetamine.\nAnna Haava Pala kooli koolimööbli uuendamine.\nRuusmäe noorteklubi ruumide remont.\nMeremäe kooli õppeklassi renoveerimine, kaasaegse sisustuse ja digitaristu hankimine.\nSillapää lossi I korruse remont.\nOrava tänavavalgustuse rekonstrueerimine ja väljaehitamine Hanikase ja Lepassaare külas.\nUuemõisa algkooli käsitööklassi töövahendid ja sisustus\nRaikküla valla vabaajakeskuse seltsitegevuse ruumi ja õppeklassi renoveerimiseks ning õppeklassi arvuti ja esitlusseadmete hankimiseks.\n3000.- eurot Vahastu Trehvamise Tarele inventari (mööbel, nõud jne) soetamine.\n7000.- eurot Kaiu ja Kuimetsa turvalisemaks muutmiseks, turvakaamerate hankimine jne.\nKommentaarid\tKadri Simson Martin Helme\tJaga seda artiklit


Pornofilmist erutavam on seksimist pealt vaadata! - Maaja Koduleht\nOli lihtsalt juhus, et Jaana, kassapidaja Tallinnast, oma vana maja ärklikorrusel asuva katuseluugi avas. „Äkki märkasin, et aknast avanes vaade otse naabermaja magamistuppa,“ jutustab Jaana. „Kuigi oli alles varajane õhtupoolik, asuti naabermajas juba asja juurde. Üks naine aeles seal oma kutiga, kes teda paljaks kooris. Lõpuks tõmbas ta naisel ka püksikud jalast. Ma ei suutnud silmi kõrvale pöörata. Ilma et mind ennast oleks märgatud, olin sattunud erutava vaatepildi tunnistajaks… Mees mudis naise tisse ja siis suudles teda – mul hakkas korraga väga palav. Ma tundsin, kuidas mu rinnanibud kõvastusid ja mu reite vahel hakkas kripeldama. Nagu iseenesest hakkasid mu käed mu keha silitama. Ma puudutasin oma rindu, hõõrusin reisi teineteise vastu. Naudinguoiged vastasmajas muutusid üha valjemaks. Ka mina ei suutnud oigeid enam tagasi hoida. Kui too naine lõpuks mehe kärsitult enda peale tõmbas, jooksid himuvärinad üle mu selja ja ma sain vapustava orgasmi…\nPärast seda elamust tekkis mul lausa sõltuvus mõlemat armatsemisel salaja jälgida. Üha sagedamini hiilin ma vargsi katusekambrisse, vahel võtan aga isegi binokli kaasa…“\nKa taksojuht Hillar ei tee oma kalduvusest mingit saladust: „Oo jaa, ma kuulun nende hulka, kes vaatavad heameelega teiste seksimist pealt ja ennast sellega üles erutavad. Muidugi on välismaal viibides selleks võimalused palju suuremad, sest eesti tohmanid eelistavad endiselt keppida esivanemate Stalini-aegsetes raudvoodites. Aga Saksamaal – seal kepitakse sõna otseses mõttes iga põõsa taga. Näiteks linnaparkides, seal seksitakse peaaegu et kõigi nähes. Olen seda kõike korduvalt oma silma näinud. Oli selline juhus: kutt võttis püksid jalast, neiu tõstis seeliku üles ja võttis püksikud ära. Siis istus ta kuti vända otsa ja läks lahti tõeliseks galopiks. Võib-olla nad mõtlesid, et keegi neid ei märka, aga võimalik, et nad seda just soovisid. Aga mis siis, kui keegi Hillari selliselt tegevuselt tabab? „Pole hullu, pealtvaatamine pole mingi kuritegu, arvaku mõni seaduskuulelik eesti jobu asjast mis ta arvab. Sellegipoolest varjun ma võõras aias viibides mõne põõsa taha, et paarike midagi ei kahtlustaks ja ennast vabalt tunneks. See on väga erutav situatsioon. Vaikne tänav, väikesed ühepereelamud. Mina heki tagant aeda piilumas. Juba on kuulda, mis toimumas! Paarike kihistab naerda, mees ja naine hellitavad teineteist, väherdes pehmel murul, kord mees all, kord peal. Ma ootan pingsalt, mida nad järgmisena ette võtavad. Äkki tõusevad nad üles ja kutt hakkab naist taga ajama, endal kivikõva vänt jooksu rütmis õõtsumas. Nad jooksevad peaaegu mu nina alt mööda. Äkki otsustab naine alla anda, ta laskub selili ja ajab reied laiali. Hingeldav kutt võtab teda sealsamas. Ma näen kõike üsna läheda maa pealt. Enam ei suuda ma vastu pidada, avan püksiluku, sikutan oma kivikõva riista välja ja hakkan pihku lööma. Ma oigan naisega samas taktis. Mees hakkab üha kiiremini pumpama. Mõlemad on nii kiimas, et pole võimelised ümbrust jälgima, ammugi mind märkama. Ma lõpetan. Samal hetkel hakkab naine valjusti oigama ja saab ilmselt väga tugeva orgasmi…“\n„Juba viieteistkümneaastaselt teadsin, et olen teistsugune kui mu eakaaslastest sõbrad,“ tunnistab automehaanik Taavi. „Sellel kui teised omandasid oma esimesi pettingu- või seksikogemusi, veetsin mina aega spaades, puurisin augukesi naiste riietuskabiinide seintesse ja piilusin, kuidas naised riiet6usid. Juhtus sedagi, et ronisin redelil mõne duširuumi akna taha. Vaatasin duši all kümblevaid noori naisi ja lõin pihku. Soov naisi lahtiriietumisel piiluda, muutus aja jooksul üha tugevamaks. Mõnikord hakkab see mulle endalegi vastu. Ma loobuksin meeleldi sellisest salaja piilumisest, seda enam, et kord olen ka teolt tabatud. Sellegipoolest ei suuda ma endast jagu saada, riskeerides tabamise korral ebameeldivustega. Oma vuajeristlike soovide rahuldamiseks ronin sageli mõne puu otsa, hoolimata sellest, et olen paar korda isegi puu otsast alla sadanud. Kuid need äpardused pole minus midagi muutnud. Minu normaalne tuur näeb välja selline: kõigepealt hiilin läbi tagahoovide jõukate kvartalisse, sest seal ei tõmmata sageli kardinaid akende ette. Ja mida kõike ma näha ei saa! Näiteks seda, kuidas paarike vaatab telerit, mingil hetkel aga sööstavad teineteise kallale, kisuvad riided seljast ja hakkavad diivanil ennastunustavalt keppima. Minu lemmikobjekt on aga minu korteri vastas asuv suurte akendega kortermaja. Libistan binokliga üle akende, kuni satun seksivale paarile. Kõige erutavam on muidugi see, kui kõik on ka kuulda. Näiteks: naine lamab selili ja ajab reied laiali. Mees võtab teda jõuliselt ja kirglikult. „Jaa,“ sosistab naine kähiseva häälega. „Lükka sügavamale, veel! Oh, kui mõnusalt suur sul on…“ Mees kepib aga sellise innuga, et hakkab mõnust valjusti oigama ja ohkima. Iga tõuke ajal ütleb ta naisele midagi siivutut. Kui ma aga ise samal ajal pihku lüües oigan, soovin ma vahel, et paarike mind märkaks. Ma vajan seda piilumisega seotud närvikõdi. See on vapustavalt erutav!“\nPiilumine ei ole kaugeltki mitte üksnes meesterahvaste pärusmaa, see meeldib ka paljudele naistele ja paarikestele. See tekitab endalgi soovi seksida ja nähtut järele teha, nagu räägivad Ivar ja Kersti.\n„Meie naabrid on seksuaalselt väga aktiivsed,” ütleb Ivar. “Nädalavahetusel hakkavad nad juba keset päeva pihta. Tihti seksivad nad lahtise akna all või koguni rõdul. Nad ei tee väljagi sellest, et keegi võib neid ju näha…\nÜkskord vaatasin neid binokliga. Kersti ütles alguses, et mis ma piilun, ega ma mõni pervert ei ole. Aga nüüd vahib tema neid veel rohkem kui mina. Ja see erutab teda hullumoodi, nii et pärast seda seksime ise ka kõvasti.”\nErutavaid elamusi pakuvad suvel kämpingud ja telkimisplatsid. „Ootasin juba ammu suve saabumist, et saaks lõpuks puhkama minna” räägib Liina. “Läksime nädalaks kämpingusse. Õhtuti oli siin ja seal kuulda, kuidas mõni paarike vanainimeste asja tegi. Kämpingute ja autosuvilate seinad on ju õhukesed ja üht-teist võis ka läbi akna näha.\nÜhesõnaga – sellised asjad annavad meie intiimelule uut hoogu. Kallim siis alati täkku täis. Ükskord võttis ta mind otse ühe kämpingu kõrval, mille sees hullas samal ajal üks teine paarike. See oli vahva, täpselt nii, nagu aastate eest, mil me tutvusime. Oli vast Svenil seda võhma! Ja ega sellega asi ei piirdunud, läksime oma kämpingusse ja jätkasime seal, kuni hommikuni välja. See oli lihtsalt muinasjutuline!”\nHispaanias puhkust veetnud Veiko ja Heljo sattusid samuti armatsevat paarikest nägema. „Istusime hotellis rõdul,” räägib Veiko, „ja alla vaadates nägime neid kahte seal tihedas embuses ja ihualasti. Heljo oli alguses üsna šokeeritud, aga ma sain aru, et see erutab teda. Lõpuks ta muudkui vahtis neid. Mul tuli mõte, et võiks neid seal pildistada. Tegingi õige mitu pilti. Paarike nägi muidugi superhea välja – naisel ilusad lopsakad rinnad, mees oli selline trimmis lihastega. Paistis, et neil on jube hea klapp. Lõpuks said nad orgasmi. Aga siis läks jamaks. Tüüp nägi, et mul on fotokas käes ja lubas mulle peksa anda. Õnneks asi nii hulluks ei läinud. Aga teinekord ma millegi niisugusega enam ei riskiks.”\nMitte kõik seksimisele pealesattunud inimesed ei ole nii tolerantsed. Kuid on ka paare, kes võtavad ette „piilumistuuri“, et ennast korralikult üles kütta. Riina ja Heigo tunnevad mõlemad palju lõbu sellest, kui neil õnnestub läbi lukuaugu oma naabreid piiluda: „Lukuaugust avanev vaatepilt erutab meid kohutavalt. See kütab meid nii üles, et meil jätkub veel napilt jaksu oma voodini jõuda, et siis ohjeldamatult seksida. Loomulikult jätame oma toa ukse irvakile, et need, kes seda soovivad, saaksid meie keppimist pealt vaadata…“\nMiks on piilumine nii erutav ja samas nii ohtlik?\n„Igas inimeses on varjul vuajerist ehk piiluja,“ selgitab dr Amoros. „Meid lihtsalt erutab kõik see, mis on keelatud või taunitud, ja ka vargsi heidetud pilk läbi lukuaugu on ju õigupoolest tabu. Isegi siis, kui sellist piilumise lusti normaalseks pidada, võib sellest aja jooksul areneda seksuaalne häire, seda eriti siis, kui piiluja vajab taolist elamust, et üldse seksuaalselt erutuda. Kes aga haavab teiste inimeste intiimsfääri, sisenedes võõrasse aeda või koguni palkonile, sooritab seadusevastase teo.“\nKus piilujad oma ohvreid leiavad?\n* Iga teine piiluja jälgib rannas või vabaõhuujulas ilma rinnahoidjata päevitavaid naisi.\n* Kämpingud pakuvad võimalusi 22 protsendile piilujatest. Oma telgi ees kaotavad paljud telkijad igasuguse kammitsetuse.\n* 13 protsenti piilujates tiirlevad kaubanduskeskuste proovikabiinide ümbruses.\n* Puhkusreisil hotellis viibides on piilumiseks palju võimalusi. Pea iga kümnes piiluja kiikab mõnda vastas asuva hotelli allpool asuvasse tuppa.\n* Lähestikku asuvad suured kortermajad pakuvad pilujatele samuti suurepäraseid võimalusi. Mida rohkem aknaid, seda suuremad väljavaated „patustajaid“ teolt tabada.\n* Tähelepanu! Seksuoloogid ja juristid hoiatavad: piilumine võib küll erutav olla, kuid on pealetükkiv, ebaaus ega ole kooskõlas heade kommetega.\nMida mehed naise juures kõigepealt vaatavad\n81% kõigist meestest jõllitavad kõigepealt naise tagumikku\n78% vaatab kõige rohkem naise rindu\n75% ei suuda oma pilku naise jalgadelt lahti kiskuda\n65% vaatab kõigepealt kogu naise figuuri\n51% vaatab naisele silma\n45% meestest silmitseb naise juukseid, soengut\n41% tahaks näha, kuidas naise käed välja näevad.\n38% vaatab kõigepealt naise õlgu\n32% vaatab teraselt naise suud, tema huuli ja hambaid\n25% vaatlevad põlvi ja jalgu\n20% heidab esimese pilgu jalatsitele\n15% huvitub naise nahast\n11% tahaks teada, kas naine ka rinnahoidjat kannab!\n← Iseendale tohtriks ehk enesesisenduse imeline jõud\nAngelina Jolie ja Billy Bob Thornton – kahe veidriku kummaline armastuslugu →


