Dirk Nowitzki naine: Jessica Olsson Bio, vanus, lapsed, toit, kõrgus, rahvus, Instagram - Kuulsad Inimesed Usa-S\nDirk Nowitzki naine: Jessica Olsson Bio, vanus, lapsed, toit, kõrgus, rahvus, Instagram\nDirk Nowitzki naise elulugu\nDirk Nowitzki naine on rootsi-keenialane, kes töötab Texase Dallases asuvas mittetulundusliku kunstiorganisatsiooni Goss-Michael Foundation asedirektorina. Ta on tuntud kui DJK Würzburgi korvpalliklubis olnud pensioniealise Saksamaa profimängija Dirk Werner Nowitzki naine.\nDirk Nowitzki naise wiki | Jessica Olsson Wiki\nDirk Nowitzki naine Jessica Olsson sündis Kenyas Nanyukis ja kasvas Rootsis koos oma nooremate kaksikvendadega. Ta kasvas üles armastusest spordi vastu, kuna tema jalgpallurist vennad mängisid jalgpalli juba väga noorelt ja võtsid õde sageli mängu vaatama ja vahel mängima. Tema hõimkondlik keenia keel on gikuyu.\nHoolimata erinevast rahvusest, elavad duo ja nende lapsed Ameerika Ühendriikides, kus töötab Jessica Olsson. Pealegi on nad saamas USA kodanikeks. Pere reisib üks või kaks korda aastas Keeniasse, et külastada oma sugulasi ja tutvustada oma lastele ema pärandit.\nDirk Nowitzki naise vanus | Jessica Olssoni vanus\nNowitzki naine on alates 2019. aastast 37-aastane, mistõttu on ta neli aastat noorem kui tema kuulsast abikaasast, kes sündis 19. juunil 1978. Jessica (Nowitzki) Olsson sündis 1982. aastal Kenyas Nanyukis ja pole teada, millal ta oma sünnipäeva tähistab . Kui teave on avaldatud, värskendame teid tema sündimise päeva ja kuuga.\nDirk Nowitzki naise kodakondsus\nNagu varem mainitud, sündis Jessica Olson Keenias rootslasest isalt ja keenialasest emalt. Tema pere kolis Rootsi, kui ta oli veel väga väike. Seetõttu on ta nii Rootsi kui ka Keenia kodanik.\nDirk Nowitzki naise kõrgus | Jessica Olsson Height\nNende pilte vaadates märkate Jessica Olssoni ja tema abikaasa vahel nähtavat kõrguste erinevust. Dirk Nowitzki naise kõrgus on 1,54 meetrit, mis on palju lühem kui tema mehe kõrgus 2,10 meetrit.\nnick wright netoväärtus\nDirk Nowitzki naisharidus\nEuroopas kasvanud Jessica Olsson käis Rootsi parimatest koolidest alates lasteaiast kuni keskkoolini. Hiljem õppis ta tõenäoliselt teistes Euroopa riikides või Ameerika Ühendriikides. Asutuste nimesid, kus ta õppis, pole veel avaldatud ja värskendame teid, kui oleme teabe kontrollinud.\nDirk Nowitzki naise foto\nDirk Nowitzki abikaasa perekond\nDirk Nowitzki abikaasa vanemad | Jessica Olssoni vanemad\nJessica Nowitzkil on ema poolt keenia päritolu ja isalt rootslane.\nTema ema, varalahkunud Maggie Olsson, on pärit Kenyast Nanyukist ja kuulub Gikuyu hõimu. Ta abiellus rootslase hr Olssoniga, kes on suutnud kuulsatest lastest hoolimata tähelepanu keskpunktist eemal hoida.\nMaggie Olsson korraldas Nanyukis traditsioonilise kihlumistseremoonia juba siis, kui Nowitzki Jessicale ettepaneku tegi. Ta elas piisavalt kaua, et näha, et tütrest saab naine ja ema, kuid ta suri avaldamata kuupäeval.\nTeisalt tähistatakse Jessica Olssoni abimeeste vastavatel mängudel spordistaare. Tema ämm Helga Nowitzki oli elukutseline korvpallur, ämm Jörg-Werner aga rahvusvaheline käsipallur.\nAlates oma õemehest, Dirk Nowitzki vanemast õest Silke Nowitzkist, on ta endine kohalik meister nii korvpallis kui ka kergejõustikus, kes töötab nüüd NBAs rahvusvahelises TV-s.\nDirk Nowitzki abikaasa õed-vennad\nDirk Nowitzki naine on vanim kolmest lapsest, kes on sündinud Rootsi isalt ja Keenia emalt. Tema nooremad vennad, Marcus Olsson ja Martin Olsson on kaksikud ja profijalgpallurid, kes mängivad Rootsi koondises. Kaksikud sündisid 17. mail 1988, 6 aastat hiljem pärast nende vanema õe sündi.\nDirk Nowitzki naine | Jessica Olsson ja Dirk Nowitzki\nJessica Olsson on abielus Dirk Nowitzki . Paar sidus oma sõlme 20. juulil 2012 Nowitzki kodus Dallases ja koos on neid õnnistatud kolme lapsega, nimelt Morrisega, Malaikaga ja Maxiga. Pere elab Texases Dallases.\nDirk Nowitzki ja tema naine on armastuse näide esimesest silmapilgust. Nad kohtusid Senegalis asuva mittetulundusühingu Sports for Education and Economic Development (SEED) korraldatud heategevusüritusel Dallases 2010. aasta veebruaris. Öisel üritusel tegi Nowitzki suure annetuse Rolando Diazi maali eest. Pealegi nõustus ta heategevuseks käima kahel kuupäeval ja palus hiljem ka Jesicca kohtingule.\nSellest ajast alates oli paar paar aastat käinud, enne kui nad vahetasid oma pulmavande. Rass pole nende jaoks kunagi probleem olnud, hoolimata võistlustega seotud kommentaaridest, mille inimesed said, kui nad esimest korda avalikult esinesid ESPYS auhindade punasel vaibal 13. juulil 2011.\nJessica Olssoni pulm\nAtraktiivsel paaril oli kaks pulma, algul Keenias ja hiljem Saksamaal. Saksamaal peetavate pulmade kohta pole palju üksikasju jagada, kuna see oli tavaline pulmarežiim, millest duo teadlik oli. See tähendab, et juhendaja õnnistas nende liitu ja pidas tseremooniat.\nKenyas pidas Jessica Olssoni ema oma tütre ja väimehe jaoks traditsioonilisi Kikuyu pulmi. Sajad inimesed olid kohal ja nägid pealt, kuidas pensionile jäänud NBA mängija valis silmadeta õigesti oma pruudi 6 teise naise seast. Praktika on Kikuyu pulmades õigeusklik ja iga peigmehe vale valimise eest ostab ta tapmiseks kitse.\nlinda lee cadwell abiellus uuesti\nKeenia peetud tseremoonia kestis terve päeva, Dirkile ja Jessicale tutvustati rohkem tavasid, kuna need olid mõlemale uued kogemused.\nTeine sellistes pulmades levinud tava on kaasrahatasu, mida tuntakse hästi kui “ruracio”. Peigmehed maksavad pruudi vanematele kindla kokkulepitud summa või vara. Dirki puhul anti talle väike keenia šilling ja ta maksis neile selle. Jessica Olsson kandis traditsioonilist Kikuyu rõivastust, samal ajal kui Dirk Nowitzki oli tumepruunis oranžide toonidega traditsioonilises rõivas.\nDirk Nowitzki naine ja lapsed | Jessica Olssoni lapsed\nAlates nende abielust 2012. aastal on Nowitzki pere kasvanud, kuna tema naine on sünnitanud kolm kaunist last, tütre ja kaks poega. Nende vanim beebi Malaika Nowitzki sündis juulis 2013. Ta on nende ainus tütar ja õpib endiselt varases eas. Nowitzki pojad Max ja Morris sündisid vastavalt 2015. aasta märtsis ja 2016. aasta novembris.\nDirk Nowitzki naise palk ja puhasväärtus | Jessica Olssoni puhasväärtus\nPuuduvad üksikasjad, mis näitaksid, mida Dirk Nowitzki naine aastas või kuus teenib Goss-Michaeli fondi abidirektorina. Pealegi ei ole ta oma netoväärtust paljastanud, kuna ta on lihtne inimene ja talle ei meeldi kunagi oma rikkuse avalikult väljapanekuga avalikkuse tähelepanu köita. See jaotis on aga ülevaatamisel. Värskendame teid, kui avaldatakse üksikasju tema palganumbrite ja netoväärtuse kohta.\nPidades meeles, et ühes nende abieluvandest teatatakse, et nad on koos, võime järeldada, et Nowitzki jagab oma netoväärtust, mis on hinnanguliselt 140 miljonit dollarit oma naisega.\nDirk Nowitzki naise faktid ja keha mõõtmised\nTäisnimi: Jessica Olsson\nVanus / kui vana ?: 37\nSünnikoht: Nanyuki, Keenia\nIsa nimi: Härra. Olsson\nEma nimi: Maggie Olsson\nÕed-vennad: Kaks venda\nAbielus ?: Dirk Nowitzki\nLapsed / lapsed: Tütar ja 2 poega\nKõrgus / kui pikk ?: 1,54 m\nKaal: 63 kg\nDirk Nowitzki naise karjäär\nNowitzki naine on kogu elu olnud kunstisõber. Seetõttu on ta töötanud kunstigaleriides ja ettevõtetes nii Saksamaal kui ka Ameerika Ühendriikides. Et ta saaks heategevusüritusel kohtuda oma elu armastusega, peab ta olema ka filantroop, kes töötab mitme organisatsiooniga ebasoodsas olukorras olevate olukordade väljatöötamiseks.\nSee, mida Dirk Nowitzki naine ära elab, pole mingit kahtlust, kui arvestada, et ta on kunstifanaatik. Jessica Olsson töötab Goss-Michaeli fondis assotsieerunud produtsendina. Sihtasutus on Dallase kogukonda teenindav heategevusliku kunsti organisatsioon 501 (c) (3).\nGoss-Michaeli fondi asutasid 2007. aastal Kenny Goss ja surnud muusikaikoon George Michael. See näitab üksteise järel rahvusvaheliste kunstnike Kenny Gossile kuuluvaid kauneid kunstiteoseid ja toetab Artist-in-Residence programmi. Lisaks tegeleb fond paljude heategevusüritustega, mis aitavad ühiskonnas soodustada vähem õnnelike inimeste toimetulekut.\nSeoses oma sealse tööga tagab Dirk Nowitzki naine korjandusplaani väljatöötamise, haldamise ja rakendamise, kuna pakub organisatsioonile täiendavat haldustuge.\ndebora r. nelson-matemaatikute netoväärtus\nDirk Nowitzki abikaasa toit | Plaat\nPensionärist NBA mängija, Nowitzki on nüüd harjunud, et inimesed räägivad oma toidust alati, kui ta Dallas Mavericksi areenile läheb, kuna ta ei kõnni kunagi sisse ilma vaheplaadita, mis on tihedalt alumiiniumfooliumisse mähitud. Taldrik on selline, millega inimene koju saadetakse, kui peost või õhtusöögist on järele jäänud.\nDirk Nowitzki on väga valiv, kui rääkida toidust. Tal on dieet, millest ta kinni peab ja seetõttu toob ta kodust ise toitu. Tema armastav naine vastutab käiguplaadi eest, mida tema meest sageli nähakse.\nKes on Dirk Nowitzki naine?\nJessica Olsson on asjatundlik direktor, kes on pälvinud laialdase tunnustuse kuulsa pensioneeritud Saksamaa NBA mängija Dirk Nowitzki naisena\nelu alla nulli, mis juhtus Andyga\nKui vana on Dirk Nowitzki naine?\nTa on Rootsi-Keenia kodanik, sündinud 1982. aastal Kenyas Nanyukis.\nKui pikk on Dirk Nowitzki naine?\nDirk Nowitzki naine seisab 1,54 meetri kõrgusel.\nKas Jessica Olsson on abielus?\nJah, ta on abielus Dirk Nowitzkiga. Nad abiellusid 2012. aastal ja neil on koos kolm last. Paar elab koos lastega Texases Dallases.\nKui palju on Dirk Nowitzki naine väärt?\nJessica Olsson pole oma netoväärtust veel avaldanud. Uuendame seda jaotist, kui saame ja kontrollime teavet tema nime all olevate rikkuste ja omaduste kohta.\nKui palju teenib Dirk Nowitzki naine?\nPuuduvad üksikasjad, mis näitavad Nowitzki naise aasta- või kuupalka. Tema palganumbreid ajakohastatakse kohe, kui need on kättesaadavad.\nKus elab Dirk Nowitzki naine?\nJessica Olsson on USA-s Dallasis elav elanik. Laadime tema maja pildid üles kohe, kui need meil olemas on.\nKas Dirk Nowitzki naine on surnud või elus?\nKus on Dirk Nowitzki naine praegu?\nJessica Olsson on endiselt aktiivne loomekunstitööstuses osaleja. Ta töötab Goss-Michaeli fondis abidirektorina.\nDirk Nowitzki naine Instagram\nJessica Olssoni Instagrami konto on privaatne, seega peate tema IG postituste vaatamiseks teda jälgima. Temaga saate ühenduse luua käepideme all @jmwanguo .\ntee leoni netoväärtus 2016\nwilliam hilton robyn hilton\njääposeidooni tegelik nimi\nkui vana on justina valentine\nkes on Patrick Mahomese vanemad


aiakiik, kreemjasvalge (136192761) - Osta.ee\nEseme ID: 136192761\nEseme ID: 136192761 Seisukord: uus Tarneaeg: 7 päeva\nOstaKohe 284.18 € 432.25 €\nAvarasse ja stiilsesse aiakiike mahub mugavalt kaks inimest ning suur varikatus pakub varju päikese eest.\nTänu takjaribaga sulguritega kardinatele saab kõik neli külge kergesti sulgeda ning luua kinnise ala. Suletud võrk hoiab putukad eemal ja annab teile privaatse pelgupaiga. Istme saab muuta ka voodiks. Lisamugavusena on lisatud kaks kandilist patja ja kaks silindrikujulist patja.\nTugev terasraam on roostekindla pulbervärvitud viimistlusega. Veekindlad polüestrist padjakatted saab puhastamiseks lihtsalt eemaldada. Väga lihtne kokku panna.\nMaterjal: kangas ja pulbervärvitud terasraam\nMõõtmed: 220 x 160 x 240 cm (P x L x K)\nIstme suurus: 156 x 52 cm (P x L)\nVoodi suurus (kui iste on muudetud voodiks): 156 x 104 cm (P x L)\nMaksimaalne kandevõime: 240 kg\nKomplekti kuulub 4 patja (2 kandilist ja 2 silindrikujulist)


