Toimetaja usub, et see artikkel sisaldab duplikaadimaterjali.\nSelle artikli sisu või teema võib kattuda Kuu bukkake teooria . Lehed võiksid olla liidetud . Selle üle saate arutada aadressil RationalWiki: artiklite duplikaadid .\nKaksteist puhast liiki\nFossiilide sorteerimine ülemaailmse üleujutuse järgi\nÜleilmne üleujutuste kronoloogia\nParasiidid globaalse üleujutuse ajal\nHüdroplaadi teooria on kreatsionist hüpotees seda Maa kunagi olid tohutud kambrid vesi maakoore ja selle mantli vahele. See leiutati ainult selleks, et selgitada küsimust: 'Kust sai vett suur üleujutus pärit?' - teisisõnu, anda metoodiliselt naturalistlik põhjus viskamiseks metodoloogiline naturalism tuultele. (Ilmne vastus, et a Jumal võimeline universumi loomine ühe nädalaga suudab nõutava vee õhust välja võluda ei olnud ilmselt kaalumisel.) Esmakordselt tegi selle ettepaneku 1980. aastal Walter Brown ( doktorikraadi omanik masinaehituses ).\nBrowni sõnul hõljus enne üleujutust maakoor paksul veekihil, mantli kohal. Seinad ja nöörid ühendasid mantli ja kooriku, võimaldades planeedi sise- ja välisküljel oma teljel sama kiirusega pöörelda.\nKuid fantaasia ei piirdu sellega; selle 'teooria' kohaselt oli antiluvilisel Maal üks ülimandriline - kontseptsioonilt sarnane, kuid mitte sama, mis Pangea - see kattis umbes 75 protsenti pinnast. Ookeanid, kui neid nii võiks nimetada, olid tõesti hiiglaslikud järved (nagu Galilea meri, Punane meri jne). Järjepidevuse säilitamiseks on nad kohustatud väitma, et Maa mäed jõudsid harva üle 1524 meetri (5000 jalga) kõrgemalemis siis olimerepind ja kõrgeim mägi oli tõenäoliselt palju madalam kui 9000 jalga (2743 meetrit).\n1 Kuidas tekkis 'suur üleujutus'\nkaks Üleujutuse tulemused\n2.1 Mõju Maale\n3 Piibli päritolu\n4 Mantli alla jääv ookean 'kinnitab' hüdroplaatide teooriat!\nKuidas tekkis 'suur üleujutus'\nKui saabus aeg üleujutada Maad, Jumal lõhestas kooriku , vabastades vee (nagu pehme keedetud muna). Need praod moodustasid veealused mäeahelikud nagu Kesk-Atlandi seljandik. Maa-alune vesi pihustas ülespoole nii suure jõuga, et põhjustas 40 päeva ja 40 ööd kogu maailmas sademeid ning muutis komeedid , asteroidid , Trans-Neptuuni objektid (TNO) ja kõik muu, millest nad aru ei saa. Vesi lahkus maa-alusest ümbrusest nii kiiresti, et paljud maamassid hakkasid kohe vajuma. Need kiiresti uppuvad maamassid tõstsid üles teisi maamassid, põhjustades seeläbi mäetippude tippudesse süvamere fossiile. (Kreationistid osutavad üleujutuse tõestuseks alati „mäetippude fossiilidele” - soovides loomulikult soovida tohutut tõendid aeglaselt liikuvate tektooniliste jõudude jaoks, mis võtavad ookeani põhjast mägede tõstmiseks miljoneid aastaid.) Radiomeetrilise dateerimise selgitamiseks väidab Brown ka, et kõik radioaktiivsed elemendid loodi üleujutuse ajal ja lagunesid seejärel miljardeid kordi suurema kiirusega kui täna, selgitades, miks radiomeetriline dateerimine toimubilmubmiljardite aastate vanuse Maa tähistamiseks.\nSelle pooldajad pseudoteadus väidavad, et paljud uppunud maamassid jäävad tänapäeval uppunuks, moodustades maailma ookeani põhja. Kõik need äkilised liikumised põhjustasid ülimandril tektoonilised harjad ja mäeahelikud, mis kulgevad paralleelselt Maa rannajoontega. Need liikumised lõid kreatsionistide silmis ka illusiooni, mis viis teadlased Pangea teooriat välja töötama.