Kole pilt Soome lõunarannikul: pinnale ujub mädanenud kala ja hülgekorjustega täidetud mõrdasid | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Soome lõunarannikul on viimastel päevadel täheldatud mädanenud kala ja hülgekorjustega täidetud mõrdade pinnale ujumist. Piirivalve selgitab, kas tegemist on kalastusalase kuriteoga. Hamina läheduses ujus ligi nädal aega tagasi pinnale mõrd, mille sisu oli täiesti mädanenud. Keskkonnaametnikud on käinud asja kontrollimas koos linna esindajatega, vahendab Yle.\nFinlandhülgedKaladkeskkondpiirivalveSoomeSoome infoSoome uudisedSoome uudised eesti keelessoomlanesoomlasedSuomi


Veronika Portsmuth: mitu eestlast jätab laulupeole tulemata, kui seal on venekeelne laul sees? - Tänane leht\nVeronika Portsmuth: mitu eestlast jätab laulupeole tulemata, kui seal on venekeelne laul sees?\nVeronika Portsmuth dirigent\n24. mai 2017, 9:53\nVeronika Portsmuth. FOTO: Peeter Langovits/Postimees\nMäletan aega, kui pidin laulukaare all laulma laulu «Iva, Ivuška», aru saamata, mis selle teksti mõte on ja miks me seda laulma peame. Lõpuks jäigi see minu mäletamist mööda kavast üldse välja, sest ühiskond juba sulas.\nMida mõtleks väike laululaps, kui ta asetatakse samasse olukorda tänapäeval, 25 aastat hiljem?\nVabaduse ajal on laulupidu oma teed otsinud läbi erinevate kunstiliste nägemuste. See on hõlmanud ka paduvälismaist repertuaari ning dirigente. Praegusajaks on laulupidu leidnud endale sellise näo, mis peegeldab meie sügavamat olemust, tõelist pärimust, aja lugu, tänini välja. See kõik ei ole sündinud üleöö, vaid olnud suure loomingulise meeskonna aastatepikkune koostöö ja tunnetamise protsess.\n«Enamasti on kultuuride erinevused määratletavad keele kaudu. Inimese kui ühiskondliku olendi kultuurilised omadused antakse talle selle ühiskonna poolt, kus ta kasvab ja areneb. Individuaalselt omandatakse kultuur teistelt ühiskonnaliikmetelt läbi kasvatuse ja õppimise; harjutamise, jäljendamise ja kordamise abil. Kultuur hõlmab selliseid valdkondi nagu keel, teadmised, oskused, traditsioonid, uskumused, väärtushoiakud, moraal, kombed, õigus jne» (lõik Vikipeedia artiklist märksõna «kultuur» all).\nOleme pidanud oma kultuuri aastakümneid vaka all hoidma. Selge füüsiline näide on minu riidekapis olev rahvariidepluus, mida vanaema aastaid maa alla kaevatuna alles hoidis ja värisevate kätega mulle kinkis. Selleks, et ma mäletaksin ja hoiaksin. Ja mitte vaid viimaseid 60 aastat, vaid midagi hoopis kaugemate aegade tagant…\nTänaseks on laulupidu minu jaoks leidnud oma joone just endaks olemisena, väikese kultuuri suure identiteedilise väljendusena. 2017. aasta laulu- ja tantsupidu on oma arengus midagi hoopis muud kui sügaval nõukogude ajal toimunud pidu. Siis, kui näiliselt lauldi koos nõukogude rahva ühtsuse nimel, kuid südames oodati peo lõppu, kui sai häälepaelad valla, lauldes Gustav Ernesaksa laulu «Mu isamaa on minu arm».\nKuidas tol ajal Eestis elavad vene rahvuse esindajad publikuna seda pidu tajusid? Julgen arvata, et mõtlemistasandid olid siinkohal üsna erinevad.\nVenekeelne laul laulupeol\nLaulupeo repertuaar ei ole lihtne laulude rivvi seadmine, vaid sügava mõttega hoolikalt valitud muusikaliste numbrite kooslus, mis veel omakorda hoolikalt järjestatuna loovad suure ja tähendusliku kunstilise terviku. Laulupidu on meie kõigi oma, kuid kõiki ei saa selle rooli juurde lasta, kuna see vajab väga õrna ja tundlikku muusikalist lähenemist.\nIntegratsioon ei toimu laulupeo protsessis, see toimub hoopis kuskil mujal, hoopis varem ning ei saa kindlasti sõltuda ühest laulust laulupeol. Tänapäeva kultuurilise lahustumise keskkonnas on laulupeo oluline roll mäletada ja hoida elus eesti keelt ja kultuuri, anda edasi eestlaseks olemise kvintessentsi. Venekeelse laulu lisamine kavva ei aita saavutada seda eesmärki.\nVenekeelne laul laulupeol ei aita enam mõista eesti kultuuri. Tänapäeva maailmas, kus väikekultuurid lihtsalt hääbuvad, on seda tähtsam roll selle hoidmisel laulu- ja tantsupeol. Need eri rahvuste esindajad, kes peo eesmärki hindavad ja väärtustavad, on protsessis osalised ning laulavad rõõmuga ja kvaliteetselt peo repertuaari, saades sellest osa igaüks omamoodi.\nUsun, et laulupidu tekitab emotsioone kõigil, kes seal osalenud või seda vaatamas käinud. Kuid samamoodi on emotsiooniderohke iga jalgpallimatš või popstaari kontsert suurel staadionil. Ja kindlasti tekitab samavõrd erilise tunde nende pea kümnetuhandelise tantsijate seltskonnaga koos tantsupeol tantsimine. Laulu- ja tantsupeo tähendus ei ole teisest rahvusest inimesele sama, mis eestlasele.\nLaulupidu on distantseerinud end poliitikast ja loodan, et see nii ka jääb. Huvitav, mitu eestlast jätab laulupeole tulemata, kui seal on venekeelne laul sees? Seegi on kogu küsimuse juures oluline.\nArvan, et tänapäeva noored on väga innukad eesti keelt õppima riigis, kus nad elavad. See on tänapäeva maailm ja standardid, mis ei jäta puutumata ka haritud ja kultuurseid venelasi Eestis.\nMinu jaoks oli saates «Suud puhtaks» (ETV, 17.05) kõige toredam hetk see, kui noormees ühest Tallinna keskkoolist jagas oma üllatust saate lõpus, öeldes, et ei teadnudki, et selline eristumine ja vaen eestlaste ja venelaste vahel olemas on. See näitab selgelt, et noored on lõimunud, noored räägivad eesti keelt ja peavad lugu eesti kultuurist. Nad on eestlased.\nSee omakorda ongi see tugev vundament, mis lõpuks unustab valusa mineviku ja võimaldab nii minu kui ka Nikita lastel koos ausas suhtes sõpradena laulukaare all laulda.\nVeronika Portsmuth oli 2011. aasta suvel noortelaulupeo «Maa ja ilm» kunstiline juht. Ta on olnud ka Eesti Kooriühingu esimees.


