Kuidas panna plaate tualetti - Joondamine 2021\nTualettpõrandate plaatide seade\nTualettmööbli kaunistamiseks mõeldud materjal peaks olema ilus, vastupidav, praktiline ja hea veekindlus. Keraamikat kasutatakse tihti põrandakattena tualettruumides, nii et peate teadma, kuidas panna plaate põrandale tualettruumis.\nEnne plaatide paigaldamist tualettruumile võite panna sooja põranda\nKeraamikat peetakse üheks kõige populaarsemaks materjaliks vooderdamiseks. Tänu oma omadustele ja tehnilistele omadustele saavutas see kõrge populaarsuse:\nvastupidavus veele ja tulele;\njäikus ja tugevus;\nsäilitamine kogu selle esialgse oleku ajal.\nPõrandakattematerjalide keraamiline plaat vastab ülaltoodud nõuetele. Samuti tuleb märkida, et keraamika on paigaldatud üsna lihtsalt, nii et saate kergesti asetada selle ise. Selle materjaliga on seda lihtne töödelda ja oma plaatidele panna saab igaüks, kel on ehitustöid natuke tuttav.\nKõigepealt peate korjama vajalikud materjalid ja hoidma õiget tööriista. Samuti peaksite määrama kava, mille järgi plaati tuleb paigaldada. Paigaldades korrektselt plaatide ja nende nõuetekohase paigaldamise, saate parandada tualettruumi teatud puudujääke.\nMuidugi tekitab mööbli- ja kattekiht nagu mõni muu, tekitab mõningaid raskusi, kuid kui soovite, täpsus ja kannatlikkus, saate sellega lihtsalt toime tulla. Reeglina on põrandate paigaldamisel tualettruumile traditsiooniliselt kasutatud seina külge kinnitatud plaatide tekstuurist, pealispinnast, pealispinnast ja mustusest erinevat plaati, kuid selle paigaldamise tehnoloogia on peaaegu sama. Plaadipõrandate jaoks peate ostma tööriistu ja materjale:\ntase (vaimne tase);\n"Bulgaaria" või plaatide lõikur;\nliimimislahus ja nõude sõtkumiseks;\nsalvrätikud või kaltsud;\nEsimese põranda pinna paigutamine algab eelmise katte lammutamisega ja pinna tasandamisega. Samal ajal on vaja kõrvaldada defektid (kiibid, praod, ebakorrapärasused jne), samuti taseme põrandapinda. Plaadi baasi jaoks vajalik nõue - see peab olema vastupidav ja sile. Keraamikale on aga tugev tugevus, kuigi see on habras ja üsna ebaühtlane koormus või väike ebatasasus, nii et see prabib.\nPlaatide paigaldamine tualetti tuleks läbi viia väga ettevaatlikult, nii et õmblused oleksid siledad\nLisaks on soovitav lammutada tualeti ja ehitada kast tagaseinale, et varjata kogu side. Loomulikult ei saa tualetti eemaldada, kuid sel juhul on plaatide paigaldamine raskem. Me peame selle numbri lõigama, et need sobiksid iga elemendiga tualettruumi alusele.\nPõranda tasandamiseks kasutatakse tavaliselt tsemendi tasanduskihti. Kui teie põrandal pole veekindlat kihti, peate selle panema. Pärast pinna karastamist võite plaatide paigaldamist alustada.\nValime mööbli ja plaatide paigaldamise meetodi\nTäna peetakse kergset plaati, mosaiiki ja erinevaid kombinatsioone moes. Tualettruumis kasutatakse kõige sagedamini keraamiliste plaatide ja sooja tooni värvi, mis aitab suurendada ruumi visuaalset mahu. Samuti on olemas valikud heledate lisandite kasutamiseks - oranž ja roheline on eriti populaarsed. Erinevate tekstuuride ja suuruste plaatide kombineerimine lisab veidi ruumi ja mahu ning muudab stiilse ja huvitava interjööri.\nNüüd kõik moes on looduslikud, looduslikud ja looduslikud. Kõige uuematest maailma tootjatelt pärit keraamika kogudest on mitmesuguseid tekstuure, mis näitavad loodust:\nKasutage mitmeid populaarseid viise põrandakatete keraamika paigutamiseks, sealhulgas keerukate ja keerukate mustrite "errusekast" või "lahkarvamusteks". Tõsi, tualettruumi puhul pole neid üsna sobiv, sest enamikul juhtudel on need toad väikesed. Seetõttu on soovitatav põrandaplaate püstitada horisontaalselt või diagonaalselt: teisel juhul saab tualeti kergelt visuaalselt laiendada. Kui tualettruumi tuleb "välja tõmmata" üle või mööda, tuleb paigutada ristkülikukujuline keraamika ja asetada see ruumi ossa, mida soovite visuaalselt laiendada.\nOlles otsustanud plaadi valimise üle, on vaja loendada vajaliku koguse. Selleks on vajalik jagada tualettpind põrandapinda ja lisada väike kogus reservi.\nPaigaldamine plaatide pinnale\nEnne plaatide paigaldamist liimi tualetti põrandale tuleb see paigaldada kuivale alusele. Märkige ja eelnevalt lõigake elemendid, mis liimitakse kommunikatsiooni ümber.\nAsetage põrand lihtsalt WC-sse\nParem on alustada põranda paigaldamine torus tualettruumis - see on koht, kus hakkab märgistama ja kärpima. Lõikekeraamika paigaldamiseks ümber toru, on vaja jätta mõlemalt poolt väikese varu kuni 1,5-2,0 cm, kuna see tõuseb veidi liimikihist. Siis peate valmistama ülejäänud elemendid.\nErilist tähelepanu tuleb pöörata plaatide lõikamisele, kui valitud meetod on diagonaalil.\nPaigaldamise plaat täidavad plaatide liimainet. Tualettruumi kaunistes plaatide peasalad on sujuvad õmblused, siin on olulised vahepealid. Paigaldamise ajal on vaja kontrollida paigalduse paralleelsust ja tasasust, vajadusel eemaldada märgitud puudused viivitamatult.\nEnne liimi paigaldamist peate valmistama - lahjendage seda vastavalt juhistele. Seejärel paigaldage põranda aluspinnale ühtlane kiht. Liimiga suletud ala katmine pole vajalik. Alustuseks on piisavalt ruumi 1-2 tükki. Materjali haardumise parandamiseks tuleb plaatide tagumine osa niiske lapiga pühkida.\nLiimi lahendus kantakse põrandale ja plaatidele. Plaat pressitakse veidi põrandani ja hoitakse hoolikalt kummist haameriga. Ahendamisel tuleb element eemaldada ja liimi lahus lisada, samas kui ühtlase õmbluse saamiseks ei tohiks unustada ristade paigaldamist.\nPaigutatud plaatide horisontaali kontrollitakse taseme järgi. Plaatide esiküljel kinnitatud liim eemaldatakse koheselt niiske lapiga või käsnaga.\nPlaatide kaunistamiseks ei tohi te kiirustada. Töö peab toimuma rangelt protsessi järjekorras. Enne plaatide paigaldamist tualetti põrandale peate meeles pidama kõik mööbliprotsessi etapid: asetage liim baasile, pühkige plaat käsna abil ja asetage see liimile, vajutage seda pinnale, kontrollige horisontaalset asendit, pange liigendid ümber ja eemaldage liigne liim.\nJärgmisel päeval pärast plaatide paigaldamist peate eemaldama ristid ja sootama. Segu tuleks kasutada plaatide värvides või vastupidi. See peaks olema tihedalt täidetud kummilõike õmblustega. Kümme minutit hiljem võite plaati pühkida niiske käsnaga. Enne kuivatamist tuleb sootamine läbi viia traati või tihendada survega mööda õmblusi. Traat või ühendamine peaks olema õmblast veidi laiem. Liigne segud tõmmatakse välja ja õmblused on puhas ja sile.\nMillise järelduse saab teha töö lõpus? Nagu näete, ei ole plaaditud põranda paigaldamine tualettruumile nii keeruline ja tehnoloogiast sõltuvalt suudab igaüks iseseisvalt põranda tualeti ruumis.\nKui korteri remont algab ja te töötate ilma spetsialistide kaasamiseta, tekib üks esimesi küsimusi tualettpõrandate nõuetekohase paigaldamise kohta. Vaatamata ruumi väikesele alale on teoste loend märkimisväärne. Seinte ja põranda kõrgekvaliteetse müüritise plaadi täitmiseks ei saa ühe etapi vahele jätta ja vastutada kõikide detailide eest vastutustundlikult, eriti kui otsustate seda oma kätega teha.\nNagu vannituba, on tualett tihti keraamiliste plaatidega kaetud.\nKasutatud materjalid ja tööriistad\nValmistades kõike, mida on vaja plaatide tegemiseks, analüüsida selle ruumi omadusi ja alustada nendest nüansidest tulevikus. WC on väike tuba. Eraldi vannitoas koguneb kõige rohkem niiskust vannitoas, tualetti pole see nii palju.\nPlaatide valimisel arvestage, et väikese kunstliku valgustusega ruumis on kerge kilekivi keskmise suurusega. Kaunistamiseks kasutatakse mööda friisi kasutades kahte tooni, millel on sama värvimustrükk. Tekstuuri puhul on soovitatav omandada sile läikiv materjal, sest see on vähem vastuvõtlik patogeensete mikroobide akumuleerumiseks ja mitmesuguste saasteallikate suhtes.\nEnne kui alustate plaatide paigaldamist tualetti, valmistage ette järgmised tööriistad ja materjalid:\nmetallprofiilid ja nurkad;\nsegu tasandusprusside jaoks;\njoonlaud ja pliiats.\nPlaatide paigaldamine käte käes käes käes algab esialgse tööga.\nTõstke esile järgmised sammud:\nKatusekatte demonteerimine. Kõigepealt on kõik üleliigne: sanitaartehnikatooted, mööbel, tarvikud. Valgeventiili või bulgaaria abil eemaldatakse vanad plaadid olemasolevatest kohtadest. Kommunikatsiooniga piirnevatel aladel on parem kasutada käsiõnga ja vasarat, et mitte midagi mitte kahjustada. Lahuse kiht on maksimaalselt puhastatud\nPinna tasandamine ja töötlemine. Kuna nad panevad plaate ainult ideaalselt lamedate seinte ja põranda külge, siis mõtlevad nad neile eelnevalt. Neid puhastatakse tolmust ja töödeldakse antiseptiliste seente ja hallitustena. Põrand on lisaks kaetud veekindla seguga. Siis alustage betooni. Seinad on krohvitud, põrand valatakse lipsu väikese paksusega.\nPaigaldus kasti. See on konstrueeritud niiskuskindlast kipsplaadist, mis võimaldab sidepidamist peita. Vorm kinnitatakse metallprofiilide abil ja ülalt keeratakse plaatidele. Juurdepääs torudele on kohustuslik, seetõttu luuakse vaatluslukk. Kuvatakse nurkad, liigendid on kokku pandud.\nMärkimine. Otsige täpselt, kuidas soovite tualetti plaatidelda ja rakendada sobivat vooderdust.\nViimistlus viiakse läbi pärast erikoolitust.\nAlustage põrandaplaatide paigaldamist tualettruumiga terveteks osadeks, kuid uksest allapoole liikumine on ebaotstarbekas, proovige kindlaks elementide positsiooni, et jõuda kaugseinast tööle.\nTeine võimalus: asetage esimene plaat ukse lähedal olevasse nurka ja jätkake rida sügavamalt. Töötage kaugele ja pöörduge tagasi väljumiseni.