\nOokeanipõhja vajas oma praegusesse sügavikku vajumine vähem kui kuus kuud. Seejärel täitsid üleujutusveed need küna, tekitades ookeanid ja kuivatades üleujutatud maa.\nSeda ideed valmistatakse ette ka ennetava streigina kõigi elusolevate mikroobide vastu, mida võib leida Märts või muud meie osad Päikesesüsteem . Kreationistid väidavad, et mõni muda võis lennata kosmosesse ja maanduda teisele planeedile.\nWalter Brown , mehaanikainsenerina, võtab oma teooria ümber matemaatika üksikasjadesse. Võtame natuke aega, et näha, millist mõju need Maale avaldaksid. (Spoiler: see hävitab Maa)\nBrown ütleb, et tema maa-aluse ookeani veejugad tekitasid 'komeete, asteroide, meteoroide ja TNO-sid' ning neid aeti maapinnalt kiirusega vähemalt 32 miili sekundis (51,5 km / s) (mis on vajalik pika loomiseks -perioodilised retrograadsed komeedid). Meil on andmeid selle kohta, kui palju asju see vajaks. Me teame, et vähemalt 2000 komeeti on komeedid tavaliselt umbes 5 × 10 kg, kui komeetide kogumass on umbes 1 × 10 kg. Pruuni oma komeetide tabel näitab, et umbes 18% komeetidest on retrograadsed. Asteroidivöö mass on umbes 3,0 × 10 kg. Kuigi kõigi trans-Neptuunia objektide (TNO) massi kohta pole kindlaid andmeid, on Kuiperi vööks nimetatud TNOde alamhulga mass umbes 0,02 Maad ehk umbes 1,2 × 10 kg ja mitte rohkem kui 0,1 Maad. Nende kõigi kokku liitmine on umbes 1,23 × 10 kg, millest 97,6% tuleb TNO-delt.\nKõige tõhusamat viisi objekti ühelt orbiidilt teisele saamiseks nimetatakse Hohmanni ülekandeorbiidiks ja saame arvutada, kui palju energiat (mõõdetuna delta-V või vajaliku kiiruse muutusena) kulub sellisele orbiidile sisenemiseks. Maa orbiidilt Pluuto orbiidile jõudmiseks kulub umbes 11,8 km / s või 16,1 km / s, kui lisada Maa gravitatsioonist pääsemiseks vajalik energia. Pange tähele, et see onminimaalseltenergia, mis on vajalik millegi jõudmiseks Pluuto kaugusele, kui see liigub Maast täpselt õige nurga all (prograde). Samamoodi oleks asteroidide orbiidile viimiseks vajalik energia vahemikus 11,3 km / s kuni 14,0 km / s, sõltuvalt sellest, kui kaugele vööst asteroid peab minema. (See ignoreerib paari km / s delta-V, mis on vajalik nende objektide hilisemaks ring orbiidiks seadmiseks sihtkoha kõrgusel.)\nNende väärtuste abil saame arvutada energia, mis on vajalik objektide praegusele kõrgusele viimiseks (jällegi, nende orbiidile viimine võtaks natuke rohkem energiat):\nKomeedid 8,2 × 10 kg 16,1 km / s 1 × 10 J\nTagasiulatuvad komeedid 1,8 × 10 kg 51,5 km / s 2,4 × 10 J\nAsteroidid 3,0 × 10 kg 12 km / s 2,2 × 10 J\nTNO-d 1,2 × 10 kg 16,1 km / s 1,5 × 10 J\nKokku 1,23 × 10 kg 15,7 km / s 1,522 × 10 J\nNagu massi puhul, tuleb valdav osa energiast TNOdelt. See on lihtsaltminimaalseltenergiad, mis on vajalikud selleks, et panna see, mida me täna näeme, kõrgusele, kus me neid näeme, kui kõik on selleks löödud õige nurga all. Kuid Maa pöörleb, mis ühendab probleemi. Need purskkaevud kestsidnädalat, Pealegi. Maa pöörlemise tõttu veetsid reaktiivlennukid iga päev ainult kaks tundi 15 kraadi jooksul pärast progresseerumist (kuna valdav osa energiast tuli TNO-de väljutamise progresseerumisest, võime eirata suhteliselt väikeseid tagurpidi materjali tükke) japooliga päev näitab teist teed. See tähendab, et Maalt lahkunud mass peaks olema vähemalttopeltpraeguse TNO massiga, sest maksimaalselt pool sellest saaks lõpuks TNO-deks.