HÜBRIID PARKETILIIM 15 kg - Abilis\nEsileht / Ehitusmaterjalid / Ehituskeemia\nHÜBRIID PARKETILIIM 15 kg\nKuumakse alates 3.30 €\nEC-1 PLUS silt: väga madal heitkogus\nÜhekomponendiline süsteem, kasutusvalmis\nParketiliim HB sobib nii disain- kui ka täisparketi liimimiseks (hamba ja soonega).\nMassiivparkett maksimaalse laiusega 150 mm ja minimaalse paksusega 12 mm.\nDisain-parkett maksimaalse laiusega 200 mm ja minimaalse paksusega 14 mm.\nParketiliim HB on väga elastne, lahusti- ja veevaba universaalne parketiliim. Sobib hamba ja soonega töödeldud ja tugeva parketi liimimiseks sobivatele sisepõrandatele. Parketiliim HB sobib nii disain- kui ka täisparketi liimimiseks (hamba ja soonega).\nKergviimistluspahtel seintele ja lagedele Fine Pro Filler\nPremium Universal Silicone läbipaistev\nPremium Neutral Sanitary Silicone läbipaistev\nIzohan hallitusseenist kaitse


Mänguasi kui õppevahend\nVt ka internetiajakirjas Lasteaed ilmunud artikleid.\nPuudega laps ja mänguasi\nRääkides puuetega laste probleemidest, tuleks esmalt lahata, mis on puue. Prillideta ei näe ma auditooriumi tagumistes ridades istujaid, seega on mul nägemisprobleem, mille prillid lahendavad. Kaldteed ratastoolis liikujatele, laiad ukseavad, normaalne valgustus jne. lahendavad mitmed erivajadused ja muudavad puude olematuks. Seega puue ja erivajadus on väga suhtelised.\nErivajadusega lapsesse tuleks suhtuda ikka nii, et esmalt on laps ja alles siis puue. Tuleb ka aru saada, et puue ei ole ravitav, see ei ole haigus, vaid seisund. Puudega peab õppima elama. Erivajadustega lapsed ei vaja ülemäärast abistamist, lapsed peavad saama piisavalt väljakutseid ning arenguvõimalusi. Puudega lapse puhul tuleb alati keskenduda sellele, mida laps suudab ja kaasa aidata seal, kus abi vaja on.\nNimetame puuetega lasteks vaid neid, kel on vastav diagnoos ja raviplaan. Igapäevaelus näeme lapsi, kel on sotsiaalne puue, käitumishäire, paanikahood ja muud eripärad, mis puude mõiste alla ei mahu. Pahatihti peetakse eripära kasvatamatuseks. Vääritikoheldud lapsed on samuti erivajadustega lapsed. Mängu ja mänguasjade aspektist lähtuvalt ei ole tegelikult eriti suurt vahet, millise lapsega on tegu. Mängida tahavad kõik lapsed.\nTavatseme mõelda, et liitpuudega, vaimselt mahajäänud laps on õnnetus, mis võtab teistelt perekonnaliikmetelt võimaluse elada normaalset elu, sunnib loobuma paljust heast ja kaunist, paneb pere raskesse olukorda, kus ei piisa äraelamiseks ressursse. Igapäevaelu läheb iga uue ilmakodaniku sünni puhul rööpast välja, puudega lapse peressetuleku järel võtab tasakaalu taastumine palju kauem aega.\nLaps, kes reageerib eriomaselt, mõtleb ja tegutseb sootuks teisiti, sunnib vanemaid oma põhimõtteid ja väärtusi ümber hindama, sest puudega lapse areng ei ole prognoositav ega eakohane ning esitab vanematele suure väljakutse.Puudega lapse ema Anne Lill on öelnud, et kes kadalipu läbib, saab tasuks stereotüüpidest vaba mõtlemise.\nVaimupuudega lapsed reeglina aduvad, et nad on teistest millegi poolest erinevad. Eriliste laste puhul kehtivad samad reeglid, mis tavalastegi puhul. Lapsele pole vaja kohe appi tormata, las „MINA ISE” saab tegutseda. Lapsi ei tohiks aheldada voodisse ja ratastooli, ega lõputult süles tassida. Ka terve laps lööb end ära ja saab aeg-ajalt haiget. Iga kogemus õpetab. Parim viis puudega last mõista, on asetada end tema olukorda.\nVäikese tita areng kulgeb peast jalgade poole ja alates lapse sünnist on kõik seotud suuga- imik topib suhu iga kättejuhtunud eseme, et aru saada, millega tegu. Esimese eluaasta jooksul on lapsele rikastavad need kogemused ja info, mis on saadud suupiirkonna kaudu. Beebi nägemine on nõrguke ja kõnest arusaamiseni veel pikk maa kasvada. Saamaks aru, kas uus ese on kare, pehme, soe, painduv jne. ,tuleb seda keelega kompida ja maitsta. Täiskasvanute jaoks on olulised meeled nägemine ja kuulmine.\nKoolieelik tahab kõike käega katsuda. Tihti noomitakse lapsi: „ Ära vaata käte, vaid silmadega!”. Lapse jaoks on selline korraldus arusaamatu, sest kompimine, haistmine ja maitsmine annavad tervikliku pildi. Alles kooliealisele lapsele muutuvad kõrvad – silmad tähtsaimateks meeleorganiteks. Täiskasvanu teeb järeldusi toetudes kogemustele, mis lastel puuduvad.\nPuudega lastele mänguasjade valimisel - valmistamisel on oluline neid nüansse arvestada ja kasutada erineva sisu, tekstuuri ja suuruse ning kujuga lelusid. Puudega lapsele on parim mänguasi selline, mis on valmistatud just talle ja tema eripära arvestades. Pime laps vajab mängasja, mis annaks infot krõbisedes, helisedes ja käega kompides. Personaalne lelu arvestab lapse eripära parimal moel. Terapeutiliselt väärtuslik mänguasi aitab lapsel lisaks mängurõõmule ka puudega võidelda, arendab lapse nõrku külgi ja muudab tüütu harjutamise mänguks. Õpetav - arendav lelu on samas ka õppevahend, mis näitlikustab ja lihtsustab arusaamist ja meeldejätmist. Mänguasjade toel saab edukalt õpetada eneseteenindamist, kujundada tööharjumusi, kinnistada teadmisi ja oskusi. Mängus on oluline ka koosolemise tunne. Hea mänguasja puhul, mis haarab lapsi, pole oluline, kes on mängus partneriks. Mänguasi võib olla sillaks puudega lapse ja teiste mängukaaslaste vahel.\nUNESCO egiidi all Saksamaal tegutsev organisatsioon Mänguasjad Puudega Lapse Rehabilitatsioonis, korraldab igal aastal rahvusvahelisi töögruppe disaineritele, õpetajatele ning terapeutidele, kus mõnepäevase külastuse järel puuetega laste institutsiooni, keskendutakse ühe konkreetse lapse probleemidele ning luuakse just sellele lapsele sobiv mänguasi. Kuna sama murega lapsi on palju, siis õnnestunud idee läheb tööstuslikule tootmisele. Nii on loodud palju häid puuetega lastele sobivaid mänguasju. Saadud teadmisi mitmest töögrupist jagab Nõmme Lastekaitse Liit, õpetades vanemaid valmistama oma lapsele arendavaid mänguasju, mille maksumus ja eluiga ei pruugi olla nimetamisväärsed, ent kasutegur suur. Mänguasjade valmistamiseks sobivad igasugused materjalid ja ka koduse majapidamise jäägid.\nKõik looduslik: vesi, liiv, lehed, oksad, lilled, on tänuväärne materjal mängimiseks ja peenmotoorika arendamiseks.\nLapsele on mängimine sama oluline kui kõnelemine, liikumine, muusika ja kunst. Mängimine on suisa bioloogiline vajadus ja lapse loomulik tegevus. Tung mängida on olemas igas lapses, kuid mängimist on vaja õpetada ja mänguoskusi täiskasvanu poolt suunata. Mängu kaudu avaneb lapse loovus. Mängimiseks on vajalikud tingimused ja juhendamine, siis kasvavad mänguoskused keerukamateks ning täiskasvanu roll väheneb.\nOskus mängida on väga oluline oskus elus, mängu ajal on laps justkui kahe reaalsuse vahel. Mis on mängult ja mis on päriselt? Mäng võimaldab lapsel infot läbi töötada, leida lahendusi probleemidele. Laps mängib läbi reaalse elu variante ja ehitab üles oma sisemaailma. Need kogemused, mis laps saab mängides, rikastavad tema tundeelu ja mängust saadud rahulolu soodustab emotsionaalset arengut ning soodustab positiivse minapildi kujunemist. Mängu kaudu õpitakse suhtlemist, tunnete kontrollimist, võitmist ja kaotamist, teistega arvestamist, empaatiat. Kui lapse mänguvajadus jääb rahuldamata, ei saa seda täiskasvanueas enam korvata.\nTänapäeva lapsed ei oska mänguasju kasutada. Üleorganiseeritud elustiil jätab mänguks liiga vähe aega. Lastel on palju kohustusi: ringid, trennid, kooliks ettevalmistus, muusikatunnid – mänguks ei jäägi õieti aega. Laste peale pandud kohustused tähendavad ju tegelikult tööd, mis on meie kultuuris mängu vastand. Lasteaia vanemates rühmades ja algkoolis istuvad lapsed pinkides ja õpivad - teevad tööd. Samas Rootsis seostub varajases eas õppimine eelkõige mänguga. Lapsi võib näha mugavates poosides vaibal lebamas, rühmiti mugavates nurkades tegutsemas. Mängimine ja õppimine mängu kaudu peaks andma tunde, et mängida on tore. Mängulisus innustab loovalt mõtlema. Need lapsed, kes pole saanud enne kooli piisavalt mängida, jäävad jänni suhtlemises eakaaslaste ja täiskasvanutega ning nende vaimsed oskused võivad jääda realiseerimata.\nSoome psühholoogid on hoiatanud laste arengu forsseerimise eest mängueas sest see viib lapsed hoopis arengukriisi. Pedagoogikateadlane Karl Karep on tabavalt öelnud, et kui liha küpsetades kasutada valusat tuld, saab tulemuseks väljast kõrbenud ja seest toore prae.\nLastehoius lapsi jälgides on tihti näha, et laps võtab mänguasja, matkib mingit tegevust, mida ta on varem näinud tehtavat, aga rohkem ei oska. Lapsel on vaid esemete piiratud kasutusoskus, aga mitte oskust neid rollitingimustes kasutada ega rollis suhelda. Laps ei saa ka mängida mängu, mis ei toetu kogemusele ja teadmisele. Kuidas mängida rongisõitu kui pole rongi näinudki! Samas on lastel palju mänguasju, kuid nad ei oska nendega mängida.\nMänguasjad on liiga valmis tehtud, igati täiuslikud ja ei jäta lapse oma fantaasiale üldse ruumi. Lapsed on osavad kasutama arvutit, veedavad palju aega teleri ees. Arvuti puhul on tegelikult parim asi lapse jaoks kast, milles arvuti koju toodi, sest ideaalse mänguasjana võib ta olla nii auto, pood, laev, maja, mis iganes! Mänguoskuste edasikandumise jaoks on oluline ka eri vanuses laste koosmäng, sest nooremad õpivad vanematelt. Kahjuks ei ole enam ka populaarne läheduseselavate laste mängimine koduümbruses, sest pole kohta, kus suuremad lapsed saaksid mängida – see on otsapidi ka turvalisuse küsimus.\nHüpikud ja käitumishäiretega lapsed peaksid mängima palju erinevaid rollimänge, sest mäng on suhtlemise kool. Laps suhtleb rollimängus nagu täiskasvanu. Olles arst, autojuht, õpetaja või ema, võtab laps endale täiskasvanu rolli ja mängides suhtleb kaaslastega sellelt tasandilt. Rollimängus laps harjutab erinevaid käitumisstiile ja erinevat suhtlemist. Laps saab mängides ka aru, et tal napib täiskasvanuks olemiseks veel oskusi ja see tõdemus motiveerib last õppima. Rollimäng on ka empaatiavõime harjutus, laps on rollis tavaliselt väga siiras. Mängides ema, hoolitseb laps nuku eest, olles arst, võtab valu ära. Mängides tuleb ka reegleid järgida, kuigi väikelapse enesekontroll on veel üsna nõrk, suudab ta end mängu ajal kokku võtta ja rollis püsida. Paluge lapsel toolil lihtsalt paigal istuda - ta ei suuda seda kuigi kaua teha. Kui samal toolil tuleks istuda bussijuhi rollis, suudab laps istuda mitmeid kordi kauem.\nKokkuvõtvalt võib kinnitada, et mänguiga on ettevalmistus järgnevaks eluks ja mida õnnelikum, loovam ja rahuldustpakkuvam on olnud lapsepõlv, seda edukam ja produktiivsem on täiskasvanuiga.


