Eesti rahvanali (Matthias Johann Eisen) - читать книгу онлайн бесплатно на Bookz (17-я страница книги)\nSetu kohe kisendama: "Ma tegin nalja! Eks m?istnud ometi nalja. Ma m?tlesin: aega k?ll veel k??nlaid p?lema panna!"\nXLIII. Piskuga leppimine\nRannamees teinud maal heina. Saanud oma teada ?ige suure kuhja.\nL?inud talvel pojaga heinu koju tooma.\nEi leia enam kuhja kusagiltki.\nPoeg ?tlema: "Ehk see oli meie heina kuhi, kus meie regi kiigastas!"\nHakatud lumest kuhja otsima. Leitudki ree alt rannamehe kuhi.\n826. Kudas saost kuhja saab.\nJ. Ekemann Tagast.\nKaks meest teevad heinu. Saavad ?he sao juba valmis.\nTeine ?tlema: "Kui ?ks saad juba on, siis v?ime kuhja valmis teha. ?ksi saad on ja kaks kaapame kuhja alt. Ongi kuhi valmis!"\n827. Kokku seitse saadu.\nMees teinud heinakuhja valmis ja hakanud siis maha tulema.\nNaine hoidnud teine pool kuhja k?it kinni, mida m??da mees ennast maha lasknud. Naine lasknud k?ie aga enneaegu lahti. Mees kukunud kaunis k?rgelt maha.\nMees pahandanud ja h??dnud ise: "Tema tohib k?ie enneaegu lahti lasta! Laseb mind kuhja otsast maha kukuda! Niisugune suur kuhi! Viis saadu tegin enne kuhjaks, siis riisusin kuhjast ja kuhja alt ripseid kaks saadu kokku ja panin kuhja otsa. Kuhi kokku ju seitse saadu suur!"\n828. Tihase s??.\nHiidlane teinud naisega esimest korda kuhja. Terve p?ev kulunud kuhja kallal ?ra.\n?htu l?inud kuhjategijad s??ma. Tihased lennanud kuhja otsa.\nMees naesele ?tlema: "Mine, aja tihased kuhja otsast ??! Kuhi alles vajumata. Tallavad teised kuhja l?hki!"\nEi naine l?inud.\nNatukese aja p?ralt tulnud tuulehoog, l?kanud kuhja ?mber.\nMees naisega riidlema: "Eks ma ?telnud: Mine, aja tihased ??! Tallavad kuhja l?hki! Aga ei viitsinud minna! S?h sulle n??d, kuhi kus seda ja teist."\n829. Rannamehe puu koorem.\nRannamees l?inud h?rja v?rsikuga metsast puid tooma.\nLadunud puid peale: v?tnud ikka ?he puu teise j?rele, pannud vankrile ja ?telnud ise: "See on kerge puu! Kui teisi jaksab vedada, veab selle ka!"\nLadunud seda viisi nii kaua kui puid vankril seisnud.\nTahtnud siis minema hakata. Ei koorm liigu paigastki.\nMees ?tlema: "Mis sel h?rjal ometi on, et ei vea!"\nHakanud siis ?ks haaval puid maha panema, ikka ?ks puu korraga.\n?telnud ise: "See on kerge, ega see ?ks m?ju!"\nV?tnud nii kaua puid vankri pealt kuni ?ks puu vankrile j??nud.\nSiis hakanud katsuma, kas h?rg veab. Vedanud k?ll. Nii viinud mees ?he puu korraga vankril koju.\n830. Hiidlase tubakapuss.\nJ. Johannes K?rgesaarelt.\nHaapsalu mees s?itnud talvel Hiiumaale. Merel olnud v?ga hea tee. Siiski l?inud mehe koorm ?mber.\nHeltermaa k?rtsis k?sinud hiidlased: "No mis mere tee on ka?"\nHaapsalu mees vasta: "V?ga hea, aga siiski l?ks mu koorm ?mber!"\nHiidlased k?sima: "No kudas see tuli?"\nHaapsalu mees vasta: "?ks vesi-hiidlane oli oma tubakapussi tee peale maha visanud.\nHobune vedas ree tubakapussi peale ja koorm oligi ?mber!"\n831. Kihnlase kaju kaevamine.\nKihnlane tulnud maisele maale.\nMaisemaa mehed kohe k?sima: "Noh va J?nn, mis sa selle aja kodu ka tegid?"\nJ?nn vasta: "Mia tehka ning kodu kao!"\nMaisemaa mehed j?lle k?sima: "Kui s?gava sa selle kaju siis kaevasid?"\nKihnlane vasta: "Ah mias v?i! Mias ning kaevasin ta na s?g?v?, ainult kolm s?lda j?o ning puudus, siis oleks kaks s?lda ning s?gav saanud!"\n832. Kas k?mned pulmad.\nLihula mees ostnud poest naela suhkurt. Muhulane juhtunud poes seda n?gema.\nMuhulane kohe k?sima: "Kas sul k?mned pulmad tulevad v?i, et nii palju suhkurt ostad?"\nLihula mees vasta: "Ostan ainult enesele kohvi joomiseks."\nMuhulane j?lle: "Mina joon juba kolm aastat ?he suhkrut?kiga kohvi. V?tan t?ki k?tte, vaatan peale, siis on niisama hea kui et t?kk suus oleks!"\n833. S?rulane poega nuumamas.\nKorra olnud S?ru isal n?ssakas poeg. Isal n?uu poissi lihavaks s??ta. V?tnud Riia vakka linnaseid, jahvatanud ?ra, 5 k?limittu j?tnud ?le, muud jahud teinud ?lleks, saanud 10 korda 10 toopi ?lut. Siis tapnud sia, kelle s?ndimisest kaks niisugust p?eva m??da l?inud, mil kirkus k?iakse. Viimaks toonud p??lijahu, lasknud 40 naela saia k?psetada.\nOh heldekene, n??d olnud poisil p?li! S??nud sialiha ja saia ja joonud ?lut peale.\nPaar n?dalit l?inud m??da. Isa kartma, et liig kalliks l?heb, kui poeg k?ige toidu ?ra s??b.\nIsa vaatama, palju toitu veel j?rel. ?lut 100 toopi, liha: siapea, 4 kintsu, 2 k?lge, saba, 4 jalga ja sisekond; leiba 2 lesikat.\nN??d isa ?tlema: "Kuule poeg, sa oled n??d lihane. Sul kael kui kartuhvli ide, pale kui k?limetuse vaka p?hi, rind kas m??da k??narpuuga, selg kas m??da s?llapuuga – mine, v?ta kukk kinni, kes aia ??res teri nokib.\nPoiss l?inud, sasinud kuke sabast kinni. Kukk lennanud ?le aia. Poiss ei lasknud kukke enne lahti, kui kukk poisi ?le aia viinud.\n834. Toores pirakas.\nKaks Kostivere meest k?inud teed.\nTeisel olnud pirakas p?ues, annud teisele ka maitseda.\nTeine maitsenud. Pirakas olnud ?sna toores.\nMaitsja ?tlema: "See on ju ?sna toores!"\nTeine vasta: "Kudas ta v?ib toores olla! K?tsin ometi kaks kubu ?lgi ahjus ?ra, lina luudest tegin moonatust ette ka veel!"\n835. S?? ennast rammusaks.\nMees annud j?ulu laup?eva ?htul hobusele toobi kaeru ja ?telnud ise: "S?? ennast rammusaks, et mind kirikuteel h?sti s?idad!"\n836. Hea hobune.\nSaunamehe hobune olnud hageriku all pooln?ljas. N?lja p?rast hakanud hobune hagu n?rima.\nMees aga kiitnud teisele: "K?ll mul on aga hea hobune, anna haokubu ette, ta leiab sealt seest ka nosimist!"\n837. Hiidlase pulma ?lut.\nVana hiidlane olnud oma eidega talu tua nurgas korteris. Peremees ajanud hommiku vara poega ?les, t?tre pulma ?lut tegema. Poeg pole tahtnud t?usta, olla veel liig vara.\nHiidlane nurgast ?tlema: "Mis vara see on! Mina tegin oma pulma ?lle puha enne valget valmis!"\nEit vasta: "Paljuks sina ka tegid! Kaks, kolm toopi!"\nHiidlane eidega t?relema: "Mis sa valetad: kaks, kolm toopi! K?mme toopi oli!"\n838. Hiidlase pulmad.\nHiidlane teinud t?trele pulmad.\nPulmade ettevalmistamine v?tnud 5 p?eva v?hem kui n?dali ?ra. ?lut tehtud kaks k?limettu v?hem kui Tallinna vakk. Muud kraami ja toitu olnud m??tmata hulk. Pulmap?eval olnud suur, pikk saare laud rahvast ringi, kaks kannu laual, ?ks t?hi, teise sees ei tilkagi.\nK?ik olnud purjus t?is. Sugulased olnud k?ik pulma kutsutud, paljalt naise nao vaderi kitse s??tja puudunud. Siis polnud ime, et leib otsa l?penud ja pulmalised pudiga pidanud leppima.\n839. Pulma kraam.\nJ. Prooses V?isikust.\nHiidlase poeg hakanud naist v?tma.\nVana hiidlane l?inud linnast pulmakraami tooma.\nOstnud viis naela r?imi ja k?mme kringelt.\nPulmakraam olnudki k?es.\n840. ?lle tegemine.\nRannamees hakanud ?lut tegema.\nUmalaid olnud, linnaksid olnud kolm k?limettu v?hem kui vakk.\nToonud metsast kadakaid, pannud pajaga keema, umalad t?rde, vett peale.\nK?lalapsed tulnud kiki varvul: "Taat ae, anna magu happu! Taat, anna magu happu!"\nKes aga maitses, see kiljatas ja jooksis tuhat tulist k?lasse.\n841. Pulma v??ras.\nMuistne mees kutsutud pulma.\nMees n?lgitanud ennast enne mitu p?eva, et siis seda paremini roale pihta panna.\nPulmap?ev j?udnud k?tte. Mees l?inud pulma.\nTeel aia ??res n?inud aga maasika. Noppinud selle ja s??nud ?ra.\nSest saanud mehe k?ht nii t?is, et k?igel pulma ajal tilkagi s??a ega juua ei tahtnud.\nPulmad l?inud m??da.\nMees tulnud koju. K?ht niisama t?hi nagu enne pulme.\nS?rulane v?tnud naise.\nKiidelnud ise: "K?ll sain aga hea kaasavara!"\nTeine k?sima: "Mis siis kaasavaraks said?"\nKaasavara saaja vasta: "Sain pakkudeta ?kke, kaks pulkadeta redelit, neli rummuta ratast, jalasteta ree, voodi p?hja, neli vana pengi jalga, rahata raha koti ja lehma mulika k?ige hingega!"\nTeine vasta: "Enne olid sa ?le S?rve k?ige kehvem mees, aga vaata, kui j?ukaks sind n??d naisev?tmine teinud! N??d v?ib S?rves k?ige rikkamaks meheks pidada!"\n843. ?ks lamba nahk.\nV?rulane ja maamees l?inud talvel k?lmaga teed m??da edasi.\nV?rulane jooksnud ree taga maas, maamees istunud reel.\nV?rulane hakanud kurtma: "Mul on k?ll kaheksa kanepist jakki seljas, ikka k?lm! Temal aga ?ks halli lamba nahk ?mber (=kasukas seljas), ei k?lma sugugi!"\n844. Nagu nuaga l?ikab.\nJ. Kangur P?rnust.\nKorra tulnud harjusk peresse. Olnud k?re talvine k?lm ilm.\nHarjusk kaebama: "Kj?ll on kj?lm! Mjul kaks paari sitsipj?ksi jalas, aga sj?ski kui njuaga l?ikab!"\n845. Suured kalad.\nKaks meest saanud kokku.\nTeine teiselt k?sima: "Mis uudist kuulda?"\nEsimene: "Kalad on hirmus suureks kasvand."\nTeine: "Kui suureks?"\nEsimene: "Minu vend k?is viimati linnas, n?inud Joa silla all suure punase kirju kala, suur just nagu heeringas!"\n846. Suur maa, suured asjad.\n"Suur maa, suured asjad!" kiitis hiidlane suurele maale j?udes. "Kui kodunt v?lja tulin, paistis kuu nagu sirp aia teivas. Aga vaata siin: just kui t?rre p?hi taeva k?ljes!"\n847. Ei ole kiikert tarvis.\nHiidlase poeg kasvanud hirmus pikaks meheks.\nSeltsimehed isale ?tlema: "Siim ae, miks sa oma poisi nii k?rgeks lased kasvada?"\nSiim vasta: "Ega tal siis maailmas kiikert tarvis ole!"\n848. Hea tr??st.\nPererahval surnud nende ainus kaheaastane laps ?ra.\nVabadik viimaks ?tlema: "See on hea, et laps suri. Ei lasknud mind iialgi kedrata, hoidis vokki ratta kinni. Teil hakkab pealegi lehm kinni j??ma. Mis te oleksite lapsele s??a annud!"\n849. Hea, et maetud sai.\nKorra kaevanud hiidlased kaevu. ?ks kaevanud all p?hjas, teised t?mmanud mulla pangega ?lesse.\nKaev olnud ?ige s?gav, maa pehme. Korraga vajunud maa kokku ja matnud hiidlase alla.\nK?ll kaevanud mehed liiva, aga ikka vajunud takka kinni.\nViimaks ?ks ?tlema: "See on ?sna hea, et Mats enne surma ilma vaevata maetud sai. Hakka teda t?hja meel v?lja kaevama! Parem kaevame uue kaevu!"\nTeine lisas juurde: "Jah, see oli ?sna hea! K?ll ta jalgadel on n??d hea p?li. Pole enam tarvis seda suurt keret kanda!"\n850. Pahur h?rg.\n?hel P??ravere mehel olnud pahur h?rg.\n?hel p?hap?eval l?inud h?rg k?lamehe vilja v?ljale s??ma.\nK?lamehe naine n?inud, l?inud h?rga ?ra ajama.\nH?rg p??ranud naisele sarved vastu, v?tnud naise sarvede otsa ja viinud kolm versta kaugele metsa.\nH?rja sarvist lahti peasedes ?telnud naine:\n"S?it oli k?ll magus, aga jups oli viha!"\n851. P?ris hea.\nJ. Puusepp Helmest.\n"P?ris hea, et lehm ?ra l?pes!" ?telnud sulane. "Looma toit oli ju ?sna otsas!"\n852. ?he mure, teise r??m.\nM?isaproua ?tleb teomehele kurvalt: "Meil j?llegi ?ks lehm ?ra k?rvand. Mihkel, mine, v?ta nahk maha!"\nTeomees Mihkel r??msalt vasta: "T?nu taevale, proua! Mu pastlid ongi juba otsas!"\n853. Tublid sarved.\nKorra tulnud Hiiu taadile talve s?gava lumega metsas va pajuvasikas vasta. Taadil, n?e, olivad h?rjad ree ees. Taat l?inud metsast heinu tooma.\nTee k?rvas olnud s?gav lumi. Hunt ei tahtnud k?rva minna. Saanud h?rgadega t?tt vahtima.\nTaadil polnud tulenuia kaasas. Mis n??d teha?\nViimaks tulnud hea n?uu meelde: "L?hen ?ige koju, toon p?ssi kaasa. Ega h?rjad hunti kallale lase, sarved on ju hundi pool!"\nJooksnud koju, toonud p?ssi. Ei leia aga enam h?rgi, leiab ainult sarved ja s?rad, ree ja ree aisad.\nTaat ?tlema: "Tublid sarved olivad neil h?rgadel. Keha s?i k?ll ?ra, aga sarvedest jagu ei saanud!"\nSest saadik ei l?inud Hiiu taat enam iialgi ilma p?ssita kottu v?lja.\n854. Hiidlase ?nn.\nHiidlane l?inud korra ratsa s?itma. Hobune aga hakanud l?hkuma. Virutanud hiidlase seljast kus seda ja teist.\n?lesse t?ustes katsunud hiidlane pead ja s?nunud: "Pagana ?nn, et sihuke m?rakas pea pihta tuli! Oleks see jalgade pihta l?inud, oleks see t?esti s??re kodarad katki l??nud!"\n855. Katsu, et sa setelka k?tte saad.\nM. Esna Surjust.\nKaks meest (hiidlast) l?inud soost heinu tooma. Teise hobune vajunud sohu.\nTeine mees l?inud appi ja hakanud hoost v?lja kiskuma.\nHobuse peremees aga ?tlema: "Lass hobune olla, katsume, et setelka k?tte saame! Uue hobuse saad j?lle, aga kust sa uue setelka saad!"\n856. Valgest punane.\nSaunamehel olnud valge vana hobune, n?rid rauad all.\nL?inud soost heinu tooma. Hobune kukunud j?? peale maha, mees aidanud ?les.\nP?rast j??nud hobune sohu t?masse. Mees ei saanud enam v?lja aidata.\nMees v?tnud hobusel naha seljast ?ra. Ise ?telnud: "Tegin va valge n??d punaseks. Kaua ta ikka valge pidi olema!"\n857. Suur suits.\nKorra ostnud hiidlane koorma heinu. Saanud teise hiidlasega kokku. See kohe k?sima: "Kas tahad suurt suitsu n?ha?"\nTeine hiidlane k?skinud koorma p?lema pista, enne aga hobuse eest ?ra v?tta.\nHiidlane teinud seda viisi! Saanud nii suure suitsu. Vaevaga peastnud veel ree heinte alt ?ra.\nKodu k?sinud naine: "Kuhu heinad j?ivad?"\nHiidlane vasta: "Mis heinu sa veel k?sid? Kas sa siis suurt suitsu ei n?inud?"\n858. Pisike h??r.\nKorra istunud hiidlased Keina kiriku juures rohu peal maas ja r??kinud ?ht ja teist.\nKorraga k?sinud ?ks: "Priidu, miks sa loll oma noore koora (koera) maha lasksid?"\nPriidu vasta: "Mis ma temaga pidin tegema: h??r (saba) oli nii l?hike, et ei sattunud maha!"\nTeised vasta: "Loll ikka: Koer oleks kasvanud ja h??r oleks ka kasvanud!"\n859. Ei saa ?? petta.\nKaks saarlast kaevanud metsas kraavi.\n?ks ?tleb: "J?ri, kas kuuled ka, kukulind l??b l?ksu!"\nJ?ri vasta: "Las' ta l?ksub! Ega ta mind ?? petta saa, mul tubaka lups p?ses!"\n860. Setu heeringas.\nKevadisel ajal tulnud setukas poodi. N?inud heeringa p?ti. K?sinud: "Mis nie s??l sehen ommavad?"\nSetu k?sima: "Mis niidega tet?s?"\nKaupmees j?lle: "Neid s??akse leiva k?rval. Ise?ranis head on nad, kui neid natuke tulepaistel hoitakse!"\nSetu paluma: "H?? saks, andke mulle ?its maitsta. Raha ei ole!"\nKaupmees annud hea, pehme rasvaheeringa.\nSetu pistnud kala paberiga p?ue ja hakanud koju minema. K?ht l?inud mehel t?hjaks. V?tnud heeringa p?uest v?lja, pidanud sabast kinni ja hoidnud heeringat akente poole, kust tulevalgust paistnud. Aeg olnud ?htune.\nVankri p?rutamisest kukunud heeringas n?pu vahelt maha.\nMees pidanud hobuse kinni ja hakanud k?si kaudu oma maiuse rooga otsima.\nPimedas juhtunud mehel konn piosse. Mees arvanud seda heeringa olevat. Pigistanud k?vasti piosse, et j?lle maha ei kukuks.\nSetu ?tlema: "R??gi sa v?i ?ra r??gi, liinasaks ?tel, kui sind om tulel hoitud, siis piad sa h?? olema!"\n861. Kr?uksu kudu.\nKihnlane ja ruhnlane saanud kokku. Hakanud ?hest ja teisest juttu ajama.\nKihnlane k?sinud ruhnlase k?est: "Kas kr?uksu (konna) kudu teie pool ka korda on l?inud?"\nRuhnlane vasta: "On kah! Kaunu oli kaunis kenasti n?ha ega ikka n?lga karta ole!"\n862. Vana?eluse silm.\nKeina mees leidnud uuri. Uur l?ikinud p?eva k?es kangesti. Mees pole teadnud, mis see on. N?idanud teisele Keina mehele. See tunnud niisama v?he uuri.\nMees ?tlema: "Kuule, ei see ?ige asi v?i olla! Ei see ole muud kui vana?eluse silm! Vana?elus on oma silma ?ra kaotanud!"\nTeine kuulanud siis veel, kas uur tiksub. "Juba sai k?ll! Vait on!" kiidelnud mees siis r??muga.\nTeine vasta: "Mehed me oleme! Meie l?bi on vana?elus n??d ?he silmaga j?enud!"\n863. Kas on praegu veel p?skes?\nHiidlane k?sinud teiselt: "Mill sa oma uue m?tsi ?ra kaotasid?"\nM?tsi kaotaja vasta: "Eks see olnud kolme n?dali eest, kui ?lemaa J?ri mulle piibu pehja p?skesse andis!"\n"Kas praegu veel p?skes on?" k?sis teine.\n"Neh! ei ole veel v?rskemat saanud!" kostis hiidlane.\n864. Laetud kepp.\nJuut l?inud l?bi metsa. Korraga n?inud: hunt tulnud tema poole. Juudil olnud kepp k?es. Hirmuga sirutanud juut hundile kepi vasta.\nK?tt ajanud aga hunti taga. Sell silmapilgul kui juut kepi v?lja sirutanud, lasknud k?tt hundi maha.\nR??muga p??dnud n??d juut: "Minu olep seda keppi ju k?mme aastat kannud, aga ei olep teadnud, et ta laetud on!"\n865. Hea, et raudrattad olivad.\nJ. Anger Kihelkonnast.\nHiidlane k?inud pojaga linnas. Linnas joonud enese purju.\nPoeg j??nud vankrile magama. Kukunud vankrist maha, pea j??nud ratta alla.\nK?rtsis kiitnud hiidlane: "Sest oli hea, et mul raudrattad olivad. Oleksivad puurattad olnud, oleksivad kohe poja pea otsast ?ra l?iganud!"\n866. Viina pudel.\nRannamehel l?inud toobine viinapudel katki.\nMees vaadanud pudelit?kka ja ?telnud ise: "Ega ma sest kahju saanud, et pudel katki l?ks! Ma sain seda viisi hea pudeli kaela, hea korgi ja hea pudeli p?hja. See p?hi on n?nda hea t?rva sisse panna!"\n867. Kotid sain tagasi.\nHiiu kaupmehe laev jooksnud kalju otsa. Kaup saanud enamisti k?ik m?rjaks. Suhkur sulanud kottidesse ?ra.\nHiidlased k?sinud kaupmehe k?est: "Noh, kas said palju kahju? Su suhkur on ju k?ik ?ra sulanud!"\nKaupmees vasta: "Mis palju kahju ma sain? Kotid sain ju ometi tagasi!"\n868. Sau ei maksa midagi.\nSetu kausi koorm l?inud ?mber.\nMees tulnud k?lasse abi otsima. Peres paluma: "Pai peremees, tule mulle appi! Mu patukse koorm l?ks ?mber. Kausid k?ik kraavis puruks. See sau ei maksa midagi, aga see vaap on kallis!"\n869. Saarlase tare.\nV. Polikarpus V. Pornusest.\nSaarlane tulnud suurele maale.\nSuure maa mehed k?sinud saarlaselt: "Mis sa tegid n??d omal maal?"\nSaarlane vasta: "Tegin uue tare ja hea, ?ige korstna. Tare sein kukus k?ll natuke maha ja korsten tuli k?ll katuse k?ljest v?lja, aga sest pole viga ?htigi! L?hen s?gise koju, ajan seinale tue alla, k?ll siis seisab!"\n870. Kus siis kartuhvleid keedetakse.\nHiidlane ehitanud uue sauna ja k??gi.\nTeised ?telnud hiidlase naisele: "Mis te enam uute hoonetega teete; olete ju ?sna vanad!"\nHiidlase naine vasta: "Vanad neh! Eks teine meist ikka sure, kus siis matuseks kartuhvleid keedetakse!"\n871. Hiidlase taari tegemine.\nHiidlane teinud ?level k?rge m?e otsas taari. Taari astjas olnud kivide peale ?lesse seatud.\nTaar olnud valmis. Kivid aga hakanud taari astja all veerema. Taari astjas l?inud ?mber ja taar jooksnud m?est alla j?kke.\nHiidlane viinud taari astja m?est alla, ajanud j?est vett astjasse ja ?telnud ise: "Noh, taari maik on tal juures ikka!"\n872. Mustlase matus.\nMustlane j??nud vanaks. Ei j?ksanud enesele enam leiba manguda.\nNooremad mustlased v?tnud n?uuks vana mustlast maha matta.\nTeinud s?gava haua valmis, pannud taadi hauda, annud teisele aga veel suure v?ileiva t?ki k?tte.\nTaat nutnud hauas haledasti.\nNoorem t?tar taati troostima: "?ra nuta, isake! T?na n?ed veel meie patuste palet, hoome oled ju taevas!"\n"Mis sa lorised seal!" t?reles vanem t?tar nooremaga.\n"'Mis tal siingi h?da oli! Praegugi veel suur v?ileiva kanikas k?es!"\nXLV. Oleks. (Soovid)\n873. Eks ja oleks.\nKorra k?inud eks ja oleks teed. J?udnud j?e ??rde.\nOleks ?telnud: "Oleks sild, me oleksime ?le saanud!"\nEks vasta: "Eks hakkame silda tegema!"\nHakanudki hobuse s?nnikust silda tegema.\nEks arvama: "Eks aita ka juba!"\nOleks vasta: "Oleks veel, oleks parem!"\nL?inud peale, sild katkenud. M?lemad kukunud vette, upunud ?ra.\n874. Ema s??.\nSaarlane ?hanud kraavi kaevates: "K?ik ema s??! Oleks ema mind ?petanud samblaid ja heinu s??ma, poleks mul n??d sugugi vaja kraavi kaevada!"\n875. Kiriku t?is pudru.\nJ. Vitismann J?ri kih.\nKorra l?inud hiidlased Tallinna. ?ks hiidlane ajanud pea ?ige tagasi, vaadanud Oleviste kiriku otsa ja ?telnud: "Oleks selle kiriku t?is pudru ja torni t?is v?id, siis saaks ?ige helpida!"\nVanaeit l?inud korra teise talusse. Talus istunud noor naine ja nutnud.\nVanaeit k?sima: "Miks sa nutad?"\nNaine vasta: "Miks ei piaks ma nutma? Poiss kurjategija viskas praegu keriselt suure kivi maha. Oleks mul n??d t?tar olnud ja sellel veel laps s?les ja oleksivad nad seal all juhtunud olema, eks oleks m?lemad surma saanud!"\n877. Kust nii palju soolvett saab.\nMustlane l?inud ?le m?isa p?llu. Vaadanud kaht suurt kartuhvli v?lja.\nKartuhvleid n?hes ?hanud mees: "Kui neid hakatakse ?ra s??ma, kust siis nii palju soolvett saab, kellega neid j?uab ?ra kasta!"\n878. Mustlane oksal.\nMees s?itnud teed m??da linna poole. Tee ??res istunud mustlane kuuse oksal ja raiunud sedasama oksa, kelle peal istunud.\nMees mustlast hoiatama: "Kuule mustlane, sa kukud maha!"\nEi mustlane pane mehe juttu t?helegi. Raiub edasi.\nKorraga kuuleb mees selja taga raginat. Vaatab tagasi: juba mustlane pikali maas.\nH?da vaevaga ajab mustlane ennast jalule ja mehele j?rele.\nSaab mehe k?tte. Kohe k?sima: "Ole hea, ?tle mulle, kust sa seda teadsid, et ma maha kukun!"\nMees naerab: "Miks ma ei teadnud, kui ise selle oksa peal istusid, mis raiusid. Muidugi pidid sa kukuma!"\nMustlane imestlema: "Oleksin ma teadnud, et ma selle oksaga maha kukun, ma oleksin ?sna latva roninud ja seal raiunud. N??d sain aga mehise hingematsu!"