\nKuid me saame teha paremini kui lihtsalt öelda 'maksimaalselt pool', kuna Maa orbiidile progresseeruva kiiruse suurus on lihtne trigonomeetriline funktsioon, kus purskkaev on progradaadi suhtes. Kui eeldame, et Maast pärineva materjali keskmine kiirus oli just minimaalne 16,1 km / s, muutuks TNO-deks ainult materjal, mis oli väga lähedal (ütleme vähem kui kraadi eemale), mis tähendab, et peame korrutama Maalt 360 kraadi väljutatud mass, sest ainult 1 / 360. osa väljaviskest liiguks TNO-de moodustamiseks mööda õiget vektorit.\nKui kiirus suureneb, suureneb ka nurkade ulatus, kuna progradaadist veidi nihutatud asjadel oleks ikkagi piisavalt energiat TNO orbiitidele jõudmiseks. See tekitab veel ühe probleemi, sest kõik, mis Maalt lahkub kiiremini kui 16,5 km / s, lahkub täielikult Päikesesüsteemist. See jätab väga väikese kiiruste vahemiku, milles midagi Maalt saab TNO-ks. Nurkade maksimeerimiseks vajame väljumiskiirusttäpselt16,5 km / s, mis annab 12,6 kraadi akna mõlemal pool progradaadi, kus materjal jõuaks TNO kõrgusele. Selleks oleks vaja massi korrutada 14,3-ga, sest ainult umbes 7% materjalist saaks TNO-deks. (Browni maksimaalse kiiruse 51,5 km / s kasutamine jätab ainult kaks 0,5-kraadist akent).\nNüüd saame oma energia võrrandit uuendada:\nTNO-d 1,7 × 10 kg 16,5 km / s 9,3 × 10 J\nKui palju see energiat on? Noh, Chicxulubi löökkatsekeha tarnis 9 300 miljonit korda vähem energiat kui see. Või teisiti öeldes oleks justkui Maad tabanud 4091 sekundit 2691 Chicxulubi lööklaine sekundis.\nKuid lähme suuremaks. Maa gravitatsiooniline siduv energia - energia, mis kuluks Maa Alderaani stiilis hävitamiseks - on umbes veerand TNO-de loomisest: 2,49 × 10 J. Päikese kogu aasta jooksul toodetud koguenergia on ainult 13 korda suurem kui see, mis 40 päeva jooksul toodetud TNO-de väljutamine. - see tähendab, et nende 40 purskkaevupäeva jooksul tootis Maa vähemalt umbes sama palju koguenergiat kui Päike. Maa on palju väiksem kui Päike, mis tähendab, et energia peaks olema kontsentreeritum. Päikese energiavoog on umbes 6,33 × 10 W / m, purskkaevu ajal oleks Maa olnud üle 8000 korda suurem, 5,3 × 10 W / m.\nSee energia peab minemakusagilja kuna see ei läinud Maa kineetilisse energiasse (Maa pöörlemine tühistaks enam-vähem joade tekitatud kiirenduse) või pöörlemisenergiasse (see läheks segamini „päeva” tähendusega ja see astuks liiga lähedale Päeva-aegne kreatsionism , mis välistab vajaduse luua taevaseid objekte üleujutuse kaudu ja on seetõttu vastuvõetamatu), ainsad võimalused on valgus, kuumus või deformatsioon (kineetiline). See oleks kindlasti Maa deformeerinud - seda ümbritses ju Brown, mida kirjeldavad „raketimootorid”, pakkudes pidevat jõudu 8,1 × 10 njuutonit, kuid me teame, et sellest veerandist võiks kuluda üle veerandi deformatsioon, sest muidu ei oleks Maa enam olemas. See jätab soojust ja valgust ülejäänud 7,1 × 10 J (või 4 × 10 W / m) moodustamiseks. Kui isegi miljon miljon sellest energiast muundataks soojuseks, oleks see Maa pinna sulatanud. See tähendab, et oleksomamaolla kerge, tippsagedus kaugel ultraviolettkiirguses ja umbes 6,7 miljonit korda heledam kui päike seniidis. Vedel vesi on lainepikkusel kõige läbipaistmatum, nii et üleujutusveed oleksid suurema osa sellest neelanud energia. Isegi kui see neelab ainult ühe kuussada tuhandiku valgusenergia, on see enam kui piisav kõigi ookeanide keetmiseks. Ükskõik, kuidas te seda viilutate, piisab ookeanide keetmiseks, maakoore sulatamiseks ja Maa täielikuks hävitamiseks energiast vaid trans-neptuuniliste objektide loomisel.