\nKõigepealt pannakse kogu põrandale kõik killud. Seejärel lõigati plaadi lõikamiseks näpuga äärmuslikud detailid. Auru tualeti all ja torud teevad veski. Märgistamine rakendatakse plaatide tagaküljel.\nPidage meeles, et tualettruum on väike, nii et lasti paigutamine toimub nii, et keskel oleks terved elemendid\nKuidas panna plaate põrandale WC-s:\nValmistage lahus ja jätke see 10-15 minutiks. Paigaldage plaat lühiajaliselt vette.\nKandke liimi põranda väikesele pinnale ja levige see püstlitega.\nVõtke märja plaat, eemaldage liigne vesi, pühkige seda igast küljest.\nKleeplind kinnitatakse liimialusele ja surutakse alla. Pange mõlema liigutusega fragment kokku ja koputage mööda kogu ala.\nVuugid on 2-3 mm, puhastage lahus liigenditesse. Sisestage ristid.\nÄrge unustage kontrollida taset.\nKahjuks pole selles ruumis disainimanöövrite jaoks erilist ruumi. Seinte kaunistamiseks omandatakse dekoratiivne ristkülikukujuline eraldav friis ja mitmed kolmemõõtmelise kujuga sissekanded. Ebatavaline, kuid väga stiilne vaatega mosaiik.\nKuidas panna seinaplaat tualetti:\nMärkige ridade asetus. Teisel tasemel kinnitage tugirull.\nKandke seinale väike kogus liimi. Kui esineb olulisi ebakorrapärasusi, suurendage liimi paksust, määrides selle plaatidega ise. Lahjendage lahus hammaslatiga.\nLiimige plaat seina külge. Esmalt töötage täisarvudega, seejärel lisage nügisegmendid. Lõpuks sobivad alumise rea elemendid.\nKast on valmis sama plaadiga.\nMõnedes tualettruumide seinte põhjas asuvates majades on väike kand, nagu näiteks betoonplaat. See on silmitsi kitsaste ristkülikukujuliste plaatidega.\nViimistlus algab allapoole\nÄrge kiirustage viivitamatult kõigi seinte paigaldamist. Töö lühike lähenemine. Nii et liimil oli aeg kuivada ja plaat ei laienenud. Ukseava on vooderdatud keermestatud osadega, kui täisarvud ei sobi suuruseni. See on mugav lõigata plaatide lõikuriga ja veskiga (keerukate kujundite jaoks).\nSee on viimane etapp, mida on lihtne käsitsi teha. Keraamiliste plaatide vahele on lisatud spetsiaalne kummikatliga liitekoht. Lennukite ja nurkade ümbermõõdud pakuvad täiendavat silikoonkattekihti. Samuti kasutatakse hermeetikat kamuflaažikasti, torude ja tualettruumi asetusega seotud liigeste täitmiseks.\nNüüd teate, kuidas panna tualetti oma kätega. Soovituste järgimisel tehke kogu tööd kvalitatiivselt, ilusti ja ilma abita.\nSeega, plaatide paigaldamiseks vannituppa tuleb põhjalikult uurida tehnoloogiat ja kõige vastutustundlikumat suhtumist kõigisse tööetappidesse.\nStiilmaterjalid ja tööriistad\nEsimene küsimus, mida tuleks kaaluda, on tööriistad, mida kasutatakse põranda paigaldamisel tualettruumile, samuti tööks vajaliku plaatide kleeplindi valimine.\nPeaksite kaaluma kõiki selle ruumi nüansse. Kuigi see on väikese suurusega. Oluliseks teguriks on see, et tualettruum asub vannituppa eraldi või koos sellega. Sellisel juhul arvestatakse olukorda, kui ruumid asuvad eraldi.\nSeega on ruumi niiskus selles olukorras mõnevõrra väiksem, kuna töö nüansid erinevad vannitoa põrandaplaatide paigaldamisest.\nKõigepealt tasub kaaluda plaatide valimisel. Väikestes ruumides muutub hele plaat hea valikuks, samal ajal kui suurus on parem valida keskmine. Samuti on individuaalse disaini loomiseks võimalik ette näha jagamine mitmeks tsooniks (varjud), mis tehakse friisi abil.\nSamuti on vaja arvestada plaatide tekstuuri. See soovitatav valida sujuv glasuuritud plaatide, sest WC on kasvulava bakteritele ja mikroobe, mistõttu on parim valida materjal, mis ei saa olla lüüa ja reostust.\nSelleks otstarbeks on vaja järgmisi materjale ja tööriistu:\nKõigepealt plaatide ise ja liim.\nJärgmine materjal muutub liigendite ja silikooni tihendusvahendiks.\nKa plaatide ja õmbluste töötlemiseks pärast munemist on vaja spetsiaalseid vesiveskeid ja antiseptikume.\nPutty ja praimer.\nKipsplaat, samuti raami elemendid (profiilid ja nurgad).\nEhitustase ja mõõdulindid.\nPuncher, puurida, kruvikeeraja, plaatide lõikur, veski ja ehitussegistik.\nMitmed spaatlid, tavalised (väikesed ja suured), samuti pügatud.\nSamuti sobib põranda tasandamiseks.\nKummilõike ja haamer.\nKa pliiatsi ja joonlaua märgistamiseks.\nJärgmine samm küsimuses, kuidas panna plaadid põrandale tualetis, on pinna ettevalmistamine.\nPreparaat ise on jagatud mitmeks etapiks, mis peab tingimata toimuma:\nEsimene samm on vana katte lammutamine. Alustada kõigi sanitaartehniliste seadmete eemaldamist, mööbli ja eemaldamist ruumist. Vanad plaadid eemaldatakse perforaatori abil. Piirkondades, kus kommunikatsioonisüsteemid paiknevad, on soovitatav käes hoida peitel, et mitte midagi mitte kahjustada.\nJärgmine samm on pinna puhastamine, joondamine ja kaitsevahenditega töötlemine. Seega võime me märkida, et plaate saab oma kätega paigutada ainult tasasele põrandale. Puhasime põrandad, mille järel valatakse betooni (see võib olla tasanduskiht või vedel põrand). Pärast kuivatamist grüstitakse ja töödeldakse antiseptikutega. Seinad on krohvitud.\nSideühenduse peitmiseks on soovitatav paigaldada kipsplaadist kast (tingimata niiskuskindel). Selleks on vaja moodustada metallelementide raam, seejärel paigaldada sellele kipsplaat ja seeläbi katta.\nViimane samm on märgistuse rakendamine. Selleks peate täielikult arvestama kogu paigalduskontseptsiooniga ja rakendama asjakohaseid silte.\nNüüd pöördume otse tööprotsessi ja analüüsime, kuidas panna plaadid tualetti põrandale. On vaja alustada ainult tervetest fragmentidest ja alustada tööd ruumi kaugemast nurgast. Selleks peate esmalt määrama plaatide asukoha.\nAlternatiiviks on panna esimene kate nurga all läbi ukse ja seejärel jätkata ruumis töötamist. Nii et me läheme edasi ruumi lõpuni ja läheme tagasi väljumiseni.\nNagu juba mainitud, esimese viiakse virnades täisarvud fragmendid, mille järel, via plaaditud veskisse ega lõigata tükkideks soovitud kuju ja suurusega. Samuti lõigake kõik torude ja torustiku avad. Detailid plaatide paigaldamisel põrandale.\nSee on tähtis! Tähistus tuleb paigaldada plaadi enda tagaküljele.\nKorralik plaatide jaotus põrandal\nMääramise protsess ise on järgmine:\nEsimene on lahuse valmistamine, pärast segamist tuleb küpsetada 10-15 minutit. Plaatide ise tuleb mõnda aega leotada vette.\nJärgmise sammuna kasutades kammi, panime natuke Lahuse põrandale ja jaotab seda pinda mööda kihilise mitte rohkem kui 5-6 millimeetrit.\nVõtame plaadi veest välja, on vaja külmutada liigne vesi sellest ja pühkida seda rätikuga kõikidest külgedest.\nNüüd paigaldame kleeplindi põrandale kleepesegu ja vajutage. Plaadid plaatide tasandamiseks, kasutades kummist haamerit või mallett.\nPärast seda tuleb plaati kontrollida vajaduse korral tasemel. Element peab olema kindlalt paigutatud rangelt horisontaalselt.\nJärgnevalt asetame teise plaadi, joondame selle esimesega, kasutage isegi 2-3mm läbimõõtu, et moodustada isegi õmblused.\nSamamoodi ka ülejäänud plaatide paigaldamine. Oluline on kontrollida igaüks neist taseme järgi.\nKüsimus on selles, kuidas panna põrandaplaadid tualetti sulema, ja ruumi tuleb jätta päev, pärast mida saate jätkata tööd vooderdusega.\nNüüd on aeg asetada plaadid seintele. Kahjuks on sätestatud plaadid väike kapp, ja kuna suur ruumi kaalu disain manöövreid, samuti suurte teostus ideid väike vannituba. Seetõttu on soovitatav osta mitu plaati koos mustriga ja valida need seinale friisidega.\nPlaatide paigaldamise tehnoloogia sellisel juhul on järgmine:\nEsimene samm on plaatide ridade positsiooni märkimine. Teise rida tasemel peaks fikseerima tugirull. Müüritis algab teise reaga, esimene on teatatud viimasest, pärast seda, kui ülemised kihid on kuivanud.\nNagu ka esimesel juhul, pinnale kantud väikese pinnaga kleepitakse väike liim, mille järel plaat ise laieneb ja rakendatakse seinale.\nNagu põranda puhul, peate kõigepealt tegema tööd tervete plaatidega ja lõpuks lõigata lõiketükke.\nPlaat pannakse ka kassele (sama kehtib ka seina kohta).\nMõnedel juhtudel on majades väike ripp, mis sarnaneb konkreetse sokliga. Sellist eendit saab liimida kitsaste ristkülikukujuliste tükkidega.\nÄrge mingil juhul kiirustades kohe kõigi plaatide paigaldamist seinale ülevalt alla. Soovitav on töötada väikeste lähenemisviisidega, võimaldades lahenduse alumiste ridade hõivamiseks.\nSamuti tuleb tähelepanu pöörata uksele, selle külg on tehtud nikerdatud detailidega (enamik neist ei sobi tahkete plaatidega). Tavaliselt kasutatakse plaatide või veski lõikamiseks.\nHõõrdumine ja tihendamine\nJa töö viimane etapp muutub muljumiseks. See on viimane etapp, mis viiakse läbi siis, kui kõik tualettplaadid on juba paigaldatud ja liimisegu kuivanud.\nJuhtimistehnoloogia on üsna lihtne. Alustuseks võetakse segust olenevalt tüübist, lahjendatakse see vastavalt vedelale komponendile vastavalt juhistele. Kummist lüli kasutamine täidab ruumi plaatide vahel. Nurkades ja ukse raamil töödeldakse õmblusi ka hermeetikuga.\nSel moel plaatide paigaldamine tualetti. Nüüd, juhindudes omandatud teadmistest, saate oma tualettruumis iseseisvalt remonti teha. Samuti on kasulik tutvuda plaatide paigaldamisega vannituppa ja kööki. Ja lõpuks pakume mõnda videot tualettruumide remondist oma kätega.\nEelmine ArtikkelHulgiprofiili tüübid ja omadused\nJärgmine ArtikkelMida teha, kui laminaat kukub, kuidas lahutamatult kõrvaldada\nSoojapõrandal on palju eeliseid, millest 2 põhipunkti väärivad eraldi tähelepanu. Esiteks, sellise süsteemi abil saab kasutaja iseseisvalt seada soovitud temperatuuri igas toas, st sõltuvus radiaatorküttest on välistatud.