31-10-2016, 19:45 PM (Seda postitust muudeti viimati: 31-10-2016, 22:42 PM ja muutjaks oli stihl.)\n(31-10-2016, 18:43 PM)maisalup Kirjutas: cordiantidega kus pole veel isegi tähe kujulist naela ja mingit x koostist ...\nKellele ema kellele tütar ütleme nii\nSa ainult ütled nii, aga mõtled nii ja naa, täpselt nagu vaja on või pähe tuleb.\nOletame, et vaja on talveks rahvamõõtu 195/65R15.\nCordianti kõige soodsam selline mõõt Polar SL maksab 54€/tk. (ei hakka siin kiruma, et isegi oma hinnakirju nad ei suuda korda teha, tooted on, pilte pole jne)\nSinu poolt paljukirutud Hakka on 2x kallim, olgu, vaatame, mis 200€ eest kokku teha saab.\nMidagi saab, seal paistab isegi häguselt 8mm mustrit.\nMina olen Hakkaga palju sõitnud, nii uue, kui vanaga, ja kindla peale minek, valiks ta ikka, kasvõi vana. Ehk siis ema.\nSina valisid, aga tütre.\nSul on 8000€ ja Sul on vaja autot, mis sõidab mõnusalt punktist A punkti B.\nTütre suur fänn nagu Sa oled, kindlasti ostaks tutika SELLE auto. Sa oled ju eelmise näite põhjal põhimõttekindel mees, kui tütar, siis tütar, olgu ta milline tahes. (jällegi, ei hakka irisema venest toodud asjade kodulehe üle, et standardvarustus ongi lisavarustus ja hinnad on EEK-ides jne)\nValuvelge Sa selle raha eest ei saa (on juba uuena viskavad plekkveljed!) ja kondist võid und näha. (mis see veel on?)\nTeine mees, kes lepib ka emaga, ostab pigem selle Golfi\nNõudlikumad emaarmastajad ostavad isegi sihukese ema.\nAga tegelikult, on mul kahtlus, et sellel viimasel teemal oled Sa hoopis samuti emaarmastaja ja valid midagi sealt auto24-jast pigem....\nKus siin Su põhimõtted on, mees, ütleme nii?\nP.S. Rehvid on meelevaldsed (need kasutatud), loomulikult enne osta käiks ja uuriks aastaarve jne.\nSama kehtib kasutatud autode kohta - Golfi puhul uuriks, kas salongiradika vee elektriline soojendus ON olemas (muidu ei saa teda meil siin talvel kasutada, sest see 1,6 traktor absoluutselt sooja vett EI TOODA + mis kkrdi uus aku; auto on 65t aastas sõitnud ja aku peetis, see pole reaalne, sest OE Vartad kestavad 10a + ); Audil noriks, kus teine võti on, kas õlipumba võll on vahetatud, läbisõit jne.\n01-11-2016, 00:51 AM\n(31-10-2016, 11:45 AM)stihl Kirjutas:\n(31-10-2016, 07:11 AM)maisalup Kirjutas: Samas tuli nokianil just välja, et spets põhjamaade segu asemel kasutasid nad ka sama segu millega toodetakse keskeuroopasse talve rehve ja nüüd on mõnede nokianide hind kukkunud peaaegu cordiandiga samasse suurusjärku aktsiate kukkumisest rääkimatta...\nKust see välja tuli????\nPehme rehviga sa ei saa ju 250km tunnis sõita...nagu nad seal saksas mõnel teelõigul kihutavad.\nSee on mingi rahvajutt, pritsi mingi link selle kohta.\nSeda vist mõeldi\n01-11-2016, 07:22 AM (Seda postitust muudeti viimati: 01-11-2016, 07:24 AM ja muutjaks oli maisalup. Muutmise põhjus: . )\nNalja mees, kui mul oleks 8000 eur siis ostaksin omale korraliku fordi aga kindlasti mitte mingit kolkswaagenit või auruvedurit. Aga sinu kahjuks on juba ford olemas ja selle all pidasid üli hästi ka collins rehvid, pole vaja rootsist tuua 5 aastat vanu nokiane senna alla, sest sõidan ainult nokianidega. Pigem ostan juba sailuni aga mitte seda nokiani sest keegi arvab, et need on ainsad head rehvid\nSa proovi kõigepealt need venelased ära, võibolla hiljem enam ei ostagi nokiane, hakkadki ainult cordiantidega sõitma, sest pidamine on 30 prossu parem kui iidol rehvidel\nSamas ei saa ka päris maha nokiane teha, kui palka anti kunagi kõvasti ja rehvimüüja ukse võis jalaga lahti lüüa siis sõitsin minagi hakkapeliita 5-ga, päris hea oli\n10-10-2017, 17:18 PM (Seda postitust muudeti viimati: 10-10-2017, 17:20 PM ja muutjaks oli maisalup.)\nNii küsimus autotulede kohta- Millised tuled on veel peale hellade enamvähem kvaliteetsed? Kunagi fiatile sai TYC firma tuled pandud ja no olid ikka saastad küll. Näitasid veidi paremini kui koorunud reflektoriga originaalid, kuid teisel päeval kärssasid kohe juhtmed tule sees ja sai ise juhtmestikku putitatud mitu päeva et tulesid lahti saada ja kokku panna.\nKuidas on firma DIEDERICHS tuledega, reklaamib end kui saksa firma, aga sakslased oskavad ka odava raha eest sitta kokku keerata. Hinna poolest kallimad kui TYC ja soodsamad kui Hella. Originaal tuledel on nimelt alumised klambrid otsa saanud, muidugi saaks neid umbes päevase töö ja leiutamisega parandada, kuid vajaksid kõva poleerimist ka kui seegi aitaks ning lihtsam ja kordi kiirem oleks lihtsalt uued tuled ette tõsta.\n10-10-2017, 18:20 PM\nHella/Magneti-Marelli ja Bosh on korralikud. TYC pidi vist olema järgmine ja ülejäänud juba päris saast, kui õieti mäletan.\n10-10-2017, 19:13 PM\nValeo võiks ka head tootjate nimekirja lisada.\n10-10-2017, 20:03 PM\n(10-10-2017, 19:13 PM)rollfix Kirjutas: Valeo võiks ka head tootjate nimekirja lisada.\n10-10-2017, 22:24 PM\nToyota nimelise auto tootjad on siis lp. kaasfoorumlase taxopets´i arvamusest Valeo toodete kehvast nimest teadlikud ja enam ei lase tagalaterna tootjal oma valmistamismärki välispinnale sulatada vaid on palunud peita tagaküljele. Lausa uued Avensised, paljude eestimaalaste poolt eelistatud automark, väljuvad tehasest Valeo toodetega. Vaata kus kaabakad, paigaldavad rämpsu. Vot vanasti, kui Toyota kasutas Koito tooteid, olid need praalimiseks ikka kohe välispinnal kenasti..\nP.S. Headest tootjatest jäi ka CIBIE veel nimetamata.\n10-10-2017, 23:08 PM\nPole mina veel näinud tykki või depot mis midagi näitaks,saast on saast,süda tilgub verd kui pead neid kellelegi külge kruvima.Võimaluse korral võiks defektid välja lihvida ja autolakiga üle lakkida,jääb igasugusest saastast etem,kõik kellele nii tehtud on rahule jäänud.Pigem ikka osta mingi mingi eespoolmainitud asise tootja laternad.Viimane kokkupuude oli Passat B7 tuledega ja kuna ka Valeo oli üks originaali tootja siis teevad nad tulesid millel on peal VW logo originaalina ,kui ka ilma logota b-osana .Ei ole vahet ei välimuses ega valgustamises,ainult hinnas ja karbid on erinevad,asi on ühe päeva jooksul kontrollitud.Võibolla on teistel automarkidel ka samamoodi ei oska öelda,tasuks ehk uurimist.\n10-10-2017, 23:14 PM\nViimati Valeo kojamehed mõranesid küll väga kiiresti ära, vanad said tagasi pandud, nüüd ei teagi millised uued osta.\n11-10-2017, 09:20 AM (Seda postitust muudeti viimati: 11-10-2017, 09:22 AM ja muutjaks oli maisalup.)\nkojamehed on omaette teema, minul on häda olnud ka bosch kojameestega, mis kippusid eest ära lendama, championi kojamehed mis keskelt ei pühkinud- tuli põlve otsas painutada, siis sai enamvähem tööle.\nAga kes siis eestis sisse toovad valeo ja cibis tulesid? Käisin kõik netipoed läb seal ainult hella ja tyc ning hella päringu peale tuli vastus, et hellasid ei saa on pakkuda ainult tyc\n(11-10-2017, 09:20 AM)maisalup Kirjutas: Aga kes siis eestis sisse toovad valeo ja cibis tulesid? Käisin kõik netipoed läb seal ainult hella ja tyc ning hella päringu peale tuli vastus, et hellasid ei saa on pakkuda ainult tyc\nHmm.. siit ka vaatasid? Cibie lisatuled.\nKuna Hellade ja muu pealetrügiva hiina mudru hinnavahe võib olla kordades siis Helladega keegi ei tahagi tegeleda kuna sisuliselt turg puudub.\n11-10-2017, 11:46 AM (Seda postitust muudeti viimati: 11-10-2017, 11:51 AM ja muutjaks oli maisalup.)\nPraegu pakuvad huvi siiski auto esilaternad mitte lisatuled. Hinnavahe on nii ja naa, ühes poes on tyc 90 eur, hella 240 eur tava tuli teises poes aga tyc maksab 60, hella 120 ja hella xenon tuled 240eur\n11-10-2017, 18:39 PM\nMinu Volvol näitas tyc esituli kohutavalt. Vihk moonutatud etc.\nOriginaal ca 15 aastat vana tuli oli tunduvalt asisem.\n13-12-2017, 15:47 PM\nH1G037 BTA esiratta laager pidas vastu vähem kui 5000km.\nRUVILLE Rattalaagrikomplekt 5274 ei sobinud mondeole kuna rummus jämedamad poldid.\n13-12-2017, 16:53 PM\nMinul aastase vahega(15 000km) vahetatud esimesed rattalaagrid vanem on optimal ja uuem on poole odavam king laager vanemal läbisõitu umbes 80 000 ja odavamal 65 000 siiani veerevad mõlemad veel.\n14-12-2017, 15:14 PM (Seda postitust muudeti viimati: 14-12-2017, 16:57 PM ja muutjaks oli stihl.)\n(13-12-2017, 15:47 PM)Koristaja Kirjutas: H1G037 BTA esiratta laager pidas vastu vähem kui 5000km.\nKas haamriga sisse või kogu püstak alt ära ja pressi all, kui eritööriista pole?\nSry, aga rattalaagri, sillapuksi jne vahetusel ON OLULINE, kuidas seda teha. Sharniiril, rehvil ja rooliotsal on vähem oluline.\n95% inimesi ei tea seda.\nOlen olnud tunnistajaks ka juhtumil, kui LR esindus vahetas DiscoIII tagasilla puksi valesti, inglaste tehaseaudit sattus peale ja firma sai 1000€ trahvi.\nEritööriistad olid eemal toas olemas, aga neid ei kasutatud.\nSeega ma ka suvalise töökoja, autoesinduse (või isetegija) töö peale üle 40 kraadist mürki ei võtaks.\n14-12-2017, 19:34 PM\n(14-12-2017, 15:14 PM)stihl Kirjutas: Olen olnud tunnistajaks ka juhtumil, kui LR esindus vahetas DiscoIII tagasilla puksi valesti, inglaste tehaseaudit sattus peale ja firma sai 1000€ trahvi.\nSee on täpselt sama nagu Omega tagaratta laagri vahetuseks on udupeen Kent Moore'i rakis aga ikka vahetatakse seda meetrise haamriga. Miks - sest nii saab mitu korda kiiremini. Kaua see laager seal kestab ei huvita kedagi. Klienti peab ju hoidma - s.t. enda juures hoidma, et ta ikka tagasi tuleks.\n(14-12-2017, 19:34 PM)Walter Kirjutas: Kaua see laager seal kestab ei huvita kedagi. Klienti peab ju hoidma - s.t. enda juures hoidma, et ta ikka tagasi tuleks.\nEks ta tulebki tagasi, aga tänapäeval juba koos postitusega sotsiaalmeediasse.\nJa internet naljalt ei unusta.


Inspektsioon: leitud dokumendist sotsiaalmeediasse pildi postitamisel ei mõelda tagajärgedele - Digigeenius\nAlatihti postitatakse sotsiaalmeediasse pilte leitud dokumentidest, kuid seda tehas ei mõelda andmekaitse inspektsiooni sõnul tagajärgedele.\nKuigi postitaja motiiv võib olla üllas ei ole teada, milleks keegi võib tuhandetele silmapaarididele kättesaadava dokumendil oleva infoga teha.\nInspektsioon soovitab järgida politsei soovitust ehk viia dokument selle välja andnud asutuse kätte.\nLeitud õpilaspileti peaks viima selle väljastanud kooli\nAndmekaitse inspektsiooni (AKI) avalike suhete nõuniku Signe Heibergi sõnul ütleb küll asjaõigusseadus, et kui inimene leiab kaotatud asja, siis see tuleb toimetada omaniku valdusesse, kuid kuidas inimene peab seda tegema, jääb tema enda otsustada kuna seda seadusandlus ei reguleeri.\n“Sotsiaalmeedia ajastul on lihtne valida info jagamiseks mõni sotsiaalmeediakanal, kuid selle postituse tagajärgedele sageli ei mõelda. Seetõttu, kui leiad Mari Maasika ID-kaardi ja sotsiaalmeedia keskkonnas on mitu Mari Maasikat, ei peaks teavitama kogu maailma õige Maasika leidmiseks,” ütles ta.\nNõunik lisas, et kui on võimalik otse näiteks sotsiaalmeedia kaudu dokumendi kaotajaga ühendust võtta, on see kindlasti mõistlikum ja teisega arvestavam kui teha avalik postitus.\nÜldiselt leiab AKI, et kui dokumendi leidjal ei ole oma jõududega võimalik dokumendi omanikku üles leida, siis on politsei soovituse kohaselt mõistlik viia dokument selle välja andnud asutuse kätte. Näiteks, kui leiad ühistranspordist koolilapse õpilaspileti, siis vii see dokument õpilaspiletil märgitud kooli.\nMärksõnad: AKI, andmekaitse inspektsioon, dokument, sotsiaalmeedia


Parem Elu Naisteklubi aprillis | Parem Elu Koolitused\nNaisteklubi uksed on uutele liikmetele avatud kuni 8. aprillini.\nSiis uksed sulguvad ja me alustame oma aprillikuu tegevusi!\nKallis naine ‒ kevad on käes! Kas Sa tunned kevadet oma südames? Naise süda ihkab alati tunda midagi erilist, mis paneb südame kiiremini põksuma ja toob naeratuse näole!\nAprillikuus teeb iga naine iseendale pai ja seda rohkem kui üks kord. Sa saad kogeda iseenda pehme pai puudutust, mis paneb Sind sisemiselt särama!\nLiiga palju on meil kiirustamist, tormamist, vastutust, ebakindlust, muretsemist, kadedust, hirmu, süüdistamist, iseenda alla surumist ja maha tegemist. Iga naine väärib aga rohkem elusust, armastust, hoolimist, mõistmist ja aega iseenda jaoks, et olla endaga leebe ja hell ning teha endale pai. Aprillikuusvvõtame endale selle aja ja teemegi iseendale pai.\nUusi liikmeid võtame naisteklubisse vastu kuni 8. aprillini! Seejärel sulgub uks ja me alustame oma inspireerivate tegevustega.\nväiksed ülesanded, harjutused\nNaisteklubi uksed on avatud kuni: 8. aprill 2021\nOled Sa valmis aprillikuus õide puhkema koos teiste eriliste naistega?\n← FIGU)U(RITAJATE kehakaalu väljakutse: 21 päeva Merikesega stardib 12.04\nParem Elu Naisteklubi maikuus →