\nPiisab, kui öelda, et puust paat ei jää ellu.\nKogu see idee toetub kahele nappile salmile, 1. Moosese 7: 11–12 :\nAasta kuues sajandal aastal Noah elu teisel kuul, kuu seitsmeteistkümnendal päeval, samal päeval olid kõik suure sügise allikad purunenud ja taeva aknad avati.\nJa vihma oli maa peal nelikümmend päeva ja nelikümmend ööd.\nSõna otseses mõttes pole sellest rohkem kui see .\nMantli alla jääv ookean 'kinnitab' hüdroplaatide teooriat!\nkunstlikult kasvanud ringwoodiidi kristall (~ 150 µm üle)\n(Spoiler: Ei, see pole.) Hiljuti tehti avastus räsitud ringwoodite'ist, mis elas mantlilt reisi üle, mis viitas pikaajalisele teooriale, mille kohaselt võib sügaval Maal olla väga erinevas kihis lõksus väga-väga palju vett. Kreationistid, olgugi õlekõverad, hüppasid selle avastuse kallale ja hakkasid seda kõikjal rämpspostitama, tõestades hüdroplaatide teooria kehtivust.\nSiiski tuleb märkida, et need, kes postitavad selle avastuse ja tõendavad seda, teevad kreacionistide seas tavalist viga: Tegelikult ei loe artiklit pealkirjast kaugemale. Kui oleks, siis leiaksid nad, et esiteks on arusaam, et vesi võib mantlist lihtsalt välja plahvatada, üsna aus. Teiseks, erinevalt pealkirja ainuüksi vihjatust, ei leidnud teadlased mingit „vedelas vees ookeani, mis lihtsalt istus selles üleminekukihis ja ootaks hetkeks etteteatamist”, vaid pigem uskumatult kõrge rõhu all mittevedeliku ringvoodiidi kontsentratsioone, mis sisaldasid „vesi” hüdroksiidioonide kujul.\nOodata, et ringwoodite'ist tuleb vett välja, on sama, kui oodata, et vesi ootamatult välja voolaks Malahhiit , mineraal, mida kasutatakse klaasist soomuste ja relvade sepistamisel, sisaldab atmosfäärirõhul hüdroksiide. Kui need hüdroksiid ioonid plahvatasid ootamatult pinnal ja vabanesid ootamatult mingi maagia tõttu, millest nad ei muutu lihtsalt veeks. Suur osa sellest muutuks ülimalt kõrgel temperatuuril söövitavateks kemikaalideks nagu leelis. Noa suur puupaat ei pakuks palju kaitset aurutamise eest 40 päeva jooksul ~ 1000 ° C leelis.\nSee, mida nad leidsid, ei olnud tegelikult „koore all olev ookean”, vaid pigem ringwoodiidi rõngas ülemise ja alumise mantli vahel. Vaevalt, et see oleks plaattektoonika või muude vulkaaniliste mehhanismide kaudu põhjustanud ülemaailmset üleujutust. See sarnaneb sellega, kuidas sondid on veest leidnud Kuu , kuid see ei ole vedel vesi - selle paljad jäljed võivad potentsiaalselt ollakaevandatudväikeste koguste vee eraldamiseks joogiks jne.\nAinus asi, mida see avastus kreacionistide jaoks tõepoolest 'tõestab', on see, kui meeleheitlikult nad ennast õigustavad - kas seda või üsna tühist teaduslikku teadmist. Muidugi peaks see sel hetkel olema üsna ilmne.\nMitte kõik arenenud majandusega riikides ei kasuta sotsiaalmeediat\nPeegel ja aken\nPrimetime: mida sa teeksid