Niisutav ja vitamiinirikas Aromaplasty näohoolitsus Tartus Pärli ilusalongis -35% | Chilli.ee\nNiisutav ja vitamiinirikas Aromaplasty näohoolitsus Tartus Pärli ilusalongis -35%\nPakkumine kehtib ühele ja sisaldab niisutavat, värskendavat ja vitamiinirikast Aromaplasty näohoolitsust Tartu Pärli ilusalongis\n-35% Soodushind 35.00€ Tavahind 54.00€\nPakkumine kehtib ühele ja sisaldab vitamiinirikast Aromaplasty näohoolitsust Tartus Pärli ilusalongis\nHoolitsus sisaldab näonaha pinnapuhastust, koorimist, näo-, kaela-, õlgade- ja dekolteemassaaži, mis on ettevalmistuseks vitamiinirikkaks 100% looduslikuks Aromaplasty maskiks\nSoovi korral tutvustuseks näohoolitsuse ja kogu keha lõõgastumist toetavad kristallhelikausside helid\nHoolitsus sobib nii naistele kui ka meestele ja ka kõige nõudlikumale nahale\nPalume eelnevalt aeg broneerida (5176651 või anne.salong@gmail.com), mainides võlusõna ''Chilli pakkumine''\nKui telefonile kohe ei vastata, võib kosmeetik teostada protseduuri, kuid helistab esimesel võimalusel tagasi\nTartus asuv Pärli ilusalong on kõigile, kes hindavad ja väärtustavad iseennast, oma aega ja kogu ümbritsevat enda ümber.\nNaudi iseendale pühendumist ja vastu võttes kosmeetiku, massööri ja professionaalsete kosmeetikasarjade toetavat ja hellitavat mõju. Salongis kasutatakse vaid kvaliteetseid kosmeetikasarju (nt Anne-Marie Börlind, Decleor).\nDecleor näohoolitsus koosneb:\nNäonahka koorimiseks ettevalmistav puuvillahapetega kreem.\nNäonaha koorimine: siidikiud, puuvillakiud, linakiud, puuvillapiimahapped.\nSügavalt rahustav ja mõjuv näo akupunktuurmassaaž koos aroomiteraapial põhinevate seerumitega.\nNägu-, kael- ja dekolteemassaaž . Eeterlikke- ja taimseid õlisid sisaldavate ööpalsamitega.\nNäonaha vajadusi arvestav kreemjas mask enne põhimaski. Vastavalt kas rahustades, niisutades, puhastades või näonahka elustav mask küpsele nahale.\nHoolitsuse jätkuks peale esimest maski vitamiinirikas 100% looduslik Aromaplasty mask, sisaldades peenestatud linaseemneid, päevalilleseemneid, nisuidusid. Ideaalne ka kõige nõudlikumale nahale.\nMaski ajal lõõgastav peamassaaž või soovi korral kätele.\nLõpuhellituseks näo-ja silmakreem.\nRahulikud hetked veel endale, tajumaks kogu hoolitsuse värskust ja kergust.\nNäohooldusele lisaks on salongis soovi korral võimalik kogeda ka kristallkausside imelist mõju. Kristallkausid töötavad läbi inimese energiakeskuste ja kanalite lihtsalt ja meeldivalt. Esialgu tekitavad puhtad helid vibratsioone organismis, mis loovad rahu ja vaikuse, mis aitavad kaasa positiivsele meeleseisundile, stimuleerides sisesekretsiooninäärmeid ja kesknärvisüsteemi. Tasakaalustatud seisundis on inimorganism võimeline end ise paremini aitama ja tervendama. Kui kehas on blokeering, siis kõnealuse organi vibratsioon aeglustub. Läbi puhaste kristallkausside helide on võimalik kaasa aidata kogu keha tasakaalustamisele ja seeläbi tervenemisele.\nPärli ilusalong ootab teid!\nPakkumise lõpuni 162:35:55\nPakkumise lõpuni 114:35:55\nPakkumise lõpuni 257:35:55\nPakkumise lõpuni 66:35:55\nPakkumise lõpuni 425:35:55