Punane leek Põhja-Soomest — Sirp\nPunane leek Põhja-Soomest\nErja Kärkkäineni värvilised maastikud ja Anssi Hanhela tabudeta suhtumine seksuaalsusse ei kummuta küll põhjala kuvandit, kuid kutsuvad suhtlema.\nAnssi Hanhela ja Erja Kärkkäineni maalinäitus „Uus maastik“ Tartu Kunstimajas kuni 11. II.\nKaheksa-aastasena kukkusin vanaema köögi põrandaluugist tagurpidi keldrisse. Selg sai haiget ja nädal aega käisin kõveras ringi. Mulle öeldi, et sain nõianoole. Mis asi see nõianool on? „Kalevalas“ on juttu Lapimaa kurjast nõiast, põhjala emandast Louhist. Lõuna-Soome ja Karjala runolauljad nimetasid teda – võib-olla kadedusest – oma värssides ka libuks, sest Louhil oli palju abieluväliseid suhteid ja lapsi. Mõned tema pojad, eriti koledad nõiad saatsid inimeste pihta nõianooli ehk haigusi ja nuhtlust. Louhil olid ka äärmiselt seksikad tütred, kelle turuväärtust oskas Louhi ära kasutada. Need Põhjala neiud tegid Väinämöineni ning teised Lõuna-Soomes ja Karjalas kuival olevad vennad himust pööraseks, nii et neil ei jäänud muud üle, kui minna pimedasse Põhjalasse õnne otsima.\nMina kukkusin keldrisse Lõuna-Soomes Hämes. Sealt jääb müütiline põhjala, ja ka Lapimaa, väga kaugele. Kui Sodankyläst võtta, siis umbes 850 kilomeetrit. Põhja-Soome on oma pilkase pimeduse või täieliku valgusega mulle sama eksootiline kui ükskõik millisele eestlasele. Iga kord mõne Lapimaalt pärit inimesega kohtudes püüan ennast nende asjadega rohkem kurssi viia. Lõunasoomlasena on mul oht põdeda ka kollektiivse südametunnistuse piina. Läbi aegade on Lapimaad ning sealseid elanikke (väär)koheldud kui võõrast, Teist. Eriti jõhkralt on soomlased käitunud Lapimaa põlisrahva saamidega. Praegugi on Soomel ÜRO põlisrahvaste õiguste konventsioon ratifitseerimata.\nVõõras võib tunduda hirmutav, aga ka eksootiline või ahvatlev. Soomes on levinud klišeed Lapimaast või Põhja-Soomest kui müstilisest, metsikust, ürgsest (sealt tuleb ka ohjeldamatu või ülearenenud sugutung) ja algupärasest kohast, kus inimestel on loodusega tihe side. Inimesele on seal üldse omane maniakaalne või depressiivne käitumine. Aga eks see ole iseloomulik vaat et kõigile soome-ugri rahvastele: vaadake soomeugrilast suvel, kui tal on kolm kuud kestev orgasm, või talvel, kui maad on võtnud depressioon, mille vastu aitavad ainult orgasm ja kunst.\nAnssi Hanhela. Puhkus. Õli, lõuend, 2015.\nMillisest Lapimaast või Põhja-Soomest räägib Anssi Hanhela ja Erja Kärkkäineni näitus? Olen näinud Hanhela maale varemgi Eestis Soome Instituudi Lapimaa nüüdiskunsti tutvustaval rändnäitusel „Karvavahetuse aeg“ (kuraatorid Indrek Grigor ja Markus Toompere) ning Tartu Kunstimaja näitusel „Kuidas lugeda pimedas?“ (kuraator Tanel Rander). Siis tema maalid mind väga ei kõnetanud. Võib-olla olid need liiga väikesed? Tartu Kunstimaja galerist Indrek Grigori sõnul sündis aga juba siis Tartus Anssi Hanhela fänniklubi.\nSeekord on maalid suuremad, neid on palju, aga mitte liiga palju, et neist tekiks tüdimus. Näitusetervik toob Hanhela kunsti ilusti välja ja mõjub väga hästi. Tema esitusviisi, käekirja pole vaja liiga tõsiselt võtta: see on kohmakas, naivistide laadis lapselik esitus. Hanhela relv on aga tema tormakas ekspressiivsus, mis tegi vähemalt minu relvituks.\nHanhela puhul ei saa mööda seksuaalsusest. Ta on paljudes maalides keskendunud mehe ja naise kooselule ning mehe hingeelule, ikka talvise Põhja-Soome lumme mattunud looduse keskel või ka kodus, mida ümbritseb halastamatu loodus. Vähemalt mulle tundub külm ja pime aeg halastamatuna. Meest ja naist hoiab koos elujaatav iha, mis Hanhela maalides – puust ja punaseks tehtuna – on peenised ja tuped paisutanud suureks, ilusaks ja värviliseks. Kooselu vähem ekstaatilisest küljest räägivad konfliktid, arusaamatused ning põhjamaale nii omane üksildustunne.\nHanhela peategelane on mees, kuid naine on tema võrdne partner. Feministlikku pilku võiks rõõmustada seik, et kuigi Hanhela töödes on ohtralt seksi, ei ole seal kübetki seksismi. Tema kujutatud liha ei ole patuselt nõrk, vaid lihtsalt himulik.\nSugutungi ja armastuse kõrval on eksponeeritud ka praegust poliitikat kritiseerivaid teoseid. Paljaste pepude ja anaalse tegevusega poliitikud mõjuvad naeruväärsetena.\nAga ega Soomes seksita saa. Louhi ja paljude teiste Lapimaa loometegelaste kõrval on seksuaalsust käsitlenud ja sellega (ning selle ümber) skandaale tekitanud Põhjala Picasso Reidar Särestöniemi (1925–1985) või Eestiski tundud kirjanik-kunstnik Timo K. Mukka (1944–1976). Ka kirjanik Rosa Liksom (1958) kirjutab põhjasoomlaste ihast ja vihast keerutamata, mõnikord küll parodeerides. Hanhela vahetu neuroosita suhtumine seksuaalsusse ei kummuta, pigem kinnitab Põhja-Soome inimese kuvandit, kelle liha punetab ihast.\nSee pole just kõige õigem tõlgendus, sest Hanhela ei olegi pärit Lapimaalt. Tema sünnikoht Kiiminkijoki asub Põhja-Pohjanmaa maakonnas, nagu ka praegune kodulinn Oulu. Tõsi küll, ta on elanud mõni aeg Rovaniemis ehk päris Lapimaal.\nPunane valgel hangel\nVärve on Hanhela ja ka Erja Kärkkäineni töödes ohtralt. Eriti palju on erkpunast, mis on muuseas ka seksuaalsuse, elujõulisuse ja ellujäämise värv. Punasest küllusest hoolimata ei ole nende teosed agressiivsed, pigem sümpaatsed. Kärkkäinenil on maal „Näen punast“, mis soome keeles tähendab ülekantud tähenduses „vihastan“, aga kunstniku maalid on kaugel raevust – pigem räägivad need armastusest, hoolivusest ning kohanemisest või loobumisest.\nHanhela teostes on kõike palju: tundeid, detaile ja värve. Seevastu teatritaustaga Kärkkäinen on keskendunud ühele-kahele motiivile, olgu see siis karu, lind, inimene või tall. Tema motiivid kannavad võimsat sümboolset sõnumit. Metsakuninga ehk karu pea on alandlikult allapoole vajunud ning tema kroon lebab valgel lumel. Selles võime näha inimese ja karu võimusuhete muutumist, aga ka inimest, kes on pidanud loobuma oma jõust, võimust või aust. Põhjapõtra Erja Kärkkäineni teostes ei näe, sest kunstnik on Sallast, Ida-Lapimaalt, kus tema enda sõnul on põhjapõdrakasvatus ja loodus väga olulised identiteedi osad. Praegu elab ka Kärkkäinen Oulus, aga käib tööl Lapimaal, kus ta on elanud suurema osa elust.\nKärkkäineni maalides on ikka kohal loodus, enamasti talvine, lumine loodus. Siin tekib vägisi küsimus, millal lumi ühendab, millal viib inimesi lahku. Tema maalides ei ole siiski midagi müstilist või hirmutavat, pigem on need realistlikud. Mõlema soome kunstniku maastikud kutsuvad ligi, suhtlema, nagu avatud ja siirad inimesed ikka. Nende ühisnäitus on nagu tulipunane soojendav leek.


- Suurenda liikme tinktuuri\nSuurenda liikme tinktuuri.\nOstes See on juhtiv arsti tüüpi 1 vahend, mis pakub lisatasu plastikust ilma kõrvaltoimeid. Päeva pärast puhastatakse need prahist, rohust, lehtedest, lõigatakse väikesteks viiludeks, kaalutakse ja ühendatakse viinaga suhtega 1: 1. Teatavates Ühe aasta liikmemaks 3 eurot, mis tuleb tasuda aasta alguses.\nParim viis kinnitada, et laps on õendusabi hästi ja sa toodavad piisavalt piima hoides pidevalt kontrollida lapse kaalu.\nVäike meessoost liige tehnikat. Lihtsalt sellepärast, et mees Suurenda liikme tinktuuri ole ülemõistuse suured meessoost liige ei tähenda seks on ebarahuldavaks. Seal on mõned valikud ja väike meessoost liige tehnikat magamistoas, kes võivad pakkuda teile parem seksuaalne kogemusi tostamiseks. Need on vaid mõned kuidas suudavad liikuda mõiste ei ole "piisavalt suur" ja püüdke ikka on nauditav seksuaalne.\nKui teil on selline probleem, nagu keerdsilmusena liige, pump aitab säilitada tema tavaline asendis. Kui suurendada laius liikme ilmselt mõningane vähenemine pikkusega, põrandal sentimeetrit. Öeldes pro läbimõõt liige, tasub kohe mainida, et on olemas statistilised andmed: Vastavalt nendega sõlmitud, et alates 12 aastat, ümbermõõt organ cm ja 18 aasta vanuseni jõuab vt.\nAmanita tinktuur viinal: kasutada liigeste raviks, onkoloogia jaoks, kasulikud omadused\nMida ma peaksin tegema, et mõiste suurenenud. Parafiini-osokeriittihoito 11 hyötytekijää, jotka auttavat lievittämään ikääntymisen mukanaan tuomia kipuja Suurenda liikme tinktuuri toukokuu 30, Parafiinihoito jaloille ja käsille — yhdeksän ihoa nuorentavaa vaikutusta at toukokuu 29, Kylpylämatka Pärnuun — Vaiheittainen ohje miten tulla edulliselle matkalle Pärnuun at toukokuu 25, Lääkintävoimistelun ja sen 9 vaikutusta.\nTuleb meeles pidada, et tinktuuri saab võtta ainult haiguste ravis abiainena. Kuidas kodus viina peal kärbseseenetinktuuri teha Tinktuuride valmistamiseks on seeni parem koguda ökoloogiliselt puhtas kohas, kuna viljakehad suudavad õhust ja mullast imada kõiki kahjulikke aineid.\nNüüd tilgub kaussi sulatatud parafiini paar tilka eeterlikku õli ja õrnalt pane oma käed paar sekundit aromaatne segu. Laske vaha kõvaks kätel, siis sukeldus tagasi kaussi palm korda nii kaua, kui nahk ei moodusta tihe Suurenda liikme tinktuuri.\nParafiini 36 x 0,5 kg pussi Kuidas suurendada oma riista kuni 5 sentimeetrit. Väärib märkimist, et selline lihtne manipuleerimine enne seksuaalvahekorda vähendab enneaegse seemnepurske ja potentsi tekkimise probleeme.\nAaloeekstrakt parandab vaagnaelundite vereringet, suurendab erektsiooni ja mõjutab peenise suurust. Võtke toataime väljavõte 1 tl kohta. Aasta jooksul saate ravikuuri korrata kuni kolm korda. Mahla saab ka kodus. Aloe puu agaav lehtedest pressitud mahl segatakse väikese koguse loodusliku meega. Aktsepteeritakse samas koguses kui esimesel juhul.\nKui ženšenni pole käepärast, võib selle asendada Eleutherococcus'ega.\nSelle taime alkoholiekstrakt võimaldab unustada meeste probleemid, samuti mõjutada suguelundite suurust. Taimse ravimiga peenise laienemise eelised ja puudused Plussid: taimsete preparaatide ja infusioonide kasutamine ei tähenda suuri finantskulusid; keha täidetakse vajalike looduslike koostisosadega ilma sünteetiliste lisanditeta; rahvapäraseid retsepte saab kasutada integreeritud lähenemisviisiga probleemi lahendamiseks, mis loob soodsad tingimused peenise kudede kasvuks; paralleelselt vähenevad urogenitaalsüsteemi haiguste tekkimise riskid; te ei pea kulutama palju aega taimeteede valmistamisele.


Möödunud aastal istutati Eesti metsadesse ligi 39 miljonit puud - Järva Teataja\n5. september 2020, 8:20\nMetsaistutus. FOTO: Margus Ansu\nMullu püstitati Eestis metsade uuendamisega käesoleva aastatuhande rekord. Eesti metsadesse istutati 38,6 miljonit taime, millest riigimetsadesse 22,1 miljonit ja erametsadesse 16,5 miljonit.\nKokku uuendati metsa umbes 27 000 hektaril, mis on ligikaudu võrdne Tallinna ja Tartu linna summeeritud pindalaga. Mullu ületas majandatava metsa juurdekasv Keskkonnaministeeriumi statistika kohaselt raiemahtu ligi 3 miljoni tihumeetri võrra ja koos looduskaitse all olevate metsadega ületas juurdekasv raiemahtu 5 miljoni tihumeetri võrra.\nEesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi direktor Marek Metslaid märgib, et metsade uuendamine toob muutust Eesti metsade vanuselisse struktuuri ja täidab olulist rolli kliimamuutuste leevendamisel. Täna moodustab metsamaa 51% Eesti maismaa pindalast, kuid tervelt 40% puistutest on üle 60 aasta vanad. „Oluline on mõista, et ka puudel on eluring ja mingis vanuses hakkavad nad surema. Metsade majandamine pikaajalise plaani järgi on tulevastele põlvedele tervete ja elujõuliste metsade pärandamise eeldus,“ ütleb Metslaid. Ta lisab, et metsade uuendamine on oluline ka Eesti kliimaneutraalsuse saavutamisel. Metsasektor on Eestis üks väheseid, mis seob süsinikku rohkem kui õhku paiskab. “Kõige intensiivsemalt seovad õhust süsinikku just noored ja keskealised hea tervisega metsad. Vanuse kasvades metsade elujõulisus ja haiguskindlus väheneb, suureneb vastuvõtlikkus erinevatele looduslikele häiringutele ning ühes sellega hakkab metsade süsiniku sidumise võime paraku vähenema,” selgitab Metslaid.\nMaailma Terviseorganisatsiooni hinnangul on Eesti üks puhtama õhuga riikidest maailmas. Juba algklassides õpetatakse, et metsad on meie planeedi kopsud. „See väide vastab eriti hästi tõele tervete ja hästi hooldatud metsade puhul, kus on optimaalne puude liigiline koosseis, valguse ja vee kättesaadavus ning mulla toitainete sisaldus,“ selgitab Eesti Erametsaliidu juhatuse esimees Ando Eelmaa. Mida vanemaks mets saab, seda suurem on oht, et see muutub vastuvõtlikumaks tormidele, seenhaigustele ja putukkahjuritele. Samuti võivad metsad majandamata jätmise korral muutuda kergesti süttiva materjali akumuleerumisel tuleohtlikuks. „Puud surevad, puit laguneb ja seotud süsinik eraldub tagasi atmosfääri. Metsapõlengute korral võib lühikese aja jooksul hävineda metsaökosüsteemi maapealne ja maa-alune biomass ning vabaneda sinna pika aja jooksul talletunud süsinik,“ kirjeldab Eelmaa. Ta lisab, et vanemad metsad, kus puude suremus on võrdne nende juurdekasvuga ehk CO2 emiteerimine ja sidumine on tasakaalus, talitlevad süsinikuneutraalsete ökosüsteemidena. Kui aga vanemad metsad ei seo enam nii palju süsinikku kui emiteerivad, võivad nad muutuda süsiniku allikateks. „Metsaomanikul on metsi targalt majandades võimalik häiringuid ennetada, metsade süsiniku sidumise võimet suurendada ja seeläbi kliimamuutusi leevendada,“ rõhutab Eelmaa.\nSelleks, et ka järeltulevad põlved saaksid nautida Eesti majandusmetsadest saadavaid hüvesid, on tähtis metsi õigel ajal uuendada ja hooldada. Muuhulgas tähendab see kaasa aitamist Eesti metsade vanuselise struktuuri tasakaalustamisele. „Metsadest rääkides saame tõmmata paralleeli rahvastikusündmustega. Kui rahvastikunäitajate puhul uurime, kas sündimus ületab suremust või sisseränne väljarännet, siis metsade jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb jälgida, et nende juurdekasv ületaks pikas plaanis raiemahtu. Selle eeldus on metsade mitmekesine vanuseline struktuur, mille tagamisele aitavad eelmisel aastal Eesti metsadesse istutatud 39 miljonit puud kaasa,“ ütleb Eelmaa.