Tuntud naiskirjanik Eia Uus: ikka tulevad mehed ja võtavad võimaluse ära - Uudised.tv3.ee\n09:15 21. oktoober 2021\nEile käis "Seitsmestes" külas kirjanik ja kirjastaja Eia Uus, kes arutles kirjanike psenonüümide üle. Kas tegemist on pettusega, kui naisnimega kirjanik pälvib naiskirjaniku auhinna, aga tegelikult selle kirjaniku nime taga hoopis meesterahvas?\nTeema sai alguse hiljutisest juhtumist, kus hispaania tuntud kirjanik Carmen Mola oli kutsutud naiskirjanike auhinnatseremooniale, et vastu võtta kirjandustöö auhind. Üllatuseks tuli naisterahva asemel auhinda vastu võtma kolm meest, kes olid loonud kirjaniku Carmen Mola isiksuse ja kirjutasid oma raamatuid tema nime alt.\nEia Uus arvab, et kirjanike varjunimede kasutamine on igati põhjendatud, sest mõnikord lihtsalt ei soovita oma nimede alt teatud valdkonna kirjandust avaldada. Samas on kirjastaja arvamusel, et Carmen Mola juhtumi puhul on pigem tegu pettusega.\n"Naiskirjanikud on ajaloolise suure taaga alt ära pääsenud, nad saavad erilisi stipendiume, aga ikka tulevad mehed ja võtavad selle võimaluse ära," tõdes Uus, et naistele mõeldud kirjanduse eriprogrammides ei peaks meeskirjanikud naistega konkureerima.\nVaata Eia Uusiga tehtud intervjuud siit:


ARVUSTUS | Kriitikute poolt sotsiaalpornoks nimetatud suguvõsadraama laseb Glenn Close`il särada - KINOVEEB\nARVUSTUS | Kriitikute poolt sotsiaalpornoks nimetatud suguvõsadraama laseb Glenn Close`il särada\n26.november 2020 17:20\nSel kuul Ameerika kinodes esilinastunud ning üleeilsest alates Neflixi jõudnud "Hillbilly Elegy" räägib loo noormehest, kes on lõksus mitte enda, vaid oma pere valede valikute tõttu.\nFilmi minategelane on juuratudeng J.D (Gabriel Basso) - täiesti päriselus eksisteeriv inimene, kelle samanimelise mälestusraamatu alusel valmiski film stsenarist Vanessa Taylori ja režissöör Ron Howardi käe all.\nKuigi filmi tutvustus räägib justkui vaesest perest pärit poisist, on Eesti ja USA elustandardid sedavõrd erinevad, et vaeseks ei riskiks J.D-d nähtu põhjal Eesti publikut silmas pidades küll kuidagi tituleerida. "Kodutunde" või "Hingesoojuse" kliendiks see pere ei kvalifitseeru. Pigem võiks öelda, et tegu on lihtsa perega, nii et ka mainekasse ülikooli pääsenuna tuleb noormehel veel õppida, millise kahvliga millist rooga maitsta ning mis on Chardonnay ja Savingon Blanc`i vahe.\nEnt see viimane pole kaugeltki J.D peamine probleem. Suure pingutusega end Yale`i välja võidelnud ning heast perest tüdruksõbra leidnud, takerdub J.D ometi minevikku: vahetult enne seda, kui teda ootab ees tööintervjuu edukas advokaadibüroos, kukub tema ema heroiini üledoosiga haiglasse ning noormees peab appi tõttama nii talle kui vanemale õele Lindsayle (Haley Bennett), kes kolme lapse kõrvalt enam probleemse ema kantseldamisega toime ei tule.\nEma Beverly (Amy Adams) on õe-venna lapsepõlve mürgitanud aastate jooksul, arenedes valuvaigistisõltuvusega maadlevast ja pidevalt elukaaslasi vahetavast meditsiiniõest süstivaks ja märatsevaks narkomaaniks. Rollisooritusele pisarates andestust paluvast naisest kuni vägivaldse laamendajani ei saa midagi ette heita, Adams on usutav, ei dramatiseeri üle ja kohati leidub tema esituses väga nõtkeid nüansse.