Liisa Pakosta ajaveeb: Korteriühistute uue seaduse kohta küsimusi-vastuseid\nKorteriühistute uue seaduse kohta küsimusi-vastuseid\nUue korteriühistuseaduse kohta (menetlus ja materjalid siin) esitasin rea headelt inimestelt kogunenud ettepanekuid. Need mured on siin antud koos lühikese kokkuvõttega (sinise värviga tekst) õiguskomisjonist, et miks arvestati või miks mitte, või kuidas sellist olukorda praktikas lahendada saaks ehk tuleks.\nEttepanek nr 1 - täiendada eelnõud sättega, mis täpsustab korteriomanike üldkoosoleku kokkukutsumise korda ning sõnastada see järgmiselt: korteriomanike üldkoosoleku kokkukutsumise teade ja § 21 sätestatud üldkoosoleku otsus edastatakse korteriomanikule TsÜS § 69 sätestatud korras.\nEttepaneku selgitus: TsÜS sättele viite tegemise eesmärk on tagada korteriomanike üldkoosolekute ühetaoline kokkukutsumise kord. Samuti tagab säte korteriomanike poolt kirjaliku hääletuse tulemusena langetatud otsuste nõuetekohase kättetoimetamise kõigile otsusest puudutatud isikutele, so kõigile korteriomanikele.\nViide TsÜSile on ebavajalik, sest TsÜS kohaldub niigi. Selline viide on isegi kahjulik, sest tekitab mulje, et teises kohas, kus viide puudub, ei peagi TsÜSiga arvestama.\nKorteriomanik, kes ei ela korteriomandi asukohas, on kohustatud teatama korteriühistule oma aadressi ning ka elektronposti aadressi, kui see on tal olemas (eelnõu § 46). Kui korteriomanik on teatanud elektronposti aadressi, siis tuleb koosoleku teade saata sellel aadressil (eelnõu § 20 lg 4).\nEttepanek nr 2 - muuta § 29 lg 1 sõnastust järgmiselt: kui korteriomanike üldkoosoleku kokkukutsumisel või §-s 21 sätestatud otsusest teavitamisel on oluliselt rikutud seaduse, korteriomanike kokkuleppe või põhikirja nõudeid, ei ole koosolek õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud juhul, kui koosolekul osalevad või on esindatud kõik korteriomanikud. Sellisel koosolekul tehtud otsused on tühised, kui korteriomanikud, kelle suhtes kokkukutsumise korda rikuti, otsust heaks ei kiida.\nEttepaneku selgitus: algsele sõnastusele on lisatud viide eelnõu § 21 sätestatud kirjalikul teel langetatud otsusest teavitamise kohta, mille eesmärk on tagada üksiku korteriomaniku õiguste parem kaitse seeläbi, et teavitamise korra rikkumise korral ei pea korteriomanik pöörduma kohtusse otsuse tühistamise nõudega (vt ka ettepanek 1).\nKoosoleku kokkukutsumise teade ja tehtud otsusest teatamine on erineva õigusliku tähendusega toimingud. Ei ole põhjendatud lugeda otsust tühiseks, kui rikutakse juba tehtud otsusest teatamise korda. Kui otsus tehakse §-s 21 sätestatud korras (ilma koosolekut kokku kutsumata), siis on korteriomanik juba teadlik otsuse tegemisest, sest talle on sellest teatatud (§ 21 lg 2). Kui ta seejärel ei saa hääletusprotokolli, siis ta peaks ise selle vastu huvi tundma. Tegemist on samasuguse olukorraga, nagu tavapärasel viisil otsuse tegemisel, ka siis ei too rikkumised protokolli avaldamisel kaasa otsuse tühisust.\nEttepanek nr 3 - muuta § 29 lg 3 sõnastust järgmiselt: korteriomanikul on õigus korteriomanike üldkoosoleku ebaseadusliku otsuse tühistamiseks pöörduda kohtu poole kolme kuu jooksul otsuse teadasaamise päevast arvates.\nEttepaneku selgitus: eelnõu senine regulatsioon, mis jätab korteriomanikule õiguse pöörduda kohtu poole 30 päeva jooksul alates otsuse vastuvõtmisest, on liiga lühike aeg rikutud õiguste maksmapanemiseks vajalike ettevalmistuste tegemiseks. Ettepaneku tegemisel on arvestatud ka eelnõu § 20 lg-ga 1, mille kohaselt kohaldatakse korteriomanike üldkoosoleku protokolli esitamisele mittetulundusühingute seaduse § 21 lg-t 7, mis sätestab, et korteriomanike üldkoosoleku protokoll peab olema korteriomanikule kättesaadav 14 päeva jooksul peale üldkoosoleku lõppemist. Koosmõjus viimatinimetatud sättega on pahatahtliku, kui õiguslikult korrektse käitumise tulemusena võimalik korteriomaniku kaebeõigust lühendada 16 päevani.\nSisuliselt samasugune tähtaeg (üks kuu) on otsuse kehtetuks tunnistamiseks ka kehtivas korteriomandiseaduses (§ 15 lg 4).\nLühema tähtaja eesmärgiks on kiirendada selguse saabumist otsuste kehtivuse küsimuses. Kui korteriomanik soovib nõuda otsuse kehtetuks tunnistamist, siis peab ta oma vastuväite esitama juba üldkoosolekul ja laskma selle protokollida (TsÜS § 38 lg 4 teine lause), seega teab korteriomanik vaidlustamist vajavast otsusest juba siis, kui see tehakse, mitte alles siis, kui ta saab selle kohta protokolli.\nEttepanekut arvestati komisjonis osaliselt, tähtaeg on nüüd kaks kuud.\nEttepanek nr 4 - võtta eelnõust välja § 38 lg 2, mis lubab ehitusliku või muu kaasomandi eseme korrashoiuks vajalikust muudatusest suurema ümberkorralduse teha ilma kõigi korteriomanike nõusolekuta.\nEttepaneku selgitus: esiteks normitehniliselt ebaõnnestunud lahendus - eelnõu § 31 lg 1 p 2, millele § 38 lg 2 viitab, viitab omakorda § 31 lg 1 p 1. Teiseks keelab viimatinimetatud säte korteriomanikul tekitada mõjutusi, mis ületavad korteriomandi tavakasutust. Kuna igasugune ehituslik või kaasomandi eseme ümberkorraldus ületab igal juhul korteriomandi tavakasutuse piirid, siis sisaldub § 31 lg 1 p-s 1 keeld teostada ehistuslikke ja kaasomandi eseme ümberkorraldusi ilma teiste korteriomanike nõusolekuta, mis omakorda muudab § 38 lg 2 sisutuks. Kolmandaks tõusetub küsimus selles, kuidas on eelnõu autorid lahendanud hoone, milles korteriomandid asuvad, ohutuse küsimuse: kes otsustab selle üle kas tegu on olulise või mitteolulise ümberkorraldusega? Kes teostab järelevalvet ehitustööde üle? Juhul, kui säte jääb eelnõusse sisse, siis tuleks igal juhul täiendada eelnõud regulatsiooniga, mis annab vastuse eeltoodud küsimustele.\nTegemist ei ole uue normi, vaid kehtiva õiguse säilitamisega (KOS § 16 lg 1). Mitte alati ei puuduta ehituslik ümberkorraldus kõiki korteriomanikke võrdsel määral. Näiteks ühes trepikojas toimuv ümberkorraldus ei puuduta teise trepikoja korteriomanikke rohkem, kui mõnes korteris toimuv ümberkorraldus.\nSee säte reguleerib ainult ehitise kaasomanikest korteriomanike suhteid, mitte avalik-õigusliku ehitusõiguse küsimusi. Kui mingiks ehitustegevuseks on vaja ehitusluba, siis korteriomanike kokkulepe seda ei asenda – ja ka vastupidi.\nEttepanek nr 5 - sõnastada § 40 lg 2 ümber järgmiselt: korteriomanike kokkuleppe tingimusi arvestades võib korteriühistu põhikirjaga ette näha käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust erineva kohustuste jaotuse aluse ja tasumise korra majandamiskulude kandmisel, kui see on kõiki asjaolusid arvestades mõistlik ega kahjusta ühegi korteriomaniku õigustatud huve. Eelkõige võib põhikirjaga ette näha, et tegelikust tarbimisest sõltuvad majandamiskulud tasub korteriomanik pärast kulude suuruse selgumist kas vastavalt oma kaasomandi osa suurusele või vastavalt tema poolt tarbitud teenuse mahule.\nEttepaneku selgitus: eelnõus kasutatud sõnastusest on välja jäänud mõiste „ülemäärane”, mida ei ole võimalik üheselt arusaadavalt sisustada. Mittesisustava õigusmõiste väljajätmine kaotab ära potentsiaalne korteriomanikevaheline konfliktsituatsiooni allika.\nSama konstruktsioon (ei kahjustata ülemääraselt õigustatud huve) on eelnõus kasutusel veel mitmes kohas (§ 9 lg 2 p 2, § 9 lg 5, § 31 lg 2, § 39, § 59 lg 2, § 81 p 3), samuti on see kasutusel teistes seadustes (näiteks IKS § 11). Kui jätta tingimus „ülemäärane“ välja, siis tähendaks keeld kahjustada õigustatud huve igasuguse negatiivse mõju keeldu, eriti kui teistesse eelnõu sätetesse jääb see tingimus sisse. See oleks aga põhjendamatult piirav.\nTingimus „ülemäärane“ ei olegi mõeldud selleks, et see oleks igas olukorras ühtemoodi sisustatud, vaid see tähendab, et tuleb kaaluda poolte huve konkreetses olukorras. Nii on see kõigi üldiste õiguspõhimõtetega (hea usu põhimõte, mõistlikkuse põhimõte jne).\nEttepanek nr 6 –täiendada § 63 lg 4, mis sätestab korteriühistu regitrikaardile kantavad andmed, järgmise punktiga: korteriühistu registrikaardile kantakse info § 40 lg 1 sätestatust erineva kohustuste jaotuse aluse ja majandamiskulude tasumise korra kohta.\nEttepaneku selgitus: majanduskulude jagamise kord on üks olulisemaid korteriomandi valitsemise küsimusi, mis on otseses seoses korteriomandi väärtusega. Olukorras, kus eelnõu näeb ette võimaluse leppida üldregulatsioonist erinev kulude jagamise kord, tuleb vastav info sarnaselt täna kehtiva normistikuga (vt KOS § 8 lg 2) avalikustada.\nSeaduses ettenähtud kulude jagamise korrast saab kõrvale kalduda ainult põhikirjaga või korteriomanike kokkuleppega, mis kantakse registrisse, vastavalt korteriühistute registrisse või kinnistusraamatusse. Põhikirja tingimuste kordamine registrikaardil ei ole põhjendatud.\nEttepanek nr 7 – sõnastada § 69 lg 2 ümber järgmiselt: mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistus on käesolevas seaduses nimetatud korteriomanike enamuse otsuste tegemine iga kinnisasja korteriomanike üldkoosoleku pädevuses.\nEttepaneku selgitus: tagada ühe kinnisasja piires asuvate korterite omanikele kontroll oma kinnisasja valitsemise üle. Eelnõus sätestatud mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistu põhikirja kaudu ei ole sama tulemuse saavutamine tagatud, kuna mitme kinnisasja valitsemiseks asutatud korteriühistus peavad põhikirja heaks kiitma ka teiste, sama korteriühistu kaudu tegutsevate kortermajade korteriomanikud. Eeltoodud ettepanekuga seoses on oluline juhtida tähelepanu eelnõu § 1 lg-le 2, mille kohaselt peavad korteriomandid olema ühe kinnisasja piires, ning PS §-le 32, mille kohaselt on igaühel õigus enda omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada. Kuna eelnõus sätestatud korteriomandi valitsemisnormid piiravad PS § 32 sätestatud omandiõigust, kohustades korteriomanikku korteriomandi valitsemisega seotud küsimustes alluma enamuse otsusele, on põhiseadusega kooskõlas üksnes sellised piirangud, mis jäävad eelnõu § 1 lg 2 sätestatud piiridesse.\nSelleks, et mitme kinnisasja korteriühistu saaks üldse oma tegevust jätkata, peab iga kinnisasja korteriomanike absoluutne enamus selle poolt olema (eelnõu § 82 p 5 (KÜS § 172 lg 2)). Kui pärast seda on ka iga otsuse jaoks vaja iga kinnisasja korteriomanike enamuse otsust, siis on sellisel korteriühistul väga keeruline tegutseda. Kui ühe kinnisasja korteriomanikud leiavad pärast uue seaduse jõustumist, et sellises ühistus olek neile siiski ei sobi, saavad nad sellest ka hiljem eralduda (eelnõu § 69 lg 5).\nEttepanek nr 8 - võtta eelnõust välja § 69 lg 3, mis piirab võlausaldaja õigust panna maksma korteriomandist tulenevat nõuet mitme kinnisasja valitsemiseks loodud korteriühistu vastu.\nEttepaneku selgitus: säte on vastuolus eelnõu eesmärgiga – muuta korteriomandi valitsemisega seotud õigussuhted selgemaks ja efektiivsemaks. Arvestades ka eelnevas ettepanekus toodud argumentidega, puudub põhjendus, miks eelnõu üldisesse loogikasse mittesobiva mitme kinnisasja majandmiseks asutatud korteriühistuga seotud õigussuhete hägustumine ja keerukamaks muutumine peab toimuma võlausaldajate õiguste arvelt.\nSee säte ei piira niivõrd võlausaldaja õigusi, vaid paneb hoopis igale korteriomanikule suurema vastutuse, sest nõue esitatakse otse tema vastu. Ka juhul, kui see selgitav säte (eelnõu § 69 lg 3) puuduks, oleks tulemus samasugune, sest eelnõu § 34 lg 3 eelduseks on sama nõue kõigi korteriomanike vastu. Kui tegemist on ehitise omaniku vastutusega (ühe maja katuselt kukkunud purikas tekitab kahju), siis on kahju kannatanul nõue ainult selle kinnisasja korteriomanike, mitte aga kõigi ühistusse kuuluvate korteriomanike vastu, st eelnõu § 34 lg 3 eeldused on täitmata.