Pankrotis kiirlaenufirma juhti ähvardab arest - ärileht.ee\nKiirlaenuäriFoto: Scanpix, PantherMedia / Tyler Olson\nHarju maakohus määras pankrotis kiirlaenufirma MiniCredit juhatuse liikmele Hando Hanschmidtile üheksa päeva pikkuse aresti, kuna ta pole esitanud pankrotihaldurile ettevõtte raamatupidamise dokumente, kirjutab Äripäev.\nKohtumäärus pole jõustunud ning Hanschmidt lubas esitada ringkonnakohtule määruskaebuse.\nMääruse jõustumise korral peab Hanschmidt ilmuma karistuse kandmiseks Tallinnas Rahumäe teel asuvasse arestimajja. Arestist pääseb ta, kui annab pankrotihaldur Martin Kruppile üle kõik MiniCrediti raamatupidamisdokumendid või annab ammendavaid ja üksikasjalikke selgitusi, kus dokumendid võiksid olla.\nJuba aasta aega on pankrotiavalduse tagamise abinõuna kohaldatud Hanschmidti suhtes ka elukohast lahkumise keeldu.\nMaksuamet uurib allilmani ulatuvat maksupettust\nEestlastega seotud laenufirma sattus Suurbritannias skandaali


Microsoft 365 rakendus Word Microsoft 365 rakendus Outlook Microsoft 365 rakendus PowerPoint Word 2019 Outlook 2019 PowerPoint 2019 OneNote 2016 OneNote 2013 Word 2016 Outlook 2016 PowerPoint 2016 Word 2013 Outlook 2013 PowerPoint 2013 Outlook 2010 Outlook 2007 Rohkem... Vähem\nTabelisse varjustuse lisamine aitab teatud ridu, veerge või lahtreid (või tervet tabelit) dokumendis esile tõsta. Lihtsaim viis tabelile värviliste varjustuse lisamiseks on kasutada menüüd varjustus .\nTabelisse varjustuse lisamine\nTerve tabeli valimiseks klõpsake tabelit ja seejärel klõpsake ülemises vasakpoolses nurgas olevat tabeli pidet .\nRea, veeru, lahtri või lahtrivahemiku valimiseks klõpsake ja lohistage hiirekursorit, et esile tõsta soovitud lahtrid.\nKlõpsake menüüs tabeli tööriistade kujundus (OneNote ' i menüü paigutus jaotises OneNote) menüüd varjustus .\nValige soovitud varjustuse värv jaotises kujunduse värvid või standardsed värvid. Lisasuvandite kuvamiseks klõpsake nuppu veel värve. Lisateavet dialoogiboksi värvid kohta leiate teemast värvide valimine dialoogiboksis Värvid.\nPowerPointi varjustuse menüü pakub mitmeid täiendavaid suvandeid.\nEyedropper Valitud lahtrile või lahtritele värvi rakendamiseks klõpsake slaidil mõnda värvi.\nPilt Valitud lahtrile või lahtritele lisamiseks valige mis tahes pilt arvutist või Interneti-asukohast.\nAstmik Täitke valitud lahter või lahtrid ühe mitmest sisemisest astmikest või looge kohandatud astmik.\nTekstuur Täitke valitud lahter või lahtrid ühe mitmest sisseehitatud tekstuurist või looge oma kohandatud tekstuur.\nTabeli taust Rakendage kiiresti kogu tabeli taustale värv või pilt.\nVarjustuse eemaldamine tabelist\nKlõpsake nuppu Värvita.


Aktiivne puhkus neile, kes otsivad ekstreemsusi | Latvia Travel\nAvaleht > Aktiivne puhkus neile, kes otsivad ekstreemsusi\nAktiivne puhkus neile, kes otsivad ekstreemsusi\nNii palju kui on erinevaid inimesi, on ka arusaamu heast puhkusest. Mõned naudivad vaikseid jalutuskäike ja muuseumikülastusi, teised aga ajavad taga adrenaliini ning teravaid elamusi. Oleme kokku koondanud puhkusesoovitused neile, kes tulevad Lätti ekstreemseid seiklusi otsima.\nTalvised ekstreemseiklused Lätis\nJää, järsud pöörded ja kiirus – bobikelgusõidus on kõik need aspektid ühendatud. Kuigi sõit ise kestab vaid 60 sekundit, piisab sellest täiesti, et tunda mõnu tõeliselt kiirest sõidust – kelk võib rajal söösta enam kui 100 kilomeetrit tunnis. Kelgu juht hoolitseb selle eest, et saavutataks tippkiirus ning et reisija jääks rahule ja lahkuks eredate emotsioonidega. Bobikelgurada Makars Siguldas ootab teid aasta jahedamatel kuudel – novembrist kuni märtsini.\nSõit tuleb eelnevalt broneerida, võttes ühendust bobikelguraja administraatoriga.\nMootorsaanisõit metsasihtidel ja -radadel\nLīgatne lähistel asub spordi- ja puhkekompleks Līčkalni, mis pakub külastajatele lumistel talvedel võimalust sõita mootorsaaniga. Mootorsaanisõidurada on spetsiaalselt koostatud nii, et igaüks saaks nautida turvalist ja emotsiooniderohket seiklust. Sõidu alguses viiakse ellu vajalik tehniline ja ohutusalane koolitus, et sõit kulgeks igati turvaliselt. Edasi kulgeb teekond läbi lumise muinasjutumetsa, mis piirneb Läti rahvusliku aarde – Gauja rahvuspargiga. Erilisi ekstreemsusi soovijad saavad proovida ka skijoring’ut – suusatamist mootorsaani järel.\nSee spordi- ja vabaajakompleks pakub ekstreemseid vaba aja veetmise võimalusi ka suvel – siin laenutatakse ATV-sid ja saab teha kiirpaadisõitu. Spordikompleksi Līčkalni külastus tuleb eelnevalt broneerida.\nSkijoring hobuse järel\nĀdaži lähistel asub turismikeskus Adventure Ride, mis pakub võimalust Lätiga tutvuda hobuse seljas ratsutades. Talvel pakutakse ainulaadset elamust skijoring’ut – suusatamist hobuse järel! Suusatajat veetakse köie abil mööda lund või jääd, tekitates teravaid elamusi ja adrenaliini. Atraktsiooni elluviimisel on tagatud spetsiaalne varustus ja professionaalne järelevalve, et elamus oleks ohutu ja pakuks ainult meeldivaid emotsioone. Juhime tähelepanu sellele, et skijoring’u sõidud toimuvad siis, kui õhutemperatuur on vahemikus 0 kuni -11, seega tasuks enne sõitu talliga igal juhul ühendust võtta.\nAktiivne puhkus Lätis muudel aastaaegadel\nKui satud suvel Latgale kanti, tee peatus Jēkabpilsi veelauapargis! Veelauapark on kujundatud sinilipuranda Radži veehoidlas ja sellel on kaheksa saart. Siin saad õppida veelauasõitu või täiendada oma oskusi, samuti saad ette võtta retke aerulaua, veesuuskade või paadiga. Enne kohaleminekut palume veenduda, et veelauapark on külastajatele avatud.\nRiiast 45 kilomeetri kaugusel Vecumniekis asub puhkekompleks Green Road Trips, mis pakub võimalust võtta ette hingematvalt ägedaid ATV-sõite. ATV-ga saab sõita üksi või kahekesi, vastavalt külastaja soovile. Green Road Trips pakub erinevaid kahe kuni kahe ja poole tunni pikkuseid väljasõite, mille käigus läbitakse võimalikult palju mitmesuguseid teid ja maastikke.\nSamuti saab siin korraldada omanäolise ja spetsiaalselt kohandatud ekstreemseikluse suuremale seltskonnale. Võimaluste osas peab ühendust võtma puhkekompleksi valdajatega.\nMärka Läti maastikku teisest vaatenurgast – tõuse lendu paraplaaniga! Spordiselts Ultra pakub Daugavpilsis võimalust tandemlendudeks. Lend toimub 500–700 meetri kõrgusel ning kestab olenevalt ilmast keskmiselt 7–10 minutit. Lendama minnes on oluline soojalt riietuda (õhus on alati veidi jahedam kui maal) ning panna jalga mugavad jalatsid. Lennud toimuvad igal aastaajal, välja arvatud talvel.\nOlenevalt ilmast muutub ka lennult avanev vaatepilt – selge ilmaga saab nautida vaadet kogu linnale ja selle ümbrusele, sealhulgas on näha ka Valgevenet ja Leedut. See on kindlasti unustamatu kogemus!\nLenda vee kohal flyboard’iga\nRaketina veest startimise tunne – kas see kõlab ahvatlevalt? Sel juhul soovitame kindlasti proovida flyboarding’ut. Flyboard võib sind tõsta kuni 12 meetri kõrgusele, seega on enneolematud muljed garanteeritud ning see on kindlasti hetk, mis väärib jäädvustamist ka fotodel!\nEsmalt tutvustab instruktor ohutusreegleid ja jagab kätte vajaliku varustuse – päästevesti, hüdroseadme ja saapad. Flyboard’i jõuallikaks on veeskuuter, nii et instruktor on alati läheduses, et tagada seikluse ohutus. Erilist ettevalmistust ega oskusi olema ei pea, vaja on vaid seiklusvaimu!\nSurfamine ja purjelauasõit Pāvilostas\nJah, ka Lätis saab laineid püüda ja surfata! Läänemere kaldal Pāvilostas tegutseb surfiklubi Spinout, mis ühendab nii kogenud veespordisõpru kui ka algajaid. Siin pakutakse surfi-, aerulaua- ja purjelauavarustuse renti ning koolitusi kogenud instruktorite käe all.\nSurfiklubi korraldab ka erinevaid võistlusi ja üritusi nii suurtele kui ka väikestele aktiivse vaba aja veetmise harrastajatele. Enne surfiklubi külastamist tuleks uurida selle lahtioleku kohta.\nSee on võimalus end füüsiliselt proovile panna – läbida väljakutsuv rada puude kõrgetes latvades. Valmieras asuv Tunnetepark pakub väljakutset läbida 1,5 kilomeetri pikkune seiklusrada, mis kulgeb 5–11 meetri kõrgusel puude otsas ja võimaldab neli korda liuelda köiega üle jõe! Seikluse muudab turvaliseks kogu raja ulatuses kinnitatud turvasüsteem. Tunnete park asub maalilistel ja järskudel Gauja jõe kallastel, nii et see saab olema seiklus tulvil adrenaliini, aga ka nauditavaid loodusvaateid.\nBenji-hüpe ja Zērglis Siguldas\nEkstreemsuste otsijad saavad oma julguse proovile panna benji-hüppega. Köisraudtee vagun peatub täpselt Gauja jõe kohal, et kummiköiega hüppamine tekitaks maksimaalselt eredaid emotsioone. Zērglis on aga esimene ja hetkel ainus atraktsioon maailmas, kus laskumine toimub piki köisraudtee köit. Vaatele avaneb Gauja jõe ürgorg ja kiirus jõuab kuni 60 km/h!\nIsegi kui olete tulnud Lätti rahulikult puhkama, ehk on võimalik, et mõni neist adrenaliinirohketest seiklustest siiski kõnetab teid!\nLooduspargid maastiku- j\nLätis on mitmeid loodusparke, millest igaühes saab tutvuda just sellele piirkonnale...\nKas oled kunagi tahtnud ööd veeta puumajas, mullitelgis või järvepealses majas? See on...