\nKuigi lugu jutustatakse läbi J.D silmade, on linaloo peategelaseks siiski ahelsuitsetajast vanaema Glenn Close`i hiilgavas esituses. Iga liigutus, väikseimgi detail näitab pealtnäha kibestunud ja karmi, sisemuses aga armastavat ja hoolitsevat vana naist, kellel samuti pole õnnestunud suguvõsa taaka seljatada, kuid kes iga hinna eest soovib paremat nii oma tütrele kui tema lastele. Seda dilemmat näitlikustab vast kõige paremini stseen, milles vanaema sunnib lapselast ema eest uriiniproovi andma, et narkomaanist tütar tööd ei kaotaks.\nEsimesed kritiseerijad võtsid Hillbilly Elegy vastu hämmastavalt vaenulikult, nimetades seda sotsiaalpornoks, mis taastoodab stereotüüpe, kuid ühel meelel ollakse Close`i väljapaistvas rollisoorituses. Nõrgemaks kohaks võiks pidada hollywoodilikult lääget happy endi, ent kui jääda uskuma, et tegu on autobiograafilise teosega, siis mis saaks vaatajal selle vastu olla, kui peategelasel õnnestub minevikuraskused ületada ja sellest ülimenukas raamatki kirjutada?\nKuna lõpukaadrites näeb ka loo prototüüpe, ei jää üle tunnistada muud, kui et näitlejad on neile valitud imekspandavalt sarnased. Mädatomatitega Ron Howardi suguvõsadraamat igal juhul loopida ei maksaks ning boonusena ei vaja selle pildikeel ülisuurt ekraani, vaid elamuse ühest tegelikult kaunis tavalisest ja elulisest loost saab kätte ka Netflixi vaadates.\nKuidas võõras mees printsi veini jõi, kuninganna magamistuppa tungis ja kuninglike koerte söögikaussi urineeris: kas sari "The Crown" liialdab? 21.11.2020\n10 filmi, mida vaadata vegankuul 17.11.2020\nBrasiilia ülemkohus lubab Jeesusel gei olla (64) 08.11.2020\nTREILER | Kas tekitab kõhedust? Netflix toob peagi ekraanile Hitchcocki kultusteose uusversiooni 23.09.2020\nGeorge Clooney seisab uues kosmosedraamas vastamisi inimkonna lõpuga (2) 30.09.2020


1979 IV Hans Rüütli karikavõistlused\nHomme ja ülehomme kell 10 peetakse Tallinnas Komsomoli-nimelisel staadionil meie nimeka rallisõitja Hans Rüütli IV karikavõistlused autode jäärajasõidus.\nTänasele spordipublikule on aumeistersportlase Hans Rüütli nimi ehk vähem tuntud. Ent kümme aastat (1959 – 1969) olid Hans Rüütel ja nüüdne teeneline meistersportlane Gunnar Holm meie rallisportlaste liidermeeskond. NSV Liidu meistrivõistlustelt tõid nad koju ühe kuld-, kaks hõbe- ja ühe pronksmedali. Kaheksa korda kuulus kuldsele meeskonnale Eesti absoluutse meistri tiitel. Balti rallil seisid mehed neljal korral autasustamispjedestaali kõrgemail astmel. Üleliidulistel võistkondlikel talirallidel vedasid nad juhtmasinana seitsmel korral oma meeskonna medalile. Nõukogudemaa koondisse kuulus H.Rüütel 13 korda.\nH.Rüütli – G.Holm parim saavutus oli EM-võistluste sarjas, Rjad Polskil absoluutses arvestuses saadud viies koht. Seal võidetud hinnalise karika panigi Hans Rüütel välja talviste kiirusvõistluste parimale. Kolm esimest võistlust peeti Tallinna Hipodroomil, kuid selle võistluspaiga rada on praegu kahjuks remondis. Karika valdajad on siiani olnud Heiki Ohu (1976), Vello Õunpuu (1977) ja Paul-Robert Helk (1978)\nSeekordseteks võistlusteks on üles antud ligi 70 võidusõitjat üle terve Eesti NSV, aga ka külalisi Lätist.\nKARIKA VÕITIS IVAR PEEDU\nKaks päeva võisid tuhanded tallinlased jälgida Komsomoli-nimelise staadioni jääovaalil meie parimaid autosportlasi, kes selgitasid neljandat korda aumeistersportlase Hans Rüütli karika võitja.