päikesetoit: Vihmase päeva lugemist toidu- ja aiamaailmast\nVihmase päeva lugemist toidu- ja aiamaailmast\nÄrkan valgel ajal 4 ja 5 vahel. Ja kohe varsti olen väljas, peale rattasõitu on hommikuseks rituaaliks tigude korjamine. Neid on mul tohutult - jagaks kõigiga aga nõudlust pole.\nSel aastal on lisaks ka hunnikute viisi nälkjaid.\nTahaks veel oma tigusid kiita ka - nad on imeliselt vastupidavad, söövad absoluutselt kõike ja ääretult kiiresti, ei karda mingeid takistusi (nagu tuhk või okkalised asjad või metall jms). Vapustavad olendid.\nNii ma siis kõnnin siin aias ringi ja imetlen sekka ka superkudujaid:\nPäästan oma kukekekannuseid ja teorohkus viskab mul silme eest mustaks :).\nTagasi toas - 10.30 - ma olen korjanud tigusid-nälkjaid ja sekka maasikate ümbert umbrohtu üle 3 tunni. Miilline tohutu raiskamine :).\nMaasikad, mango ja banaanid lähevad smuutiks. Ei midagi muud - kolm lihtsat asja ja vesi. Ei mingeid umbrohtusid ega ravimtaimi - ma olen neid varakevadel söönud piisavalt. Tigusid korjates sõin mõne noore sparglivarre ja maasikate vahelt leidsin paar väikest maltsakest.\nJärsku olengi tohutult tänulik, et sellest on küll - pole vaja lisada nõgese ega osjapulbrit, spirulinatablette ega avokaadoõli, pole vaja vuristada sellerimahla ega tilgutada eeterlikke õlisid. Ei ole vaja detoxit ega superkoguses vitamiinipotsikuid. Ei kollageeni ega "häid" rasvhappeid...\nSelline lihtne smuuti maitseb mulle praegu kõige paremini. Kindlasti pole see parem toidust, mis maitseb kõige paremini sinule...\nVihma sajab ...\nMis siis täna hommikuteemadest pilku köitis:\nLoen, et ei maksa unustada, et toit on tihedalt seotud psühholoogiaga:\nInimesetele serveeriti omletti 3 munast. Kogu uurimisgrupile. Aga osadele öeldi, et nende omlett on 2 munast ja osadele öeldi, et 4 munast. Ja need, kes arvasid, et sõid 4 muna omletti - nende kõht läks tühjaks hiljem ja ka hiljem tarbisid nad päeva jooksul vähem kaloreid, kui need, kes sõid enda arvates 2 muna omletti.\nPeaksin seda laste peal katsetama :) - ütlen, et nad said tegelikult palju rammusamat toitu, kui tegelikult :).\nJack A. Bobo kirjutab oma artiklis "Taking the fear out of food" (Eemaldades toidust hirmu")\n"Pestitsiidid, kemikaalid, vähk - maailm on hirmutav ja meie õhtusöögitaldrikul olev veelgi enam. Või vähemalt selline tunne on tekkinud. Meie toit pole kunagi olnud ohutum, võiks küsida, miks siis tarbijad muretsevad rohkem, kui kunagi varem? Me võiks tuua siia veel ühe paradoksi: ajal, mil tarbijad teavad toitumisest rohkem, kui kunagi varem, on rasvumine kõigi aegade kõrgtasemel.\nAlates kummalistest moedieetidest kuni paanikaostudeni on ostetavate toitude ja söödavate toitude osas tehtavad otsused sageli mõjutatud asjadest, mida me ei teadvusta. "Puhta söömise" tõus ja "looduslike"/“naturaalsete“ toitude turundus ei ole pannud meid end turvalisemalt tundma. Selle asemel on need suunad pannud meid hoopis rohkem kartma ja teinud ebakindlaks toiduvalikute suhtes."\nVarasemalt on blogis palju kirjutatud naturaalsest - ja sellest, et igas asjas on oma hea ja halb. Ja ka kemikaalidest. Teadusmaailma vaatab kogu leiduvat ainest kemikaalina st vesi on kemikaal, vee molekul koosneb vesiniku ja hapnikuaatomitest. Ja siiski see sõna naturaalne käikase välja, et inimestele midagi müüa või neid rahustada.\nAlles hiljaaegu märkis William Barr - Trumpi valitsuskabineti justiitsminister - uudisteagentuurile, et ei tavakodanikke ei pritsitud kemikaalidega, vaid piprapihustiga - pipar ei ole kemikaal! :). See avaldus pani meedia kihama.\nEtnobotaanik James Wong märkis, et:\nPiprapihusti toimeaine on kapsaitsiin. Sama keemiline ärritaja, mida leidub ka tšillides.\nSee on umbes 1000x kontsentreeritum kui Tabasco kaste.\nNeed, kes seda eitavad, võiksid proovida Tabasco (0,01% tugevust) silmatilku oma väidete tõestuseks *.\nKui aga riigi justiitsminister peab naturaalset ohutuks - siis kas pole siin ohumärk. :).\nPikaaegse koduõppe emana kinnitab see jätkuvalt minu arvamust - koolis "käimine" ja "istumine" ei anna teadmisi.\nJack A.Bobo kirjutab veel:\n"COVID-19 pandeemia on pannud inimesed viimase paari kuu jooksul palju mõtlema, kust nende toit pärineb. Tarbijad küsivad: 1) Kes ja kus toitu valmistas? 2) Kes selle valis, töötles ja pakkis? 3) Kuidas see jõudis töötlemismasinasse ja seejärel toidupoodi? Ja lõpuks 4) kes selle riiulitele asetas?\nAlati pole lihtne aru saada, mida tarbijad soovivad. Lõppude lõpuks on tarbijaid mitut tüüpi - rikkad ja vaesed, veganid ja Paleo dieedi järgijad. Isegi kui meil on meeles üks tarbija, võib nende soove olla raske dešifreerida. Meie otsuseid suunavad nähtamatud mõjutused jäävad suures osas märkamata.\nNii nagu õpilased otsivad kodutööde tegemiseks otseteid, otsivad meie meeled otseteid otsuste tegemisel. Need otseteed aitavad meil normaalseks jääda, kuid need võivad meid viia ka halbade otsusteni."\nEt ei ole vaja uskuda kõiki neid mõtteid, mis läbi pea käivad. Mõttemaailmas on olemas kõik võimalikud ja võimatud variandid. Meil on vaja neid lakkamatult küsimärgi alla seada.\n"Enamik meist on tuttav eelarvamuste kinnituskalduvusega - vaimse otseteega, mis paneb otsima teavet, mis kinnitaks meie uskumusi ja ignoreeriks või jätaks välja meie veendumustele mittevastavat teavet. Seda kallutatust on teistes kerge näha, kuid märkimisväärselt keeruline on seda ära tunda endas.\nKinnituskalduvused mõjutavad paljusid meie toiduotsuseid. Alates toodetest, mida ostame, kuni kaubamärkideni, mida jälgime, kujundavad need meie ettekujutusi, meeldimisi ja mittemeeldimisi jms.\nLihtne on naerda või endast välja minna, kui sellised kuulsused nagu Gwyneth Paltrow ütlevad asju nagu: "Ma ei usu, et midagi looduslikku võib teile halb olla", kuigi me teame, et nii salmonella kui ka uus koronaviirus on mõlemad "looduslikud". "Naturaalsuse eelarvamus" paneb inimesi uskuma, et „naturaalne“ märgistusega toidud on nii paremad kui ka ohutumad kui sellise sildita toidud.\nKuidas me räägime toiduasjadest on oluline."\nKoroonaviiruse naturaalsusesse paljud muidugi ei usu, kuid siis võite mõelda selle asemele naturaalseid boutlismi, teetanuse, lihasööjabaktereid jms. Kõik puha naturaalne ja kiiresti surmav.\n"COVID-19 pandeemia võib tarbijad panna kartma ostetud toidu ohutuse osas, suurendades hirmu pestitsiidide, säilitusainete ja sünteetiliste koostisosade pärast. Kuid toidukartus mõjutab enamat kui lihtsalt meie ostetud toite; see õõnestab usaldust kogu toidusüsteemi vastu.\nToiduainehirmu fännamise asemel võib pandeemia viia tarbijate arusaamisele toidust parema tervise edendamise vahendina. Uuendades toidu ümber toimuvat vestlust riskide ja eeliste vahel, saaksime suurendada usaldust oma toidu vastu. Eesmärk on aidata inimestel vähem karta ja nautida rohkem toitu, mida nad söövad.\nKui teeme parema töö põllumajandusest rääkimisel, näevad tarbijad põllumajandust pigem meie probleemide lahendusena kui probleemina. Selle narratiivi nihutamisel on oma roll kõigil toiduainete tarneahelas osalejatel. See algab tarbijapsühholoogia parema mõistmisega ja lõpeb nende inimeste parema väärtustamisega, kes kasvatavad, transpordivad, töötlevad, pakendavad ja müüvad toitu, mida me sööme."\nKogu minu üsna metsik aed on naturaalsust täis. Ja õppetunde naturaalsuse hävitava poole kohta. Ma olen muidugi massimõrvar - kõik need teod ja nälkjad, liblikad ja ussikesed, - ma ei lase sel naturaalsusel aeda üle võtta. :)\nEt lähen välja tagasi...\nPostitaja: päikesetoit kell 03:39\nSildid: Covid, Naturaalne, Puhas toit