\nEttepanek nr 9 – täiendada eelnõu § 69 järgmise sättega: mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistu on kohustatud rakendama kaasomandi eseme tavapäraseks valitsemiseks ja korrashoiuks, sealhulgas remondiks, vajalikke abinõusid.\nEttepaneku selgitus: kuna mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistu kaudu tegutsemine muudab ehitusseaduses sätestatud ehitiste ohutuse tagamise tavapärasest keerulisemaks, samuti on mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistu puhul raskendatud ohuolukorra eest vastutava isiku väljaselgitamine, siis on avalike huvide kaitsmise seisukohast oluline sätestada mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistu vastutus kaasomandi eseme säilimise ja ohustuse tagamise eest.\nVastutus ehitise korrashoiu eest on korteriomanikel, kes korteriühistu kaudu oma kinnisasja majandades peavad vastu võtma vajalikud otsused. Selles osas ei ole tähtis, mitu kinnisasja korteriühistusse kuulub. Kui ühe kinnisasja korteriomanikud leiavad pärast uue seaduse jõustumist, et sellises ühistus olek neile siiski ei sobi, saavad nad sellest ka hiljem eralduda (eelnõu § 69 lg 5), vt ka ettepanek nr 7.\nEttepanek nr 10 - sõnastada § 82 lg 5 § 172 „Mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistu tegevuse jätkamine” ümber järgmiselt:\n(1) Korteriomanikud, kes on asutanud korteriühistu mitme kinnisasja korteriomandite kaasomandi osa valitsemiseks ja majandamiseks käesoleva seaduse § 3 lõike 5 tähenduses, võivad kokku leppida, et korteriühistu jätkab mitme kinnisasja valitsemist ja majandamist ka pärast korteriomandi- ja korteriühistuseaduse jõustumist.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kokkulepe peab olema notariaalselt tõestatud.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kokkulepe tuleb esitada registripidajale hiljemalt 2016. aasta 31. detsembriks. Kui registripidaja ei ole eelmises lauses nimetatud kuupäevaks esitanud korteriühistule käesoleva seaduse § 171 lõikes 2 nimetatud teadet, siis tuleb otsus esitada käesoleva seaduse § 171 lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul. Käesoleva seaduse § 171 lõikes 5 nimetatud juhul tuleb kokkulepe esitada selles sättes nimetatud tähtaja jooksul.“.\nEttepaneku selgitus: eelnõus sätestatud korteriomanike otsuse nõue on asendatud korteriomanike kokkuleppe nõudega seetõttu, et mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistuga kaasnev omandiõiguse riive puudutab kõiki korteriomanikke, millest tulenevalt peavad kõik korteriomanikud oma õiguste piiramise ka heaks kiitma.\nArvestades ettepanekutest 7, 8, 9 ja 10 nähtuvad õiguslikke probleeme, kus mitme kinnisasja majandamiseks asutatud korteriühistu tegevuse jätkamisel ei ole eelnõus sätestatud kujul tagatud ühegi korteriomandi valitsemisega seotud huvigrupi – ohustatud on avalikes huvides olev ehitiste ohutus, korteriomaniku huvides olev omandiõiguse kaitse, korteriomanike ühistes huvides olev demokraatlike otsustusprotsesside tõhusus ning võlausaldajate huvides olev võlaõiguslike suhete efektiivsus – huvide kaitse, siis tõusetub küsimus mitme kinnisasja majandmiseks asutatud korteriühistu kokkusobivusest eelnõus sätestatud kinnisasja valitsemise üldiste põhimõtetega.\nKokkuleppe nõue oleks liiga range, tegemist on ikkagi olemasolevate ja tegutsevate ühistutega. Nende tegevuse jätkamiseks on niigi vaja iga kinnisasja korteriomanike absoluutse enamuse otsust.\nEttepanek nr 11 - täiendada korteriühistuseadust järgmise sättega: korteriühistu on kohustatud rakendama kaasomandi eseme tavapäraseks valitsemiseks ja korrashoiuks, sealhulgas remondiks, vajalikke abinõusid.\nEttepaneku selgitus: ettepaneku eesmärk on tagada korteriühistute valitsemisel olevate hoonete ohutus kuni eelnõu jõustumiseni. Ettepanek tegemisel on lähtutud kehtivast Riigikohtu praktikast (vt RKTsK lahend 3-2-1-161-12, punkt 11), mille kohaselt puudub korteriühistul lepinguväline kohustus tegutseda aktiivselt viisil, mis hoiaks ära kaasomandi eseme ohuolukordadest tuleneva korteriühistu liikmeteks mitteolevate isikute kahjustamise.\nSee probleem, et nõuet ei saa esitada korteriühistu vastu, on eelnõus juba lahendatud (eelnõu § 34 lg 3). Korteriühistule sellise kohustuse panek oleks ebaselge tähendusega - võib jääda mulje, et juhatus mitte ainult ei tohi, vaid isegi peab ilma korteriomanike nõusolekuta rakendama remondiks vajalikke abinõusid ja korteriomanikud peavad kõik kulud tasuma. Eelnõus on kirjas, et juhatus võib ilma korteriomanike nõusolekuta teha ainult kaasomandi eseme säilitamiseks vajalikke toiminguid (eelnõu § 37 lg 2). Kõik muud vajalikud otsused peavad langetama korteriomanikud.\nEttepanek nr 12 – korteriühistu põhikiri endiselt kohustuslikuks\nSelgitus: KÜ-t ei tohiks põhikirjast ilma jätta. Juriidiline isik ilma põhikirjata on juriidiliselt keeruline olukord. Sellisega ei saa ükski partner asju ajada, liikmeskonnast rääkimata.\nIga korteriühistu liikmed ehk korteriomanikud saavad endale soovi korral põhikirja kehtestada.\nKüsimus / ettepanek nr 13 – kas oleks vajalik võtta eelnõust välja § 31 lg 3?\nSelgitus: säte viitab AÕS §-le 143, lubades selles sätestatud ulatuses tekitada korteriomanikele kahjulikke mõjutusi. Kas on võimalik, et eelnõu väljapakutud kujul vastuvõtmine muudab korteriomanikele võimatuks enda õiguste kaitsmise isikute vastu, kes levitavad naaberkorteritesse tahtlikult gaasi, suitsu, auru, lõhna, tahma, soojuse, müra, põrutuste ja teisi kahjulikke mõjutusi? Normi ebaproportsionaalsust iseloomustab kinnisasja (mida AÕS § 143 reguleerib) ja korteriomandi ruumiline erinevus: kui TsÜS § 50 lg 1 kohaselt on kinnisasja näol tegu maapinna piiritletud osaga, siis korteriomand on eelnõu § 1 lg 1 kohaselt eriomand hoone reaalosa üle. Olukorras, kus hoones sees on kahjulike mõjutuste mõjud oluliselt intensiivsemad kui maatükil, on lubatud mõjutuste piiritlemine AÕS § 143 kaudu mõeldamatu? Kas lahendus on piisavcalt õigusselge või on võimalik leida selgem, arusaadavam sõnastus niivõrd elulisele probleemile?\nSelle sätte eesmärk on just vastupidine – anda korteriomanikule õigus nõuda kahjulike mõjutuste lõpetamist. Praegu on levinud arusaam, et teises korteris toimuvat keelata ei saagi, isegi kui selle tegevuse mõju ulatab korterist välja.\nKüsimus / ettepanek nr 14 prg 9 lg 3 õigusselguse parandamiseks\nOn tekkinud küsimus järgmise tüüpnäite osas. Kui majal on omanikke neli ja kortereid ka neli. Alumise korruse korterite suuruseks on ca 30%, ülemistel 20% maja elamispinnast. Kuhu langeb kaalukeel otsuste tegemisel? Tekkis see küsimus paragrahv 9, lõige 3 juures, kuigi edasi lugedes leiab ka lause, et otsustab omandi suurus. Arvan, et see, kuidas ikka otsustusõigus jaguneb peaks olema selgelt ja suurelt välja toodud. Ja veel, kuidas näeb seadus ette kohustuste ehk siis tasumise ette majas tehtavate uuenduste eest? Näiteks gaasitorustiku sissetoomine. Kas see on ikka võrdselt jaotatav kulutus või peavad näiteks alumised - suuremate korterite omanikud maksma rohkem, kuigi maja väline torustik on 100% ühine ja maja sisene torustik ülemistel korteritel loomulikult pikem? Või näiteks ühise lausa maja keskel asuva korteri remont maja keskel asuva koridori remont. Võimalik, et see kõik on asjaõigusseaduses kirjas, aga arvan, et võiks põhimõttelise viite panna ka siia seadusesse.\nKorteriomanike üldkoosolekul annab iga korteriomand ühe hääle. Korteriühistu põhikirjaga võib ette näha, et igal korteriomanikul on üks hääl sõltumata talle kuuluvate korteriomandite arvust või et häälte arvu määrab korteriomandi kaasomandi osa suurus (eelnõu § 22 lg 1). Eelnõu § 9 lg 3 häälteenamuse puhul on vaja nii häälte kui ka kaasomandi enamust, seega on vaja kolme häält neljast ja üle 50% kaasomandist, mis antud näite puhul on kolmel korteriomanikul igal juhul olemas.\nKulude jaotamisel on aluseks kaasomandiosa suurus, sellest võib kõrvale kalduda põhikirja või kokkuleppega (eelnõu § 40).\nKüsimus / ettepanek nr 15\n(edastan riigikogu liikmena tervikkujul saabunud kirja, osaliselt kordab ettepanekut nr 12) Mina kui korteriühistu juhatuse liige lugesin uut seaduseelnõu suure huviga.\nKahjuks on ka antud seaduses kasutatud sellist tavainimesele mittemõistetavat juriidilist keelt, et oi-oi... Näiteks alguses paragrahv 1, kus mõisteid defineeritakse teise, veel keerulisemalt mõistetava ja selgitust vajava mõiste abil: korteriomand-eriomand-kinnisomand. Edaspidi läheb jutt siiski veidi selgemaks.\nParagrahv 18. ütleb, et KÜ asukoht on juhatuse asukoht? Kas on mõeldud juriidilist aadressi? Seda saab olla vaid juhul, kui juhatus koosneb ühest inimesest. Pole ju juhatusel tavaliselt mingit eriruumi või tühja korterit.\nSilma hakkas üks asi, millega üldse ei tahaks nõus olla, sest see pole loogiline. Paragrahvis 21, lõige 2 on sätestatud, et kui korteriomanik pole tähtajaks teatanud, kas on ta otsuse poolt või vastu, siis loetakse seda nii, nagu ta hääletaks vastu. Tegelikult ütleb juba eesti vanasõnagi, et vaikimine tähendab nõusolekut. Seega peaks mitte teatamine tähendama otsusega nõus olemist.\nVaikimise lugemine nõusolekuks võib tekitada kuritarvituste ohu. Võrreldes kehtiva õiguse muutuvad reeglid niigi oluliselt leebemaks, sest praegu saab otsuse kirjalikult vastu võtta ainult juhul, kui kõik on otsuse poolt (MTÜS § 22 lg 3).\nOmast kogemusest tean ka (meil seda õnneks pole, sest on juba ühistu), et üleminek ühisuselt ühistule tekitab juba praegu inimestes hirmu, sest hääletamise sätted muutuvad. Ka uues seaduses määrab lihtne häälteenamus, kas näiteks laenu võetakse või mitte. Võib-olla oleks mõttekas, kui ühistu luuakse vastava põhikirja vastu võtmisega, (vanade) ühisuse reeglite kohaselt. Praegu, saan ma aru, teeb seda riik peaaegu automaatselt.\nSuurema laenu võtmiseks on vajalik korteriomanike absoluutne häälteenamus (eelnõu § 36).\nKõike läbi lugeda ei jõudnud, sh ka äärmiselt informatiivset seletuskirja. Seega vabandan, kui mu tähelepanekud pole originaalsed.\nKüsimus / ettepanek nr 16\nPõlvkondadevahelise sideme tugevdamisest. Kuidas on reguleeritud ühe omaniku käes olevad korterid, milles elavad omaniku perekonnaliikmed? Kas sellisel juhul tuleks korterid liita tervikuna üheks korteriks, kuna muud vajadust peale selle, et kokku on näiteks kolm kööki, korterite eraldamiseks pole? Mitmes riigis soositakse teadlikult avalike poliitikatega põlvkondade koos elamist, nii et ühel kinnistul elaksidki omaette sissepääsudega vanaemad, keskmine põlvkond, ja oma pere loonud lapsed, kokku näiteks 3-6 korterit, mis iseenesest ei vajaks ühistut? Kuidas on üldse reguleeritud ühe omaniku käes olevate korteritega maja töökorraldus?\nKui korteriomandeid ja korteriühistut ei ole vaja, siis saab need alati ära lõpetada (eelnõu § 57–61), seejuures on siiski vajalik piiratud asjaõiguste omajate (eelkõige hüpoteegipidaja) nõusolek.\nKüsimus / ettepanek nr 17\nEelnõu § 42 lg 1, mis kehtestab senise viivise määra 0,07% päevas asemel võlaõigusseaduses sätestatud viivise määra - selline muudatus seab võlglastega hädas olevad ühistud eriti raskesse olukorda? Ühistute poolt kommunaal- ja muid teenuseid osutavate ettevõtetega sõlmitud lepingutes on viivise määr tunduvalt kõrgem kui VÕS § 113 lg 1 ette näeb nt. Tallinna Küte 0,10% päevas, EG Võrguteenus 0,06% päevas, Tallinna Vesi 0,05% päevas jne. Uue seaduseelnõu kohaselt ei ole ühistule võlgu oleval liikmel mingit kohustust hüvitada ühistule tekitatud kahju, kui ühistu näiteks ei suuda enam oma kohustusi täita teenuseosutajate ees. Senine viivise määr on olnud tegelikult ainus distsiplineeriv meede võlglaste, eriti tahtlike võlglaste suhtes, sest korteriomandi võõrandamine võlgade tõttu tegelikult eriti ei toimi. Ühistujuhid toovad näiteid, et sel juhul kirjutatakse korter lihtsalt teise pereliikme nimele ja seaduse silmis ongi korteri võõrandamine toimunud, võlgu aga ollakse edasi.