\nLaupäeval lasti esimesena rajale autod silindrimahuga kuni 1300 cm³. Kui 12 sõitu oli lõppenud, selgus, et kolm sportlast – Ivar Peedu, Villu Mättik (mõlemad TAV) ja Tiit Toomsar Vinni NST-st – kogusid võrdselt 11 punkti. Ümbersõidul reastusid nad järgmiselt:\n1. T.Toomsar (4.58,6)\n2. V.Mättik (5.01,2)\n3. I.Peedu (5.03,0)\nTeisena tulid rajale „Moskvitšid“ ja „Žiguli“ 2103 ning 2106. Siin sai finaali 16\nvõidusõitjat ja neil tuli omavahel pidada 20 starti. Pärast 13. sõitu juhtis Hans Rüütli poeg Raido 12 punktiga. Punkt vähem oli üllatusmehel Väino Tupitsal, karikakaitsjal Paul-Robert Helgil ja Johan Palul (Võru KEK). Otsustavaks sai viimane jõuproov. Siin peremehetses kalevlane 24-aastane Väino Tupits ja kogus ka kokkuvõttes kõige rohkem punkte (19). Järgnesid Raido Rüütel 18 ja Johan Palu 17 punktiga.\nKa pühapäeval oli võistlustules kaks masinaklassi. „Volgade“ paremusjärjestus:\n1. Hillar Salumäe (ATB 9) 19p.\n2. Hardi Mets (Tempo) 17p.\n3. Mihkel Pool (ATB 19) 16p.\nSpetsiaalautodel võitis ja sai ühtlasi Hans Rüütli karika aastaks enda kätte hoiule Ivar Peedu 20 p. järgnesid 2. karikakaitsja Paul-Robert Helk (VinniNST) 19p. 3. Toivo Rühka (ETKVL Auto) 17p.\nKOMSOMOLI STAADIONI JÄÄOVAALIL\nTekst: Kalev Rall\nHans Rüütli karikavõistlustel jäärajasõidus oli esmaüllatus juba see, et 1.klassi (1300 cm³) eelsõitude kiireimaks osutus Viktor Ditman (ühing „Teadus“), kes startis ainsana „Zaporožetsil“. Tema kiireima ringi aeg oli 52,2.\nFinaalsõitudes kohtusid kõik 9 omavahel. Selles klassis peeti 12 mõõduvõtmist. Esikoht andis 3 punkti, teine 2, kolmas 1 punkti. Lõpuks selgus, et kolm meest – kahekordne Eesti meister Ivar Peedu, Villu Mättik (mõlemad TAV) ja Vinni NST sportlane Tiit Toomsar – kogusid võrdselt 11 punkti. Lisasõit reastas nad järgmiselt:\n2.klassis (1600 cm³) otsustas alles viimane, 20 sõit. Kõigile ootamatult platseerus siin esimeseks nooruke kalevlane Väino Tupits 19 punktiga. Järgnesid tema meeskonnakaaslane Raido Rüütel 18 ja Johan Palu (Võru KEK) 17 punktiga. Otsustavaks sai viimane sõit, kus kohtusid V.Tupits, J.Saar, R.Rüütel ja P.-R.Helk.\nTeisel päeval selgitati kõigepealt paremus spetsiaalautodel. Maksimaalsed 20 punkti kogus Ivar Peedu, seda tulemust ei suutnud korrata ka Volga klassi esimene Hillar Salumäe. Nii kuuluski karikas koondise „Tallinna Autoveod“ peainseneri asetäitjale Ivar Peedule.\n1. Tiit Toomsar (Vinni NST)\n2. Villu Mättik (Tallinna Autoveod)\n4. Viktor Oreškin (TTP)\n5. Raivo Kolk (Tallinna Autoveod)\n6. Viktor Ditmann (ühing Teadus)\n7. Juhan Kasemaa (Tallinna Autoveod)\n8. Avo Kuik (Kalevi VAMK)\n9. Ivo Juhkam (Norma)\n10. Ivo Vaher (ATB 11)\n1. Väino Tupits (TTP)\n2. Raido Rüütel (Kalevi VAMK)\n3. Johan Palu (Võru KEK)\n4. Toivo Rühka (ETKVL Auto)\n5. Paul-Robert Helk (Vinni NST)\n6. Enn Seepere (Estmed AP)\n7. Arved Virves (ATB 11)\n8. Aare Pukk (TPI)\n9. Taavo Karu (Paide KEK)\n10. Juhan Saar (TAP)\n1. Hillar Salumäe (ATB 9)\n2. Hardi Mets (Tempo)\n3. Mihkel Pool (ATB 19)\n4. Mati Torga (Tempo)\n5. Helmut Lusti (Tempo)\n6. Viktor Ivanov (ATB 19)\n7. Ilmar Raissar (Tartu ATP)\n8. Erki Tuiken (ATB 10)\n9. Harri Nahkur (ATB 19)\n10. Raul Udam (Tallinnfilm)\n1. Ivar Peedu (Tallinna Autoveod)\n2. Paul-Robert Helk (Vinni NST)\n3. Toivo Rühka (ETKVL Auto)\n4. Väino Tupits (TTP)\n5. Viktor Oreškin (TTP)\n6. Tiit Toomsar (Vinni NST)\n7. Vello Õunpuu (Harju KEK)\n8.-11. Merike Leib (Kalevi VAMK)\n8.-11. Aare Pukk\n8.-11. Valter Kaarneem (TTP)\n8.-11. Vendo Ader (Neptun)\nHans Rüütli karika sai aastaks enda kätte kõige rohkem punkte kogunud koondise Tallinna Autoveod peainseneri asetäitja Ivar Peedu