Hiina kullakaevandustes masinate valmistajad, tarnijad ja tehase - tooted - Qingzhou Julong keskkonna Technology Co., Ltd\nKulla kaevandamise masinad\nQingzhou Julong keskkonna Technology Co., Ltd. toodab ja müüb erinevate uuenduslike kullakaevandustes seadmetega. Meie gold mining tehnika on ehitatud töötab 24/7.\nJulong on projekteerimisel ja ehitamisel usaldusväärne kulla eraldamine ja kaevandamise seadmed üle 20 aasta. Julong kulla kaevandamise masinad on edukalt eksporditud üle 15 riikides, Aasias, Aafrikas, Lõuna-Ameerikas ja Euroopas.\nKõik Julong kulla kaevandamise masinad on lihtsalt kasutatavad ja kõrge kasuteguriga ja taaskasutamise määrad kuld 2 tolline tükid alla 1 micron gold ore. Kõrge taaskasutamise määra, usaldusväärsust ja liikuvuse eraldi Julong teistest konkurentidest gold mäetööstuses.\nJulong kulla kaevandamise masinad nii kasutamist jõgedest või maal. See võib saada mitte ainult kulla, vaid ka teiste metallide jõgi, näiteks stannum, plii, tsingi, stibium, teemant. Erinevate kaevandamistehnoloogiad on saadaval vastavalt kliendi nõuet, nagu kuld Tsentrifuug, kõikumine renni, panning lüüsi, kulda koguda rohtu ja vaip, jigger, loksuti, amalgamator.\nKulla kaevandamine masin kasutavad peamiselt liiva piirkonnas, eriti kaldal jõe või kuiv jõesäng. Gold mining süvendaja kasutatakse enamasti jõgede või järvede, mis kaasavad kaevandamine ja valides funktsioone. Julong kulla kaevandamise masinad tavaliselt sisaldab olulist Toitmissüsteem, materjali sõelanalüüsi süsteemi, kulla eraldi süsteemi, nende töötlemise süsteem, vesi hankinud süsteemi ja hankinud elektrisüsteem.


„Vale.” Nii kirjeldavad paljud täiskasvanud kuulmisprotsesside häirega (APD) suhtlemist ja elamist. APD raskendab suuliselt esitatud teabe mõistmist ja tõlgendamist. See võib avalduda halva kuulamisoskuse, halva lugemisoskuse või valesti suhtlemisena, mis põhjustab probleeme töökaaslaste, partnerite, pere ja sõpradega. Paljude inimeste jaoks on APD-ga elamine nagu mobiiltelefoni kuulamine, kui signaal on sisse ja välja lülitatud.\nSeda testi kohandati kuulmisprotsesside häire (APD) sümptomite järgi, nagu on kirjeldanud Ameerika kõnekeele kuulmise ühing. See ei ole diagnostikavahend. Täpse diagnoosi saab teha ainult kliinilise hindamise kaudu. Ainult isiklikuks kasutamiseks.\n(Valikuline) Kas soovite saada kuulmisprotsesside häirete testi tulemusi - pluss veel kasulikke ressursse - e-posti aadressil ADDitude?\nOlen selle kommentaari kolm korda sisestanud ja väsinud lehe iPadi uuesti laadimisest ja kogu kommentaari kustutamisest, lastes mul eelmisele lehele tagasi minna. Nagu see küsimustik, pole leht eakate sõbralik ega kasutatav.\nOlen 73 ja selle ajajärgu ADHD-d tegid seda keskkooli kaudu harva... ei tuge ega diagnoosi ning astusid kindlasti noores eas töökeskkonda. Minu puhul lahkus aktuaar vanuse tõttu oma B Commi programmist, kui tema FSA-l olime konsultatsioonifirma VP-d, kes lootsid saada liitumiseks piisavalt kindlustusfirma kogemusi.\nTeie küsimus ei kehti meie vanuserühma kohta. Adhderitena oleme arvatavasti rohkem kui üks kord lahutatud. Kui mitte, siis see olukord takistas tõsiselt meie sissetulekut. Isiksuse tüüpide kohta vaata Edison, Trump või einstein. Abielud olid meie naiste ja taskuraamatute jaoks rasked.\nKõik see teile öelda, et vaatamata oma edusammudele saime lõpuks seeniorideks, vallalisteks, kellel oli väga väike sissetulek ja seega mobiiltelefonid puuduvad, töötasime kõvasti vaeva, et kunagi rockkontserdil osaleda. Kui oleme meessoost ja vallalised, ei kasuta me segisti ega ole seda kunagi kasutanud ning eeldan, et koristaja tolmuimejaid teeb kord kuus või sagedamini, kui keegi seda saab endale lubada.\nKeelekunst on meie arvates keskkoolis või ülikoolis õpetatav, mitte ükski kool, kus oleksime käinud, isegi kui kirjutasime elatise saamiseks aruandeid. Püüame mitte rääkida seinte ega endaga ning seltskond peab üleval olema. Peate nalja tegema, nähes adhders.e-i segusid ja muid eluharjumusi. Baarid ja kontserdid vaata ülaltoodud kommentaari. Mis toimub konverentskõnes. Minu töö kabinetist välja pääsemiseks kabinetti lõpetati 1972. aastal... 76-aastase juhtivtöötajana. Ei mäleta, miks see oli vaid sümbol.\nKirjalik suhtlus oli minu maailmas vajalik, kuid toimus palju telefonikõnesid, mis kõik dokumenteeriti. Või inimesed taganesid lubadustest.\nSellel ja paljudel muudel põhjustel on meil vaja selle testi üle 55 versiooni. See peab olema abiks noortele täiskasvanutele, kuid ka vanematel buumi põnevustel, kes selle peale mõtlevad, pole selle teema kohta tehtud ühtegi tohutut uurimist.\nHommikune ärevus 101: sümptomid ja põhjused\nMa olen mitte hommikune inimene. Kui loete seda, on tõenäoline, et te pole ka üks. Mõnikord on mi...\nSkeemirežiimid ja teraapia piiriüleste isiksusehäirete korral\nMinu jaoks on kõige kasulikum raamistik mõistmisel isiksuse piirhäired (BPD) väljub skeemiteraapi...


Illustreeriv Hatcheti Kujutiskeel ja Muud\nKirves Kirjanduse Elements\nHatchet - Kirjanduslikud Devices\nKui olete lõpetanud Hatcheti lugemise või pärast peatüki lõpetamist, paluge oma õpilastel täita kirjanduselementide hävitaja hunt! Andke neile loendi elementidest või seadmetest, mida soovite leida, ning looge need, mis loovad ja selgitavad iga loo kasutamist. Neil on absoluutne löök ja teenida nende sõnade valdamist, kui need on valmis.\nVõimalikud kirjanduslikud elemendid on järgmised:\nLoo storyboard, mis näitab erinevate kirjanduslike elemente kirves Gary Paulsen.\nVaadake oma nimekirja kirjanduslik elemente.\nOtsi kolm näidet kirjanduslik elemente teksti.\nIllustreerivad iga Näiteks kasutades kombinatsiooni stseene, tegelased ja esemed.\nSisestage kirjeldus, mida kirjanduslik element teeb suurendada kirves.\nKirjanduse Element Tänavapühkija Hunt\nKirjanduse Elements Hindamisskaala\nLoo storyboard, mis näitab erinevate kirjanduslike elementidega lugu.\nIdentifitseerimine Kirjanduse Elements\nKõik kirjanduslik elemendid on korrektselt identifitseeritud.\nEnamik kirjanduslik elemendid on korrektselt identifitseeritud.\nVähesed kirjanduslik elemendid on korrektselt identifitseeritud.\nIllustratsioonid näidata tähelepanu üksikasjad lugu ja näidata ühendus kirjanduslik elemente.\nIllustratsioonid näidata ühendus kirjanduslik elemente.\nIllustratsioonid näidata vähe ühendus kirjanduslik elemente.\nKirjeldus Kirjandus- Elements\nKirjeldused selgitakse täpselt kirjanduslik elemente teha, et parandada lugu.\nEnamik kirjelduse öelda, mis kirjanduslik elemente teha, et parandada lugu.\nKirjeldused ei ole seotud kirjandusliku elemente.