jaanuar | 2006 | Krista Kõiv\nArhiiv kuude lõikes: jaanuar 2006\nkuidas ma maa alla vajusin\nsee on tegelikult loo “kuidas ma Kallega tuttavaks sain” teine … või siis ka esimene osa.\nKui ma olin oma eelmis suhte ära lõpetanud ja otsustanud omale uue sõbra leida, siis ei jäänud ma niisama unistama. Sest teate küll seda magava hiire juttu. Nii ma siis asusin otsingutele. Kõndisin tänaval ja poes ja koolis lahtiste silmadega ringi. Ma väga loodan, et keegi mind kui jälitajat ei jälginud, aga see selleks.\nSamal ajal oli mul ka piisavalt palju aega, et telekat vahtida. Tublid aktiivsed eesti mehed, tegid ka tublisti saateid :))). Vaatasin, siis ühel hommikul mingit järjekordset “omatoodangut” ja pani silma peale saatejuhile. Oli selline ilus sile poiss ja natuke Jaan Tätte moodi.\nVaatasin veel saate lõpuni, et äkki on kirjas, kes saate tegi. oligi! Aga noh, see nimi ei öelnud mulle midagi!\nEi osanud ka kuskilt otsast hakata otsima, nii et võib öelda, et saatejuhi jaht lõppes edutult!\nKui ma siis umbes kuu aega hiljem Kallega tuttavaks olin saanud, kutsus ta mind järgmisel päeval kohvikusse. No tegelikult käisime järgmisel päeval restoranis ja kohvikusse läksime üle-üle-ülejärgmisel päeval.\nÜhesõnaga läksime kohvikusse, kus siis Kalle jätkas oma põhjalikku elulookirjeldust. Kui ta jõudis on ülikooli lõputööni, mis oli teles saate tegemine, sain ma ka lõpuks vahele segada…\nja jaaa… ma nägin seda saadet. Päris hea saade ja kõige rohkem meeldis mulle see saatejuht. Ma isegi vaatasin teda, et täitsa…mmm…. sobilik.\nKalle kuulas rahulikult ja kui ma oma kiidukõne olin lõpetanud, ütles rahulikult, ja see saatejuht olin mina.\nups… ups ja veel ups…. ja mina vajusingi maa alla.\nMinge ise oma teisele kohtamisele, kiite taevani meest, kes istub teie vastas ja te ise ei tea, et see on tema!\nkuidas Kalle autot võitis\nkõik müüad mõtlevad ja pingutavad selle nimel, et just nende asju ostetakse. Ja kõik inimesed teavad, et kui sa mingi kupongikese ära täidad, siis saad võita …mmm… näiteks maja. Kalle on siiamaani kõik majad käest lasknud ja mitte iialgi ei ole ta täitnud ühtegi kupongi…. kuni…\nHelistas ükspäev tema tädi, et nemad olla võitnud kanapihvide ostmise eest köögikombaini. Kuna nemad elavad kaugel ja linna sõit raske, üeab Kalle neid aitama ja uue uhke kodumasina pihvimüüja käest ära tooma. Kalle kohusetundlik inimene käiski. …. Ja hakkas tal seal vist mingi mõte peas liikuma.\nIgatahes tuli ta ükspäev uhke näoga koju, et näe, siin on kupong!\nKui ma nüüd lähen ja ostan mõne Philipsi toote, siis näe… ma saan sellise auto!\nVaatas veel aruvtist järgi, et kas ikka see auto meie perele sobib ja läks poodi toodet ostma.\nÕnneks ta köögikombaini ei ostnud, aga habemeajamismasinale ostis uued jullad (pole õrna aimugi, kuidas neid ümmargusi lõikavadi ringe nimetatakse) ja pani ilusti tseki rahakoti vahele.\nAuto saamise jaoks pidi nüüd sõnumeid saatma, noh et kampaanikorraldaja (hea sõna) ka teaks, et sa oled nõus autot saama.\nKuna kirjas oli, et võid saata mitu sõnumist, saatis Kalle 3 tükki… ja jäi ootama….\nLoosimine pidi toimuma täna hommikul!\nEile õhtul mõtles siis omaette ja ütles… nii homme, siis kella üheteistkümneks peavad nad mulle sms-i saatma, et ma olen auto võitnud… ohh.. aega neil veel on….küll nad jõuavad.\ntäna hommikul kell 10… huvitav… ühtegi sõnumit pole veel tulnud…aga noh … tund aega on veel aega.\n(need punktid tähendavad mõttepausi, mis on tavaliselt Kalle lause sisuks, kui ta ei esine, aga see on teine jutt)\nja saigi kell 11! ja keegi ai saatnud Kallele sõnumit ja ta ei võitnudki autot!\nMa loodan, et ta ei võta seda väga raskelt :))))\nkuidas ma Kallega tuttavaks sain\n2 päeva tagasi oli meil tutvumise aastapäev. Kui küsida Kalle käest, mitmes või millal see täpselt oli…. siis ta teeks mõtliku näo… vaataks lakke… ja siis pakuks 2 täiesti suvalist kuupäeva täiesti enesekindla häälega.\nSeda testi teen ma talle iga aasta ja iga aasta kukub ta täiega läbi.\nSee muidugi ei tähenda et meil pidu pidamata jääks.\nAga algas see kõik nii…\nMinu olin täiesti lõpilikult ära lõpetanud eelmise suhte. Oma põdemised ära põdenud ja otsustasin endale uue mehe leida.\nSelleks õmblesin endale uue seeliku, käisin juuksuris, võtsin 2 sõbrannat kaasa ja läksime ööklubisse.\nMillegi pärast arvasin ma, et sealt leiab :)))\nSõbrannad pidid seisma siis ohutus kauguses, et minul näkkaks ja mitte neil… ja kui mul abi vaja, siis pidid nad kohe tulema mind päästma.\nTagant järele tundub see igatahes täiesti avaliku kalapüügina… mina seisan nagu sööt keset saali ja ….. teadagi mis ;)\nKalle samal ajal… hakkas vaikselt koju minema. Ta nimelt töötas programmijuhina selles ööklubis… minust möödudes oli ta vaadanud, et täitsa kobe selja tagant vaadates. Kõndis siis ümber saali teisele poole, et eestpool vaadata!… Sobis küll!\nJa tuli siis mind tantsima võtma.\nJa hakkas rääkima…. rääkima ja rääkima… esimesel õhtul jõudis ta ära rääkida terve eluloo… noh peaaegu… igathes sellisedi asju, kuidas ta pedas mingeid eksameid tegi :)\nTa ise ütles, et ta pidi rääkima, sest äkki kui ta vait jääb, ma ütlen, et ma nüüd lähen ära!… Kui ei ole pausi, ei ole mul ka võimalik ära minna.\nTantsud tantsitud lubas siis värske “peigmees” mind ilusti koju saata. Ma ööbisin sõbranna juures, kes elas ümber nurga ja seda sõna otses mõttes. See aga ei takistanud Kallet mind autoga ära viimast.\nLäksime siis ööklubist välja… kõndisime maja ees edasi-tagasi… ja edasi ja tagasi… siis Kalle ütles, et oota siin, ma lähen otsin ise edasi… (ta ei mäletanud nimelt kuhu ta oma auto oli parkinud).\nLeidis siis auto lõpuks üles.. istusime auotsse… sõitsime 100 meetrit ja olimegi kohal!\nViisakas inimene küsis telefoninumbri ka…. ja nüüd siis sai 8 aastat täis!\nKokkuvõte: ei mina ega Kalle ei ole mingid ööklubis käijad. Ja Kalle ei ole kaugelt see inimene, kes kuskil ööklubis mõne naisega juttu läheks tegema. Tantsinud oleme peale tutvumist …mmmmmmm… ma arvan et neid kordi saab ühel käel kokku lugeda, nimelt igakord kui on võimalus tantsida ütleb ta, et pärast kodus tantsime ;).. aga näe siin me nüüd siis oleme :))))\nsiis kui ei olnud veel väljas nii külm ja päeval oli valge, oli Maibriti ristimine.\nMulle jälle võimalus portreepilte teha :)\nPeole olid kutsutud kõik “sugulased” kes on nüüd omavahel ristimisi seotud\nristiema ja ristitütar (ristiema on ka ristitava ema õde)\nristitava ema esimene ristilaps oma emaga\nristitava ema esimene ristlaps oma ema ja isaga\nristiema (ristitava tädi, ristitava ema õde)\nrisitava vanaema ja vanavanaema (ristitava ema ema ja vanaema)\nonu (ristitava vanaema peika)\nvanaisa (ristitava ema isa)\nristiema ristitütrega (ristiema on ka ristitava tädi)\nseal oli veel palju muid sugulasi, aga nemad ei jäänud nii ilusti pildi ette.


Vooremaa Sügisene lastekooride laululaager Kuremaal\nSügisene lastekooride laululaager Kuremaal\nSügis algas lastekooride lauljatele päris tegusalt. Septembri lõpuks tuli tutvuda nelja lauluga lastekooride repertuaarist ning need ka läbi laulda. Korduvõppimisele tulid need juba V lastekooride laululaagris, mis toimus 27. ja 28. septembril Kuremaal. Teatavasti on ju järgmisel suvel XXVI üldlaulupidu, milleks Jõgevamaa lauljad aegsasti valmistuvad.\nLaagrisse saabuti pärastlõunal. Kuremaa ujula külalistemajas sai igaüks valida sobiliku seltskonnaga toa ning seejärel kiirustati lossi poole. Esialgu suunasime kõik häälerühmad eraldi õppima. Oma maakonna muusikaõpetajad tegid lastega tõhusat tööd häälepartiide õpetamisel. Mitmetunnise õppimise järel saime laule ka kokku harjutada. Ei olnudki nii halb, nagu algul tundus. Ühises suures seltskonnas laulmine on palju julgem ja tunne saavutatu üle igati uhkem. Siinkohal tänan teid, muusikaõpetajad Mai Simson, Hille Martin, Anneli Rebane, Merike Katt, Maret Oja.\nKõhud kenasti maitsvate toitudega täidetud, jäi veel oodata meeldivat ajaviidet — ujumist. Sellega saigi esimene laagripäev õhtusse.\nJärgneval päeval pärast hommikusööki oli jälle aeg laule harjutada. Meile tuli appi Elo Üleoja, kes on suvisel suurel peol üks lastekooride dirigent. Nii saime juurde teavet ja enesekindlust, et oleme laule õigesti õppinud. Elo jagas veel näpunäiteid, kuidas tekste paremini välja laulda, täpsustas rütmi ja dünaamikat. Lauljad olid tähelepanelikud ja õpihimulised.\nLaul, mis algul tundus väga raske, muutus peagi üheks lemmikuks ja kummitas lauljaid koduteele asudeski.\nLaagrilised olid tulnud Põltsamaa ühisgümnaasiumist, Jõgeva põhikoolist ja muusikakoolist, Puurmani mõisakoolist, Torma põhikoolist.\nNüüd jääb üle oodata järgmist lastekooride laululaagrit, mis toimub juba novembri algul. Seniks head tahet uute laulude õppimiseks ja kohtume novembris!\nLaululaagri heaks kordaminekuks aitasid kaasa Jõgevamaa Omavalitsuste Liit ning Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupp.\nMARE TALVE, muusikaõpetuse ainesektsiooni juht, laagri korraldaja


Auto sõitis teelt välja « Hiiu Leht\nEsmaspäeval, 7. novembri hommikul kella kümne paiku tuli väljakutse Pühalepa valda Hagaste küla juurde, kus auto sõitis teelt välja. Inimesed said autost iseseisvalt välja, kuid küliliolevast autost nõrgus välja kütust. Päästjad tõmbasid auto teele tagasi ja likvideerisid reostuse.\nEsmaspäeva õhtul rippus veel üks auto Jõeranna küla lähistel vaid tagarattaid pidi kraavipervel.\nIf Kindlustuse kliendid andsid viimase nädalaga teada 372 liiklusõnnetusest. Kõige rohkem, 221 oli liiklusõnnetusi Harjumaal, Tartumaal 30, Lääne-Virumaal 19, Ida-Virumaal 18, Pärnumaal 14, Viljandimaal 8, Järva-, Võru-, Valga- ja Raplamaal igaühes 7, Saaremaal 6, Jõgevamaal 5, Lääne- ja Põlvamaal kummaski 3 ja Hiiumaal 2.\nÕnnetuste põhjused olid tüüpilised esimesele lumele: peamiselt libiseti otsa ees liikunud sõidukile või siis sõideti libeduse tõttu teelt välja.\nSildid: auto, teelt välja


Bontril SR - uudised - 2019\nBontril SR (phendimetrasiintartraat) on sümpatomimeetiline amiin, mis on sarnane amfetamiiniga ja mida kasutatakse lühiajaliseks toidulisandiks ja rasvumise raviks. Bontril SR sagedased kõrvaltoimed on järgmised:\nsuurenenud või vähenenud huvi seksi vastu\nBontril SR soovitatav annus on üks aeglaselt vabastav kapsel (105 mg) hommikul, mis on võetud 30-60 minutit enne hommikust sööki. Bontril SR võib interakteeruda monoamiini oksüdaasi inhibiitoritega (MAOI-d), insuliiniga ja teiste diabeediravimite ravimitega, guanetidiiniga või tritsükliliste antidepressantidega. Informeerige oma arsti kõiki ravimeid ja toidulisandeid, mida te kasutate. Raseduse ajal tuleb Bontril SR't kasutada ainult ettekirjutuse korral. Looduse võimalikku kahjustust ei ole soovitatav kasutada eeldatava tarnekuupäeva lähedal. Imetavatel emadel, kes on seda ravimit kasutanud, võib tekkida võõrutusnähud nagu ärrituvus või äärmine väsimus. Informeerige oma arsti, kui märkate vastsündinu sümptomeid. Kui see ravim jõuab rinnapiima, ei ole teada. Konsulteerige oma arstiga enne imetamist. Tühistamise sümptomid võivad tekkida, kui te lõpetate selle ravimi kasutamise järsult.\nMeie Bontril SR (phendimetrasiintartraadi) kõrvaltoimete Narkootikumide Keskus pakub terviklikku ülevaadet olemasolevatest ravimiteavetest võimalike kõrvaltoimete kohta selle ravimi võtmisel.\nÄrge kasutage phendimetrasiini ja pöörduge viivitamatult arsti poole, kui teil on tõsine kõrvaltoime, näiteks:\nvalu rinnus, tunne, nagu te võiksite mööda minna;\npaistetus teie pahkluude või jalgade turses;\nsegadus või ärrituvus, ebatavalised mõtted või käitumine;\näärmise õnne või kurbuse tunne; või\nohtlikult kõrge vererõhk (tugev peavalu, nägemise ähmastumine, kõrvade kuuldused, ärevus, segasus, valu rindkeres, õhupuudus, ebaühtlased südamerütmid, krambid).\nrahutus või hüperaktiivsus;\npeavalu, pearinglus, värisemine;\nkõhulahtisus või kõhukinnisus, maoärritus; või\nsuurenenud või vähenenud seksuaalsus, impotentsus.\nLugege kogu Bontril SR-i üksikasjalikku patsientide monograafiat (phendimetrasiini tartraadi aeglase vabanemise kapslid)\nKardiovaskulaarsed: pulpitumine, tahhükardia, vererõhu tõus.\nKesknärvisüsteem: ülemleerumine, rahutus, pearinglus, unetus, treemor, peavalu; soovitatavates annustes psüühikahäired, ärevus, õhetus, higistamine, nägemise ähmastumine.\nSeedetraktist: Suukuivus, kõhulahtisus, kõhukinnisus, iiveldus, kõhuvalu.\nSugurakk: muutused libiido, kuseteede sageduse, düsuuria.\nKontrollitud aine: Phendimetrasiin on Schedule III kontrollitav aine.\nSõltuvus: fihendimetasiini tartraat on keemiliselt ja farmakoloogiliselt seotud amfetamiinidega. Amfetamiine ja nendega seotud stimuleerivaid ravimeid on laialdaselt kuritarvitatud ja kaalutlusprogrammi osana kaalumisel tuleb kaaluda võimalust kuritarvitada phendimetrasiini. Amfetamiinide ja nendega seotud ravimite kuritarvitamine võib olla seotud intensiivse psühholoogilise sõltuvusega ja tõsise sotsiaalse düsfunktsiooniga. On teatatud patsientidest, kes on suurendanud soovitatud doosi korduvalt. Pärast pikaajalise suure annuse manustamise järsku lõpetamist tekib äärmine väsimus ja vaimne depressioon; muutused on märgitud ka une EEG-le. Anorektiliste ravimite kroonilise mürgistuse manifestatsioonid hõlmavad tõsiseid dermatoose, märgatavat unetust, ärrituvust, hüperaktiivsust ja isiksuse muutusi. Krooniliste mürgistuste kõige karmim manifestatsioon on psühhoos, mis on sageli kliiniliselt skisofreeniaga lahutamatu.\nLugege läbi kogu FDA ravimi määramise teave Bontril SR (Phendimetrazine Tartrate Slow Release Capsules) jaoks.\nKehakaalu langetamise retseptiravim ja bronhospasm\nLoe Bontril SR kasutaja kommentaare »\n© Bontril SR Patsientide informatsioon on esitatud firmade Cerner Multum, Inc. ja Bontril SR poolt. Tarbija informatsiooni annab First Databank, Inc., mida kasutatakse litsentsi alusel ja vastavalt nende vastavatele autoriõigustele.