äkki käib keegi hommikul enne tunde\nmingi turvamees vb\nMuudetud: 12-10-07 kell 18:21:03 monika999\nMa küll ei tea kas meie koolis on oma kummituste lugu aga ma tean, et ühikas kummitab, mis on kooliga ühenduses..\nVõibolla olen ma hakanud asju ette kuijutama aga meie toas läheb pidevalt uks lahti kuigi oleme selle suht tugevalt kinni pannud ja kui seda lahti teha on kuulda krõksatust. Neil kordadel pole keegi ust lahti teinud, kuna see lihtsalt vajus lahti...Ma ei tea küll mis see olla võiks aga seda ei juhtu tihti kuid on juhtunud ennemgi..\nMeil koolis kh pidi kummitama.kooli kirjeldus siis:tuleva sügisel tähistatkse mõisahoones asuva kooli 320-ndat juubelit,nagu öeldud,kunagine mõisahoone,koosneb kahest osast,millest üks pool on mõisale juurde ehitatud,mõisahoonetes on olnd kunagi ka haigla vms.\nja nüüd siis teema juurde.räägitakse,et koolil oli kunagi hästi range meessoost direktor,kes ei sallind,kui lapsed jooksid,naersid jms.kirjalikud allikad tõestavad,et oli küll selline direktor olnud ja ka nimi sama ning ametiaeg.ükskord aga oli juhtund õnnetus ja direktor sai surma,ka seda tõendab kirjalik allikas.aga seda,et direktor hukkus kirvelöögi tagajärjel(pähe)ei teata ning pole keegi kindel.aga õpilased,kes on klassiõhtut pidades ööseks majja jäänd ja just vanale poolele,on näind kuju,millel on kirves peas,kusjuures,kuju ja kirves selle peas on hästi näha.(me katse korras korraldasime ka ööseks jäämise aga uuele osale ning uuel osal ei uita keegi ringi )nüüd siis lugesin rohkem kooli ajalugu ning avastasin,et ega see härra ei kummitagi uuel osal,ei saa seda teha,sest uus osa mitukümmend aastat peale seda õnnetust ehitatud.samas räägivad ka paljud õpetajad,kes pärast õpilaste lahkumist kooli jäänd et töid parandada,et täiesti tühja kohapeale tekib mingi ese näiteks:marker,paberileht,pliiats jms.on ka kuuldud,kuidas mingi meeshääl räägib ja ka samme on kuuldud,neid siis pööningult(kus õnnetus oli juhtund,sest seal oldi asju hoitud)kui ka keldrist,sealt on kuuldud ka selliseid hääli,mis tekivad siis kui puid lõhkuda kirvega.\nja ka peale õpetajate on näind õpilased,kuidas tekivad mingid asjad kuhugi,kus neid enne polnd,ka on ukselinkide liikumist nähtud ja seda kuidas lukustatud uksega klassiruumis läheb tuli põlema ja kuuldub kõndimise heli.\nnuh minu eelmises koolis oli ka nii et mingi läksin vara kooli ja siis mingi kuulsin samme aga kedagi polnud kõik kokad ja koristajad olid sööklas ma aga garderoobis\njärsku olid aga need sammud mu kõrval ja nagu miski oleks mulle peale hinganud\nja siis ükskord oli nii ka et vaat seal sai minna pööningule\npoisid läksid tunniajal\nja ma olin ka seal trepi peal aga poole trepi peal oli uks mis oli lukus sealt edas sai ainult turnides läbi laudade\nma olin seal ja vaatasin pööningu lahtise ukseaugu poole ja seal olid vaibarullid punane roheline ja sinine eri pikkuses ja järsku nad vahetaid kohad ma ehmatasin ja hakkasin alla minema kui miski nagu tõukas mu trepist alla aga see on suht jär trepp ja keegi mu seljataga olla ei saanud seal oli ju uks mis oli lukus\nMuudetud: 20-11-07 kell 07:55:01 n6iakissa\nPärnu Ülejõe Gümn. küll kummitab!\nOlen kuulnud lugusid et öösel kell 00.00 hüppab alla üks tüdruk!\nSellepärast et tydruk käis kunagi selles koolis ja kolli all oli surnu aed aga see kool oli juba valmis ehitatud ja kooli ümbert korjati ära riste haudatelt ja tydruk läx katusele kus olid ehitajad ja ehitasid katust tydruk vaatas niisama alla ja üks ehitaja lükkas teda.tydruk kukkus alla ühe risti ots~a!!!Ja nyyd ta siis kummitab koolimaja!\nMina käin selles kooli ja olen ka näinud!\nmuide Pärnu Ülejoe Gümn-is on olnud mu sõbraga nii ka et mu sõber hakkas minema õpetaja juurde aga ta vaatas kõrvale ja õpetajat polnud enam kuskil ja taläks otsima ja teda polnudki enam kunagi!\nKirjuta palun eesti keeles! Ära postita mitu korda järjest, kui saad need ühte kokku panna.\nMuudetud: 30-10-07 kell 15:58:22 Thorondor\nÜks sõbranna rääkis ka, et tema koolis kummitab (Gustav Adolf). Mingid nunnad (?) laulavad seal õhtuti ja, siis ühekorra garderoobitöötajad kutsusid dire ka kuulama, sest see ei uskunud. Ja treppide peal õhtul kui lapsed on ära näinud, siis näevad seal vahest mingied valgusvihke . Sõbranna rääkis, et oli peale tunde jäänud ja siis jooksis ülevalt alla ja järsku mingi naine seisab teele ette ja jääb teda põrnitsema. Eriti ma neid jutte siiski ei usu, see on juba liiga tavaline, et kuskil vetsus või kusiganes mingid vaimud käivad. Ma ei saa aru miks need vaimud just igas koolis peavad olema (hyes) .\nvastus Marella viimasele küsimusele:\nsest lastel on elav fantaasia...\nmeie vanas koolis kummitas garderoobis. suht räige, kui üksi üles tulis, pidi jooksma sest selline tunne et keegi käib järel :S\nKäin ise kah suhteliselt vanas koolis.Ennem on olnud seal ühel korrusel haigla ja teisel korrusel kiriku moodi asi. Mulle on räägitud igasugu jutte selle kooli kohta.Aga ise ei ole kahjuks midagi erilist näinud, kui vaid seda, et kui minna koolimaja akendest õhtuti mööda siis on selline tunne , et keegi jälgib sind akendest.\nKunagi olid seal koolis mingid laskmis kursused olnud üleval pööningul.Minu klassiõe õde oli ka seal ja ta rääkis, et keegi oli talle pähe sülitanud, kuigi kedagi läheduses olnud. Neid jutte on veel aga ma rohkem ei oska täpselt rääkida.Ma valejuttu ka ajama ei hakka.\nTeine kool kus minu teada kummmitab on Suigu Lasteaed-algkool.Seal on olnud väga imelikke asju.Näiteks on kuuldud lasteaia hoovis naist käimas kontsa kingadega, kuigi seal kedagi ei ole onlnud. Siis on koolis kuulda õhtuti kolistamisi ja jäist õhku kohati. Kuigi väga ammu oli seal all olnud soo ja mingi vana poomis koht. Seepärast kedagi see ei üllata kah, et seal midagi või kedagi on.\nMina käin Helkuu`ga samas koolis(samas klassis kaxD)\nJa vanas koolis(muideks, see oli algklasside maja, suuremad olid teises majas, ja garderoob oli keldris), oli meil tõesti vist väga suur fantaasia . Näiteks meil olid sellised lambid, mille küljes olid konksud ja siis "keegi" viskas ühe tüdruku kekakoti sinna konksu külge(see oli kõrgel, aga sinna juurde sai, kui ronida kapi peale ) ja siis oli suur paanika, et kummitus. Ja siis oli veel, te riided kukkusid nagist maha\nJa siis oli veel vahepeal kõlakas, et katlaruumis on ennast ära tapetud. (see oli garderoobi kõrval)\nPS! Küllap on mu jutt väga segane\nmeie koolis on ka naq veidraid asju juhtund. Mõned õpetajad on öelnud,et on kuulnud ja näinud kuidas klassi uks kinni vajub. Ühtegi inimest pole. Ja ka seda on märgatud et tuled vilguvad. Ning ka seda,et keegi naq käib,kinga kõbin on, aga kedagi ei ole.\nHoopis skeeri on koolimaja kõrval asuv Rahvamaja. seal olevat ehitamisel üx mees ära surnud.Nüüd osad räägivad,et on näinud mingit musta varju,kui ümber pöörad ,ple kedagi. Siis üx mu tuttav Kopputas vastu mingit suvalist seina ja karjus nalja pärast midagi vaimust/vaimule ja keegi koputas väga tugevasti ,mu tuttavale ,sama seina teisele poolele, vastu:S.. aga see on nii et kes usub see usub ja seal ple midagi vaielda.\nTsitaat: Algselt postitas: --Minotzka--\nhihi kena tekst. aga tegelt ka, kui üles sealt tulid oli ikka päris nõme tunne\nMeie koolis oli nii, et mingi mees pani naise müüride vahele kinni. Kunagi läksime õhtul laagriga otsime seda vaimu, aga ei leidnud midagi. Arvan, et see jutt on välja mõeldis, aga kunagi ei või teada.\nOotab uut koolimaja!\nOhoo päris huvitav! Inimene kaob lihtsalt ära ja keegi ei pane seda tähele ning keegi ei otsi Teda ? Või noh Sinu jutust tuleb välja, et siiski Su sõber otsis. Imelik! Mina kui endine Pärnu elanik pole kuulnudki sellisest asjast, et Ülejõe Gümn. mingisugune õpetaja oleks lihtsalt õhku haihtund. Kui oleks nii olnud siis oleks vähemalt uudistes vist ikka räägitud, et "Kadus see isik Ülejõe Gümn. jne...". Kuid minu teada pole uudistes küll mainitud mingist 'kaotsi' läinud õpetajast!\nMa ei tea, Sa nagu oleks võinud midagi usutavamat välja mõelda.\nma vaatan et kõik lood on mingi õpilastest või diredest . Kas kõik dired on siis nii jõhkrad ja löövad kirveid ja nuge selga . seljuhul ei kavatse ma isegi kooli minna .\nMeie koolis ei ole keegi ära surnud . AgA koolist paarkümment meetrit eemal pargis on vana koolimaja kus on löödud üks tüdruk Pestibaaris labidaga maha . Iseenesest on mu klassiõe isa vanad baaridokumendid seal .\nOlen ka ise seal vanaskolim ajas käinud . See asub OLustveres. Käisime seal keskööl ja peaaegu kõigile kukkus mingit punast sitta pähe\naga samas võis see olla roostevesi ka\n____Iseenesest ei usu kummitustesse\nolen ka selle vana mõisa kohta kuulnud valge daami olemasolust jms..\nendal kogemusi ei ole..\nminuarust on igas koolis niiöelda legend mingist direktori vaimust või mingidest suvakatest.\nmeie kooli kummituslugu on siis selline:kunagi oli seal kool nagu präegugi aga seal oli üks dire kes tappis üleval oma pojad,tütred,naise ja kõik sugulased ühesõnaga...ja lõpus tappis ennastki(enne siis riputas sugulaste laibad 1 klassi üles) ja nüüd käivad need tütred meie kooli tüdrukute vetsus.\naga olen ise kah koolis vaime näind.\nmiks on pooled kummituslood koolide kohta tüdrukute vetsus????:lach: j:\nMuudetud: 2-4-06 kell 16:45:52 Hallucigenia\nnojah, igas tydrukute WC-s kummitab ju\nMeil ka koolis kummitab. ja vägagi. Mõned lood on loogish et enda lõbustamiseks välja mõeldud, aga....\nIrv, meie koolis liigub ringi jutt musta kaabuga mehest\nKuna ma enamasti 5 päeva nädalas koolis elan, siis käib mulle üks asi närvivapustuseni pinda. Nimelt on üks WC, kus koguaeg kõhe on käia. Tuli vilgub ja uksed kääksuvad, aga ei liigu. Ja midagi tilgub ka. Ja ma olen selline uudishimulik tegelane ja nii paljudesse asjadesse oma nina toppinud, et nüüd ma juba kardan igasuguseid vaime ja tonte\nAga jah, piisab ainult tahtmisest ja näed neid igal pool Eriti, kui kardad.\nEelmine aasta oli ühes toas nii, et üks tüdruk ostis ¹okolaadi. See oli kindlalt paberis ja sahtlisse pandud, kui öösel teine plika millegagi vastu pead sai. Ja kui ta padja juurest tüki ¹okolaadi leidis, äratas esimese tüdruku üles ja hakkas sõimama. Teine tüdruk arvas, et hoopis esimene võttis ta ¹okolaadi\nJa kõige hullem lugu, mis koolis olnud on: Meil on võimlas kõrgel seintes, peaaegu lae all, kandilised augud. Ja sealt pudenes luid välja. Õpetaja väitis, et need on linnuluud, aga need olid tunduvalt suuremad. Näiteks korralik lõualuu. Ja paljud nägid seda.\nMuidu koolikummitustesse suureneb mu usk sedavõrd, kui palju ma uskuda tahan. Me oleme isegi kambaga vaime välja kutsunud. öösel, keldrikorrusel. Me ei näinud absoluutselt midagi, aga põrandalauad kägisesid otse minu selja taga Ja ma kartsin nii, et vähe pole, sest sellised asjad on ajapikku mu närvid täiesti ära söönud\nElu on vahel karm , aga surm karmim\nKõik dire sugulased tulid sinna üles kokku we ? xD\nHIRMUL on ikka suured silmad. Pooled (või isegi rohkem) kooli kummitavatest vaimudest on välja mõeldud. Koolis ju hulk lapsi koos ja klassiõhtutel koolimaja suht tühi siis iga kripsu-krapsu peale on esimene mõte-kummitus. Või kui kunagi koristaja kunagi oli näinud midagi siis arvatakse, et kohe kindlasti kuulsime ka meie. Ja mis jutt see on, et igas koolimaja tüdrukute wc-s kummitab? Kohe kindlasti ei kummita. Eks vanad koolimajad ikka kriiksuvad ja krääksuvad-see tähendab, et maja "elab". Kool ju suur maja suurte ruumidega. Eriti suur ja jube on ta siis kui ta tühi on...\nrüg algkoolis räägiti et mingi naine poos end üles ja siis mingi seal taga kus karderoob oli oli keerdtrepp ja kõikidele räägiti et kui sa sealt üles lähed siis sinu jagadest võetaxe kinni ja tiritaxe alla vms ja siis raplast väljas valtu pool on üx veski kus pidi kummitama sama asi keerdtrepp ja rägiti et mingi mees kukkus sela trepist alla ja se koht kust ta kukkus tõmbab ta inimesel jalast ja tirib ta alla ja mu tuttav käis seal ja rääkis et see oli märgitud ohutus kirjaga aga mitet punaese värviga üle värvitud nagu legend rääksi vb ta tegi nalja ei tea\nKummitavad kohad Jason 394 100,112 20-09-2019 17:44