\nEi ole põhjendatud ühes õigussuhtes tavapärasest kolm korda kõrgema viivise ettenägemine. Viivis ei ole ainuke hüvitis, mida võlgnikult saab nõuda (VÕS § 113 lg 5). Samas muudab kõrge viivis raskustesse sattunud korteriomaniku jaoks maksevõime taastamise veelgi raskemaks.\nEttepanek nr 18 eelnõu § 41 osas\nTuleks nõustuda Riigikohtu märkusega http://www.ekyl.ee/public/2013/KOS_MT_III_KK.pdf lk. 16 punkt 4, et korteriomanike kohustuste tekkimise alus tuleks sätestada seaduses. Kui tasumise kohustus tuleneb vaid majanduskavast, siis sel juhul on väga kerge pahatahtlikult otsuste vastuvõtmist takistada ja sellega tekitada olukord, kus ühistu pole enam maksevõimeline.\nKui ühistu on maksevõimetu, siis peab juhatus esitama pankrotiavalduse ja sellisel juhul kehtestab majanduskava (esmalt ajutise ja siis juba kas maksevõimet taastava või korteriühistut lõpetava majanduskava) kohus (eelnõu §-d 52–56). Seega on raske näha põhjust, miks peaks korteriomanike enamus sellist tulemust soovima, vähemus aga majanduskava kehtestamist takistada ei saa.\nEttepanek / küsimus nr 19\nKas on juriidiliselt korrektne üldse võimaldada tegelikust tarbimisest sõltuvate kulude (küte, vesi, gaas, elekter) puhul majanduskavas nn. prognooskulude kehtestamist ja selle alusel ühistu liikmetelt maksete kogumine? Ühistutele on jäetud § 41 lg 2 ka võimalus, et liikmed tasuvad kulud tagantjärgi lähtudes tegelikust tarbimisest, aga juhul kui ühistu valib nn. prognoosarvete majanduskavas kehtestamise tee, siis võib arvata, et see tekitab arvukalt vaidlusi võlgnevuste sissenõudmisel, sest vaevalt et ühistud oma prognoosides väga täpsed on ning tekib küsimus, kui palju tohib tegelikust kulust eksida ja millal tuleb vahe korteriomanikule või ühistule hüvitada, kui prognoos oli vildakas. Rääkimata sel juhul viiviste nõude küsitavusest.\nÜhistujuhid toovad näiteid, et majanduskavas kõigi kulude kehtestamise soov on pigem vastavas valdkonnas tegutsevate ettevõtete huvi, et võimalikult enda jaoks lihtsustada võlgnevuste menetlemist kohtus. Sel juhul kaoks ära vajadus lisada hagiavaldustele tõendina teenuseosutajate arveid jms, kuid ilmselt on neil jäänud kahe silma vahele argumendid, millega võlglastel on täiesti õigustatud võimalus selliseid majanduskavasid vaidlustada (nt. ei vasta hea usu põhimõttele, ühistu rikastub jne).\nN-ö prognoosarvete alusel maksmise näeb ette ka kehtiv KOS. Kui prognoos on olnud liiga pessimistlik (tegelik kulu on väiksem, kui prognoos), siis on tegemist ettemaksuga, mille võrra järgmise aasta kulud on väiksemad.\nEttepanek nr 20\nJuhatuse ja kontrollorganite liikmete valimised ( eelnõu § 20 lg 1) - ühistute praktika erineb selles osas MTÜS § 22 lg 1 primm sätestatust, mille kohaselt valituks saab kandidaat, kes sai teistest enam hääli. Ühistutes käib tavapäraselt hääletus viisil, et antakse nii poolt kui vastuhääli ning valituks osutub koosolekul osalejate häältest üle poole saanud isik (tavalises otsuste vastuvõtmise korras). Enamik ühistuid vist ei teagi, et isik võib valituks osutuda ka vaid 1 poolthäälega, kui tal vastaskandidaati pole. Ja kes otsutab, millised kandidaadid on vastamisi? Ettepanek on, et ühistus võiks isiku valimine erineda senisest MTÜS korrast ja toimuda samas korras, kui kõigi teiste otsuste vastuvõtmine. Sel juhul ei ole vaja 1 poolthäälega liikme juhatusse või revisjonikomisjoni valituks osutumise puhul kohe panna hääletusele tema tagasikutsumist, kuna ülejäänud ühistu liikmed pole tema valimisega nõus. Eelnõus on isiku valimisel viidatud samuti MTÜS § 22 lg 1 primmile, ent see säte on tavainimestele täiesti arusaamatu ja asjad käivad ühistutes ikka omasoodu kuni probleemide tekkimiseni. Vastuhääled võiks siiski ka lugeda, nii nagu teiste otsuste vastuvõtmisel.\nNii põhimõttelises ühinguõiguslikus küsimuses ei ole erisuse kehtestamine põhjendatud. Sellised küsimused vaadatakse kõigi juriidiliste isikute jaoks üle kavandatud ühinguõiguse revisjoni käigus.\nEttepanek / küsimus nr 21\nEelnõu § 45 lg 3 - ilmselt on see säte lisatud eesmärgiga, et suurendada ühistu liikmete võimalust kontrollida ühistu juhatuse tegevuse õiguspärasust ja jõuda kiiresti jälile võimalikele kuritarvitustele, mida paraku esineb. Ent tekib küsimus, et kui on mõni pahatahtlik ühistu liige, kes heameelega igapäevaselt esitaks teabenõudeid ja kontrolliks ühistu juhatuse tegevust ning juhatus mingil hetkel enam ei jõua sellise nõuete laviiniga tegeleda ning see inimene pöördub § 45 lg 3 alusel kohtusse, siis kuidas saab ühistu juhatus ennast kaitsta, ilma et juhatuse töökoormus muutuks selliste inimeste tegevuse tagajärjel tõeliseks luupainajaks? Mida suurem ühistu, seda suurem on võimalus, et selliseid isikuid pole mitte üks ega kaks, vaid rohkem. Hea võimalus halbade kavatsustega isikutel juhatuse liikmed oma teabenõuetega välja süüa ja ise juhatusse asemele tulla. Senini ühistu juhid teevad valdavalt seda tööd oma põhitöö kõrvalt, ent see säte võimaldab ühistu juhtimise koormus viia absurdini. Uue seaduseelnõu valguses võib ühistu juhatust oodata mistahes kirjale mittevastamise korral hagita menetlus kohtus. Kas kohtu ähvardusel mistahes pöördumistega tegelemise kohustuse seadmine juhatuse õlule võib viia vaid selleni, et tavalised normaalsed inimesed hoiavad hirmuga ühistu juhtimisest kõrvale? Kas ei ole võimalik selle eelnõu sätte ühistu liikmete poolse kuritarvituse piiramiseks mingit täiendust sisse viia?\nÜhes juhuslikult valitud ühistus esitas üks liige eelmisele juhatusele nõude esitada koopiad kõigist ühistu dokumentidest, alates raamatupidamisest, lõpetades lepingute, ekspertiiside, tööde üleandmise-vastuvõtmise aktide jms-ga alates ühistu loomisest. Ühesõnaga KÕIK dokumendid (ca 10 aasta materjal), tema niikaua arveid ei tasu! Seetõttu teeb see uus säte murelikuks, et mis ühistu juhte (ja tegelikult kõiki ühistu liikmeid) ometi tulevikus ees ootab ja kes peab nende teabenõuetega kaasnevad kulud kandma - kas tõesti kõik ühistu liikmed? Kinnisvarahaldusega tegelevaid firmasid ilmselt see perspektiiv pidevalt kirjadele vastamisega tegeleda ei heiduta, sest sel juhul lihtsalt tõstetakse haldusteenuse hindu.\nPigem muudab antud säte ühistu revisjonikomisjoni valimise mõttetuks, sest iga ühistu liige võib igal ajal oma isiklikku revisjoni teostada. Seega - parem viia sisse kohustuslik revisjonikomisjoni valimise nõue ja antud seaduseelnõu säte välja jätta. Revisjonikomisjoni valitakse ehk siiski pädevad ja asjalikud inimesed (ei pea olema ühistu liige), kes hoiaks juhatusel silma peal.\nKui nõue on põhjendamatu, siis saabki kohtus selle vastuväite esitada. Tuleb arvestada, et korteriomanikul on siiski üldine õigus korterühistu dokumentidega tutvuda ja seda ka kehtiva õiguse kohaselt.\nEttepanek / küsimus nr 22\nLõpetuseks ka vähemoluline, aga eluliselt kurioosne näide - § 22 lg 5 annab võimaluse põhikirjas sätestada sama isiku poolt esindatavate korteriomanike ülemmäära. Samas ei ole võimalust sätestada ülemmäära, kui mitme esindajaga tohib korteriomanik koosolekule tulla. Viimasest asjaolust tulenevalt võib vabalt tekkida olukord, kus paar ühistu liiget koos oma esindajate "armeega" on arvulises enamuses võrreldes teiste kohaletulnud ühistu liikmetega ja vaatamata asjaolule, et hääleõigust neil kõigil pole, on arutelul domineeriv vaid paari korteriomaniku arvamus. Pole väljamõeldis, vaid elus ette tulnud juhtum. Võimalusel kaaluda sellegi probleemi lahendamist.\nKorteriomanikul, kes seda soovib, on võimalus ka väljaspool koosoleku toimumise aega oma arvamust teistele korteriomanikele „domineerivalt“ selgitada. Lõpuks on iga korteriomaniku otsustada, kas ta nõustub selle arvamusega või mitte.\nVastused kirjutas üles Vaike Murumets, Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna eraõiguse talituse nõunik.


Tasuta juhised: koo ise triibuga kampsun - mood\nHelene Fischer: Kui kaua tema armastus kestab?\nChristine Neubauer Vs. Veronica Ferres: konkurentide duell\nPõhiline / mood / Tasuta juhised: koo ise triibuga kampsun\nTasuta juhised: koo ise triibuga kampsun\nSuvised värvid muudavad selle triipudega kampsuni tõeliseks pilkupüüdjaks\nKudumismuster triipudega kampsunil\nSee värviliste triipudega pullover kiirgab koheselt head tuju. Järgige lihtsalt meie kudumisjuhiseid ja see osa ripub varsti teie kapis.\nAndmed üksikute suuruste kohta on väikseimast suurimini järjest, igaüks eraldatud kaldkriipsudega. Kui on ainult üks spetsifikatsioon, kehtib see kõigi suuruste kohta.\nSchachenmayrLetizia (70% puuvill, 17% polüamiid, 13% viskoos, jooksupikkus umbes 115 m / 50 g), 500/550/600/650/700 g junglecolorFb 00082\nMilwardi kudumisvardadest 4 ja 5\n40 cm pikkune ümmargune nõel 4.\nKoo 1 silmus paremal, 1 silmus vasakul.\nM-arv on jagatav 8 + 3 + 2 randmiga. 1. rida: ääresilmus, 3 silmust vasakul, * 5 silmust paremal, 3 silmust vasakul, korda alates *, ääresilmused. 2. kuni 4. R: silmused, nagu nad ilmuvad. 5. rida: ääresilmus, 3 silmust paremal, * 5 silmust vasakul, 3 silmust paremal, korda alates *, ääresilmused. 6. – 10. R: M pingutab, nagu nad ilmuvad. Korda 1. kuni 10. R.\nPõhinimega nõeltega 5: 20 M ja 30 R = 10 cm x 10 cm.\nLoo üles 85/93/101/109/117 silmused varrastega 4 ja koo 5 cm mustriga mustrisse. Jätkake töötamist nõeltega 5 põhimustri järgi. Koo 38, 5 cm kõrguselt pärast 100 rida mansettidest maha mõlemal küljel käeaukude jaoks 1x2 / 3/4/5/6 silmust, seejärel koo mõlemal küljel mõlemal 4. real Raglani kaldpoldid R 3x / 3x / 4x / 4x / 1x 1 maha. M ja igas teises R-s 21x / 24x / 25x / 28x34x 1 st. Selleks koo Randm 1 katet (1 silmus paremal küljel, 1 silmus paremal küljel ja tõmmake tõstetud silmused maha); Koo 3 silmust enne rea lõppu, siis koo 2 silmust paremale, ääresilmus. Siis koo ülejäänud 33/33/35/35/35 silmust kaeluse jaoks = umbes 57/59/61/63/63 cm üldkõrgusest.\nKoo nagu seljaosa, kuid kaeluse kõrgus peab olema 52, 5 / 54, 5 / 56, 5 / 58, 5 / 58, 5 cm kõrgune otse keskmiste 9/11/11/11 silmuste vahel, mõlemal küljel mõlemal pool 2. Koo maha R 3 korda 2 silmust ja 3 korda 1 silmus. Kui töö pikkus on 57/59/61/63/63 cm, koo ülejäänud 3 silmust maha pärast viimast raglaani.\nLoo üles 45/45/45/53/53 silmust varrastega 4 ja koo 5 cm soonikkoes. Seejärel koo põhmustris nõeltega 5. Mõlemal küljel asuvate varrukakallete jaoks suuruse XS jaoks igas 12. R 10x 1 M, suurusele S igas 10. R 5x 1 M ja igas 8. R 9x 1 M, suurusele M ja L suurusele igas 8. R 10x1 silmust ja igas 6-ndas silmuses 7x 1 silmus, suuruse XL jaoks iga 6-nda silmuse korral kasvata 21x 1 silmus = 65/73/79/87/95 silmust 48, 5 cm kõrgusel pärast mansettide 130 silmust, käeaugud ja raglaan kaldusid mõlemal küljel, nagu on kirjeldatud tagumise osa str. Seejärel koo ülejäänud 13 silmust kaeluse jaoks maha = umbes 67/69/71/73/73 cm kogukõrgus. Knitt ka teine varrukas.\nVenitage osad välja ja laske kuivada niiske lapiga. Kõigepealt sulgege raglaaniõmblused, seejärel varruka- ja küljeõmblused. Korja ümmarguste kudumisvardadega kaelusest umbes 100/100/104/104/104 silmust ja tee mustri mustrisse 2, 5 cm. Siis koo silmused maha.\nKampsuni kudumise täielikud juhised saab alla laadida siit.