Kulu jõgi – Vikipeedia\nKulu on Aasias Venemaa Habarovski krais ja Magadani oblastis olev jõgi.\n61° 52′ 23″ N, 145° 33′ 40″ E\n62° 17′ 31″ N, 147° 44′ 7″ E\n15 600 km2\nKulu jõgi (vasakul all) Kolõma lisajõena\nJõgi algab Suntar-Hajata ahelikust. Ta voolab mägijõena algul itta, siis ületab Habarovski ja Magadani oblasti piiri ning voolab kagusse, edasi natuke kirdesse ja lõpuks tükk maad põhja. Ta teeb suure poolkaare ümber 2155 m kõrguse Hatani mäe. Kulu ühinemisel Ajan-Jurjahhiga moodustub Kolõma jõgi.\nJõgi on 384 km pikk ja tema valgla on 15 600 km² suur. Jõe suue on vähem kui 545 m kõrgusel merepinnast. Kolõma voolab sealt kuni mereni 2129 km.\nKulu jõgi jäätub oktoobris ja jääkate püsib mai lõpuni. Vooluhulka jões on 83 km kaugusel suudmest Kulu külas mõõdetud alates 1942. aastast ja aasta keskmine vooluhulk on 92 m³/s, kuid see jaotub aasta lõikes väga ebaühtlaselt. Juunis on see 406 m³/s ja tipphetkedel palju suuremgi, aprillis kõigest 1,16 m³/s. Põhiliselt toitub Kulu jõgi lumesulamisveest.\nKuude keskmised vooluhulgad (m3/s) Kulu jõel Kulu asula juures (83 km suudmest) aastatel 1942-1994\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kulu_jõgi&oldid=4361754"\nLehekülje viimane muutmine: 31. jaanuar 2016, 21:38\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:38, 31. jaanuar 2016.


Murphy seadus ütleb: "Kui tunned, et kõik on korras, oota natuke. See läheb mööda.". Nii juhtus ka laboriga. Ehkki oli teada, et finantsid anti aasta esimeseks neljaks kuuks, lootsid naiivsed asjaosalised nende pikendamist. Seda aga ei juhtunud.\nTulemus: Ike ja David lahkusid töölt "omal soovil", Kakk ja Pusa jäid palgale kui tavalised õppejõud, s.t. palka saadi tudengite harimise, mitte rehabilitatsiooniasja ajamise eest. Oli suur õnn, et kumbki minejatest tööta ei jäänud - mõlemad said hea töökoha. Lisaks oli David puhtast missioonitundest nõus töö kõrvalt serveri hooldamist jätkama. Muus osas aga oli laboril praktiliselt kriips peal. Võisime ainult üksikisikutena kusagil nõustada või projektides osaleda. Olukorra muutmise esmaseks eelduseks sai Kaku doktorikraad, sellega aga läks mitmesugustel põhjustel aega.\nAlgas poolteist aastat kestnud vindumine. Ruum oli meil alles, arvutipark samuti - saime anda konsultatsioone, käia kusagil nõu andmas (kas siis täiesti oma tasku peal või transpordikompensatsiooni eest), töökoht elatise teenimiseks oli ka olemas. Seega polnud asi lootusetu. Samas aga võib vaid oletada, milline oleks kasutegur ja ka tulemuste loetelu olnud normaalse finantseerimise korral. Sisuliselt seisma jäi ka Apollose serveri areng - server töötas, kuid veebisüsteem aegus paratamatult, kuna tegijaid polnud võimalik palgata ja endal hobi korras tegemiseks jäi aega väheseks.\nKõigest hoolimata õnnestus ellu viia üks suurem koolitusprojekt - ühistööna Informaatikainstituudi ja selle täiendõppegrupiga ning Avatud Eesti Fondi toetusel viis labor 1998. aasta lõpus läbi informaatikakursused kolmele puuetega inimeste rühmale (2 rühma algajaid ja 1 edasijõudnuid). Täiesti uudse asjana Eesti tingimustes hangiti projekti raames Inglismaalt "Inclusive Technology" firmalt komplekt erivahendeid raske puudega inimeste arvutikasutuse lihtsustamiseks. Kuid isegi nende hankimine ei möödunud probleemideta - umbes 60 000 krooni maksnud partiile väänas Eesti Vabariik tollis otsa ca 10 000 krooni käibemaksu, nimetades seadmeid infotehnoloogiaks (ja mitte rehabilitatsioonivahendeiks, mis on käibemaksuvabad!). Sellega tekkis suur probleem ja viimaks oli labori seltskond väga tänulik ülikoolile, kes nõustus käibemaksu ära maksma - laboril endal polnud lihtsalt raha.\nProjekt sai aga läbi ja vindumine jätkus endiselt. 1999. aastasse jäi ainsa suurema tulemusena rahvusvahelise rehabilitatsiooniliidu Rehabilitation International tehnilise komisjoni ICTA (International Commission on Technology and Accessibility) aastakonverentsi korraldamine Tallinnas 1999. aasta kevadel, millest ka labori rahvas osa võttis. 1999. aasta algusest asus Apollose serverisse (virtuaalserverina) ICTA ja RI ametlik Euroopa veebilehekülg http://www.rehabint.ttu.ee.\nLisaks sellele suutis labor Eesti ajakirjanduse uudisekünnise ületada 9. aprillil korraldatud avaliku erivahendite esitlusega, mille korraldamisel lõid kaasa ka Tiigrihüppe Sihtasutus ja Eesti Liikumispuudega Inimeste Liit. Muide, üritust serveeriti meedias kui labori ametlikku avamist - tegelikult ei olnud see ei tegeliku töö algus ega ka mitte selle ametlik tunnustamine. Lihtsalt rahvas tuli kokku, patsutas meile tunnustavalt õlale ja läks siis koju tagasi.


eemal: Kayaking in Paradise\nPostitaja: Madli kell 4:30 AM\nTere Maldi või Mudley, kuidas soovid, me kõik istume siin minu pool ja peame Heleni sünnipäeva, rahu, see pole teine päev, täna alustasime ja homme on laste päev. Mina ja Marika ja Antu ja Velda ja Velly, Monika ja Andres ning meie pudinad soovivad sulle palju palju õnne ja saadame sulle palju palju kallistusi!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nKui tuled Eestisse, siis anname need sulle üle niiet pead heas vormis olema, et need vastu võtta!\nMeil on tore ja kõigil läheb hästi, ootame sind !\nkle kas sa piinad mind meelega?\nei pane minu kiusuks midagi üles sellest, et kuidas sünnipäev läks\noh, ma tean, et olen seda sada korda öelnud ja kokku oled tuhat korda kuulnud, aga ma igatsen sind täiega\njep ... lugesin täna meie koridori seinal olevalt lehmaga tahvlikeselt järgmist teksti: LÄKSIN KR. JUURDE\nANNA JÄNESELE HOMMIKUL SÜÜA (või midagi sellist, sest osa oli kustunud).\nTegelikult on see sõnum hetkel oma aktuaalsuse kaotanud. Õige oleks:\nJÄNES LÄKS MAALE, TOITA POLE VAJA\nJa arvatavasti tuleb sul Hiinast naastes pühenduda kohe blogi kirjutamisele - kohtumine HK baltlastega, sünnipäev ja China Week.\nJa mul on probleemid lennukipiletitega. Proovisin Oasist, mis on soodne, aga paraku selgub, et soovitud ajal Tallinnast Londonisse lendamine maksab rohkem kui Londonist HK lendamine. Riiast väljuv EasyJet on küll odav, aga maandub täiesti valel lennuväljal.\nSiis on pakkuda kahe vahemaandumisega variant (Amsterdamis ja Londonis). Ühtlasi sain teada, et Amsterdami-Londoni lend kestab ainult 25 minutit, seevastu London - HK ligi 15 tundi. Ja et Londonis on viis lennujaama.\nÄkki peaks Londonisse kolima?


Mis on kommunist:\nKommunist on kahe perekonna omadussõna, mis viitab kommunismi omale . See võib olla ka nimisõna, viidates kommunistlike tendentsidega isikule või kommunistlikule parteile .\nSotsioloogia kontekstis aitab kommunistlik mentaliteet kaasa ühiskonna kujunemisele, kus kaubad kuuluvad kogukonnale ja iga element saab elamiseks vajaliku, töötades vastavalt oma võimetele.\nLisaks võib kommunist olla ka see revolutsiooniline liikumine, mille eesmärk on luua kommunistlik ühiskond kapitalistliku süsteemi väljasuremise kaudu.\nKommunismi üks eesmärke oma revolutsioonilises aspektis on proletariaadi diktatuuri loomine, mis on proliferatiivse revolutsiooni tööriist, mis põhineb marxismil, mida parandab Leninism.\nSõna „kommunism”, mis pärineb Ladina-ühiskonnast (mis tähendab ühist), viitab sotsiaalsele doktriinile, kus kõigil inimestel on kõik sama õigus. Et see oleks võimalik, lakkavad eraomadused.\nKommunistlikud ideaalid eksisteerivad väga vana maailma ajaloost. Eelajaloolise aja jooksul põhines nn "primitiivne kommunism" ideel, et kõik kuulus kõigile ja et toodetud kaubad jagatakse piisavalt, et tagada kogukonna vajaduste rahuldamine.\nKommunismil, kaasaegsemalt, oli suur mõju tööstusrevolutsioonist 19. sajandil. Peamine motivatsioon oli võitlus majandusliku liberalismi vastu ja kapitalistlike kuritarvituste tagajärjed sel perioodil.\nTeised revolutsioonid, mis samuti mõjutasid ja lõid kommunismi, olid Vene revolutsioon 1917. aastal ja Kuuba revolutsioon 1959. aastal.\nKaupade kogunemine, ühiskonna jagunemine ühiskondlikeks klassideks, tootmisvahendite valdamine ja eraomand on kommunismis aktsepteerimata ideed. Nende omaduste kõrvaldamisega lõpetatakse kapitalismi, sotsiaalsete klasside ja ebavõrdsuse kuulumine.\nAlates ühiskonna eraldamisest sotsiaalseteks klassideks oleks kommunistlik ühiskond.\nPeamised kommunistlikud ideaalid on:\ntootmisvahendid peavad kuuluma igale ühiskonnale, \_ t\ntootmine tuleb jagada kõigi vahel,\nõigus eraomandile ei tohiks olla,\ntootmine peab olema ainult piisavas koguses, et tagada ühiskonna toimimine, \_ t\nei tohiks varasid koguda.\nKarl Marx ja Friedrich Engels vastutasid kommunistlike ideede kontseptsiooni eest, mida kirjeldati 1848. aastal avaldatud Kommunistliku Partei manifestis.\nKommunistliku partei manifest on kommunismi kõige olulisem dokument, mille on kirjutanud Karl Marx ja Friedrich Engels. See manifest näitab klassi võitluse teooriat eesmärgiga peatada lõplikult valdav kodanlik klass, algatades ühiskonna klasside kaupa.\nManifest kritiseerib ühiskonna ümberkorraldamist kapitalistlike ideaalide ümber ning ka kodanluskonna kriitikat, mida kirjeldatakse kui sotsiaalset klassi, mis vastutab proletariaadi rõhumise eest.\nManifestis kaitstakse ideid eraomandi seaduse lõpetamise, kaupade mittekogunemise ja tootmisvahendite üleandmise suhtes riigile.\nMarx ja Engels väitsid, et töölisklassi liidul oleks piisavalt jõudu kapitalistlike ideaalide kukutamiseks ja kodanikuühenduse rõhumise lõpetamiseks proletariaadi üle.\nPraegu on kommunistlikud riigid maailmas: Hiina, Kuuba, Laos, Põhja-Korea ja Vietnam.\nNeed riigid on ametlikult määratletud kommunistlike riikidena. Kommunism ei toimu siiski täielikult, vastavalt sellele, mida kommunistlik doktriin ette näeb.\nVõib öelda, et nendes riikides eksisteerivad kommunistlikud ideaalid, kuid need on kohandatud kapitalistlike omadustega kooseksisteerimisele.\nVaadake erinevust kommunismi ja sotsialismi vahel ja tean kommunismi omadusi.