Enamlevinud luu- ja liigesehaigused - Mis ravi liigeste poletikuga\nMis ravi liigeste poletikuga, Millised liigesehaigused meid vaevavad ja kuidas saab ise end aidata\nHoia haiget kohta soojas või aseta sellele kuuma vette kastetud käterätik. Tavaliselt tekivad esmalt nahamuutused ja liigesevaevused lisanduvad aastate pärast.\nNeid nimetatakse ka haigust modifitseerivateks ravimiteks HMR. Kuna reumatoidartriit on olemuselt põletikurakkude vohamine liigestes, kasutatakse pikaajaliseks raviks teiste seas ka kasvajavastaseid ravimeid, tsütostaatikume suhteliselt väikses annuses. Dr Sooba möönab, et valu korral tuleks siiski pöörduda perearsti või -õe poole, kes soovitab ka nn valurohtu valuvaigistitmis esimese valikuna ravimiarsenalist võiks olla paratsetamool.\nNõukogude ajal käisid rasket tööd tegevad kolhoosnikud-sovhoosnikud talvel sanatooriumis oma haigeid liigeseid turgutamas. Mõni päev hiljem võib jääkotiprotseduuri asendada haigele kohale jääkreemi määrimisega. Põletikku ja valu vähendavad ka apteegi käsimüügist saadavad valuvaigistid. Haiget liigest aitab toestada elastikside, mis aga ei tohi mingil juhul takistada vereringet. Põlve aga ei tohiks Mis ravi liigeste poletikuga korral elastiksidemega kinni siduda, sest tagajärjeks võib olla veresoonte kompressioon, säärte paistetus ja vereringe loomuliku ringluse takistus.


Simona Alter jõudis Portugalis poolfinaali – TENNISNET.EE\n– Simona Alter / Foto: Erakogu\nHästi mängib Coimbras (Portugal) Tennis Europe U12 turniiril Simona Alter, kes on jõudnud juba poolfinaali.\nTänases veerandfinaalis alistas Alter Anastasia Nicole Hatiegani (Rumeenia) 6:2, 6:3, Eesti tüdruku järgmine vastane on Diana Smolinska (Ukraina). Kuna U12 klassis edetabelit ei peeta, siis pole ka asetusi ning mitte ühegi mängija tugevus teada. Loosiõnnest sõltub sellisel turniiril alati rohkem.\nÕhtul peetud paarismängus oli Alter koos Hispaania tüdruku Africa Burrillo Berezakiga samuti võidukas ning jätkab poolfinaalis, aga Marko Johannson (paariline Nikita Larin-Skorobogatov, Suurbritannia) langes välja.\nParemal Simona Alter ja tema võistluskaaslased / foto: erakogu\nJelgavas selgitavad poiste paarismängu võitja Eesti tennisistid\nPrevious Post Andrea Roots ja Villem Aadamsoo pääsesid Soomes veerandfinaali\nNext PostAnett Kontaveit valiti Tallinna parimaks naissportlaseks


Taotlusvoor toob Eestisse uued teaduse tippkeskused\nTaotlusvoor toob Eestisse uued teaduse tippkesk...\nSihtasutus Archimedes ootab kuni 1. aprillini taotlusi uute teaduse tippkeskuste loomiseks – loodetavasti toob äsja avanenud tippkeskuste arendamise meetme teine taotlusvoor Eestisse juurde vähemalt neli uut tippkeskust.\nEsimesed rahvusvaheliselt kõrge tasemega uurimisrühmadest koosnevad teaduse tippkeskused loodi Eestis 2001. aastal. „Teaduse kvaliteet on olnud Eesti teaduspoliitika ja teaduskorralduse üheks alustalaks. Tippkeskused aitavad suurendada meie parimate teadlasgruppide töö tulemuslikkust, võimekust ja konkurentsivõimet,“ rääkis Haridus- ja Teadusministeeriumi kõrghariduse ja teaduse asekantsler Andres Koppel.\nTänaseks tegutseb Eestis seitse teaduse tippkeskust – Tartu Ülikooli juures bioloogilise mitmekesisuse, neuroimmunoloogiliste haiguste, keemilise bioloogia ja kultuuriteooria tippkeskused, Tallinna Tehnikaülikooli juures arvutiteaduste ning integreeritud elektroonikasüsteemide ja biomeditsiinitehnika tippkeskused ja Eesti Biokeskuse juures genoomika tippkeskus.\n31. jaanuaril avanenud meetme eesmärgiks on toetada Eestis tehtavat tippteadust ning soodustada temaatiliselt lähedaste või üksteist täiendavate tipp-uurimisrühmade koostööd. Toetatakse kõiki tippkeskuse tegevusi, sealhulgas aparatuuri hankimist, lähetusi ja koolitusi, ideede väljatöötamist ja testimist ning teadustulemuste populariseerimist. Taotlusi hindab komisjon, kuhu lisaks siseriiklikele liikmetele kuuluvad ka kõrgetasemelised väliseksperdid.\nToetust võivad taotleda teadus- ja arendusasutuste uurimisrühmad või nende konsortsiumid, ühte tippkeskust toetatakse kuni 3,2 miljoni euroga. Taotlusi on võimalik esitada kuni 1. aprillini 2011.\nMeedet toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist ning rakendatakse majanduskeskkonna arendamise rakenduskava prioriteetse suuna “Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu” raames.\nLisainfo: Rein Kaarli, Haridus- ja Teadusministeeriumi teadusosakond, tel 735 0213, e-post rein.kaarli@hm.ee.


MS16-004: Office 2016 for Mac turbevärskenduse kirjeldus: 12 Jaanuar 2016\nSelle turvavärskenduse lahendab haavatavus võib lubada koodi kaugkäivitamist, kui kasutaja avab spetsiaalselt formuleeritud Office'i faili Microsoft Office'i. Lisateabe saamiseks haavatavused, vt Microsofti turvabülletään MS16-004. Microsoft Office for Mac 2016 sisaldab Word, Excel, PowerPoint, OneNote ja Outlooki versioonid, mis on mõeldud Mac ja veel on eksimatult Office. 12. jaanuaril 2016 värskendus sisaldab parandusi probleemide Office 2016 for Mac komplekt (Word, Excel, PowerPoint, OneNote ja Outlook).\nSelle värskenduse installimiseks peab töötama OS X Yosemite 10.10 või uuem versioon ja peab teil olema kehtiv Microsoft Office 365 tellimus. Lisaks näha Lisateabe saamiseks Office 365 tellimus suvandid.\nKahjustatud Microsoft Office'i tarkvara versioone täieliku loendi leiate KB3124585.\nSee värskendus sisaldab järgmisi parandusi ja täiustusi:\nSisestage täisekraani vaade. Maksimeerige Outlook ekraanil vaatamiseks mitut sõnumeid või kutsed kõrvuti.\nLeidke Koosolekuruum. Nüüd kergemini leiate saadaval konverentsiruumi soovitud koosoleku ajal.\nNüüd saate salvestada PDF-failide mäluseadmed.\nValikupaani. Jälgida kõik töölehe objektid, ja ümber paigutamine ja järjestuses.\nValikupaani. Jälgida kõiki objekte slaidil, ja ümber paigutamine ja järjestuses.\nLisage kujundid märkmiku lehed ja toetavad kujundite Galerii nüüd.\nMicrosoft Outlooki 15.18.0.pkg\nMicrosoft PowerPointi 15.18.0.pkg\nMicrosoft Wordi 15.18.0.pkg\nMicrosoft Exceli 15.18.0.pkg\nJuurutamine selle värskenduse kohta lisateavet Microsofti teabebaasi (Knowledge Base) artiklis KB3124585.\nSelle turvavärskenduse asendab turvavärskendus KB3119518.


DEPO-PROVERA 24.03.02 / Naistehaigused\nTere!Mina olen 43a.Eelmisel aastal,4 mail, lasin endale teha süsti DEPO-PROVERA, ja hakkasin kaalus juurde võtma. mina ei osanud arvata, et põhjuseks on süst (nii vana jaa nii loll) kolme kuu pärast tegin test korda sama süsti ja alles siis hakkasin mõtlema,kust need kilod tulevad. Ühe sõnaga kolme kuuga võtsin juurde 18 kg. Rohkem ma ei julgenud seda süsti teha. Nüüd juba mittu kuud ma peale kella 16,00st ei söö,Magusat, rasvast, saia, leiba ka ei söö, kodus katsun trenni teha. Hästi palju joon vett.Ei suitseta, alkogoli ei tarvita.Kaal 82-83 kg püsib ja alla ei lähe. Kaalujälgijate rühma meil ei ole. Nüüd on minul küsimus: kas arst tohtis mulle seda süsti soovitada, kuna mul on probleemid munasarjadega, isegi need on opereeritud? Minul oli healoomuline kasvaja ja kummagil munasarjal on pool ära lõigatud. Munasarjadepõletik oli mul mittu korda. Kas on õige jutt, et DEPO-PROVERA süsti võib teha ainult naistele kellel on munasarjad terved,muidu tikkuvad ebameeldivad kõrvalnähud, nagu näiteks minul. Voodielu enam ka ei huvita.Kas on mõni väljapääs? Ette tänades.\nÜks õnnetu naine.\nTeil on õigus, kuna Depo-Provera sisaldab suures annuses vaid progesterooni, avalduvad sellest tingitud kõrvalnähud sagedamini. Arst oleks Teid pidanud informeerima ka kõrvaltoimetest.\nAlgselt oli Depo-Provera mõeldud kasutamiseks arenguriikides kui odav ja lihtne meetod pidurdamaks kontrollimatut sündimust. Meile räägiti loengul, kuidas iga 3 kuu järgi sõitis (Indias, Aafrikas jm.) kohale buss med.õdedega, kes järjest sadu naisi süstisid.\nEestisse toodi ta pidurdamaks kõrget abortide arvu.\nTa on valikmeetod epilepsia haigetele (langetõbi) ja Sclerosis multiplexi haigetele. Ravim pidavat neid haigusi positiivselt mõjutama. Ka mina teistele haigetele seda (üldjuhul) ei soovita. Arstidele on teada, et ravimit valitakse igale patsiendile individuaalselt.\nMis puutub kehakaalu, siis vanuse tõustes on kaalu hoida raske, rääkimata langetamisest.\nTulge/minge naistearstile, et määrata ovariaalne reserv. Siis selgub, äkki vajate juba hormoonasendusteraapiat opereeritud munasarjade jm. kaebuste tõttu?