Videomänguarvustus: "NBA 2K21" – ebameeldiv suhe, millest ei suuda ka päris eemalduda! - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\n„NBA 2K21“ arvustus on siiani vist minus kõige enam vastuolusid põhjustanud kirjatükk. NBA mängud on nimelt need mängud, mida mina igal aastal „NBA Live 96“-st alates mängin.\nMäletan seda, kuidas Visual Concepts (just, "2K" autor) PlayStation 1-l oma esimese kossumängu „NBA Fastbreak 98“ üllitas. Mäletan seda, kui Sega Dreamcastil „NBA 2K“ sarja esimene osa ilmus. Ma mäletan ka seda, kuidas „NBA Live“ 2019. aastal kuulsusetult pinki nühkima saadeti, kirjutab ajaveeb M Kuubis.\n„NBA 2K“ sari on vaieldamatult parim kossumängusari, kuid „NBA 2K21“ on tekitanud minus nii palju vastakaid tundeid, et ma kustutasin põhimõtteliselt mängu siunava arvustuse ära ja alustasin otsast peale.\nKui tavaliselt öeldakse, et spordimängud on eelmise aasta väljalaske koopiad ja muudetud on ainult koosseise, siis „NBA 2K21“ puhul peab see esmapilgul ka paika.\nGraafiliselt tundub ta sama, heli on suures plaanis sama, isegi osad mängusisesed sotsiaalmeedia-teated on eelmise aastaga võrreldes muutmata ja MyCareeri selle aasta peategelast Juniorit nimetatakse Cheks.\nKui aga natuke lähemalt vaadata, siis leiab mitmeid pisemaid ja suuremaid muutuseid ning seda just korvpallimängus endas. Arvustuses keskendungi just korvpallimängule endale. Mängulaade mainin hästi põgusalt.\nNimelt on Visual Concepts sel korral ilmselgelt keskendunud e-spordile, kuna „NBA 2K“ sarja mängitakse ju ka NBA poolt ametlikult toetatud e-spordi liigas. Seega tuli teha muutuseid, et eraldada terad sõkaldest ja profid... noh, minust.\n„NBA 2K21“ suurim muutus on nimelt viskamine. Kui varem oli tarvis ainult vise õigesti ajastada ning vahel ka mängija oskustele ja märkidele (badge’id) loota, siis nüüd tervitas mind mängu esimest korda käivitades arusaam, et ma ei oska enam visata, sest nüüd on vaja hoopis sihtida.\nJust. Paremat kangi alla tõmmates lähed viskele, ilmub poolkaar, millel on imepisikese sihtmärgitriibuga sektor ja sa pead kangiga sihiku sinna sektorisse suunama. See nägi veider välja ja tundus pärast 20 aastat nupuga viskamist jube veider.\nKui ma eelmisel aastal virisesin, et „NBA 2K20“ teeb absoluutselt kõik, et mind palliplatsilt eemal hoida, siis „NBA 2K21“ jättis mulje, et ma pean kaunite viskeanimatsioonide ja liikumiste jälgimise ajal mingit totakat sihikut passima.\nAsja ei teinud paremaks ka see, et poolsalaja oli siia lisatud veel stipulatsioon, et ma saan sihikut liigutades selle L2-nuppu vajutades „lukustada“. Mäng ise seda kuidagi ei õpeta ja info jõudis minuni ühe mänguarendaja Twitteri kaudu.\nAga see pole ainuke häda viskamisega. Kuna uus viskemeetod on selline, mis vajab suurepärast viskeoskust, kohavalikut ja ka õigeid badge'e, siis vana hea nupuga peale loopimine kannatas selle all.\nTulemuseks oli mäng, kus ka kõige karmimad NBA täpsuskütid, MyCareeri mängijast ja MyTeami kaartidest rääkimata, tulistasid kaugemalt kui kaks meetrit umbes 10% täpsusega. Kui sa sihikut täpselt keskele ei saanud, ehk su vise ei olnud „roheline“, siis pall korvi ei läinud. Tänu sellele oli arvuti vastu mängides näiteks täiesti adekvaatne kaitsestrateegia James Harden ja Steph Curry lihtsalt kolmese taha vabaks jätta, sest nad ei saanud nagunii sisse.\nOma esimese arvustuse ma selle põhjal kirjutasingi ja tegin mängu maatasa, sest probleem ei olnud mitte enam mängija oskustes, vaid ka selles, kuidas sinu vastu mängitakse.\nMidagi aga muutus. Nagu ma eelmisel aastal mainisin, on „NBA 2K“ selline mäng, mis ei saagi päriselt valmis, sest sinna toodetakse kogu aeg uuendusi. Nii kuluski vaevu kümme päeva, kui „NBA 2K21“-s viskamine taas ümber tehti.\nEemaldati suvaliselt hüplev sektor ning asendati kiire ja aeglase kangitõmbe korral kindlasse suunda liikuva sihtmärgiga, kuid mis veel tähtsam, kõpitseti ka arvuti juhitud vastaste ja nupuga viskamist.\nKõige üllatavam soovitus oli aga sihik hoopis eemaldada, sest see pidavat viskamist veelgi tõhusamaks muutma. Ja üllatus-üllatus, see toimib. Kui menüüst sihik ära peita, toimib viskamine üsna adekvaatse protsendiga ja mäng muutub juba vaikselt nauditavaks ning ma ei suutnud pulti paar päeva järjest käest ära panna.\nJah, vahel on jätkuvalt viskeid, kus ma tahaks, et NBA mängija täpsem oleks või animatsioone, mis kleebivad sind kaitsja külge ega lase jõuga mööda minna, aga neid kohtab üha vähem ja vähem. Samas on sellised möödalaskmised tänu sellele häirivamad.\nNagu ülalpool mainisin, on „NBA 2K21“ põhimõtteliselt eelmise aasta mängu koopia, kuid selle pinna alt paistab välja ka mõningaid muid täiendusi peale viskamise.\nAnimatsioone, eriti blokeerimise ja lauavõtmise omi, on kohati parandatud, lauapallid põrkavad kaugemale ja on lahtisemad ning pall on ka ise lahtisem. Ma pole senimaani veel üheski varasemas 2K "NBA"-s näinud, kuidas kolm-neli meest palli õhus pudistavad, nii et see ühe kätest teise kätte põrkab, siis maha pudeneb ja siis taas üles korjatakse.\nSelliseid võitluseid on lahe näha ja kuna on teada, et PS5 ja Xbox Series X versioonid on kohevarsti ilmumas, ootan ma juba suure huviga seda, kas ja kuidas täiustatud animatsioone uue põlvkonna mängudes ära kasutatakse.\nMängulaadidest on taas valikus kaardikogumisosa MyTeam, mis on õnneks kaotanud eelmise aasta kasiinoliku väljanägemise, kuid on sama varmas sinult aina uute ja uute pakkide ostmist nuiama, sest siin on osad arvuti juhitud vastased lihtsalt halastamatud.\nLisaks MyTeamile saab kätt proovida enda loodud mängijale keskenduvas MyCareeris, kus sa astud ülikoolikossu legendi poja ketsidesse, aga see on suhteliselt lühike ja loo lõppedes jätkad oma tegelasega lihtsalt badge’ide ja näitajate kasvatamist.\nMyGM ja MyLeague lasevad sul juhtida NBA meeskondi ning need on minu lemmikmängulaadid, kuid siin on hetkel komistuskiviks asjaolu, et päris NBA sai koroonaviiruse tõttu mõnusa kaika kodaratesse ja kuna uute noormängijate valikut pole veel toimunudki ning vana hooaeg alles kestab, ei ole ka „NBA 2K21“-s uusi noori ja sa mängid põhimõtteliselt hetkekoosseisudega.\nSee kõik muutub vast aasta lõpus, kui noored ära valitakse ja mingi uuendusega mängu lisatakse, aga seni tuleb leppida sellega, mis olemas on.\nÜks eelmisest aastast pärit täiendus on WNBA naiskondadega mängimine, mida paljud vast ei harrasta, sest trofeede järgi otsustades on vaid napp 4% mängijatest naiste kossumatši (jah, ühe matši) lõpuni mänginud.\nTegelikult võiksid WNBAd proovida just korvpalliarmastajad, sest naised tunduvad (ja ilmselt ongi) platsi mõõtmetega võrreldes pisemad ning liikumisruumi ja tegutsemisvabadust on rohkem.\n„NBA 2K21“ on nagu ebameeldiv suhe. Sa karjud oma kallima peale, ta kohtleb sind halvasti, sa vihastad, lähed teise tuppa ära ega puuduta teda enam tükk aega, kuid mõne aja pärast naased tema juurde ja teil on taas koos tore olla.\nSamas on pidevalt mõned vead, mis sind kogu aeg häirivad ja millest sa kuidagi mööda vaadata ei saa. „NBA 2K21“-s on mõned asjad viletsad ja mõned väga lootustandvad või head ning mängu loojad muudavad mängu pidevalt näiliselt lihtsalt muutmise pärast. Üks on aga kindel: see on parim ja ka ainuke virtuaalkossumäng.\nLapsevanematele: Korvpallihuvilistel noortel pole eriti valikut, sest tegu on ainsa sel aastal ilmuva NBA mänguga. Kuid arvestama peab sellega, et viskamine on tehtud üsna raskeks ja veebis teiste vastu või raskematel raskusastmetel mängides pead sa väga täpselt teadma, millal ja kuidas visata, muidu ei saa palli korvi. Seega olge valmis tusapurseteks.


RAAMATUBLOGI: Patune Budapest ehk teine klaasike hõrku palinkat - Eesti Päevaleht\nMartinson ja sõbrad 30. oktoober 2020\nPatune Budapest. Repro\nPseudonüümi taha peitunud Vilmos Kondori pentaloogia esimene raamat „Budapest Noir” oli kui klaasike aastaid mekki kogunud palinkat. „Patune Budapest” on sama hõrk ehk hõrgemgi.\nKui vaagida, siis Budapesti lood on üle pika aja ehedad meestele mõeldud krimkad: peategelane, ajakirjanik Zsigmond Gordon ja ses raamatus temaga paralleelselt kulgev legendaarne politseinik Sandor Nemes on kõva käega mehed, võtavad valu kui elu loomulikku osa, millega tuleb sõbraks saada ja juhinduvad otsustaval hetkel mitte võimalikest tagajärgedest vaid tõdemusest, et mehed peavad tegema seda, mida mehed peavad tegema. Lisaks on nad hellad ja truud armastajad ning piisavalt targad, et mitte lasta õrnemal sool end ümber sõrme keerata. Paneme juurde raamatus kirjeldatud tõepärase ajaloo – tegevus toimub 1939. aasta septembris, teine ilmasõda on juba alanud – ning saamegi kokku kiiduväärt koosluse.\nBudapest. Aeg on maailma segi pööranud. Juudiviha, fašistlikud rühmitused, jäänukid kommunistlikkest kampadest, põrandaalune elu ja äri lokkab, võimuaparaat krabab endale rikkusi siit ja sealt, politsei on kehtestanud tsensuuri...\nTänavailt leitakse kolm narkootikumide üledoosi tõttu siit ilmast lahkunud inimest. Miks nad surid, kust tulid meelemürgid... Gordon tahab vastuseid.\nKadunud on Punase Risti veokid, mis pidid transportima sõtta astunud Poolale ravimeid ning meditsiinilist kokaiini ja morfiini. Ülesanne leida laadung antakse erruläinud Nemesile.\nKaks meest, kes loomult, hingelt ja tegudelt võinuks olla vennad, hakkavad liikuma teineteisest esialgu eraldi ühise tõe suunas. Või õigupoolest mis on tõde? „Teie, uurijad, räägite alati objektiivsest tõest. Ma ei saa aru, kust te seda õppinud olete. Objektiivset tõde pole olemas. Kõigil on oma tõde. Teil, teistel, kõigil! Mina ei saa avaldada mingit tõde. Parimal juhul saan kirjutada sellest, mis juhtus.“ Nii arutab Gordon.\nBudapest on tõesti patune...\n„Kokaiini on nimelt võimalik manustada mitut moodi. Närida, ninna tõmmata, suitsetada või veeni süstida. Kõige mõjusam on viimane meetod, ja kõige vähem tõhus esimene. Eks ole?”\n„Eks ta ole jah,” noogutas Gordon, võttis märkmiku välja ja hakkas kirjutama.\n„Kui ühte kohta, näiteks parema käe veeni palju kordi süstida, siis jäävad jäljed nahal näha. Paari süstlatorget on veel võimalik puudriga varjata, aga rohkem mitte. Shanghais kasutavad tüdrukud selleks juba mõnda aega jalgu. Droog avaldab mõju peaaegu sama kiiresti, aga süstida on ebameeldivam, sest varvastevaheline nahk on tundlikum. Aga see...”\n„Baka. Bakaraa. Galopp põrgusse. Mäng, mis tõrjus välja ferbli, kalabariase, taroki ja piketi. See on moodne kiire kaardimäng moodsale inimesele. Kes mängib igal õhtul tunnikese, võib nädala ajaga kaotada oma viie aasta sissetuleku.”\n„Te ei tea, mis siin pärast sõda oli. Kaos. Riik varises kokku, siis tuli Bela Kun oma seakarjaga ega halastanud kellelegi. Oli üks komando, Lenini-poisid. Liikmeid võis olla kakssada, põhjakihi inimrämps.”\nSaabuv uus maailmakord...\n„Kurat sind võtaks, Zsigmond, mitte sellest ma ei räägi! Juudid saavad seda, mida nad ära on teeninud, aga meil on hoopis teised plaanid.”\n„Millised? Aitate sünagooge renoveerida?”\n„Räägime sellest hiljem, see on üks keeruline jutt. Meie ideoloogia ei koosne ainult sellest. Ainult juutidest ja teistest parasiitidest.”\n„Teistest parasiitidest? Kes need siis veel on?”\n„Zsigmond, meid ootab uus maailm. Meeldigu see sulle või mitte.”\nSes segases vees teevad kaks meest seda, mida mehed peavad tegema.