Lauamäng „Kes tabab Krati?“ — Rahvusarhiivi ajaveeb\nLauamäng „Kes tabab Krati?“\n1944. aasta suveks oli sõjategevus taaskord jõudnud Eesti pinnale ja haaras endasse järjest rohkem ühiskonna liikmeid. Oma osa pidid sõjas täitma ka lapsed.\nEesti Rahva Ühisabi Tartu Ringkonnaamet andis välja lastele suunatud hariva lauamängu „Kes tabab Krati?“ (RA, ERA.R-1606.1.20, l. 5). Lauamäng pidi sünges olukorras pakkuma lastele nii meelelahutust, kui ka õpetama neid sõjaolukorras õigesti käituma: aknaid pimendama, elektrit säästma ja sõjaveterandidele bussis istet pakkuma. Laste harimise ja meelelahutuse kõrvalt ei unustatud ka propagandat.\n„Kratt” on paharet, et kes eesti rahvast kahjustada püüab. Ta püüab igasse majapidamisse sisse tungida ja oskab ennast seejuures meisterlikult peita. Peate ta avastama ja minema kihutama. Kes esimesena „50” saavutab, on võitja ja saab esimese auhinna.\nLauamängu tutvustav artikkel ajalehes Postimees. 14.07.1944\nEesti Rahva Ühisabi ehk ERÜ loodi 1941. aasta sügisel ja selle paljud osakonnad paiknesid peaaegu kõigis Eesti omavalitustes. ERÜ tegeles peamiselt sõjas osalevate või sõjas kannatada saanud kaasamaalaste majandusliku toetamisega. Erilist rõhku pandi aga emade ja laste hoolekandele, näiteks maksti sõdurite naistele toetusi, asutati emade nõuandlaid ning korraldati lastele suvelaagreid.\nLauamängu kujundas Margarethe Fuks rakenduskunstiateljeest ERK. „Kes tabab Krati?” sai osta Eesti Rahva Ühisabi ringkonnaametitest, sotsiaalasutustest ja piirkonnajuhtidelt. Lauamängu müügist saadav tulu läks sõjas kannatada saanud laste eest hoolitsemiseks.\nMängitakse ühe täringuga ja noorim algab. Pealeasetamine toimub mänguketastega, mis mängutahvlist välja lõigatakse. Igaüks algab oma poolt veeretatud arvuga. Mitme ketta pealistikku asetamine on lubatud. Kes „24” saavutab, hüüab valjusti: „Kratt!” Kui keegi enne teda hüüab, peab see kes „24”, aga nii kiiresti hüüda ei jõudnud, uuesti algama. Üks mängijaist jälgib mängu käiku ja loeb ette mängujuhiseid. Kui ketas satub valgele arvule, läheb mängija juhiste kohaselt edasi. Kui ketas satub punasele arvule, läheb mängija juhiste kohaselt tagasi. Mustal arvul jääb ketas paigale.\nMängi ka Sina ja saa teada, kes tabab Krati!\nLauamängu saad mängida nii veebis kui ka selle alla laadida ja välja printida siit.\nTutvu ka Rahvuarhiivi e-poes 1955. aastal loodud Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrada kujutava ajaloolise lauamängu „Motovõistlus“ uustrükiga.


Faktid, Pilte Ja Infot Loomade, September 2021\nHall Loerie lind\nHall-loerie lind (Corythaixoides concolor) on Lõuna-Aafrika lind, kes ulatub troopilisest lääne- ja kesk-Aafrikast. See on tavaline elanik Botswanas, Zimbabwes, Namiibias, Põhja-Botswanas, Lääne-Mosambiigis ja Lõuna-Aafrika põhjaosas. Grey Loerie lind on keskmise suurusega lind, kes on tuntud ka kui 'Go Away Bird' või ...\nSuur silmade tuun\nHavai keeles on see üks kahest liigist, mida tuntakse ‘ahi’ nime all; teine on kulduim-tuun. Teave Thunnus obesuse klassifitseerimise kohta. Sisaldab fakte, pilte ja artikleid.\nSelle pikkus on 14 cm, kaal 17 g ja pika kõverdatud arve. Isane on peamiselt sinise varjundiga roheline, must pea ja enamasti erekollane arve. Emaslind Green Honeycreeper on roheroheline, kurgus kahvatum ning tal puudub isase sillerdus ja must pea. Ebaküpsed on ploomitud sarnaselt emasloomadele. Kõne on terav kiip. Teave spiza klassifitseerimise kohta. Sisaldab fakte, pilte ja artikleid.\nSelle liigi pikkus on 18–19 cm. Täiskasvanutel on must pea ja sillerdav sinakasroheline selg, ülemine rind, tiivad ja saba. Kõht on punakasoranž, sinisest rinnast eraldatud valge ribaga. Sabaalused kattetiivad ja tiibvoodrid on valged. Noorkaladel on tuhmim sulestik, millel pole rohkemat kui valge rinnavöö vihje. Nende iirised on pruunid, hiljem hallikasvalged, lõpuks täiskasvanu kreemjad. Teave superbusside klassifitseerimise kohta. Sisaldab fakte, pilte ja artikleid.\nRobustne rähn on linnuliik perekonnast Picidae. Seda leidub Argentinas, Brasiilias ja Paraguays. Selle looduslikud elupaigad on lähistroopilised või troopilised niisked madalametsad ja lähistroopilised või troopilised niisked mägimetsad. Teave robustuse klassifitseerimise kohta. Sisaldab fakte, pilte ja artikleid.\nPerekonna ‘Rallidae’ linde nimetatakse rööbasteks. Galapagose raudteelind on Galapagose saartele endeemiline väike raudtee. See sarnaneb tihedalt seotud ameeriklaste Black Railiga. Seda on ohustanud asustatud liigid, näiteks kitsed ja kassid, ning seda peetakse haavatavaks. Galapagose raudteelind on väike ...\nSelle linnu pikkus on 35–43 cm, tiibade siruulatus 69–82 cm. Sellel on ümar pea, kollased silmad, tumepruun ülaosa ja trellitatud alaosa ning saba. Laul on pulbitsev lulululu. Teave ulula klassifikatsiooni kohta. Sisaldab fakte, pilte ja artikleid.\nPatagoonia opossumi pildid ja faktid\nMusta kull-kotka tiibadel ja kehal on erineva mustriga must sulestik ja kohati valge laik. Sellel on varjatud tiivad, kergelt elliptilised kujud ja pikk, kitsas saba, mida harva lehvitakse. Neli halli riba sabal on Black Hawk-eagle'i jaoks eriline, nagu ka valge joon, mida on näha veidi linnusilma kohal. Lendamise ajal ilmnevad tiibade laius ja lühidus. Teave tiraani liigituse kohta. Sisaldab fakte, pilte ja artikleid.\nPunane kivist tursk\nTeave Scorpaena papillosa klassifitseerimise kohta. Sisaldab fakte, pilte ja artikleid.\nIsane on erekollane ja oranži võraga, mis eristab teda teistest mandri kollastest vintidest. Emased on segasemad, kuna mõnikord võivad need olla lihtsalt isase tuhmimad versioonid, kuid mõned alamliigid, näiteks S. f. pelzelni, on oliivipruun, tumedate triipudega. Teave flaveola klassifikatsiooni kohta. Sisaldab fakte, pilte ja artikleid.\nameerika punane nina\nkõik jack russelli terjerite kohta\npunase ninaga brindle pitbulli kutsikad


Ensüümkoorimine | Royalesthetic\nEnsüümkoorimine kujutab endast üht pindmise koorimise protseduuri varianti ning seda viiakse läbi madala happesusega puuviljalahust kasutades, mis eemaldab epidermise surnud rakkude kõige pealmisema kihi.\nEnsüümkoorimine on noorendav protseduur, mis paljus on sarnane puuviljamaskide kasutamisega. Samuti tagab see kerge nahahoolduse, kuid kingib sellele seejuures suure värskuse, kui seda on puuviljamaskide kasutamise korral, samuti parandab näo värvi ja parandab naha elastsust.\nEnsüümkoorimist luuakse ensüümide – teiste sõnadega – fermentide kasutamise alusel. Fermentide kasutamine bioloogiliselt aktiivsete ainetena, aktiviseerib erinevate organismis olevate protsesside tegevust. Tänu fermentide antud omadustele oli nende alusel loodud terve rida naha hooldusega seotud kosmeetilisi protseduure.\nRasvane, sega- ja probleemnahk\nTumeda nahaga inimestele ei ole ensüümkoorimine vastunäidustatud ka talvel.\nEnsüümkoorimise läbiviimisel kasutatavate preparaatide individuaalne vastuvõtmatus\nNaha pindmise puhastamise läbiviimisel soovitatakse ensüümkoorimine ühendada ka teiste kosmeetiliste preparaatide kasutamisega, mis sisaldavad ensüümhappeid ja retinooli.\nEnsüümkoorimise läbiviimise metoodika põhineb nõrga puuviljahappe lahuse kandmisel nahale, mis kõrvaldab epidermise sarvestunud ja surnud rakud.\nEnsüümkoorimise koostisosadena kasutatakse happeid, mida saadakse sellistest taimedest kui suhkruroog, papaia, manuka, kiivi, viinamarjad, apelsin, greip, nisu, ananass, aloe vera ja terve rida muid taimi.\nEnsüümkoorimist soovitatakse teha ilusalongides, kus sellist teenust osutatakse.\nEnsüümkoorimise protseduuri läbiviimise etapid:\nEelnev ettevalmistus. Antud etapil kantakse nahapinnale erinevad puhastavad näoveed ja toonikud. Nahka töödeldakse spetsiaalse koorimiseelse lahusega, mis valmistab naha ette algprotseduuriks.\nEnsüümkoorimine. Naha ettevalmistatud pinnale kantakse peale koorimiskoostis. Ensüümkoorimise protseduuri võib teha keha sellistel osadel kui nägu, silmalaud, kael ja dekoltee ala.\nProtseduuri kestvus moodustab 10-30 minutit. Selle läbiviimise protsessis on võimalik naha põletamise ja väiksema näpistuse tunnetamine.\nProtseduuri lõpetamine. 10-30 minuti pärast pestakse maha ensüümkoorimise koosseis. Peale seda, kui protseduur on lõppenud, tungivalt ei soovitata puudutada nahka, et mitte saada kaasuvaid efekte peale koorimise kasutamist.\nEmsüümkoorimine kuulub koorimise vähese traumatismiga liikide hulka. Ensüümkoorimise läbiviimise maksimaalne arv naha ühel osal on 1-2 korda nädalas.\nEsinevad erinevused koorimise rakendamisel erinevate nahatüüpide korral:\nkuiva naha korral ei tohi protseduuri perioodilisus ületada 1 korda 7 päeva jooksul\nSega- ja rasuse naha korral – 2-4 korda nädalas\nNäonahale, mis on vigastatud aknega – on ensüümkoorimine vastunäidustatud.\nEnsüümkoorimise rakendamise tulemusteks on:\nNaha tegev välisilme\nNaha toonuse tõus\nSeejuures ei suuda ensüümkoorimine vabastada teid sügavatest kortsudest näol ja ei eemalda arme.\nEnsüümkoorimiste kuritarvitamine võib soodustada vastupidist efekti: nahk muutub kuivaks ja tuhmiks, tekib nahapinna kaitseomaduste kadumine.\nKombineerimine teiste protseduuriliikidega\nIseseisva protseduurina kasutatakse ensüümkoorimist sel juhul, kui on nõutav naha kerge puhastamine või siis selle värvi parandamine.\nNoorendavat efekti osutab ensüümkoorimine vaid sel juhul, kui teil ei esine ilmselt väljendunud nahahaiguseid. Vastasel juhul rakendatakse seda esimese etapina antud probleemide eemaldamise protseduuri korral.\nEnsüümkoorimist, tänu oma pehmele pindmisele mõjule, kasutatakse ettevalmistava etapina enne noorendavate kosmeetiliste protseduuride kompleksi läbiviimist.