John Nance Garner – Vikipeedia\nAmeerika Ühendriikide 32. asepresident\n4. märts 1933 – 20. jaanuar 1941\nAmeerika Ühendriikide Esindajatekoja 39. spiiker\n7. detsember 1931 – 3. märts 1933\nAmeerika Ühendriikide Esindajatekoja liige valitud Texasest\n4. märts 1903 – 3. märts 1933\nJohn Nance Garner IV\n22. november 1868\n7. november 1967 (98-aastaselt)\nJohn Nance Garner IV (22. november 1868 Texas Detroit – 7. november 1967 Texas Uvalde) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident aastail 1933–1941.\nTa on kõige vanemaks elanud USA asepresident.\nGarner sündis Ida-Texases Red Riveri ääres olevas Detroiti külas. Tema vanemad olid John Nance Garner III ja Sarah Jane Garner, sündinud Guest.\nGarner õppis ühe semestri Tennessees Nashville'is Vanderbilti ülikoolis, aga langes ülikoolist välja ja tuli koju tagasi. Ta õppis õigusteadust ja sai 1890 advokaadiks.\n1893–1896 oli Garner Texases Uvalde maakonna maakonnakohtunik. Sel ajal polnud naistel veel valimisõigust, küll tohtisid nad ametisse kandideerida. 1893 kandideeris Garneri vastu Mariette Rheiner. 1895 nad abiellusid omavahel. Abielust sündis üks laps, poeg Tully Charles Garner.\n1898–1902 oli Garner Demokraatliku Partei kandidaadina Texase Esindajatekoja liige. Sel ajal pidi Texas valima endale tunnuslille. Garner kaitses ägedalt opuntsiat, aga lõpuks valiti tunnuslilleks siniste õitega lupiin. Sellest ajast jäi Garnerile hüüdnimi Cactus Jack.\n1902 valiti Garner USA Esindajatekotta. Ta valiti Esindajatekoja liikmeks 14 korda järjest, kuni 1933. aastani. Tema abikaasa tegutses sel ajal tema erasekretärina.\nGarner valiti 1929 Esindajatekoja demokraatide saadikuterühma juhiks. Demokraadid olid sel ajal vähemuses. 1931 valiti ta Esindajatekoja spiikriks. 1932. aasta presidendivalimistel osales ta Franklin Roosevelti asepresidendikandidaadina ja nad võitsid valimised. 1936 valiti nad tagasi. Garner kandideeris 1940 presidendiks, aga tema võimalused nurjas asjaolu, et Roosevelt kandideeris ka ise kolmandaks ametiajaks ja võitis.\nValimiskaotuse järel lõpetas Garner oma poliitikukarjääri. Ta tõmbus koos abikaasaga tagasi oma Uvaldes olevasse maakoju, kus elas oma viimased 26 eluaastat. Ent kuigi ta oli ametlikult erus, konsulteeris ta sageli demokraatidest poliitikutega ja oli iseäranis lähedane Harry Trumaniga.\nAmeerika Ühendriikide asepresidendid\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=John_Nance_Garner&oldid=5748093"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:35, 9. november 2020.


Kirjed kus märksõnaks on "laululavad (arhitektuur)" (63)\n"Vanemuise" liikmeskond tutvunes ehituseloleva teatrihoonega. Pühapäeval [8. V] ... kogunes "Vanemuise" seltsi liikmeskonnast kogukas arv liikmeid jälgima teatrihoone ümberkorraldust ja tutvunema uue teatrisaali ning kõrvalruumide ehitusega. ...\n78E(06)Trt., Van. + 725Tartu, Vanemuine\nühiskondlikud ehitised (arhitektuur) / administratiivhooned (arhitektuur) / haiglad (arhitektuur) / kõlakojad (arhitektuur) / laululavad (arhitektuur) / raekojad / rahvamajad (arhitektuur) / tööstushooned (arhitektuur) / teatrid (arhitektuur) / Vanemuine (laulu- ja mänguselts)\n"Vanemuise" teatrimaja sarikate all. "Vanemuise" uue teatrimaja ehitustöödega on jõutud niikaugele, et neil päevil lõpetati saali osas sarikate pealepanemine. Sel puhul eile hoonele püstitati traditsiooniline pärg, mille keskel kandle kujutus ja aastaarv "1938". Kuna üleeile ehitustööde juures sai õnnetult surma üks töölistest, siis leinamärgina pärja kohale heisati lipp poolvardasse. Pildil: töölised sarikatel lipumasti juures.\n"Vanemuise" teatrimaja valmimas. Majandusministri abi tutvumas ehitustöödega. majandusministri abi A. Keller, nõunik Uuemõis ja riikliku sulfaat-tselluloosivabriku dir. ins. Hintoviibisid Tartus, külastasid tööstusi ja tutvunesid ja "Vanemuise" ehitustöödega. Neid saatsid "Vanemuise" juhatuse liikmed ja arhitekt A. Matteus, kes andis seletusi. Pildil ülal - "Vanemuise" uus teatrimaja vaadatuna Pritsimaja tornist. All - külalised ja "Vanemuise" juhatuse liikmed uue hoone juures.\n"Vanemuiselt" võetakse tellingiterüü. uue teatrihoone välisseinte krohvimine lõpeb tuleval nädalal. Restorani aed valmib 15. juuniks. Ringkäik valmivas kunstitemplis.\nFotol: Vaade "Vanemuise" uue teatrihoone katuselt.\n792Trt., Van. + 725Tartu, Vanemuine\nAlgab haigla juurdeehitus. Pärnu linnavalitsus otsustas linna haigla juurdeehituse tööd välja anda valik-vähempallumise teel. Ettevõtjail tuleb oma soov esitada hiljemalt 30. skp. Otsekohe selle järel algavad tööd. Uus juurdeehitatav hoone osa tuleb veel käesoleva aasta lõpuks viia katuse alla.\n725Pärnu + 614.211Pärnu LH\nadministratiivhooned (arhitektuur) / haiglad (arhitektuur) / kõlakojad (arhitektuur) / laululavad (arhitektuur) / Pärnu Linnahaigla / raekojad / rahvamajad (arhitektuur) / teatrid (arhitektuur) / tööstushooned (arhitektuur) / ühiskondlikud ehitised (arhitektuur)\nAvati uus pangahoone Kilingi-Nõmmel Pühapäeval [6. XI] ... toimus Kilingi-Nõmmel Saarde Ühispanga uue moodsa pangahoone pühitsemine vastaval aktusel... Uues hoones on pangal kasutada peale avara ooteruumi suur ja nägus operatsioonisaal, kabinet ja varakamber. Peale selle asuvad hoones kolme äri äriruumid ja elukorterid. ...\n336.414Kil.-Nõmme, Saarde ÜP + 725Kilingi-Nõmme\nadministratiivhooned (arhitektuur) / haiglad (arhitektuur) / kõlakojad (arhitektuur) / laululavad (arhitektuur) / raekojad / rahvamajad (arhitektuur) / Saarde Ühispank / teatrid (arhitektuur) / tööstushooned (arhitektuur) / ühiskondlikud ehitised (arhitektuur)\n"Estonia" teatrihoone 25-aastane. Veerandsaja aasta eest ehitatud hoone on jäänud tänaseni suurimaks ja kaunimaks hooneks. Kui kuberner nimetas "Estoniat" Eesti parlamendihooneks.\nJoonisel: "Estonia" teatrihoone. Tutvustatakse 2Estonia" teatrihoone sünnilugu mõttest kuni valmisehitamiseni.\n725Tallinn, Estonia + 792Tln., Est.\nadministratiivhooned (arhitektuur) / Estonia / Estonia (näitering ja teater) / haiglad (arhitektuur) / kõlakojad (arhitektuur) / laululavad (arhitektuur) / raekojad / rahvamajad (arhitektuur) / teatrid (arhitektuur) / tööstushooned (arhitektuur) / ühiskondlikud ehitised (arhitektuur)\nInstituutide hoone ehitus väljapakkumisele. Lammutustööd lõpevad nädala lõpul. Ülikooli uue ehitatava instituutide hoone ehitusplatsil Gustav Adolfi t. 16 käib juba nädalapäevi kiire lammutustöö. ... Uue ehitise tõttu muutub ka Gustav Adolfi tänava piirjoon ülikooli peahoone kohal. Toomi veerul kaob senine sisseulatuv nurk ja polikliiniku esine tänavaosa laieneb Lossi tänava suunas.\nInstituutide hoone kerkib ameerikaliku kiirusega. Päevas laotakse seina 13 raske veoautotäit telliskive. Raudtalad maksavad 2,5 miljonit senti. Hoone uueks aastaks katuse alla. Tartu rikastub uue hoone võrra.\nTartu Ülikooli instituutide hoone ehituse edenemisest.\nInstituutide hoone kerkib ka öösi. Tartu ülikooli instituutide hoone müüritööd lõppemas. Töö kahe vahetusega. Helgiheitjate valgusel valatakse betooni.\nFotol: vaade Tartu Ülikooli instituutide hoone ehitusele. Kirjeldatakse tehtud töid. Hoone peab valmima 1939. a. 1. augustiks.\nKaitseliidu maja ehitustööd algavad sügisel. Kesknädalal [27.VII] viibisid Tartus Kaitseliidu Keskjuhatusest kol. J. Maide, kol. A. Balder, O. Suursööt, tartumaa Maleva pealik kol. P. Asmus, kes koos arhitektide E. Lohki ja Kataliga vaatasid läbi Tartu kaitseliidu uue maja ehitamiseks koostatud kavandid-visandid. ... Nagu juba teada, ehitatakse uus kaitseliidu maja Tartus endisele Postijaama platsile Riia tänaval.\nFotol: kaitseliidu juhtivad tegelased arutavad maja projekte Tartu Maavalitsuse ruumes.\nKaitseliidule kolmekordne Kodu. Plaanid esitati linnavalitsuse kaudu teedeministeeriumile kinnitamiseks. Esialgu pea- ja kaks tiibhoonet, hiljem ka võimla.\nKaitseliidu Tartu ja Tartumaa malevate hoonet hakatakse peatselt ehitama. Tutvustatakse projekti. Hoone tuleb Riia ja Võru tänava nurgale.\nKaitseliidumaja fassaadi küsimus teedeministeeriumis. Püütakse tulla vastu linnavalitsuse soovidele. Tartu Postijaama asemele ehitatava kaitseliidumaja fassaadi küsimus on praegu kaalumisel teedeministeeriumis. Tartu linnavalitsus ei olnud rahul projektil kujutatud fassaadiga ...\nKehakultuurihoone projektide võistluse auhindadeks 11.500 krooni. Täna välja kuulutatud kehakultuurihoone projektide võistluseks on määratud 4 auhinda, ... 1. auhind on 4000 kr., 2. auhind - 3000 kr., 3. auhind - 2000 kr. ja 4. auhind - 1500 kr. ...\n725 + 71(079)\nadministratiivhooned (arhitektuur) / haiglad (arhitektuur) / konkursid (arhitektuuri alal) / kõlakojad (arhitektuur) / laululavad (arhitektuur) / mälestussambad (kavandite võistlused) / raekojad / rahvamajad (arhitektuur) / teatrid (arhitektuur) / tööstushooned (arhitektuur) / ühiskondlikud ehitised (arhitektuur)\nKlassitsismi ehituspärl Akadeemia koduks. Ruumid, mis dekoreeritud kuulsa Prantsuse kuninga Louis 16. ehitusstiili pärlitega. Ringkäik Teaduste Akadeemia vastvalmivas korteris.\nEesti Teaduste Akadeemia saab endale ruumid Tartus, Lai tn. 34 II korrusel. Nimetatud maja On ehitatud 19. sajandi alguses ja kuulus parun von Knorringile ja on klassitsistliku ehitusstiili silmapaistev näide. Eesti Teaduste Akadeemia saab oma käsutusse 3 ruumi. Kirjeldatakse üksikasjalikult nende ruumide sisekujundust.\n006.12ETA + 725Tartu\nadministratiivhooned (arhitektuur) / Eesti Teaduste Akadeemia / haiglad (arhitektuur) / kõlakojad (arhitektuur) / laululavad (arhitektuur) / raekojad / rahvamajad (arhitektuur) / teatrid (arhitektuur) / tööstushooned (arhitektuur) / ühiskondlikud ehitised (arhitektuur)\nLinnapangale neljakordne maja. Ümberehitustööd ostetud majas võivad alata tuleval suvel. Mäletatavasti omandas Tartu Linnapank ülikoolilt Suurturu ja Rüütli tänava nurgal asuva maja, ... Linnapanga juhatusel on praegu kaalumisel ostetud majas kapitaalse ümberehitamise küsimus, et muuta maja sobivaks pangale. ...\nÜmberehitamise plaanidest lähemalt.\nLinnavalitsus tutvunes "Vanemuise" ehitustöödega. Täna hommikupoolikul tutvunesid linnavalitsuse liikmed "Vanemuise" uue teatrimaja ehitustöödega. ... tegid ringkäigu ehitusel olevas hoones, kuulates asjatundjate seletusi. ... käsil sisemised krohvimistööd... pannakse osalt juba koridoride põrandaid ...\nFotol: Linnanõunikud koos saatjatega "Vanemuise" uue hoone katusel.\nMaavalitsus kolib uude majja. ... kolib Pärnu ajut. maavalitsus uude Karja tän. äärde ehitatud maavalitsuse uue hoone juurdeehituse osasse, mis hiljuti valmis. Otsekohe selle järel algab senise maavalitsuse hoone lammutamine, ...\nühiskondlikud ehitised (arhitektuur) / administratiivhooned (arhitektuur) / haiglad (arhitektuur) / kõlakojad (arhitektuur) / kreisiülemad / laululavad (arhitektuur) / maakonnaülemad / maakonnanõukogu / maakonna omavalitsus / maakonnavalitsus (kohtadel) / maavalitsused / maavolikogud / Pärnumaa / raekojad / rahvamajad (arhitektuur) / tööstushooned (arhitektuur) / teatrid (arhitektuur)\nMaavalitsuse hoone lippudes. laupäebal [5. XI] võisid möödaminejad näha Pärnu maavalitsuse ehitamisel oleva hoone katusel lehvimas riigilippe ning nende keskel suurt pärga. See oli tööliste poolt traditsiooniliseks märgiks, et hoone toorehitus on viidud sarikate alla.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 218451439