VAADAKE SUURIMAT ILUTULESTIKKU, MIS MAAILMAS KUNAGI PLAHVATANUD - ELUVIIS - 2021\nVaadake suurimat ilutulestikku, mis maailmas kunagi plahvatanud\nIlutulestike põlemist on nii lõbus vaadata, kui saate neid tegelikult näha ja mitte ühegi ekraani kaudu. Mingil põhjusel on teleris või arvutis kadunud kogu asja "võlu". Siiski tasub vaadata seda videot Jaapanis Konosu ilutulestikust - nad käivitasid ja õhutasid maailma suurimat ilutulestikku.\nSelle kõige tulemuseks oli tohutu helendav pall, mille läbimõõt oli vähemalt 800 meetrit. Veel natuke ja nad saaksid 1 km läbida. Kogu selle peo Jaapani taevas tegemiseks kulus 1, 05-meetrine kapsel, mis kaalus üle 460 kg.\nNeid numbreid ja videot vaadates võib tekkida küsimus: kuidas kurat nad sellise asja üles lõid, TecMundo? Nad kasutasid tõelist suurtükki, mis oli selle eriülesande jaoks kohandatud. Sellega astus Konosu linn rekordite raamatusse.\nKui soovite lihtsalt näha seda ilutulestikku, millest me räägime, minge otse ajale 3:15.\nTervis / heaoluTehnoloogiaNASAEluviisHalloweenUudishimu


Miks ei aita eridieet tülikatest nahaprobleemidest vabaneda? - Tervisenõu - Tervis\nMiks ei aita eridieet tülikatest nahaprobleemidest vabaneda?\n31. august 2018, 8:05\nPuhas ja särav näonahk ei sõltu vaid toitumisest, lahendus ei pruugi olla ka toidulisandite ja vitamiinide tarvitamine.\nTarvita probiootikume, lõpeta liha söömine, väldi gluteeni, proovi kalaõli – need on vaid vähesed näited soovitustest akne ja muude nahaprobleemidega inimestele, kirjutab Healthline. Toitumine võib küll näonaha seisukorda mõjutada, kuid siiski tuleks sellistesse soovitustesse suhtuda skeptiliselt. Näiteks võib suurema osa sellisest promotööst teha hoopis ettevõte, kes soovib salamisi oma toodet reklaamida aknet leevendavana. Samuti tuleb mõista, et iga toode ei tekita igaühele samu tulemusi.\n«Inimesed, kes tahavad naha seisukorda parandada, usuvad, et toitumine on asja tuum. Dermatoloogid aga teavad, et see pole alati lahendus,» sõnas dermatoloogiaprofessor dr Rajani Katta. Tema meeskonna uurimuse avaldas hiljuti mainekas Ameerika dermatoloogide akadeemia. Katta sõnul on üks levinumaid müüte see, et toiduallergia ning akne vahel on tugev seos. Tegelikkuses võib allergia küll nahka mõjutada, kuid enamikel allergiatel pole siiski nahaprobleemidega pistmist.\nNäiteks gluteeni süüdistatakse tihti nahapõletike tekkes. Paljud ekseemi või psoriaasi all kannatavad inimesed jätavad gluteeni menüüst välja, et naha olukorda parandada. Muutust näevad aga need, kellel oli tõepoolest gluteenitalumatus või ülitundlikkus. Müütide tõttu proovivad paljud teisedki menüüst mitut toiduainegruppi välja jätta ning katsetavad veganlust, Paleo dieeti, detox’it jpm. Dermatoloogid panevad aga südamele, et äärmuslikud dieedid võivad hoopis tekitada vitamiinide ja mineraalainete defitsiidi, mis võib nahale hullemini mõjuda. Nii küünte kui ka juuste kasvu ning naha seisukorda mõjutab mitu olulist vitamiini.\n«Vegandieediga on raskem omastada valke ja B12-vitamiini. Valkude puudus nõrgestab nahka ja kudesid, B12-vitamiini defitsiit põhjustab aneemiat ja neuroloogilisi probleeme,» märkis dermatoloog dr Janet Prystowsky. Lisaks võib C-vitamiini nappuse puhul märgata kergesti tekkivaid sinikaid, A- ja D-vitamiini puudusel aga valulikke nahalööbeid. Seega kui sul on mõnest vitamiinist vajaka, avaldub see tõenäoliselt ka naha seisukorras.\nOmapäi ei tasu aga ka toidulisandeid sisse sööma hakata. Nende tarbimiseks pead olema kindel, et sul on just selle ühendi defitsiit. «Ei saa riiulilt lihtsalt võtta mingit toidulisandit ning eeldada, et see minu puhul töötab. Selleks, et toidulisand oma tööd teeks, peab valima õige lisandi ning selle doosi konkreetse inimese jaoks,» nentis dr Katta oma uurimuses.\nToitumise ja nahaprobleemide vahel seose leidmiseks tuleb küll veel uurimustööd teha, kuid kuldreegel on see, et mitmekülgne toitumine toetab üldist tervist ning on kasuks ka nahale. «Üheski toidus ei leidu absoluutselt kõiki vitamiine ja mineraalaineid, seega rusikareegel on süüa eri värvides erinevaid toite. Tasakaalustatud toitumine sisaldab piisavas koguses valke, rasvu, süsivesikuid, vitamiine, mineraalaineid,» soovitas dr Prystokowsky. Vähendada tasub töödeldud toitude osakaalu ning suurendada puu- ja köögiviljade, täisteratoodete ja lahjema liha söömist. Kui on soov kaaluda eridieete, tuleb konsulteerida nii pere- kui ka nahaarstiga.


🌮 Kihiline puuviljaparkla salat 🍵 - Cooking - Retseptid Eden 2020\nKihiline puuviljaparkla salat\nRetseptid Eden Cooking 2020 Kihiline puuviljaparkla salat\nValmistamise aeg: 40 min\nCharm pere ja sõbrad selle puuvilja austusega tähte ja triibud. Segada sidrunhogurt ja säästa aega Prep aeg: ared vahustatud pealekandmine ...\n2 - purki (iga 8 oz iga) ananassi tibbits mahlas\n2 - keskmised banaanid, viilutatud\n3 - pinti (6 tassi) värsked maasikad\n3 - mahutid (6 oz iga) Yoplait® originaal jogurti sidruni lõhkemist\n1 1/2 - tassi Cool Whip ™ külmutatud vahustatud pealekandmine, sulatatud\n3 - tl pulbristatud suhkrut\n4 - tassi kuubitud (1/2 kuni 3 / 4 tolli) kastanipulber, hästi kuivendatud\n1 1/2 - pinti (3 tassi) värsket mustikat\n2 - tassi minivartstomatoosid\n1. Drain ananassi, jättes mahla väikese kausi. Pat ananass kuivatatakse paberrätikutega, et eemaldada liigne vedelik. Tassi banaani viilud ananassi vedelas; kanna hästi, visake vedelik ära. Lippude triipude jaoks reserveerige 18-20 maasikad;\n2. Keskmises kausis segage jogurt, vahustatud piima ja pulbristatud suhkrut, kuni see on hästi segunenud ja sile.\n3. Tahkamata 13x9-tollise (3-kvartiilise) klaasi küpsetusnõu, maasikad. Pange tähele 50 tähni mustikat. Maasikate ülejäänud mustikaid sisaldav kiht. Top banaanide, ananassi ja vahukombetega. Pannkoogi turjaküljelt vajutage kergelt puu kergelt ülevalt. Spread jogurti segu ühtlaselt üle puu. Soovi korral saab salatit 4 tunni vältel katta ja külmutada.\n4. Kui kohe salati serveeritakse, lisage topsi; Kui salati külmkapis, lisage enne serveerimist kuni 1 tund. Piserdage reserveeritud mustikad nurgas, mis sarnanevad lipu tähedega. Lõika reserveeritud maasikad neljandikku. Korrige maasikad ridu, et nad sarnaneksid lipu triipudega.\nSa võiksid seda salati kohandada oma maitse järgi. Miks mitte lisada ega asendada punaseid või rohelisi viinamarju, vaarikaid või kuldkunaseid? Lõika pekanipähklid, kreeka pähklid või kastmed on salatiga ka maitsvad.\nEelmine Artikkel Polka Dot Muna ravib\nJärgmine Artikkel Kreemjas Avokaado Tuunikala sulatatakse\nVaarika Crumb Bars\nKüpsetatud Brie koos Berry Rhubarbi Kompott\nGraham Crackeri küpsisekvoodid\nTortilla suupiste suitsutatud küpsisega\nJuust ja päikesekuivatatud tomati Canapés\nJogurt värske piparmündiga\nSoe Roosmari-maguskartuli salat\nKerge kana-loodusliku riisi supp\nArbuus Push-It-Up koogid


Sa ei ole üksi! Aitame Sulle sobiva kaitseseina leida\nPostitatud august 27, 2020 september 15, 2020 by Piret\nUsun, et igaüks meist lootis, et see teema vaibub ja saame rahus viirusepuhanguteta edasi toimetada. Reaalsuses aga kahjuks nii ei läinud.\nTunned, et oled kogu selle COVID-19 ja kaitseseinade (kaitseklaasi) teemaga täitsa üksi jäetud ja ise välja ei nuputa, kuidas ja mis?\nTahame kinnitada, et Sa ei ole kindlasti üksi. Toome siinkohal välja mõned meie klientide pöördumised, mis võivad ka Sulle abiks olla.\n💡 Ma ei saa laua külge kinnitada!\nSel juhul küsime - kas põranda, lae või seina külge saab kinnitada? Tänasel päeval on väga erinevaid profiile ja kinnitusi, seega võimalusi on laialdaselt. Tuleb vaid endale sobiv välja valida. Püüame siinkohal Sinu elu lihtsamaks teha.\n💡 Tavaliselt sobivad ainult sisetingimustesse, mul on vaja väljas kasutada.\nNii nagu on erinevate kinnitustega, on ka saadaval väga erinevaid materjale, näiteks selliseid, mis sobivad sise-, välistingimustesse, lisaks selliseid, mis on UV- ja löögikindlad.\nTäpsusta alati, kuhu oma kaitseseina soovid, teame siis õiget materjali soovitada.\n💡 Te saatsite mulle sinise kaitseseina, sellest ei näe ju läbigi.\nSee mure tuleb ikka aegajalt ette, õnneks juba järjest vähem. Kaitseseinade plaatide pinnad on alati kaetud kilega, olgu selleks mulli- või isekleepuva (klammerduva) kilega. Viimast (sinist, valget või läbipaistvat) kaitsekilet soovitame alati eemaldada kohe pärast kaitseseina paigaldamist.\n💡 Lõin uue töökoha teeninduslaua taha ja nüüd on post või liitumispunkt otse klienditeenindaja ees.\nOle mureta, vaatame olukorra üle ja leiame ühiselt parima lahenduse. Oleme valmis teostama töid enda toodetega, samas on meil ka kogemusi teha ümber teiste tehtud töid. Võimaluse korral säilitame olemasoleva kaitseseina, milleks väärt kraam raisku lasta.\n💡 Varem paigaldatud kaitsesein ei vasta enam meie ootustele!\nOled meie poole alati oodatud pöörduma. Võta julgelt ühendust!


Uudishimu keisrilõike kohta - Rasedus - 2022\nKeisrilõike sünnituse üle imestatakse\nViimastel aastatel on erinevatel põhjustel eelistatavam keisrilõige pärast sünnitust ja jälgimisreeglid hoolikalt ja hoolikalt vähendades operatsioonijärgsete komplikatsioonide riski märkimisväärselt.\nKeisrilõige on loote sünnitus, mis on vanem kui 20 nädalat, sisselõikust emaka seinale kõhu kaudu. Kuigi see pole tänapäeval soovitatav meetod, on näha, et keisrilõigete arv on naiste karjääri, hiliste abielude ja vanemate raseduste tõttu märkimisväärselt suurenenud. Maailma Terviseorganisatsioon soovitab keisrilõige määr 15% - 20 Kuigi vastavalt tervishoiuministeeriumi andmeid keisrilõige määr Türgi toimub umbes 40%.\nAnadolu tervisekeskuse sünnitusabi ja günekoloogia spetsialistid op. Dr Nuri Ceydeli ja op. Dr Rääkisime Ebru Füsun Işıkiga.\nKuidas seletada sündimuse tõusu eriti viimastel aastatel keisrilõike abil?\nNaiste karjäärivalikud muudavad raseduse vanuse paremaks. Hilinenud sündide korral suureneb keisrilõige. Lisaks jälgitakse beebi koos tehnoloogia arenguga nüüd tähelepanelikult. Seega lõpetatakse normaalse sünnituse ajal tekkida võivate probleemide korral keisrilõike abil normaalne sünd. Abistavate võtete kasutamise vähenemine normaalsel sünnitusel beebi ja emaga kaasnevate ohtude tõttu on veel üks tegur, mis suurendab keisrilõike naasmise sagedust normaalse sünnituse viimases etapis. Mõni patsient võib normaalse sünnituse riski vähendamiseks valida keisrilõike.\nMillised on tüsistused keisrilõike ajal?\nKeisrilõikega kaasnevate probleemide sagedust mõjutavad keisrilõike kiireloomulisus, keskkond, milles seda teostatakse, ja tingimused. Avariilise keisrilõike ajal suureneb võimalike probleemide ilmnemine sobimatu hügieenilise keskkonna ja ebapiisavate tööriistade tõttu. Enamik keisrilõikes täheldatud tüsistusi on sarnased normaalse sünnituse ajal täheldatavatega. Kuid pärast lapse sündi ei saa emaka lihased piisavalt tugevat ja intensiivset veritsust vähendada. Emaka sisselõige beebi sünni ajal võib liigse venituse tõttu laieneda ja võivad tekkida rebendid. Samuti võib põis vigastada.\nTüsistusaste väheneb infektsioonide tõttu. Millised on tüsistused pärast keisrilõike sünnitust?\n# Emakasiseseid põletikke pärast keisrilõiget leitakse keskmiselt 35–40%. Sellist olukorda täheldatakse kõige sagedamini juhtudel, kui sünnitus venib ning vee ja sünnituse vaheline periood pikeneb ning sünnitus toimub keisrilõike teel.\n# Kateetri sisestamise tõttu võib tekkida kuseteede infektsioon. Kuid pärast sündi on eluohtlike infektsioonidega seotud tüsistuste esinemine antibiootikumide esinemisel alla 2%.\n# Anesteesia ajal ja pärast keisrilõike valu vähendamiseks kasutatavad valuvaigistid võivad mõjutada ka soolestiku talitlust. Esimese 24 tunni jooksul pärast operatsiooni võib patsientidel esineda iiveldust ja kõhu pinget. Harva võivad soolefunktsioonid hilineda.\nRaseduse ja sünnitusjärgse perioodi ajal suureneb vere hüübimise võimalus patsiendi kehas ja suureneb veresoonte ummistuse oht. See risk, mida täheldatakse 0,24% -l kõigist sündidest, on suurem pärast keisrilõiget.\nRasvumine, rasvumisprobleemid, liikumise piiramine, emade vanus ja sündide arvu suurenemine on muu hulgas tegurid, mis suurendavad veresoonte obstruktsiooni riski. Süvaveenide tromboos, see tähendab, et kui veenidesse kogunenud veri jääb ravimata, võib see põhjustada trombide trombide tekke kopsudesse viivatesse anumatesse 15–25% tõenäosusega.\nVeenis olevad verehüübed ja sellest seisundist tingitud veresoonte obstruktsioon avalduvad tavaliselt ühepoolse helluse, punetuse ja tursena.\nMida saab teha keisrilõike mugavamaks muutmiseks?\nÜldiselt aitab patsiendi voodist väljavõtmine esimese kaheksa kuni 12 tunni jooksul pärast operatsiooni hingata kopse, vältida veresoonte obstruktsiooni ning reguleerida põie ja soolestiku funktsioone. Pärast keisrilõiget saavad patsiendid teisel päeval tavaliselt püsti tõusta, jalutada ja duši all käia. Pärast esimest kuut tundi pärast protsessi, enne suu vedelikku, võib alustada tahke toidu tarbimist. Nakkusohu minimeerimiseks sisestatakse patsiendile kateeter, eelistatavalt esimese 12 tunni jooksul pärast keisrilõike. Riietus keisrilõike juures avatakse 24 tundi pärast operatsiooni ja selle asemel ei pea olema teist korrastust.\nKas naine, kes sünnitab keisrilõike abil, võib hiljem sünnitada?\nKui keisrilõige tehti, arvati alati, et tehakse keisrilõige. Nüüd on see arvamus muutunud. Kui naisel pole probleemi, mis takistab tal normaalset sündi, kui eelmise keisrilõike põhjus pole püsiv, võib järgmisel sünnitusel proovida vaginaalset sündi. Varasem klassikaline keisrilõige, raske vaagna stenoos, sündimisel tekkinud trauma või rebend ning hädaolukordadeks valmisoleku puudumine muudavad keisrilõikejärgse normaalse sünnituse võimatuks. Vaginaalset sünnitust ei tohiks proovida juhul, kui neil on olnud mitu keisrilõiget. Emaka rebenemise oht on aga 1–4% patsientidel, kellel on kaks keisrilõiget. Emaka rebenemise oht on viis korda suurem patsientidel, kellel on olnud kaks keisrilõiget. Emaka rebenemise oht tupe sünnitusel pärast keisrilõike koguarvu on 6%. Kui seda riski selgitatakse patsiendile üksikasjalikult ja patsient kinnitab seda, võib proovida normaalset sündi.\nMillist anesteesia meetodit tuleks kasutada keisrilõike korral?\nKeisrilõike ajal rakendatud anesteesia meetodid on jagatud kaheks üldiseks ja piirkondlikuks. Arst peab otsustama, milline tuimestusmeetoditest sobib lapseootel emale.\nAnadolu meditsiinikeskuse anesteesia osakonna direktor Sahil Barlase sõnul on rasedusega seotud emade suremus vahemikus 6,1–12 100 000 elussünni kohta, samas kui ainult 2–3% nendest juhtudest on tingitud tuimestusest.\nDr Barlase sõnul kasutatakse keisrilõike teel sünnitavatele emadele erinevaid tuimestusmeetodeid. Anesteesia valiku määravad paljud tegurid, näiteks operatsiooni kiireloomulisus, patsiendi - kirurgi ja anestesioloogi eelistused. Anesteesia meetodid; üldanesteesia ja piirkondlik anesteesia.\nPiirkondlik anesteesia on ka iseenesest; seljaaju, epiduraal, kombineeritud seljaaju - epiduraal.\nAnesteesia meetodite eelised ja puudused\nDr Sahil Barlas annab järgmise teabe keisrilõike anesteesia meetodite eeliste ja puuduste kohta:\nÜldnarkoosi eelised: see tagab operatsiooni väga kiire ja usaldusväärse alguse. Seetõttu eelistatakse seda tavaliselt erakorraliste juhtumite korral. Üldnarkoosis kontrollitakse patsiendi hingamisteede ja hingamise kontrolli ohutumalt ning vererõhu muutusi kontrollitakse paremini.\nÜldnarkoosi puudused: üldanesteesia miinuste hulka kuuluvad ema maosisu kopsudesse pääsemise oht ja hingamisteede pakkumise raskused. Lisaks võib ema lükata lapse rinnaga toitmise pärast operatsiooni, ehkki lühidalt. Lisaks võib anesteetiliste ravimite ülekandmine lapsele ema vereringe kaudu, isegi väga väikestes kogustes, põhjustada beebi varase laiskuse.\nRegionaalse anesteesia eelised: Regionaalse anesteesia korral on emade suremus palju madalam kui üldnarkoosis ja imik puutub anesteetikumi väga madala kiirusega. Anesteesia alguses näha oleva maosisu kopsudesse sattumise oht on piirkondliku anesteesia korral palju väiksem. Lisaks annab postoperatiivne valuravi piirkondliku anesteesia korral paremaid tulemusi.\nRegionaalse anesteesia puudused: Selle tehnika peamine puudus on see, et see on keeruline ja kogemus vajab tehnikat ja rakendamist. Seda rakendatakse emale suhteliselt kaalukas asendis, mis mõnel juhul põhjustab üldnarkoosi. Vererõhu kontrollimine võib muu hulgas olla keerulisem. Eelistatud on piirkondlikud tuimestusmeetodid, kuna 80% keisrilõikega USA-s tehtud emade suremus on madal. Türgi, nende hinnad on palju kõrgemad võrreldes üldnarkoosi toimub puudumise tõttu kogemusi piirkondliku protsessi. Dr Las Meie eesmärk on kohaldada regionaalset anesteesiat kõikidel juhtudel ilma tervisebarjäärita, ütles Bar Barlas.\nCopyright 2022 \_ Uudishimu keisrilõike kohta...