Milliseid toiminguid soojuspumba korraline hooldus sisaldab? - Ait Nord - Maaküte, soojuspumbad, hooldus, garantii\nMilliseid toiminguid soojuspumba korraline hooldus sisaldab?\nKorralise hoolduse käigus kontrollitakse üle kõik olulised süsteemi-komponendid ning nende tööfunktsioonid. Korraline hooldusvisiit kätkeb endast üsnagi pika loetelu erinevatest toimingutest. Korralise hoolduse tulemuseks on veendumus sellest, et soojuspump töötab talle tehase poolt ettenähtud parameetritel ning kui säärastest parameetritest esineb kõrvalekaldeid – siis saame selge pildi ette, milliste toimingutega antud soojuspump jällegi „rööpasse turgutada.“


Mootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad – Riigi Teataja\nMootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad\nMootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad - sisukord\n§ 3 Mootorsõidukite ja nende osade kasutajatele esitatav teave\n§ 4 Romusõidukite käitluskohtadele esitatav teave\n§ 5 Romusõidukite ja kasutatud osade kogumisele, vedamisele ja tootjale tagastamisele esitatavad nõuded\n§ 6 Romusõidukite ja kasutatud osade tagasivõtmine\n§ 7 Erinõue saastunud või lekkiva kasutatud osa tagasivõtmise korral\n§ 8 Romusõidukites sisalduvate materjalide taaskasutamine ja ringlussevõtt\n§ 9 Romusõiduki keskmise massi arvutamine\n§ 10 Romusõiduki kõrvaldamine\nRT I, 13.11.2012, 19\nMootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad1\nVastu võetud 17.06.2010 nr 79\nRT I 2010, 42, 248\n08.11.2012 RT I, 13.11.2012, 14 16.11.2012\nMäärus kehtestatakse «Jäätmeseaduse» § 26 lõigete 3 ja 8 alusel.\n(1) Määrust kohaldatakse jäätmeseaduse § 25 lõike 3 punktis 3 nimetatud jäätmeteks muutunud mootorsõidukitele (edaspidi romusõidukid) ja mootorsõidukite osadele (edaspidi kasutatud osad), mis kuuluvad majandus- ja kommunikatsiooniministri 13. juuni 2011. a määruse nr 42 „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuded ning nõuded varustusele” lisa 5 „Sõidukite jaotus kategooriatesse ja klassidesse” kohaselt määratud mootorsõidukite kategooriatesse M1, N1 ja L2e.\n[RT I, 13.11.2012, 14 - jõust. 16.11.2012]\n(2) Määrust ei kohaldata vanarehvidele, välja arvatud romusõiduki üleandmisel romusõiduki küljes olevatele vanarehvidele.\n(3) Määrust ei kohaldata keskkonnasõbralikul viisil hoitavatele vanasõidukitele ja nende osadele, mille all mõeldakse ajaloolisi, kollektsionääridele huvi pakkuvaid või kultuuriväärtust omavaid sõidukeid, mis on kasutusel, kasutusvalmis või osadeks lahti võetud.\n1) ringlussevõtt on jäätmematerjali ümbertöötamine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel, kuid mitte energia saamiseks. Energia tootmine on põlevjäätmete kasutamine energia saamiseks otsese põletamise teel koos muude jäätmetega või eraldi, mille puhul eraldub soojusenergia;\n2) töötlemine on tegevus pärast romusõiduki üleandmist jäätmekäitlejale reostusohu kõrvaldamiseks, demonteerimiseks, lõike- ja purustustöödeks, taaskasutamiseks või purustusjäätmete kõrvaldamise ettevalmistamiseks või mis tahes muudeks töödeks romusõidukite ja nende osade taaskasutusele võtmise või kõrvaldamise jaoks.\n§ 3. Mootorsõidukite ja nende osade kasutajatele esitatav teave\n(1) Tootja teeb hiljemalt 1. septembriks 2010. a müügikohtade kaudu mootorsõidukite ja nende osade kasutajatele kättesaadavaks teabe romusõidukite tagastamiskohtade kohta (asukohad ja telefoninumbrid, kust on võimalik saada asjaomast teavet), sealhulgas § 5 lõikes 3 nimetatud võimaluse kohta tagastada kasutatud osad müügikohta.\n(2) Teave tagastamiskohtade kohta peab olema mootorsõidukite osade müügikohas nähtaval kohal piisavalt suures kirjas vähemalt A4 formaadis. Mootorsõidukite müüjad võivad teha lõikes 1 nimetatud teabe teatavaks muul viisil.\n(3) Tootja on kohustatud tegema kasutajale kättesaadavaks järgmise teabe tagastatavate romusõidukite ja nende osade kohta:\n1) mootorsõidukite ja nende osade konstruktsioon, võttes arvesse nende taaskasutamist ja ringlussevõttu;\n3) romusõidukite ja nende osade ringlussevõtu, korduskasutamise ja taaskasutamise viiside arendamine ja võimalikult tulemuslikuks muutmine;\n(4) Tootja peab lõikes 3 nimetatud teabe mootorsõidukite võimalikele ostjatele kättesaadavaks tegema reklaamiväljaannetes, mida kasutatakse uute mootorsõidukite turustamisel.\n(5) Mootorsõidukite ja nende osade tootja on kohustatud tegema üleriigilise teabekampaania kaudu mootorsõidukite ja nende osade kasutajatele kättesaadavaks vähemalt järgmise teabe:\n3) romusõidukite ja kasutatud osade tagastamiskohad;\n4) mootorsõidukite ja nende osade kasutajate võimalused kaasa aidata romusõidukite ja kasutatud osade taaskasutamisele ja ringlussevõtule.\n(6) Üleriigilist teabekampaaniat tuleb korraldada vähemalt üks kord aastas meediakanalite, üleriigilise levikuga ajalehtede, ajakirjade või muude sarnaste üldsusele kättesaadavate võimaluste kaudu.\n(7) Tootjad võivad korraldada ühiseid teabekampaaniaid.\n§ 4. Romusõidukite käitluskohtadele esitatav teave\n(1) Tootja peab tegema romusõidukite käitluskohtadele kättesaadavaks romusõidukite demonteerimise, korduskasutamise ja taaskasutamisega seotud teabe iga turule lastud uut tüüpi mootorsõiduki kohta hiljemalt kuue kuu möödumisel sõiduki turule laskmisest, nimetades osad ja materjalid ning ohtlike ainete ja valmististe asukohad sõidukis.\n(2) Mootorsõidukiosade tootja peab tegema käitluskohtadele kättesaadavaks teabe, mis on vajalik korduvkasutuseks sobivate osade demonteerimiseks, ladustamiseks ja katsetamiseks.\n(3) Tootjad peavad tegema lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmed kättesaadavaks juhendi vormis paberil või elektroonilistel vahenditel (näiteks CD-l, DVD-l, veebilehel).\n§ 5. Romusõidukite ja kasutatud osade kogumisele, vedamisele ja tootjale tagastamisele esitatavad nõuded\n(1) Tootja peab korraldama vastavalt «Jäätmeseaduse» § 26 lõikele 1 romusõidukite ja mootorsõidukite hooldamisel tekkinud kasutatud osade, sealhulgas romusõiduki üleandmisel romusõiduki küljes olevate vanarehvide kogumise ja edasise käitlemise oma toodetest tekkinud jäätmete korral.\n(2) Romusõidukite kogumine ja tootjale tagastamine tuleb tootjal korraldada selliselt, et romusõiduki omanikule oleks romusõidukist loobumine võimalikult mugav ning romusõiduki kogumiskohta üleandmine võimalik vähemalt tema elukohajärgse maakonna piires.\n(3) Kasutatud osade kogumine tuleb tootjal korraldada nii, et neid oleks võimalik tagastada mootorsõidukite osi müüvasse müügikohta.\n(4) Romusõidukite või kasutatud osade vedamisel tuleb vältida nende purunemist, mis takistaks osade hilisemat korduskasutamist ja materjalide taaskasutamist või tekitaks ohtu keskkonnale.\n(5) Romusõiduki või kasutatud osad annab kogumiskohta või käitluskohta selle omanik või tema volitatud isik, nende isikute puudumisel rakendatakse «Jäätmeseaduse» § 128 sätteid.\n§ 6. Romusõidukite ja kasutatud osade tagasivõtmine\n(1) Tootja on kohustatud tasuta vastu võtma liiklusseaduse § 173 lõikes 1 nimetatud liiklusregistris registreeritud mootorsõidukid, millel on majandus- ja kommunikatsiooniministri 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” lisa 1 kohane sõiduki registreerimistunnistus.\n(2) Romusõiduki vastuvõtmisel on tootja kohustatud tasuta vastu võtma kuni neli sõiduki küljes olevat rehvi. Tootja peab lisaks vastu võtma ühe rehvi, mis on sõidukiga kaasas tagavararehvina.\n(3) Turustaja on kohustatud kasutajalt turustatava osaga sama liiki osast tekkinud osa (kasutatud osa) tasuta tagasi võtma sõltumata sellest, kas kasutaja kavatseb osta uue osa või mitte.\n(4) Turustajaks ei loeta romusõidukite käitlejat, kes müüb demonteeritud romusõiduki kasutatud osi korduskasutusse, kui ta ei tegutse turustajana «Jäätmeseaduse» § 23 lõike 5 mõistes.\n(5) Romusõiduki käitluskoht on kohustatud esitama majandus- ja kommunikatsiooniministri 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord” lisas 2 nimetatud lammutustõendi elektrooniliselt Maanteeametile mootorsõiduki liiklusregistrist kustutamiseks. Lammutustõendi andmed esitatakse vahetult liiklusregistri veebipõhisesse andmebaasi. Sellisel viisil esitatud lammutustõend on ühtlasi liiklusseaduse § 77 lõike 6 punkti 2 kohaselt aluseks mootorsõiduki kustutamiseks liiklusregistrist.\n(6) Lammutustõendi võib esitada Maanteeametile ka tootja, kes on registreeritud «Jäätmeseaduse» § 261 lõike 2 alusel asutatud probleemtooteregistris (edaspidi probleemtooteregister) ning kes tagab, et romusõiduk viiakse ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ja jäätmeluba omavasse käitluskohta. Tootja esitab käitluskohaga sõlmitud lepingu koopia ja muud kokkulepet tõendavad dokumendid probleemtooteregistrile.\n(7) Romusõiduki käitluskoht või tootja, kes vastab lõikes 6 sätestatud tingimustele, väljastab romusõiduki üleandnud isikule tema nõudmisel lõikes 5 nimetatud lammutustõendi paberil. Paberil lammutustõend väljastatakse ka teise Euroopa Liidu liikmesriigi vastavas sõidukite registris registreeritud sõiduki üleandnud isikule teise Euroopa Liidu liikmesriigi vastavale registrile esitamiseks.\n(8) Tootja on kohustatud mootorsõiduki osade turustajalt, mootorsõidukite hooldustöökodadelt, kohalikult omavalitsuselt ning kohaliku omavalitsuse jäätmejaama lepingu alusel haldavalt jäätmekäitlejatelt kasutatud osad tasuta vastu võtma.\n§ 7. Erinõue saastunud või lekkiva kasutatud osa tagasivõtmise korral\n(1) Tootja on kohustatud saastunud või lekkiva kasutatud osa tagasi võtma.\n(2) Tootja või turustaja ei ole kohustatud saastunud või lekkivat kasutatud osa tagasi võtma turustaja müügikoha kaudu. Tootja või turustaja võib saastunud või lekkiva kasutatud osa valdaja suunata lähimasse jäätmekäitluskohta (jäätmejaama, lammutuskotta).\n(3) Saastunud või lekkiva kasutatud osa valdaja peab saastunud või lekkiva kasutatud osa üle andma kasutatud osade kogumispunkti, mis asub mõne jäätmekäitluskoha (näiteks jäätmejaama, lammutuskoja) territooriumil.\n(4) Kasutatud osa, mis on saastunud või lekib ja võib seetõttu takistada edasist käitlemist, tuleb tagasivõtmisel eraldada teistest kasutatud osadest, et vältida teiste kasutatud osade saastumist.\n(5) Saastunud kasutatud osa tuleb esmalt puhastada saastest vastavat sellist liiki ohtlike või tavajäätmete käitlusnõuetele. Lekkival kasutatud osal tuleb esmalt lekkimisoht kõrvaldada või eemaldada vedelikud. Pärast kasutatud osa saastest puhastamist või lekkimisohu kõrvaldamist või vedelike eemaldamist tuleb kasutatud osa käidelda nagu teisi sama liiki kasutatud osi.