Opel Omega M57 2.5DTi (chip, manuaal) - b00ster - Leht 10 - Omegaclub\nOpel Omega M57 2.5DTi (chip, manuaal) - b00ster\nAuto: 2.5DTi (Chip, Manuaal)\nPostitus Postitas b00ster » 16 Mai 2018 14:21\nMa võin sulle 50€ eest 3liitrise alumise otsa ära müüa.\nPlokikaanel on eelsüüteküünla pesa täitsa õhtal. Sinu m57d25 plokikaas läheb ilusti sinna peale. Teed kaaneremondi ka (klapipesade sooveldamine ja juhtpukside vahetus) ja saab päris hea kokku.\nTagumised pidurikettad maksavad 30€ ladu24jas (ventileeritavad).\nPooled tööd sinu nimekirjas oleksid väga odavad kui sa ise teeksid, aga nagu aru saan, siis sul keegi remondimees võtab oma raha sealt veel juurde.\n2,5->3,0 on täielik plug & play\nPraegu ei osta midagi, kuna raha nullis. Hetkel nii juhtus et olen töötu, ja sellepärast omega jäänudki garassis seisma.\nPidurikettad jne vahetan ise ära.\nMootoriga ja kastiga ei ole kindel, ei usu et saan ise (oma garassis siis) need ära vahetada, tulevikus vaatab.\nJa üldse M57D30ga veel ei tea, aga see et sinna tuleb manuaal olen kindel. Juba otsustatud.\nKui M57D30 sinna ei tule, siis 2.5le kindlasti tuleb GT2256v turbo + 3.0d pihustid + Chip\nNüüdseks ostan endale mingi teine romuauto 500eur kandis, millega saaks sõita (Diisel + Manuaal), omega jääb projektikaks, ja luban et saan seda valmis, sest auto meeldib.\nPostitus Postitas b00ster » 15 Juun 2018 15:50\nSai ostetud piduri-support, niing ära vahetatud, koos dot4 vedelikuga, ja kulumise anduriga, ennem andur oli katkine ja kompp koguaeg löönud " Attention Brake Pads" kuid klotsid oli uued. Nüüd kõik tip top.\nLisaks sai ostetud uus visko ja veel erinev väiksed asjad. Veel ei jõudnud vahetada, olen Soomes koguaeg.\nAga tekkis väike küsimus sumpa kohta. Kui mul passis näittab nii:\nTähendab et saan valgelt läbida üv koos "kodutehtud" sumpaga?\nJa kuidas resonaatori suurus mängib rolli häälel? Mida suurem reso, seda pehmem hääl?\nSest ise ei tea kumb valida:\nhttp://www.rallipood.ee/toode/universaa ... muti-25-7/\nhttp://www.rallipood.ee/toode/universaa ... muti-25-3/\nPlaanis on teha et oleks bassine hääl. Ehk midagi samasugust: https://www.youtube.com/watch?v=DOC_vrK-16E\nPostitus Postitas Martink91 » 15 Juun 2018 16:21\nSee kodutehtud sumpa ei tohi kindlasti "porno" välja näha ja kui ülevaataja meelest on heli normaalne, siis ega nad väga ei peedista ka selle kallal.\nsee et sõidukil pole norme ette nähtud, ei tähenda et euronõuded ei kehtiks.\nPikema ajaline lõrin tüütab lõpuks ära, alguses on küll "äge", aga kui kuskile vaja pikemalt sõita, siis eelistad vaikust. Kahe-kolme kuu pärast tahad vaikset autot uuesti. Videodest on raske aru saada, kuna mõne kaamera mikrofon võtab päris hästi ning ka moonutab helisid. Mind näiteks see heli juba häiriks, mis antud videos oli.\nPostitus Postitas b00ster » 15 Juun 2018 18:58\n15 Juun 2018 16:21\nMul meeldivad "straightpiped" R6 diislid, OM603, 606, M51, M57, D24 jne. See pigem maitse asi. Mu jaoks hääl on väga suur asi autol, nagu mõned räägivad et veljed = 50% auto välimusest, mu jaoks häälega sama teema.\nTean et tulevikus vb viskab koppa ette, aga ikkagist, diislil madalad pööred koguaeg, kui rahulikult sõidad siis masin tundub vaikne pmst nagu stock sumpsiga.\nLisaks praegu seal terve sumpa roostes, tagapüttil lõpptoru ära roostetatud. Sellega isegi pole mõttet üvle sõita.\nPostitus Postitas Andrus » 15 Juun 2018 19:27\nMul 3.0dti-l 70mm toru, vahel mingi reso ja lõpus mingi korralikum asi (Sebringu toodang vist). Ühtlase sõidu ajal pole originaaliga mitte mingit vahet, vajutades hakkab röökima mõõdukalt.\nVideo võin sulle fb panna, kuigi videost päris õiget asja ei saa.\nPostitus Postitas b00ster » 25 Juun 2018 17:23\nKeegi teab tootekoodid? Või kust saab osta need asjad, netist\nPostitus Postitas Martink91 » 25 Juun 2018 17:51\nsul uksed prõksuvad jah?\nMina olen sinna 0,5mm lehtmetallist seibid vahele teinud ja siis tõmbab koomale ja enam ei prõgise, minu meelest sinu autole tegin ka selle asja ära.\nPm. probleem seisneb selles, et see valge plastikjunn kulub ära ja kuna polt on kraega, siis pole võimalik rohkem peale pingutada.\nPostitus Postitas Anz69 » 25 Juun 2018 18:46\nForsis,küsi, 50 senti tk\nTallinnas on need plastikjunnid igatahes laokaup.\nPostitus Postitas b00ster » 25 Juun 2018 21:29\n25 Juun 2018 17:51\nJah, mõlemad esiuksed, plastikuasjad ära kuulunud.\nVeneforumil leidsin infot, et vaja pildioleval polt koos plastikuasjaga ära vahetada siis probleem kaob ära.\nAga ei leidnud tootekood slpst küsinüdki.\nJa omegal ei leidnud metallised seibid, seal kõik nagu stockis.\nPostitus Postitas b00ster » 25 Juun 2018 21:30\n25 Juun 2018 18:46\nKahjuks Haapsalus pole nii\nPostitus Postitas Anz69 » 25 Juun 2018 22:41\nTallinna ei satu?\nPostitus Postitas b00ster » 26 Juun 2018 13:30\n25 Juun 2018 22:41\nKunagi jõuan ikka, siis ostan ära\nPostitus Postitas b00ster » 12 Aug 2018 18:52\nPäris palju sai tehtud sel suvel, kindlasti unustasin midagi\nRoolivõim jälle töötab. Voolik plahvatas, sai vahetust.\nMilles probleem oli:\nRoolivõimupump sai uus vedelik, sisselaskekollektor pestud survepesuga, ja uued tihendid. Dot 4 vahetatud.\nAlguses proovisin pesta erinev carb cleaneriga, diisliga, bensiiniga jne, see kõik mõttetu teema. Kui te tahate normaalselt pesta oma kollekas - minge mündipesulasse. Minu oma 4euriga sai absoluutselt puhastatud. Aga ei usu et see on legaalne värk, nii et vaadake et keegi ei näe\nKarterituulutus filter ka vahetatud\nÕhu ja salongifiltrid.\nTeine katalüsaator eemaldatud, esimene jäi peal, kuna seal nii vähe ruumi et ei viitsinud seda eemaldada\nSee kat mis jäi\nTagapütt vahetatud ka. Nüüd seal 320mm simonsi resonaator. Ehk praegu mul selline summuti: esimene Kat, keskmine originaal resonaator ja tagumine simonsi resonaator. Ei hakka valetama, hääl nagu originaalis. Ärritunud. Veits rohkem bassi on küll, aga mitte see mis ma tahtsin. Loodan, kui eemaldan keskmine resonaator ja esimene katalüsaator tuleb normaalne hääl.\nLisaks pagasnik sai pestud, enam seal pole sõnniku haisu\nSai ostetud iluvõre. Värvitud ka. (esimesel pildil veel pole värvitud)\nSai ostetud manuaalkasti swap-kompleekti. Olemas kõik peale siduritöösilindrit.\nManuaal kompleekt pagasnikus, päris hea madaldus võiks koguaeg selline olla (ärge vaadake sumpa, tean et see porno, summutiots tuleb veits hiljem)\nJa ikkagi visco sai vahetust ja sillastend lõpuks ära TEHTUD!!!!! xD\nStabikakondid ka vahetatud, kuna üks tegi häält.\nPostitus Postitas b00ster » 12 Aug 2018 19:40\nSiin head uudised lõpevad.\nOli juba plaan ülevaatus teha, mõtlesin, et septembris saab manuaal kasti alla, ühesõnaga kõik oli tore.\nJa juhtus see: Alguses lõi väljalase kollektori tihend läbi, hakkas vilisema, pärast:\nJah, see summuti väga kole teema. "Avarii" juhtus samal päeval, kui keevitasin sumpa, slpst ei jõudnud toru ilusti lõikama, kõik tuju ja motivatsioon läks ära.\nArvatavasti turbo sai surma. Mootor ise töötab normaalselt, kiirustada pole proovinud, ei julge. Aga õli põletab väga kiirelt. Kodust garassile sõites (umbes 3km) läks 500ml õli. Ehk koju juures kontrollisin õli tase, edasi läksin garassile, auto seisis mingi 20min, vaatasin õli tase: täiesti kuiv Valasin sisse mingi 500ml enne kui sai sama tase, mis oli mu maja ees.\nNüüd mõtlen mida teha.\nKõik mis ma suve jooksul puhastasin selle mootoril, egr, sisselaske, karterituulutus, lõdvikud jne, see kõik oli tühi töö. Kindel, et nüüd seal uuesti kõik õlides Mul alati vedab.\n1) 2.5d'le paigaldada Garrett GT2256v ja teha chip.\n2) 2.5d asemel panna 3.0d 142kw originaal turbsiga + omegale valmis tehtud ajuga.\nRohkem kui 145kw ei taha, kast ei kannata.\nEsimene variant tundub parem; vähem tööd, kergem üvga ja tulevikus väiksem kütusekulu\nKuulsin et 2.5d on ökonoomsem kui 3.0d, ei tea kas tõsi\nChipitud 2.5d koos 3.0d turboga + manuaal, peab hea tulemus saada.\nKes forumil tegeleb chippiga, andke teada palju kW ja VM saab, umbes. Originaalis 110kw ja 300vm.\nJa kui keegi tahab teenida eurikud ja oskab remapida, kirjutage psse.\nAsukoht võiks olla Harjumaa, Läänemaa, Raplamaa, Pärnumaa.\nPostitus Postitas tanellenat » 12 Aug 2018 20:28\nM;ul turbon olemas sulle kui soovi on\nTundub et turboga tegemist jah ja õli lähebki kui turbo katki.\nKui soovi tead kuhu kirjutada saad vähemalt ÜV peale ja sõita


Eriekskursioon: Pühakutepäev Tarmo Saaretiga - Niguliste muuseum\nEriekskursioon: Pühakutepäev Tarmo Saaretiga\n01.11.2020 | 15.00\nNiguliste muuseum tähistab igal aastal Pühakutepäev, mil avatakse pidulikult Lübecki meistri Hermen Rode Niguliste kiriku peaaltari retaabel (1478-1481), tuues nähtavale muidu peidus olevad kallihinnalistes rüüdes pühakuskulptuurid. Vaatajale avaneb vaade neljakümnele nais- ja meespühakule ning piiblitegelasele, kelle hulgas on ka kiriku patroon püha Nikolaus ja Tallinna kaitsepühak Viktor.\nSel aastal tähistame Pühakutepäeva temaatilise ekskursiooniga, mis keskendub Niguliste kiriku peaaltari retaablile. Erilise tähelepanu all on Püha Viktori ja Püha Nikolause legendid, ent lugusid jutustatakse ka teistest pühakutest.\nEkskursiooni viib läbi Niguliste muuseumi direktor Tarmo Saaret. Pärast ekskursiooni saab jääda orelipooltundi nautima!


BessaHotel Boavista - Porto - Hotels.com\n4 tärni hotell restoraniga ja baaride/sohvabaaridega, Ramalde\n9,0.Ülihea.76 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nBessa jalgpallistaadion – 1 min jalgsi\nCasa da Música (kontserdimaja) – 22 min jalgsi\nBom Sucesso turg – 22 min jalgsi\nCidade do Porto ostukeskus – 23 min jalgsi\nSerralvese moodsa kunsti muuseum – 23 min jalgsi\nBoavista väljak – 23 min jalgsi\nLocal Nature Reserve of Douro Estuary – 30 min jalgsi\nElektritrammi muuseum – 33 min jalgsi\nRua de Miguel Bombarda – 34 min jalgsi\nRomantico muuseum – 34 min jalgsi\nPorto (OPO ― Dr. Francisco de Sa Carneiro) – 11 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Coimbroes – 6 min transpordivahendiga\nOuro trammipeatus – 24 min jalgsi\nRamalde metroojaam – 24 min jalgsi\nBRestaurant on restoran, mille spetsialiteet on rahvusvahelised toidud. Saadaval on hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök.\nBBar on fuajeebaar, mille spetsialiteet on rahvusvahelised toidud. Saadaval on ainult kerged toidud. Avatud iga päev\nKas BessaHotel Boavista võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, BessaHotel Boavista pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab BessaHotel Boavista ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas BessaHotel Boavista pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nJah.Iseteenindusega parkimine maksab 9 EUR öö kohta. Saadaval on elektriauto laadimispunkt.\nKas BessaHotel Boavista lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on BessaHotel Boavista kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, BRestaurant pakub võimalust rahvusvahelised toidud. Lähiümbruse söögikohti: Restaurante Mendi (7 min jalgsi), Restaurante Porto Novo (7 min jalgsi), Restaurante Marisqueira Cufra (10 min jalgsi).\nKas BessaHotel Boavista pakub kohapeal kasiinoteenuseid?\nEi, see hotell ei sisalda kasiinot, kuid lähedal asub Casino Espinho (17-min drive).\nMida majutuskohas BessaHotel Boavista ja selle ümbruses teha saab?\nBrenda, 2 ööd, reis, 27. sept 2019\nMaxine, 7 ööd, romantikareis, 5. juuni 2019\nShara, 1 öö, romantikareis, 15. apr 2019\nBC, 1 öö, reis, 21. okt 2018\nbernardino, 1 öö, tööreis, 16. apr 2021\nFrancisco, 1 öö, reis, 24. juuli 2020\nRICARDO, 2 ööd, reis sõpradega , 17. juuli 2020


Haridustöötajad küsivad ministrilt palgatõusu - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nHaridustöötajad küsivad ministrilt palgatõusu\nHaridustöötajad pöördusid haridus- ja teadusminister Tõnis Lukase poole sooviga tõsta õpetajate töötasu, kuna tänavu teises kvartalis on võrreldes 2009. aasta sama ajaga toimunud tegeliku brutopalga langus.\n«Pöördume veelkord teie poole ettepanekuga leida võimalusi pedagoogide töötasu tõstmiseks 2011. aastal,» kirjutab Eesti Haridustöötajate Liidu esimees Sven Rondik haridusminister Lukasele.\nRondiku sõnul nähtub statistikaameti esmaspäeval avaldatud andmetest, et tänavu teises kvartalis on toimunud võrreldes 2009. aasta sama ajaga hariduse valdkonnas tegelikult brutopalga langus.\n«Kuigi haridustöötajate keskmine palk II kvartalis ületab seoses juunikuus toimunud puhkuserahade väljamaksmisega riigi keskmise näitaja, on selle osakaal 2010. aastal võrreldes 2009. aasta II kvartaliga langenud,» kirjutab Rondik.\nNii oli haridustöötajate palga osakaal 2009. aasta teises kvartalis Rondiku teatel riigi keskmisest 1,09 ja 2010. aastal on see 1,05. «Loodame, et seoses majanduse oodatava elavnemisega eeloleval aastal tekivad võimalused haridustöötajate töötasuküsimuste edasiseks lahendamiseks 2011. aastal,» on haridustöötajad lootusrikkad.


DEMO kohvimasin Saeco "Lirika One Touch RI9851/01" - KohviSemu\nEsilehtKohvimasinadTäisautomaatsed kohvimasinadDEMO kohvimasin Saeco “Lirika One Touch RI9851/01”\nDEMO kohvimasin Saeco “Lirika One Touch RI9851/01”\n429.00 €\t369.00 €\nSaeco jagab kontoritele mõeödud kohvimasinaid kahte peamise seeria kaupa- Aulika, mis on mõeldud suurtele kontoritele ja Lirika väiksematele kollektiividele. “Lirika One Touch” on Lirika seeria kõige arenenum mudel, mis valmistab hõlpsalt musta kohvi, lattet, espressot või latte macchiatot. Võimekas, lihtsasti käsitletav masin on varustatud automaatsete puhastussüsteemidega.\nSellel kohvimasinal on automaatne katlakivieemaldusprogramm, aga kuidas seda puhastada? Lisaks sooviksin teada, kas selle masina veski on tehtud terasest?\nKohviõlisid saab “Saeco Lirika” masinal puhastada manuaalselt: eemalda keeduplokk (kasuta paremal asuvat ust), ning pese seda voolava vee all. Sellel kohvimasinal on keraamiline veski.\nOle esimene arvustaja “DEMO kohvimasin Saeco “Lirika One Touch RI9851/01”” Tühista vastus