Mine õige laadale! | Naine\nMine õige laadale!\nNaisteleht.ee, 13. juuli 2018, 17:00\nVõõpsuFoto: Fotod: Puhka Eestis, Reti Kokk, ürituste korraldajad\nRahvakunsti laatFoto: Fotod: Puhka Eestis, Reti Kokk, ürituste korraldajad\nSiin järgitakse meeleolukalt vanu laadakombeid, kauplejad rõivastuvad vastavalt ja väljapanek on samas stiilis. On kohalike meistrite väärt käsitööd ja huvitavad töökojad.\nMihkli laatFoto: Fotod: Puhka Eestis, Reti Kokk, ürituste korraldajad\nKus: Mihkli külas Lääneranna vallas Pärnumaal\nLaat taaselustati 1989. aastal ja on järjepidevalt tegutsenud tänini. Ajalooliselt toimus laat mihklipäeval, kuid nüüd on kuupäeva muudetud. Kaubeldakse nii koduloomade, põllusaaduste kui ka käsitööga.\nTegevusi jagub kogu perele päikesetõusust loojumiseni. Osta nii värsket kui ka suitsutatud kala, kõikvõimalikke kalatooteid, kalastustarbeid, käsitööd ja aiasaadusi. Huviline saab ka Lämmijärvel laevaga lustisõitu teha ja pritsikuuris kaeda, kuidas Aleksei Turovski kalu joonistab.\nAvatud talude päevFoto: Fotod: Puhka Eestis, Reti Kokk, ürituste korraldajad\nHaara härjal sarvist ja mine vaata, kuidas kasvab kodumaine toit või sirgub kodumaine kesik. Külalisi oodatakse kella 10–17. Ainuüksi eelmisel aastal sai sisse astuda üle 200 kohta. Tee veidi eeltööd ja vaata täpsemat infot www.avatudtalud.ee.\nKundaFoto: Fotod: Puhka Eestis, Reti Kokk, ürituste korraldajad


Pärnu linn - Pärnu lasteaedadele koolitatakse 30 uut tugiõpetajat\nPärnu lasteaedadele koolitatakse 30 uut tugiõpetajat\nPärnu linn osaleb projektis, mille eesmärk on koolitada lasteaedadele 30 uut tugiõpetajat. Pärnu linnavalitsuse kaasava hariduse spetsialisti Terje Jürivete sõnutsi koolitati Pärnu lasteaedadesse esimesed tugiõpetajad üle kümne aasta tagasi, seejärel aastal 2016, ning nüüd on käes hetk, mil väljaõppe saanud spetsialiste on alusharidusasutustes taas juurde vaja.\nTarvidus uute tugiõpetajate järele on tingitud kahest asjaolust: esiteks on mõned tugiõpetajad on töölt lahkunud, aga ennekõike sellest, et abivajajaid lapsi on ajaga juurde tulnud. Tugiõpetaja on lasteaias eripedagoogi ja/või logopeedi abiline.\n„On mitmeid tegevusi, näiteks hääldusharjutusi, mida tugiõpetaja võib läbi viia eripedagoogi ja/või logopeedi juhendamise all. Eripedagoog saab samal ajal tegeleda lapsega, kelle abistamiseks on just eripedagoogi ja/või logopeedi oskusi vaja. Juba töötavad tugiõpetajad räägivad, et vahel on nad ka nagu psühholoogid, sest lapsed soovivad nendega arutada igasuguseid lapsele muret tekitavaid teemasid,“ selgitab Jürivete.\nPärnu lasteaedade juhtkonnad on saanud võimaluse leida olemasoleva personali seast inimene, kes soovib töötada tugiõpetajana. „Me eeldame, et tugiõpetaja koolitusele tulija on pedagoogilise kõrgharidusega või vähemalt lasteaias pikemalt töötanud,“ ütleb Jürivete.\nTugiõpetajate projekti raames toimub kuus õppepäeva, mille jooksul õpitakse muu hulgas väikelapse suulise kõne arengu toetamist, tutvutakse kõnearendusmängude ja hääldusharjutustega, õpitakse lapsevanema nõustamise ABCd ning arutletakse käitumisraskustega laste õpetamise üle.\nÕppepäevad toimuvad Pärnu Õppenõustamiskeskuses, lektoriteks on Pärnu linna tunnustatud tugispetsialistid ning Tallinna ülikooli ja Tartu ülikooli õppejõud. Tugiõpetajad asuvad tööle pärast koolituse lõppu 2021. aasta veebruaris.\nJürivete ütlust mööda on Pärnu munitsipaallasteaedade tugiõpetajate süsteem Eesti mõttes mitmeski mõttes eriline ning eriline on seegi, et edaspidi määratakse igale alustavale tugiõpetajale terveks õppeaastaks mentor (õppealajuhataja). Mentor aitab tugiõpetajal kohaneda uue ametikoha ja- rolliga, annab tehtavale tagasisidet ning aitab hoida fookuses tugiõpetaja ametikoha eesmärke.\nRiigi Tugiteenuste Keskus toetab Pärnu lasteaedade tugiõpetajate koolitamist „Õpetajate, haridusasutuste juhtide ja noorsootöötajate professionaalse arengu toetamine“ meetmest 4740 euroga, mis katab kõik koolitamisega seotud kulud.\nLisaks tugiõpetajate koolitamisele on Pärnu linn alustanud linna lasteaedades ja üldhariduskoolides osutatava eripedagoogilise ning logopeedilise teenuse ülevaatamist. Selleks on moodustatud töörühm. Jürivete ütlust mööda on täiendavate tugiõpetajate koolitaminegi üks võimalusi, kuidas haridusasutustes laste toetamist parandada.