\n§ 8. Romusõidukites sisalduvate materjalide taaskasutamine ja ringlussevõtt\n(1) Tootja on kohustatud romusõidukitest taaskasutama vähemalt 85% romusõidukite aastasest keskmisest massist. Korduskasutusse ja ringlusse võetavate komponentide, materjalide ja ainete mass peab olema vähemalt 80% romusõidukite aastasest keskmisest massist.\n(2) Alates 1. jaanuarist 2015. a on tootja kohustatud romusõidukitest taaskasutama vähemalt 95% romusõidukite aastasest keskmisest massist. Korduskasutusse ja ringlusse võetavate komponentide, materjalide ja ainete kogus peab olema vähemalt 85% romusõidukite aastasest keskmisest massist.\n(3) Taaskasutamise ja ringlussevõtu sihtarvude arvutamisel võetakse arvesse ka romusõiduki küljes romusõiduki lammutamise ajal olnud rehvid ning patarei või aku.\n(4) Lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustust ei kohaldata majandus- ja kommunikatsiooniministri 13. juuni 2011. a määruse nr 42 „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuded ning nõuded varustusele” lisa 5 „Sõidukite jaotus kategooriatesse ja klassidesse” C-osas nimetatud eriotstarbelistele mootorsõidukitele, L2e kategooria mootorsõidukitele ning Kaitseväes ja Kaitseliidus kasutatavatele mootorsõidukitele.\n(5) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud sihtarve võetakse arvesse juhul, kui romusõidukite taaskasutamise ja ringlussevõtu arvutamise jaoks on tehtud romusõidukite katsepurustamisi. Katsepurustamisi tuleb teha vähemalt üks kord kolme aasta jooksul. Katsepurustamised tuleb teha ka siis, kui muudetakse oluliselt romusõidukite töötlemise tehnikat. Metoodika kirjeldus ja katsepurustamiste tulemused tuleb esitada probleemtooteregistrile.\n(6) Väljapoole Euroopa Majandusühendust ja OECD riike väljaveetud romusõidukite taaskasutamist ja ringlussevõttu võetakse arvesse lõigetes 1 ja 2 nimetatud sihtarvude arvutamisel ainult siis, kui tootja või jäätmekäitleja tõendab, et romusõidukid on töödeldud vähemalt vastavalt «Jäätmeseaduse» § 29 lõike 4 punktis 7 sätestatud nõuetele.\n(7) Romusõidukeid, mille kohta on lammutustõend väljastatud väljaspool Eestit ja mis on Eestisse toodud töötlemiseks või taaskasutamiseks või ringlussevõtuks, ei loeta Eestis tekkinud ning taaskasutatud või ringlussevõetud romusõidukite hulka ning neid ei võeta Eestis taaskasutamise ja ringlussevõtu sihtarvude arvutamisel arvesse. Kõnealuste romusõidukite taaskasutamine või ringlussevõtt loetakse teise Euroopa Liidu liikmesriigi, kust need romusõidukid tuuakse, sihtarvude arvutamise eesmärgil selle liikmesriigi romusõidukite hulka.\n(8) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud sihtarve võetakse arvesse juhul, kui romusõidukite töötlemisel saadud korduskasutatavad, taaskasutatavad ja ringlussevõetavad osad ja materjalid on tegelikult korduskasutusse suunatud, taaskasutatud või ringlusse võetud ning täidetud on jäätmeseaduse §-ga 21 sätestatud nõuded.\n(9) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud taaskasutuse sihtarv protsentides saadakse taaskasutatud romusõidukite osade ja materjalide kogumassi jagamisel § 9 lõike 1 alusel arvutatud romusõidukite kogumassiga ning korrutades 100-ga. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud ringlussevõtu sihtarv protsentides saadakse korduskasutatud ja ringlusse võetud romusõidukite osade ja materjalide kogumassi jagamisel § 9 lõike 1 alusel arvutatud romusõidukite kogumassiga ning korrutades 100-ga.\n§ 9. Romusõiduki keskmise massi arvutamine\n(1) Romusõiduki mass arvutatakse, lahutades § 6 lõikes 1 nimetatud registreerimistunnistusel märgitud tühimassist 115 kg.\n(2) Romusõiduki keskmine mass arvutatakse lõikes 1 esitatud viisil saadud romusõidukite masside summa ja romusõidukite arvu jagatisena.\n(3) Tootja peab esitama romusõidukite keskmise massi arvutamise algandmed probleemtooteregistrile.\n(4) Romusõiduki käitluskoht või tootja on kohustatud probleemtooteregistri volitatud töötleja nõudmisel esitama probleemtooteregistrile § 8 lõikes 8 nimetatud romusõidukite töötlemise algandmed määruse lisas sätestatud vormil.\n[RT I, 13.11.2012, 14 - jõust. 16.11.2012, rakendatakse 1. jaanuarist 2014. a]\n§ 10. Romusõiduki kõrvaldamine\nRomusõiduki ja selle osadest tekkinud mittetaaskasutatavad jäätmed kõrvaldatakse «Jäätmeseaduse» kohaselt.\n(1) Paragrahvi 8 lõikes 5 nimetatud katsepurustamised tuleb läbi viia 1 aasta jooksul määruse jõustumisest arvates.\n(2) Paragrahvi 9 lõikes 3 nimetatud andmed peab tootja esitama probleemtooteregistrile esimest korda 2011. aastal 2010. aasta kohta.\n(3) Paragrahvi 9 lõiget 4 rakendatakse 1. jaanuarist 2014. a.\n1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34–43), komisjoni otsus 2005/293/EÜ, milles sätestatakse kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/53/EÜ seoses korduvkasutusega/taaskasutusega ja korduvkasutusega/ringlussevõtuga ettenähtud eesmärkide järelevalve üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 94, 13.04.2005, lk 30–33).\nLisa Sõiduki demonteerimise andmed


TÜLKRi avamatk | Ära loe sõnu.\nMetsas on praegu nii palju seeni, et kahju on kõndida. Mina kahjuks seeni eriti ei tunne, aga hapukoore olin küll kaasa võtnud ja eks targemad õpetasid, vähemalt ei pidanud kõiki seeni metsa jätma. Esialgne korjamisvaimustus vaibus paraku üsna kiiresti, sest kübaraid on metsa all ohtralt nagu liiva mere ääres, igat värvi, igat mõõtu ja igas ussitamisstaadiumis. Mõned jultunumad on suisa keset teed trüginud. Alguses käisime neist aupakliku kaarega mööda, kuid kuskil kuuendal kilomeetril muutus seeneslaalom kuidagi tüütuks ja nii mõnigi sai maha trambitud. Süümepiinade vähendamiseks teesklesin, et ma ei näinud neid. Aga on siis seentel vaja keset rada kasvada. Natuke ruumi võiks inimestele ka jätta.\nKõndida sai kokku ligi 20 kilomeetrit, küünte alla sai mulda, suhu tatraputru (ja muidugi seenesousti), kõrva metsavaikust. Silma sai lõkkesuitsu. Seda sai muidugi ka suhu, kõrva ja ninna. Telgi sai ka üles, kuid väikeste raskustega – esiteks oli pime ja teiseks oli raske leida seenevaba muruplatsi. Lõkke ääres sai istuda, seltskond oli vähemalt sama tore kui seened, vaat et toredamgi. Öösel sai hästi magada. Tagasi koju sai häälega, aga tee ääres tuli mõnda aega oodata. Autojuhtidele oli ju tee äärde rivistatud terve hääletajate galerii, millest omale meelepärane komplekt välja valida. Käis kõva konkurents.\nPaneks siia veel ühe seenepildi.\non 12. sept. 2010 at 17:13 Lisa kommentaar\nThe URI to TrackBack this entry is: https://doyouseestories.wordpress.com/2010/09/12/tulkri-avamatk/trackback/


VAP pereteenistus on Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku loodud mittetulunduslik eraettevõte, mis toetab üksikisikuid ja peresid. See pakub alljärgnevaid teenuseid.\nÜksikisikute, abielupaaride ja perede nõustamine.\nAmeerika Ühendriikides teenused vallalistele lapsevanematele, sealhulgas nõustamine, meditsiiniabi, koolitustugi ja soovi korral ka adopteerimisteenused.\nAmeerika Ühendriikides adopteerimisteenused.\nSõltuvusest vabanemise programm.See on 12-astmeline programm, mis pakub abi mõnest ainest sõltuvustest vabanemisel (nagu alkohol, tubakas, narkootikumid, kohv ja tee), hasartmängu- ja pornograafiasõltuvuse, sobimatu seksuaalse käitumise, suhtesõltuvuse või söömishäirete puhul.\nKonsultatsioonid Kiriku juhtidega.Kiriku juhid võivad kasutada VAP pereteenistuse abi, tegeledes oma koguduse liikmetega, kellel on sotsiaalseid või emotsionaalseid probleeme.\nLoe eelmise teema  Vanem Russell M. Nelson Loe järgmise teema Varajane Kiriku ajalugu


📄 Vene keele ja inglise keele kasvav mõjujõud Eesti ühiskonnas - Essee Kirjand | Eesti keel - Tallinna 11. Őhtukeskkool\nLae alla vene_keele_ja_inglise_keele_kasvav_mojujoud_eesti_uhiskonnas.odt\nVene keele ja inglise keele kasvav mõjujõud Eesti ühiskonnas (0)\nKui eesti keele kõnelejaid ?\nVene keele ja inglisekeele kasvav mõjujõud Eesti ühiskonnas\nKuigi Eesti Vabariigi sünnitunnistusel on aastaarvuks 1918, mis muudab meie riigi suurriikide kõrval teismeealiseks, oleme me olnud kogu selle aja Euroopa suurriikide lükata-tõmmata. Viimasel sajandil on meid tahetud küll ühe kui teise suurriigiga liita. 21. sajandil on välispoliitiline olukord Eestile küll soodsam , kuid meid on ümbritsemas suurem oht. Oht kaotada oma imeilus riigikeel.\nMeid varitsev oht on kui aastate pikkuse peiteajaga gripp - elame selle sees, ometi me ei pööra sellele tähelepanu kuni õhtustes uudistes kajastatakse riigikogu istungit, mis meid uue riigikeele poolt hääletama kutsub. Võõrast keelt on igal pool. Isegi poodi piima järele minnes ei saa ümber võõrkeelsetest plakatitest ja reklaamidest. On meil ometigi Eesti Vabariik, mille riigikeeleks eesti keel.\nBrigittam Õppematerjali autor\nSubjektiivne essee vene keele ja ingliskeele mõju kohta eesti keelele. Essee sisu ei ole kuidagi mõeldud üht või teist EV kodanikku solvama.\nSisaldab mõningaid kirjavigu. Hinne 5.\nVene keel , inglise keel , vene keele kasvav mõjujõud Eesti ühiskonnas , ühiskond , eesti


«Aga vaat Venemaal…»: Kaliningradi oblastis kaevandati hiiglasuur merevaigukamakas / Baltnews - новостной портал на русском языке в Эстонии, Прибалтика, сводки событий, мнения, комментарии.\nKaliningradi oblastis äsja kaevandatud merevaigukamaka kaal oli üle kolme kilo. Merevaigu sellist kaalu saab nimetada rekordiliseks.\nKaliningradi Merevaigu Kombinaadi (Kaliningradi oblast, Venemaa) Primorski karjäärist kaevandati 30 aasta suurim merevaigu täistükk. Merevaigukamaka kaal oli 3 kg 180 g, teatas ettevõtte pressiteenistus möödunud neljapäeval. Seal mainiti, et „sellise kaaluga merevaiku saab nimetada rekordiliseks, viimane sarnane merevaik sai leitud üle 30 aasta tagasi.“\nSee pole sel aastal kaliningradlaste esimene suur leid. Märtsi alguses leiti kombinaadist merevaigu tükid kaaluga 2,36 ja 1,3 kg, kusjuures viimane oli eriti väärtuslik tänu selle harva esinevale tumedale värvile, mida tuntakse „draakoni vere“ nime all.\nEelmisel aastal leiti karjäärist 14 suurt merevaiku kaaluga üle kilogrammi ning kõige suuremaks sai merevaik kaaluga 2 kg 700 grammi. Varasematel aastatel ei ole leitud suuri sellises mõõdus merevaigukamakaid, nende iga-aastane kaevandus kõikus keskmiselt kuuest kaheksani.\nSellised ainulaadsed leiud saadetakse Moskvasse VFi Rahandusministeeriumi juures töötavasse föderaalsesse riigiasutusse nimega „Venemaa Föderatsiooni väärismetallide ja —kivide fondi loomise, väärismetallide ja —kivide hoidmise, müügi ja kasutamise riigiasutus“. Seal tuleb spetsialistidel merevaiku hinnata ja otsustada selle edaspidine saatus. Kui kivi tunnistatakse eriti väärituslikuks, siis jääb see hoiule, kui mitte, siis pannakse müüki.\nTeatavasti leiti suurim merevaik Läänemere kaldal 19. sajandi teisel poolel. Rekordiomaniku kaal oli tervelt 12 kg.\nRUS: «А вот в России…»: в Калининградской области добыт гигантский янтарный самородок