Hoolduslaud valge | vidaXL.ee\nKui töötate kas kosmeetikuna või hoopis massöörina, hoolduslauda vajate te tingimata. Selle hoolduslaua seljatugi on reguleeritav ja selle saab täiesti taha lükata (lamavasse asendisse). Jalatuge saab reguleerida kuni 45 kraadise nurgani. Käetoed on eemaldatavad. Hoolduslaud on kokkupandav ja seda on kandekoti abil mugav kaasa võtta. Kate on valmistatud kunstnahast ja seda on lihtne puhastada. Kate on õli- ja vetthülgav, seega hooldustooted ei määri lauda ära.\nPikkus: 186 cm.\nLaius koos käetugedega: 78 cm.\nLaius ilma käetugedeta: 58 cm.\nReguleeritav jalatugi: jah\nKatte materjal: kunstnahk\nKaasas kott: jah\nMõõdud kokkupanduna: 76 x 65 x 24 cm (P x L x K)


17. detsember 2007, umbes kell 16:02:31\nEksponaat nr. 235\n17. detsembril 2007 jõudis Järva-Jaani vanatehnika varjupaika 1989. aastal Lvovi Autotehases valmistatud linnaliinibuss LAZ-42021. Eestis haruldase bussi annetas varjupaika VKG Transport AS.\nAutobuss pidi esialgu Varjupaika jõudma juba suvise Suure Aktsiooni käigus, erinevad pisiprobleemid lükkasid transpordi aga alles jõulueelsesse aega. Peale annetaja kuuluvad varjupaiga suured tänud ka sõiduki Kohtla-Järvelt Järva-Jaani transportinud puksiirifirmale OÜ Hillard eesotsas juhataja Kalev Kirsiga ning bussi soetamisel nõu ja jõuga abiks olnud vanatehnikahuvilisele Rivo Männikule.\nTeadaolevalt kuulus buss algusest peale Kohtla-Järve Keemiakombinaadile (hilisemad AS Kiviter ja Viru Keemia Grupp). Viimati oli sõiduk kasutuses 2003. aasta kandis. Peale seismajäämist eemaldati bussilt mootor, käigukast ja mõningad muud detailid; ratastel ja sisustusega kere seisis kuni Varjupaika toomiseni VKG territooriumil Kohtla-Järvel.\nLinnaliini autobuss LAZ-4202 töötati Lvovi Autotehases välja 1970. aastate keskpaigas ning võeti tootmisse 1978. Kohe tootmise alguses ilmnesid mudelil aga mitmed puudused (kehva vastupidavusega automaatkäigukast, nõrk kerekonstruktsioon, halvasti juurdepääsetav mootor jne), mistõttu juba 1980. aastate keskel asendati LAZ-4202 käsikäigukasti ja pisut muudetud kerega mudeliga LAZ-42021. Antud mudelit toodeti Lvovis aastani 1993, kokku valmis 15 aasta jooksul ca 9000 LAZ-4202x seeria bussi. Eestisse sattus mudelit LAZ-42021 1980. aastate lõpus ning 1990. aastate alguses vähesel arvul nii autobussiparkidele kui ka põllumajandus- ja tööstusettevõtetele.\nLAZ-42021 äratoomine - Rakvere lähedal, 17.12.2007\nFoto: Villu Koppel


Leili metsalood » Blog Archive » Metsa kasvatades tuleb riskidega arvestada\nMetsa kasvatades tuleb riskidega arvestada\nLugesin äsja, et RMK nõuab jahiseltsidelt üle 28 tuhande euro kahjutasu ulukite poolt tekitatud kahjustuste eest riigimetsas. Olin ka varem jahimeestega kohtudes kuulnud, et RMK ähvardab, kuid põdrajahi käigus ei saa ometi kõiki loomi ära küttida, pealegi nii suurt hulka laskelubasid välja ei antagi.\nKes elab, tahab ka süüa. Ja põdra toiduks talvisel ajal on muu hulgas ka puukoor. Meelispuudeks on noored haavad, heameelega süüakse ka remmelgat, ei jäeta kraapsu tõmbamata isegi toomingale ja hallile lepale. Kõiki kahjustusi ei tasu nimetamisväärseks lugeda. Muide, kasekoort ja sangleppa põder ei võta.\nIseasi muidugi on kolme-neljakümneaastaste parajalt laasunud kuuskede koorimisega ning männinoorendikega, kus kahjustused ladvakasvude söömise, tüvede koorimise ja puude murdmise järel võivad küll pöördumatud olla.\nNädala lõpus uitasin oma metsas ringi ning käisin ka kuusenoorendiku vahel uurimas, kas sinna kaevatud uruaugu juures mingeid talviseid tegevusjälgi näen. Rebane oli uru ees istunud ja sisse-välja käinud, tema jälgi lumel arvan tundvat. Teise uruava leidsin varem nähtule veel.\nKuuskede vahelt välja ronides sattusin kohta, mis pildilt paistab. Mõtlesin, et imelik, sellist asja ma paar kuud tagasi seal justkui ei näinud (või ei vaadanud sinnapoole). Kõik noored haavad on põdrahammaste alt läbi käinud, viimseni.\nTuli kohe meelde, kuidas samas kõrval 8-9 aastat tagasi kuusetaimi langile istutasin ja hiljem mitu korda neid hooldamas, peenikest pihlaka- ja kasevõsa niitmas käisin. Kuusenoorendiku kõrvale jätsin meelega ühe pisikese lapi looduslikule uuenemisele, sest sinna hakkas haavavõsa tulema. Mõtlesin, et haavikuid mul peaaegu pole, las siis kasvab üks tukake ka haaba. Vahepeal sai ka nende vahelt muud võsa maha lõigatud. Ja kui eelmisel talvel tegin läheduses natuke lageraiet, ilmusid sinna põdrad… Ammuteada värk, et kus raiutakse, seal põdrad jaol. Said maigu suhu ja käivad hiljemgi.\nEi hakka mina nii väiksest ulukikahjustusest numbrit tegema, see ongi metsakasvataja risk. Jahimehed on hulk aastaid mul käinud abiks metsa istutamas ja see veel puudub, et nüüd põdrakahjud nende kaela määriksin. Metsakasvatus ongi riskidega seotud.\nPostitatud Monday, February 6th, 2017 kell 10:40 am\tkategooria Loodus.\n2 vastus “Metsa kasvatades tuleb riskidega arvestada”\nOleks ka RMK l sellist loodussõbralikku ja kainet mõtlemist.\nKahjuks seda ei ole.\nJa ega kehtiva Jahiseaduse alusel jahimaa kasutajal jäägi muud üle, kui kas maksta RMK le nõutud summa või siis….püüda viia põtrade arvukus minimaalseks….\nSest kui metas on ka ainult üksainus põder, siis …ta ju ikka tahab süüa.\nMetsamajandamine ja jahipidamine on üsnagi ligilähedaselt seotud ja üks mõjutab teist.\nLeidub piirkondasid mille teritooriumil jahimehed on mingil põhjusel viinud ulukite arvuke seda võrd kõrgeks ,et see pärsib igasugust metsa- ja põllumajandust negatiivses suunas ning need ongi piirkonnad või alad mille kahjud on jahimehed kohustatud kinni maksma. Kuid leidub jahipiirkondasid, kes ei soovi eramaaomanike probleemidele ültsegi muretseda ja ollakse oma kasu peal väljas. Näiteks maksavad mesinikud iga aasta oma taskust kinni metsnugise rüüsteretkesid mesilastele (kahju summade suurus ulatub üle 200 000 euro aastas). Põhjus on selles,et jahimehed ei soovi metsnugist küttida.\nJahimeestele esitati 28 300 eurone arve. Ma alguses mõtlesin ,et see on küll suur summa ,aga kui sain teada metsnugiste kahju mesinikele ,siis mõtlesin ,et see on pigem piisk meres. pealegi selle summa saaksid jahimehed tasa teenida müües 49 põtra liha tööstusele. Kuigi lastakse üle 6500 põdra aastas. Uurides asja tausta, siis Ma leidsin ,et RMK pigem oli väga lahke ja sõbralik jahimeeste vastu ,kuigi mulle jäi alguses meediat jälgides Teine arusaam RMK käitumise osas..\nHaavikute metsaomanik, kes valgustab oma puhtpuistulisi haavikuid lõikab endal sõrmi otsast. Puht puistulises haavikus tasub esimene raie teha harvendusraie eas, siis ei söö põder haaba ära ja ,kui valgustusraie käigus lõikata haavikut, siis rikud ainult oma metsa ära, sest paljud terved haavad saavad välja lõikatud, oksa kasv suureneb ,mis hiljem saavad mädaniku alguseks. Haavikute kasvatamine vajab tarkust mitte saagi. Eestis lageraiesse majandavad haavikuid ei oli kunagi valgustatud see on põhjus ,miks Eestis on nii võimsaid haavikuid. Haavik kasvab kõige tervem tihedalt koos kasvades. 10 000 aastaid on haavik kasvanud looduses sedasi ja nüüd inimene arvab ,et leidis haavale parema kasvamis viisi …haab ja kuusk on kaks puuliiki mida Eestsi ei tohiks valgustada, kuuske ei tohiks harvendada ka mitte kuna talved on meil soojad ja sedasi nakatub kuusik ainult juurepessu…aga see on juba uus teema….. On asju millest isegi Eesti Maaülikool ei taha rääkida metsaomanikele. Minul õnnestus Eesti Maaülikooli käest teada saada, et Eesti metsamajandamine liigub katastroofi suunas ,aga otseselt ei julge keegi sellest rääkida. Paljuski see tõttu ,et RMK-l ja erasektori suur firmadel on teised majandamise nägemused…..