Heldimusi Intsikurmu metsapargist - Slow. Teadliku elustiili suunas\nMa olen Põlvas sündinud ja üles kasvanud. Veetnud päevi paneelmajade vahel mängides, käinud majast üle tee asuvas lasteaias ja selle kõrval olevas koolis. Nii mõnedki lasteaia jalutuskäigud ja kooli kehalise kasvatuse tunnid viisid mind kodust mõnesaja meetri kaugusele Intsikurmu metsaparki.\nSealse puidust lava peal käisime kooriga laulmas ja selle taga sõpradega kummitusi otsimas. Metsa all sai käidud meeletutes kogustes jänesekapsast nosimas, talvel aga kelgutamas ja muuseas ka pead vastu puud lõhki sõitmas. Kevadel käisime vahest piknikke pidamas. Nagu ka 2002. aasta 1. mail, mille eelneval Volbriööl laululava maha oli põlenud. Koos sellega ka kõik meie lapsepõlve kummitused.\nIntsikurmu lava taastati üsna kiiresti ja ka tavapärased suvetuurid leidsid taas oma tee minu kodumetsa. 2013 ärkas aga Intsikurmu hoopis teise energiaga – sel aastal 5. sünnipäeva tähistanud Intsikurmu muusikafestivaliga. Minu jaoks oli see aasta aga juba kaheksas Põlvas festivalil kaasa lüüa. Veel enne kui muusika kolis metsa, oli festival Uue Ajastu nime all Põlva linnas.\nAasta oli siis 2010, kui minu elu keerles veel kunsti ja disaini ümber oma kunstigaleriis, kui algas iga-aastane festivalil müümine. Alguses Loov galeriiga, vahepeal erinevate projektidega ja nüüd viimased kaks aastat Slow-ga.\nEt Põlva, Intsikurmu ja festival mu hingele lähedal, siis jagaks veidi ka emotsioone sellest aastast.\nOli mega! Oli vähemalt kolm täiesti vegan kohta ja paljudes teistes ka vastav valik olemas. Kohal oli teada-tuntud lemmik Herbi Foodtruck ning esmakordselt sain maitsta ka Burger Box’i ja Noodle Box’i poolt pakutavat ning ei pidanud kummaski pettuma. Kokomo kohvile sojapiim jõudis mu esimese kohvivajaduse jaoks mõneminutise hilinemisega, kuid jõudis ja terve festivali jooksul nad meie meeskonda elus hoidsid.\nMõlemad jäätisemüüjad olid ka vegan valikuga väljas, ühe jaoks jäin aga hiljaks ja teise järjekorras seista ei jaksanud. Loodan uuel aastal veel suuremale valikule.\nLisaks unistan ma sellest Intsikurmu festivalist, kus Tillu kodukohvik lõpuks pakub vegan küpsetisi. Kuskil tagapeas on see pre-vegan festivali saiakeste maitse veel elus ja oi see lõhn sealses kohvikus iga kord …\nNii veganluse kui Slow ja muidu minu eluviisidega haakub ning rõõmu valmistab Topsiring, mis festivalil kohal oli. Ja toimis. Nii toitlustajad kui külastajad said hakkama ning mets oli mõnusalt prügivaba. Järgmiseks aastaks plaanin omalt poolt aga ka kõrte revolutsiooni algatada ja plastiku asendada paberi, biolaguneva või looduslikest materjaliga. Näis, kuidas see õnnestub.\nVõrreldes eelmise aastaga oli Intsikurmu kõva kasvu teinud. Nii ruumi kui külastajaid oli rohkem. Nagu ikka sai seega kahe päevaga ära nähtud nii Põlva ja Tartu sõbrad, keda muidu terve aasta ei näe. Inimesed olid mõnusas meeleolus ja sõbralikud. Küll peab aga tõdema, et juhtumas on see, mis ikka väikeste ja toredate asjadega juhtub, kui nad suureks saavad – nad väljuvad omast mullist. Sekka satub uusi inimesi, kes ei hinda võibolla samu asju kui aastaid käinud rahvas. Joobes küsimusi, kust õlut saab kuulsime rohkem, kui korra.\nSee on muidugi asi, mida märkab siis, kui on aastaid kohal käidud ja ühes punktis leti taga seistes. Usun, et seda kogemust ei ole neil, kes oma seltskonnaga pidevas liikumises on.\nMuusika, nagu iga aasta, on see Intsikurmu teema, mida ma väga ei oska kommenteerida. Mis on ehk veidi veider rääkidest muusikafestivalist. Põhjus aga selles, et suurema osa aja veedan müügitelgis ning enamus artiste näen vaid hetkeks või kuulen kaugustest. Nii palju, kui ma aga sattusin vaatama, olid kõik toredad. Väga ootasin Metsakustu esinemist, milles ei pidanud pettuma. Väga mõnus öösel esinenud Cigarettes After Sex oleks mulle aga rohkem meeldinud päikese käes kokteili rüübates, õhtul tõmbas veidi liiga uniseks peale pikka päeva.\nSlow seisukohalt on aga nii, et me ei saanud jätta minemata, kuna eelmisel aastal oli meie õige esimene pop-up pood just Intsikurmus. Olime oma Hooandja toetuse kätte saanud, kaubad kohale tellinud ja motiveeritud ennast külastajatele tutvustama. Tookord läks hästi. Seekord ka.\nNüüd aga juba teati ja osati meid üles otsida. Ka uusi Slow avastajaid oli küllaga. Seega võib öelda, et läks hästi. Peamiseks müügiartikliteks osutusid üldse mitte üllatuslikult Einhorn vegan kondoomid ja äsja valikusse lisandunud Weltfreund käepaelad.\nMeie eluliste vaadete koha pealt peab aga mainima, et oli siiski üks väga kurb tõdemus Intsikurmu korralduse osas. Kui eelmine aasta olid festivali särgid valminud koostöös Wööga, siis see aasta olid nad täitsa tavalised, vaid 10€ hinnaga särgid, kuhu sisse ei mahu küll parima tahtmise juures miskit jätkusuutlikku ega õiglast. Liigagi paljudelt inimestelt kuulsime lauset “Nii odav, ostaks.” Seda lauset ja mõttelaadi, millest tahame nii kaugele jääda kui võimalik, oli üpris raske enda kõrval näha. Kuid kindlasti torgime Intsikurmu korraldajaid ses osas. On ju nad muidu oma tegevuses nii toredalt jätkusuutlikud, hoolivad ja hingega asja juures.\nKokkuvõtteks: metsas oli mõnus, järgmine aasta olen taas kohal.\nFestivalimeeleolu jäädvustas piltidele Kiur Kaasik.\nRohkem ilu silmale ja hingele leiad: instagram.com/kiurkaasik


sotsiaalsed teemad Archives - Filmileht\nSilt: sotsiaalsed teemad\n„Fortuna – tüdruk ja hiiglased“: õnnetus elada näljaste huntide maailmas\ndetsember 8, 2020 Elis Rumma Arvustus\nItaalia režissööri Nicolangelo Gelormini esimeses täispikas mängufilmis asetatakse meid noore tüdruku Nancy/ Fortuna kingadesse. Juba avaminutitel saame tunda valu, lennates tüdrukuga pöörlevalt karussellilt näoli asfaldile. Samamoodi peaks vaatajatele mõjuma ka filmi lõpp, sest Gelormini on käsile võtnud raske ja tähelepanu vajava teema, milleks on laste seksuaalne väärkohtlemine. Debüteeriv režissöör on valinud karmi sõnumi edastamiseks eripärase…\ndetsember 4, 2019 Kati Vuks Arvustus\nDominikaani päritolu režissöör Héctor M. Valdez toob vaatajani maalilise mustvalge pildikeelega, kuid tõsistest teemadest pajatava linateose. „Malpaso“ on tema kolmas, täispikk film, mis järgneb varem valminud lühifilmidele: dokumentaalile Kariibi rahvastest ja Dominikaani kultuurist pealkirjaga „República del Color“ (2015) ning romantilisele komöödiale „Melocotónes“ (2017). Sedapuhku on ta oma värske teose maailma esilinastuseks valinud just PÖFFi festivali,…


Francis Chan Biograafia, vanus, naine, tsitaadid, jutlus, raamatud ja puhas väärtus - Kuulsad Inimesed Usa-S\nFrancis Chani elulugu\nFrancis Chan on Ameerika jutlustaja ja õpetaja. Ta on Californias Simi Valleys asuva Cornerstone'i kogukonna kiriku endine õppejõud, kogudus, mille ta alustas koos abikaasaga 1994. aastal. Ta on ka Igaviku Piiblikolledži asutaja ja kantsler ning mitme raamatu autor.\nFrancie Chani kirik: nurgakivi kogukonna kirik\nChan ja tema naine Lisa asutasid Cornerstone'i 1994. aastal, kus oli ainult 30 inimest. Kahe kuu jooksul oli kirik kasvanud 100 inimeseni ja 2000. aastaks juhtis Chan 1600-liikmelise koguduse varustamiseks mõeldud miljoni dollari suurust projekti. Tema kirik on nüüd üks suurimaid kirikuid Ventura maakonnas Californias.\nFrancis Chani jutlused\nLõpuaja patud on kirikus\nKoguduses on saabumas aeg, kus „inimesed saavad olema iseenda armastajad“. Kas tunnete, et see aeg on juba käes? Piibel ütleb, et viimastel päevadel muutume rohkem kurjaks, kuid kui lihtne on see patt võimeline kirikusse pugema. Ole ettevaatlik! See on juba käes ja neid on veel tulemas!\nJumal soovib, et me oleksime temast sõltuvuses. Me võime armuda heade tegude tegemisse, patule vastupanu osutamisse, vaeste eest hoolitsemisse, Pühakirja meeldejätmisse, kuid see on armumine Jeesusesse.\nTehke oma taevane isa uhke (filiplastele)\nPaulus õpetab Filiplastele 2, et Jumala lapsed peavad olema positiivsed, mitte nurisema ega kahtlema, et nad paistaksid nagu tuled keset õelat ja pimedat maailma. Kristuse usk ja rahu peaksid olema nakkavad. Paulus ei pahanda oma kannatusi vanglas, kui tema vaimsed lapsed on valmis Kristuse tagasitulekuks.\nFrancis Chani pilt\nHoiduge headest valetajatest\nValeõpetajaid on sageli raske märgata. Nad näivad olevat õiglased, kuid valetavad relativismi, subjektiivse moraali, sotsiaalse evangeeliumi ja universalismi valesid. Kristus soovib, et tugineksime oma veendumustele ja käitumisele Jumala sõnale.\nFrancis Chani vanus\nChan sündis San Franciscos, KASUTAB , 31. augustil 1967. Ta on alates 2019. aastast 52-aastane. Lisaks on tal Ameerika kodakondsus ja ta on pärit etnilisest segakeskkonnast. Peale selle kasvatas teda õdede-vendade kõrval ka teine kasuema.\nFrancis Chani perekond\nChani ema suri teda San Franciscos sünnitades, isa saatis ta Hongkongi ära vanaema hoolde. Pere kolis tagasi USA-sse, kui Francis Chan oli 5-aastane. Tema isa abiellus uuesti, kui Chan oli aastane. Kahjuks suri tema kasuema liiklusõnnetuses, kui ta oli 9-aastane, kui kümme isa uuesti abiellus.\nKui Chana sai 13-aastaseks, suri tema isa vähki. Need surmad panid Francis Chani mõistma Jumala tundmise tähtsust. Teine kasuema Josephine kasvatas ta koos õdede-vendadega. Tal oli pereõde isa õelt, tema abikaasalt Marionilt ja Williamilt Wongilt koos suure laiendatud pere ja kiriku perega. kui isa oli veel elus, kartis ta teda tõesti ja sama hirm aitas tal mõista jumalakartuse taset.\nFrancis Chan Abielus\nChan on abielus Lisa Chaniga, sündinud Lundgreniga. Paar abiellus 1994. aastal ja neil on seitse last. Nende üks lastest, Rachel Chan, on laulja. Tema emakeel on kantoni keel. Lisa Chan toetas oma meest kiriku asutamisel. Üheskoos asutasid nad 1994. aastal Cornerstone'i, kus oli ainult 30 inimest. Kahe kuu jooksul oli kirik kasvanud 100 inimeseni.\nFrancis Chan Lapsed\nFrancis Chani kehamõõtmised\nKeha kuju : Teadmata\nFrancis Chani palk\nTema palka ei avaldata.\nTema netoväärtus on 300 tuhat dollarit\n'Kuid Jumal ei kutsu meid mugavaks, ta kutsub meid usaldama Teda nii täielikult, et me ei karda sattuda olukordadesse, kus oleme hädas, kui Ta läbi ei tule.'\n'Meie suurim hirm ei peaks olema ebaõnnestumine, vaid edu saavutamine elus, millel pole tegelikult tähtsust.'\n'Jumala määratlus olulise kohta on üsna lihtne. Ta mõõdab meie elu selle järgi, kuidas me armastame. '\n'Leiged inimesed ei taha tegelikult oma patust päästetud olla; nad tahavad, et nad pääseksid ainult oma patu karistusest. '\n'' Kas teate, et mitte midagi, mida te siin elus teete, ei oma kunagi tähtsust, kui see pole Jumala armastamine ja tema loodud inimeste armastamine? '\n'Peame lõpetama inimestele vabanduste andmise mitte uskuda Jumalasse. Ilmselt olete kuulnud väljendit „Ma usun jumalasse, lihtsalt mitte organiseeritud usku”. Ma ei usu, et inimesed seda ütleksid, kui kogudus tõesti elaks nii, nagu meid oleks kutsutud elama. '\n'Midagi on valesti, kui meie elu on uskmatute jaoks mõistlik.'\n„... kui me armastame Jumalat, jookseme loomulikult Tema juurde sageli ja innukalt. Jeesus ei käskinud, et meil oleks Temaga iga päev regulaarne aeg. Pigem käsib ta meil armastada Issandat, oma Jumalat, kogu südamest, kogu hingest ja kogu mõistusega. ”Ta nimetas seda„ esimeseks ja suurimaks käsuks ”(Mt 22: 37–38). Tulemused on intiimne palve ja Tema Sõna uurimine. Meie motivatsioon muutub süüst armastuseks. ”\n'Rõõm on midagi, mille peame valima ja mille nimel siis tööd teha.'\n'Iroonia seisneb selles, et kuigi Jumal ei vaja meid, kuid tahab meid ikkagi, on meil Jumalat hädasti vaja, kuid me ei soovi Teda enamasti. Ta hindab meid ja ennustab lahkumist siit maalt, et olla Temaga - ja me imestame ükskõikselt, kui palju me peame tegema, et Ta läbi saaks. '\nFrancis Chani raamatud\nHullumeelne armastus: halastamatu Jumala poolt valdav\nSina ja mina igavesti\nPõrgu kustutamine: mida Jumal ütles igavikust ja asjadest, mille me oleme välja mõelnud Francis Chan\nMe oleme kirik: väikese grupi kogemus Francis Chan\nPõhiline Francis Chan\nKorruta: jüngrid teevad jüngreid\nFrancis Chan Kirjad kirikule\nKirjades kirikule kutsub Francis Chan lugejaid maadlema tõsiasjaga, et paljud kirikud on eemaldunud Jumala soovist nende järele. Ta kutsub kristlasi üles küsima: „Mida tahab Jumal oma kirikule? Kui Jeesus naaseb, kas ta leiab meid hoolitsevat oma pruudi eest isegi rohkem kui meie enda elu eest? ' Rääkides sügavast armastusest kiriku vastu, juhendab Chan Kristuse järgijaid elama läbi Jumala suurepärase ja ilusa nägemuse oma kiriku kohta - nägemuse, mille oleme võib-olla kaotanud, kuid mida Jumal pole kunagi unustanud.\nKes on Francis?\nTa on Ameerika autor kristlikel teemadel.\nKui vana on Francis?\nTa on 52 aastat.\nKui pikk on Francis?\nKas Francis on abielus?\nTa on abielus mees.\nKui palju Franciscus väärt on?\nTema koguväärtus on umbes 300 tuhat dollarit.\nKui palju Francis teenib?\nKus elab Francis?\nKas Francis on surnud või elus?\nKus on Francis praegu?\nIkka jätkab oma karjääri.\nFrancis Chan avaldas hiljuti oma otsust hakata täiskohaga misjonäriks: „Kolime oma perega veebruaris Aasiasse. Mõni kuu tagasi olime Myanmaris, olime koos mu naise ja lastega koos niisama slummides onnist onnini liikuva tõlkega, püüdes inimestele selgitada, kes on Jeesus. Need inimesed polnud Temast isegi kuulnud. Ja innukus, viis, kuidas nad kuulasid, nähes inimesi ristimas - see oli lihtsalt selline, et vau, mida me teeme tavalisel päeval, mis on isegi sellega võrreldav? ' #francischan\nJagatud postitus ASJAOMASE Ajakiri (@relevantmagazine) 12. novembril 2019 kell 11:48 PST