ABB kontsern sai Brasiiliast rahasüsti - Äripäev\nABB kontsern sai Brasiiliast rahasüsti\n29. juuli 2009, 14:24\nEnergeetika- ja automaatikatehnoloogia\nkontsern ABB sai 540 miljoni dollarilise tellimuse Brasiiliast firmalt Abengoa\nGrupp võtmetehnoloogiate tarnimiseks maailma pikima elektriülekandeliini\nElektriülekandeliin hakkab ühendama kaht riigi loodeosas asuvat uut hüdroelektrijaama Brasiilia peamise majanduskeskuse S?o Pauloga. Ülekandeliini pikkus on 2500 kilomeetrit. Elektrit edastatakse väga kõrge pingega (600 kV), et vähendada ülekandekadusid.\nTegemist on teise ülekandeliini projektiga Brasiilias, kus kasutatakse HVDC (high-voltage direct current – kõrgepinge alalisvoolu) 600 kV ülekannet. Itaipu projekt, mille kaks ülekandeliini ehitas ABB 1984. ja 1987. aastal, on seni maailma kõrgeima pingega alalisvoolu ülekandevõrk, mis töötab senini. ABB kasutas enam kui 50 aastat tagasi maailmas esimesena HVDC-tehnoloogiat ja on selles valdkonnas jätkuvalt maailmas liider.\nABB tarnib projekti raames kaks 3150 megavatist HVDC konverterjaama, 800 MW HVDC jaama ning ülekandevõrgu. Jaamade valmimise planeeritud lõpptähtaeg on 2012. aasta. HVDC-tehnoloogia võimaldab madalamaid kulusid ja väiksemaid keskkonnamõjusid kui traditsioonilised AC ülekandesüsteemid ning tagab ka võrgu kindlama töö. Seepärast on HVDC-tehnoloogiat otstarbekas kasutada just elektrienergia ülekandeks pikkade vahemaade taha.\nABB on ülemaailmne tehnoloogialiider energeetika ja automaatika valdkonnas, kontsern annab tööd ligi 120 000-le inimesele sajas riigis. Eestis tegutseb ABB alates 1992. aastast, ettevõtte mahukaimad tegevusvaldkonnad on tuulegeneraatorite ja sagedusmuundurite tootmine, ülekandevõrkude ja jaotusalajaamade projektide elluviimine ning täishooldusteenuse pakkumine tööstusklientidele.\n24. juuli 2009, 13:32\n23. juuli 2009, 11:16\nABB peab raskele ajale vastu\n29. July 2009, 14:24


Vooremaa Kõikides Jõgevamaa linnades on elanike arv vähenenud\nKõikides Jõgevamaa linnades on elanike arv vähenenud\nRahvaloenduse andmetel on kõikides Jõgevamaa linnades kahe rahvaloenduse vahelisel ajal elanike arv vähenenud.\nJõgeval on inimesi vähemaks jäänud 919 ehk 14,3 protsendi võrra. Kui 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli maakonnakeskuses 6420 elanikku, siis möödunud aasta lõpu seisuga oli neid vaid 5501.\nPõltsamaa elanike arv on kahanenud 661 inimese võrra ehk 13,6 protsenti. Mustveest on rahvaloenduste vahelisel ajal inimesi lahkunud 395. Kui 2000. aastal elas linnas 1753 inimest, siis 2011. aasta lõpu seisuga oli neid vaid 1358. Mustvee elanikke on vähem pea neljandiku võrra ehk 22,5 protsenti. Jõgevamaa kolmes linnas kokku elab 35 protsenti maakonna elanikest.\nEesti linnadest (v.a vallasisesed linnad) on elanikkond loendustevahelisel ajal suurenenud vaid kolmes: Sauel (11,2 protsenti), Maardus (4,7 protsenti) ja Keilas (4 protsenti). Ülejäänud linnades on elanikkond vähenenud.\nVõrreldes 2000. aastaga, on rahvaarv enim vähenenud väiksemates linnades.\nMaakonna linnade elanike arv väheneb\nElanikke aastal 2000 Elanikke aastal 2011 Muutus\nJõgeva 6420 5501 14,3\nPõltsamaa 4849 4188 13,6\nMustvee 1753 1358 22,5


Stockacher Hof Bach Austria - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 37 majutuskohta asukohas Bach.\nStockach 9, Stockach, Bach, Austria - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Stockacher Hof\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Stockacher Hof on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Bach. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nStockacher Hof pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell peretuba, grillimisvahendid, lift, baar, suitsetamisala.\nLisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi küte, rõdu/terrass, LCD/plasmaekraaniga teler, satelliit/kaabel TV, külmik, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Terve päeva võid nautida saun, suusatamine, kalastamine, spaa, laste mänguväljak lõõgastavat atmosfääri. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Stockacher Hof on suurepärane valik Sinu viibimisel Bach's.\nKõik reisijate tüübid (115)Paarid (72)Üksikreisijad (7)Pered väikeste lastega (18)Pered suuremate lastega (1)Grupid (18)


Breisach Puhkemajad ja majutuskohad - Baden-Württemberg, Saksamaa | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Breisach\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Breisach\nVeeda öö endises veinikeldrisMaaliline veiniküla Achkarren on ideaalne lähtepunkt matkad Kaiserstuhl. Sinu majutuskoht asub küla südames kuni 2016. aastani aktiivses viinamarjaistanduses. Korter asub võõrustajate Johanna ja Hansjörg Engisti elukoha teisel korrusel ning on varustatud oma köögi ja vannitoaga. Korteri sissepääs on võimalik läbi üürileandjate koridori.\nPopulaarsed mugavused linna Breisach puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Breisach\n2. korruse korter Thermenallee Fridal\nL'Atelier 4**** - luksus, bassein, mullivann - Alsace


Kommentaarid - Audi R8 hakkab asendama e-tron GTR? - Audi - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Audi » Audi R8 hakkab asendama e-tron GTR? » Kommentaarid\nAudi R8 hakkab asendama e-tron GTR?\nSaksa autotootja Audi tegeleb väidetavalt uue elektrilise superauto arendamisega, see sõiduk peaks asendama Audi keskmootoriga superautot R8, kirjutab Car Magazine. Väidetavalt saab arendatav auto nimeks ...\nGM\t• 29 aprill 2019 8:45\tEbasobiv kommentaar\nFritsu46\t• 29 aprill 2019 12:34\tEbasobiv kommentaar\nGM-i meestelt etemat kommentaari/arvamust ei loodakski :D


Traditsiooniline aiatootja, kes on ligi 25 aastat pööranud takistusi - aiadnone\nPõhiline aiadTraditsiooniline aiatootja, kes on ligi 25 aastat pööranud takistusi\nTraditsiooniline aiatootja, kes on ligi 25 aastat pööranud takistusi\nElav rahvuslik aare\nTraditsiooniline sarapuu tara - või nn kiilas tõkkejooks - nagu neid õieti tuntakse - on sama populaarne kui kunagi varem, kuid mitte nende põllumeeste seas, kes neid esmakordselt kasutasid. Need on nüüd ilus käsitsi valmistatud alternatiiv odavatele masstoodanguna toodetud aiapaneelidele, mis on kogu maailma üle võtnud. Tessa Waugh kohtub käsitöölise Simon Fowleriga, kes on terve elu veetnud käsitööd.\n"On pikka aega, kui talupidajad kasutasid selliseid takistusi, " ütleb Simon Fowler, kuid sarapuust ja mõnikord pajust valmistatud kährikutele antakse teist elu aiapiirdena, pakkudes naabrite privaatsust ja pakkudes neile atraktiivseid ekraane. peida naftamahutid ja rattahoidjad vaate eest.\nHr Fowler, kes on siin koos oma õpipoisi Jack Crowshawga pildistanud, on Derbyshire'is takistusi teinud alates 1994. aastast ja on elav tõestus, et see pole nõrkade südamega inimeste töö. "Oleme väljas aastaringselt ja see hõlmab rasket tööd ja pikki tunde, " selgitab ta.\nSimon Fowler, tõkkejooksja - © Country Life / Richard Cannon\nSarapuu vardad, nagu ülaltoodud pildil, koristatakse taimestiku ja loomastiku tugevdamiseks iga seitsme või kaheksa aasta tagant kopitatavalt metsamaalt, seejärel lastakse enne kasutamist 4–6 nädala jooksul kuivada.\nHea nädala jooksul saab härra Fowler teha umbes 25 väiksemat 3-jalga kõrgust - igaühel neist on üheksa püstist, mille põhjas on õhemad ümmargused vardad ja keskel kootud lõhestatud sarapuu, mis on ümber keerutatud.\n© Maaelu / Richard Cannon\nOdavamate imporditud tõkkepuude ostmine on vale majandus, hoiatab hr Fowler: "Need kipuvad olema lõpuks ebapiisavalt väänatud või valmistatud saetud vardadest, mitte aga lõhestatud harjaga, mis muudab need nõrgemaks, vähem veekindlaks ja palju vähem vastupidavaks . '\nLisateavet leiate veebisaidilt www.peaktraditionalfencing.co.uk ja vaadake rohkem briti käsitöölisi ja naisi saidil paveldcrafts.org.uk\nJook kõigile aastaaegadele: Kuiv jaanuar? Või väga niiske jaanuar, kus pakutakse 1000 naela eest pudelit õlut?\nTiikide vähesus põhjustab nn riiklikku kriisi - kuid uue kavaga loodetakse iidsed seemned taas ellu viia\nViis uimastamist pakkuvat suvilat, mis tähistavad külaelu parimaid külgi\nEre idee, mis on Suurbritannias elektriautode jaoks pöördepunkt\nBerkshire'is tuleb müüki muinasjutumaja koos omapäraste aedade ja fantastilise asukohaga\nRiikhiir tähistab suve suve\nKuulsad raekojad, mille restaureeris parim sisekujundaja "Gloucestershire'i parima linnapildi tükis"\nKokkerspanjel versus springerspanjel: mida omanikud peavad teadma\nFife relv, Braemar: jätkusuutlik, ilus ja kalastushuvilistele ülim sihtkoht\nAlan Titchmarsh: Lollikindel juhend wisteria kasvatamiseks\nMagisterlik ja maaliline: kaptenimaja St Johni kolledžis, Cambridge\nTäiuslik rannikualade taandumine Cornwallis: järkjärgulised jõed ja ülevoolavad lilled, kaugel linna saginast\nFookuses: Edvard Munchi Madonna - pühadus, viljakus ja suremus pildil nii üllatav kui The Scream\nJason Goodwin: Kas annate paastuks liha? Ma unistan juba ja see on alles kolmas nädal\nUudishimulikud küsimused: kas flamenko parimad tantsijad on maailma kiireimad?\nTäielik inglise hommikusöök Tipplugu Ellie Hughes on kogu maailmas tuntud ja täielik ingliskeelne hommikusöök tagasitulekuks, kui ta paneb munade, peekoni, vorstide ja ubade vana hea praepannile. Inglise hommikusöök on üks armastatumaid rahvustoite maailmas. Sir Winston Churchill keeldus päeva alustamast, kuni oli lihvinud voodis oma täieliku inglise keele - sigari ning nõrga viski ja soodaga. Miski ei t\nSealyhami terjerid: koerad, kes on väikesed, sõbralikud, iseloomuga ja suurepärased peredele\nCarolina maitsemaitse imed: kasutatakse aia, köögi või isegi teie lõhustamiseks lõhna saamiseks\nMinu lemmikmaal: Alison Mitchell\nExbury aiad: metsik metsamaa, mida Rothschild taltsutab, et saada üheks Suurbritannia suureks aiaks\nKuus parimat Barbour'i jopet 125-aastase ikoonilise Briti ettevõtte juurest\n12 hingematvat pilti, mis inspireeriks teid astuma aasta rahvusvahelisse aiafotograafi\nCopyright aiad: Traditsiooniline aiatootja, kes on ligi 25 aastat pööranud takistusi - aiadnone