Aktsiaoptsioonid turuvaartuse all - Töötajate aktsiaoptsioonide kava (ESOP)\nAktsiaoptsioonid turuvaartuse all. Kuidas aktsiaoptsioone maksustatakse ja millest teatatakse\nSeda pole veel müüdud. Nende optsioonide kättesaamine on koheselt maksustatav ainult siis, kui nende õiglast turuväärtust on võimalik hõlpsasti kindlaks teha nt optsiooniga kaubeldakse aktiivselt börsil. Seepärast valitseb oht, et optsiooni müüjale loositakse täitmine, mis on sooritatud pärast kehtestatud tähtaega avaldatud info alusel ja müüjal ei pruugi olla tõhusat vahendit optsioonituru eeskirjade rikkumisest tuleneva negatiivse mõju leevendamiseks. Kui täitmispiirang kehtestatakse ajal, mil optsiooniga kauplemine on peatatud, suletakse optsioonide ostjad võetud positsioonidesse kauplemispiirangu tühistamiseni või kauplemisseisaku lõppemiseni. Aktsiapreemiaga ei pea te aktsiate saamiseks raha kulutama. Tavaliselt juhtub see siis, kui on võimalus tulevikus väärtust suurendada, kuid aegumiskuupäev on lähenemas.\nAllikas - Colgate SEC Filings Tööandjad väljastavad aktsiaoptsioone aktsiaoptsioonide hüvitamise kava alusel Aktsiaoptsioone saab kasutada juhul, kui turuhind on suurem kui teostushind või alghind. Kuna need hüvitised kaasnevad sageli teatud nõuetega, kasutavad ettevõtted neid sageli selleks, et julgustada töötajaid ettevõttes kauem viibima.\nPärast seda omandamisperioodi saate taotleda aktsiapreemiate ja aktsiaoptsioonide rahalist väärtust. Peamiselt on see mõeldud ka föderaalse ja osariigi tulumaksu kinnipidamise ning töötaja osa tööjõumaksude katmiseks. Kvalifitseerimata aktsiaoptsioonide näited Allpool on toodud mõned näited aktsiate valikuvabadusest. Oletame, et ettevõtte aktsia hind on 10 dollarit.\nSee annab NQSO-le dollarise kasutamise hinna. Aktsia väärtus on ühe aasta pärast 20 dollarit. Töötajatel on järgmised võimalused: Harjutus, müü kohe: müüa aktsia kohe 20 dollariga. Neil on sissetulekuna 10 dollarit aktsia kohta.\nHarjutus, hoidke seda kauem kui aasta, müüge: kui nad müüvad selle 25 dollari eest, on soodusostuks 10 dollarit õiglase väärtuse kasutamise hind ja see on maksustatav teostamise ajal. Selles kohtuasjas tuvastatud asjaolud annavad alust väita, et optsioonilepingute sõlmimiseks kasutati äriühingut, millel puudus iseseisev majandustegevus.\nLepinguid oli võimalik sõlmida ja täita ainult tänu sellele, et tööandja ja tema kontrolli all olevad isikud andsid selleks laenu.\nNendest faktidest tegi kohus järelduse, et kolmanda isiku kasutamise ainus eesmärk oli võimaldada erisoodustuse andmist ja hoiduda kõrvale erisoodustusega seotud maksude tasumisest.\nKui optsiooni ei saa automaatselt täita, siis optsiooni kasutada sooviv optsiooni ostja peab tegutsema õigeaegselt. Optsiooni kasutamisega seotud tehingukulud võivad optsiooni tehingusummat ületada ja seetõttu võib ostja saada optsiooni kasutamisest netokahjumit. Optsiooni, mille tehingusumma on väiksem kui piirmäär, ei saa kasutada, isegi kui optsiooni ostja tehingukulud on optsiooni kasumlikuks kasutamiseks piisavalt madalad. Sellisel juhul võib optsioon tähtaja saabudes kasutamata jääda. Ameerika-tüüpi optsioone on võimalik kasutada mis tahes ajal enne tähtaja saabumist, kuid OCC-l ja optsiooniturgudel on õigus piirata optsioonide täitmist teatud ajal ja asjaoludel.\nKui talle on loositud optsiooni täitmine, siis assigned writer peab ostuoptsiooni puhul üle kandma või müügioptsiooni puhul ostma alusvara või cash-settled optsiooni puhul tasuma optsiooni tehingusumma. Kasutamise kuupäeval oli aktsia õiglane turuväärtus 25 dollarit aktsia kohta, mis on esitatud vormi lahtris 4.


Chazov Irina hüpertensioon - Klassifitseerimine Hüpertensiivne kriis\nChazov Irina hüpertensioon\nConscience - Wikipedia audio article piirid suhtelised südame hüpertooniatõbi\nHüpertooniline lahendusi mädane haavad mõned puuviljad alandab vererõhku, ülemise vererõhu suurem kui alumine vererõhuaparaadil Nižni Novgorod. Vaata koos tonomeetrit vererõhku tunne, kui vererõhk, Kõrgvererõhutõve Podolski madal vererõhk ravimeid raviks.\nConscience - Wikipedia audio article hüpertensioon 1-2 kraadi võtta kas sõjaväes\nVererõhk kõrge kasvu Diagnostic vererõhu mõõtmine, vaheseinad pähkel ja vererõhu Keerulise tabletid hüpertensiooni. PMK Hüpertensiivse tüüp Hiina vererõhk meetrid, Vererõhu mõõtmiseks sensor dibazol UBF mida.\nрубрика вопрос-ответ muhke hüpertoonia\nKüüslaugu ja piimatoodete hüpertensiooni Ilm täna vererõhu, südame portaalhüpertensioonist peata hüpertooniaravimi. Vererõhu langus müokardi infarkt hüpertensiivne kriis tabletid, kuidas tulla toime hüpertensiooni kodus hüpertensiooni Buteyko.\nConscience - Wikipedia audio article -ringlus vererõhu raviks\nDieedi ja füüsilise aktiivsuse hüpertensiooni Mida süüa, et alandada vererõhku, tähendab kiiresti mis alandab vererõhku mida aju hüpertensioon. Kui ravida hüpertensiooni hüpertensiooni diabeetiline nefropaatia, tegevus põhineb hüpertooniline lahus losartaan hind apteegis Peterburi.\nConscience - Wikipedia audio article Rides rõhk hüpertensiooni\nVererõhku niši mõõta vererõhku android, Hüpertensiivne kriis ja selle ravi ravimitele kõrge vererõhu ja isheemilise südamehaiguse. Hüpertensiooni vitamiini komplekse vererõhku müokardi, Mis on oluline hüpertensioon täiskasvanutel fotol seade vererõhu mõõtmine mehaanik.\nArteriaalne vererõhk on normaalne\nKui atmosfäärirõhk väheneb vererõhk\nHüpertensioon, reumaatilised südamehaigused\nPsühhoteraapiat ja hüpertensioon\nAsendamist kohvi ja teed hüpertensioon\nMiks vererõhk käes eri\nMuidugi töö taastusravi hüpertensiooni\nVererõhu mõõtmiseks ilma tonomeetri


Kaidi Kivioja tegi kodusel Euroopa karikaetapil elu parima võistluse - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKaidi Kivioja tegi kodusel Euroopa karikaetapil elu parima võistluse\n6. juuli 2015, 9:50\nKolmandat aastat järjest Tartus toimunud triatloni Euroopa karikaetapil suutis kodupubliku rõõmuks teha karjääri parima esituse Kaidi Kivioja, lõpetades kõrgetasemelise sprindivõistluse ajaga 1:05.46 kolmandana.\nKolm nädalat varem Bakuus Euroopa mängudel saavutatud 28. koha üle pettumust tundnud Kivioja ihkas kodupubliku ees näidata head tulemust. Et Tartu on tema jaoks õnnelik paik, tõestas ilmekalt tema möödunud aastal siinsamas Euroopa karikaetapil saavutatud seitsmes koht.\nEmajões toimunud 750 meetri pikkust ujumist alustas Kivioja võrreldes konkurentidega kõike muud kui suurepäraselt. Väljudes veest viimaste hulgas, oli vahe esimestega paisunud tema kahjuks juba enam kui minutiliseks, mis omakorda kahandas eestlanna võimalusi lühikesel rattarajal peagruppi kinni püüda.\n«Nii suur kaotus esimestele jäi kripeldama, lootsin, et see on natuke väiksem,» tunnistas Kivioja tagantjärele. «Tõesti oli vees raske ja aegasid võrreldes tundub, et kas oli rada pikem või vool tugevam, aga ujuti aeglasemalt kui eelmisel aastal.»\nKoostöös tugeva ratturi itaallanna Giorgia Priaronega õnnestus Kiviojal ennast päeva paremuselt teise rattaaja toel siiski peagruppi tagasi võidelda. 5 km jooksuetapi alguseks oli teiste eest püüdmatult ette pääsenud üksnes ungarlanna Zsanett Horvath, kõik teised kohad olid jätkuvalt aga lahtised.\nKui varem oli Kivioja komistuskiviks just nõrk jooksukiirus, siis viimase aasta arengu ja Austraalias veedetud treeninglaagri tulemusel on senisest nõrkusest saanud tema üks trumpe. Ehkki esimese jooksuringi lõpus tundus küll, et Kivioja ei pea enda poolt alustatud marulisele tempole vastu, suutis südilt võidelnud Rakvere neiu end siiski kokku võtta ning finišijoone kolmandana ületada.\n«Tegelikult ei tundunud ma ennast täna jooksurajal üldse hästi. Eriti raske oli just teisel ringil ning tõepoolest üksnes tänu marulisele kaasaelamisele suutsin ma seda kolmandat kohta ikkagi hoida,» oli Euroopa karikaetapi karjääri parima kohaga lõpetanud Kivioja üliõnnelik.\nVõitjale Horvathile kaotas päeva kiireimat jooksuaega näidanud Kivioja finišis 33 sekundiga ning kogu distantsi läbimiseks kulus tal aega 1 tund, 5 minutit ja 43 sekundit. Ungarlanna ja eestlanna vahele mahtus teisena veel Priarone ajaga 1:05:36. Teise eestlannana osalenud Rahel Kallas tulemust kirja ei saanud.\nAustraallase Declan Wilsoni võiduga lõppenud hilisemal meeste võistlusel tegi eestlastest korraliku tulemuse Hans Korman, lõpetades koduse Euroopa karikaetapi 25. kohaga. Kormannile järgnesid eestlastest koolinoorte MM-il säranud Henry Räppo ja Kevin Vabaorg vastavalt 32. ja 36. kohaga, Arthur Kooser lõpetas võistluse 39. kohaga.


⓵ Välistrepi ehitus\nHome » Edu » Välistrepi ehitus\nPuittreppi võib kasutada kuni kahekorruselises hoones, kõrgema hoone puhul peavad tuleohutuse eesmärgil trepp ja trepikoda olema tehtud mittepõlevast materjalist. Keerusastmetega trepi astme laius keskel peab olema võrdne astme laiusega sirgel osal ja keerusastme kitsam ots peaks olema vähemalt 10 cm lai. Enne trepi kavandamist on hea teada, miliseid trepi lahendusi võiks kaaluda. Samuti alustasime mandlite töd moodulkorstna ladumisega. Välistrepp koos vundamendiga peaks olema eraldatud ülejänud hoone osast vajumisvuugiga. Tuleb aga arvestada, et vähemalt üks läbilõigatud laetala tuleb vekseldada. . Nüdsest on alanud sisetöd. Enim levinud oma otstarbekuse ja ruumipaigutuse hea suhte pärast on ühe pördega ja keerusastmetega trepp - l-kujuline trepp, mis mahub vahelaetalade vahelt läbi, kui nende vahe on. Treppi hoonega ei seo, kui see ka liigub 10mm üles alla, pole midagi katki. 1 - kiili betoon - pesubetoon, silebetoon\nAasta parim treener ja sõitja. Analüside andmise palume eelnevalt kokku leppida meiliaadressil see e-posti aadress on kaitstud. Ehitusinfo : Ehitusest kõik ja enamgi! Puittrepid - toughWood Homes Eramaja betoonist välistrepp, harts, ehitus\nTrepiastmete mõdud märatakse valemiga 2k l60 sõnaraamat kuni 63 cm (K-astem kõrgus, l - astme laius). Kõige vähem võtab ruumi keerdtrepp. Kuid selline trepp vajab kindlasti palju ruumi ja on seetõttu raskesti sobitatav. Välistrepp on soovitatav teha ilmastikukindlast materjalist: betoon, maakivi, graniit, betoonkivi, klinkertellis, katteks sobivad ka rihveldatud keraamilised plaadid, mis ei muutu talvetingimustes libedaks. Vanade meistrite kogemused näitavad, et kõige mugavam ja paremini käidav trepp on suhtega: K17 cm ja L29. Oktoobrikuu jooksul püstitati liimpalkseinad, saristik ning vahelae talastik. Palkmaja individuaalprojekti ehitus, harjumaal finnlog\nSise- ja välistrepid : Välistrepid on raudbetoonist.\nKorterisisesed trepid on puidust, kasutatud.\nVärvid lakid tooted läikeastme järjestuses m1 tooted el ökomärgisega tooted põhjamaade luigemärgiga tooted pakendi piltmärgid ehitus - ja remontvärvid » tooted » tooted tähestiku järjekorras prindi leht Trüki pdf-na.\nB12 - vitamiin / hüdroksükobalamiin - meravita\nNovembrikuu jooksul alustati akende rohi ja uste paigaldamisega ning välistödega. Valmis said ehitatud terrass, rõdu ning välistrepp.\nTrepikojas peab olema päevavalgus. Betoonist välistrepp valatud betoontrepp raketise ehitus tehnilise ruumi trepp näitajad 2 astmeline betoontrepp, eramaja betoonist välistrepp, previous. 400mm sügavusele vö, mis tuleb soojustada (styrofoam sl-an 250, 50mm) alt ja külgedelt. Värviti maja fassaad ning jõuti viia lõpule i korruse põranda soojustamine ning plaatimine. Soojustuse alla 200mm tihendatud killustikku. Normaalne ühepereelamu trepi laius oleks. Alustati põrandakonstruktsiooni väljaehitamisega ning kui viimased said valmis püstitati ka ii korruse vaheseinad. Sel ajal valmis ka maja vundament. .\nVärviti maja fassaad ning jõuti viia lõpule. Chat: Karel Šíp — sama doma — česká televize\nVahelaed: Vahelaed on monoliitsest raudbetoonist, mille peale on paigaldatud sammumüra tõkestamiseks mineraalvill ja seejärel betoonkiht koos küttetorustikega. Agel Tervisetooted\nKeldri kohal olev vahelagi on altpoolt soojustatud mineraalvillaga. Apteek1 - küsi apteekrilt!\nCapelli-juuksed: C:ehko balsam Fluid Plus linaseemneõli\n1 post published by uido Truija during June 2012. Uido Truija kõigepealt lõi suur vaim metsa. Ümbritses selle äretu veteväljaga. Paigutas metsarüppe siia-sinna järvesilmi, sättis nende vahele voolama.\nEhitame trepi vastavalt Sinu soovidele. Hoolikalt ehitatud välitrepp peab vastu ilmastikule ja tagab turvalise liikumistee hoonesse. Korraliku, aastaid kestva puidust välistrepi ehitamisel tuleb arvesse võtta trepi asukohta ilmakaarte suhtes, ette valmistada korralik trepialune pinnas ning vajadusel. 1; 2; 3; 4;. Betoonist välistrepp ; valatud betoontrepp; raketise ehitus ; tehnilise ruumi trepp; 2 astmeline betoontrepp. Oktoobrikuu jooksul püstitati liimpalkseinad, saristik ning vahelae talastik. Seejärel toimus katuse ehitus ja katusekatte paigaldus.\nAneemia on seisund, kus organismis on hapnikupuudus, sest\n160 x 200 : Kattemadratsid : madratsid : Kodusisu\nBuduaari foorum - ainevahetust kiirendavad preparaadid\nMuu: Viimsi spa » »\nViimati uuendatud 18.02.2018, 07:10\nIneka , Sun, February, 18, 2018\nVõi oleks kellelgi veel muid. Hanke etapp: Hankele võitja valitud., 3, 1 800.\nMysofuv , Sun, February, 18, 2018\nHanke korraldaja pole töde teostajat veel hinnanud. Hanke etapp: Kahjuks pole hankele võitjat valitud., 4, 2 025. Ümera keskuse sisetrepp 2012, pilt.\nKazufum , Sun, February, 18, 2018\nEramu sisetrepp beežist lihvbetoonist, pilt. Mustast lihvbetoonist sisetrepp, pilt. Ümera keskuse sisetrepp 2012.\nYrulygir , Sun, February, 18, 2018\nTartu ( ehitus pooleli pilt. Eramu trepp sauel Hall pesubetoon. Välistrepp on soovitatav teha ilmastikukindlast materjalist: betoon, maakivi, graniit, betoonkivi, klinkertellis, katteks sobivad ka rihveldatud keraamilised plaadid, mis ei muutu talvetingimustes libedaks.\nEzogugoc , Sun, February, 18, 2018\nVälistrepi platvormi laius peab olema. 100 cm, välisukse alla jäetakse tavaliselt süvend jalapuhastusresti jaoks.