Eelmisel nädalal tegi tööandjate keskliit ettepaneku lihtsustada võõrtööliste palkamist ning kaotada välismaalaste seadusega kehtestatud kõrgendatud palgakriteerium. Valitsus on ettepanekule jõudnud juba ilma sisulise diskussiooni ja analüüsita eitavalt vastata. Peaminister Andrus Ansip tituleeris tööandjate ettepaneku lausa sooviks tuua Eestisse massiliselt odavat tööjõudu.\nHästi, kui oskustöölisi Eestisse tuua ei soovita või ei taheta seda teemat vahetult enne valimisi arutada, siis kõrgharidusega talentide Eestisse toomine võiks küll aktuaalne olla.\nPresident ütleb projekti "Talendid koju" koduleheküljel: "Teeme koos Eesti suuremaks". Soovitan mõtet laiendada - mitte ainult Eesti kodakondsusega talentidele, vaid kõigile, kes soovivad siin töötada. Selleks tuleks välismaalaste seaduse toimimine üle vaadata. Ettevõtjad peaksid olema kindlad, et saavad arenguplaanide rakendamiseks ilma meeletu bürokraatiata välismaiseid eksperte kaasata. Ekspert ei peaks tõendama, et ta ei ole kaamel.\nPraegu peab näiteks välismaine ekspert esitama elamisloa taotluse oma asukoha Eesti välisesindusse. Selline lahendus toimib riikides, kus Eestil on välisesindus. Paljudes riikides seda ei ole ja pöörduda tuleb regioonis paiknevasse esindusse. Infot, kuhu täpsemalt tuleb pöörduda, pole ei välisministeeriumi ega politsei- ja piirivalveameti kodulehekülgedel. Lisaks tähendab vajadus pöörduda kuhugi kolmandasse riiki seda, et taotleja peab sellesse riiki sisenemiseks omakorda taotlema viisat. Milleks selline bürokraatia, jääb arusaamatuks.\nVälisesinduses ei tehta isiku taotlusega muud, kui see võetakse vastu ja saadetakse Tallinnasse politsei- ja piirivalveameti migratsioonibüroosse. Inimlik oleks võimaldada Eestis legaalselt viibival isikul esitada taotlus Eestis. Nt kui ta on tulnud viisa alusel tööintervjuule ja saanud siin positiivse vastuse.\nOletame, et ekspert on lõpuks aru saanud, kuhu ta oma elamisloa taotluse peab viima, ta on ära käinud ka esinduses ja algab menetlus. Edasi sõltub ühe ametniku otsusest, kas ta kvalifitseerub eksperdiks või mitte, samas puuduvad selle otsustamiseks ametkondlikud üheselt mõistetavad juhised.\nNt arvab mõni ametnik, et kuna Eestis koolitatakse IT-spetsialiste piisavalt, ei saa üldse väita, et neid puudu on, ja välismaalane pole rohkem ekspert kui Eestis otse koolipingist tulnu - ettevõtja peaks vaid täiendkoolitusi korraldama, ja olekski meil oma ekspert valmis.\nKa pole ametkonnad valmis arutama ettevõtja värbamisplaane ühtse tervikuna. Kui ettevõtja on kujundanud arenguplaani, määratlenud töökohad, kuhu soovib leida töötajaid, oleks ju hea, kui selle "värbamisprogrammi" vaataksid üle migratsiooniametnikud.\nBürokraatiat vähendaks seegi, kui ühte ettevõttesse palgatavate ekspertide taotlused läheks ühe menetleja kätte. Praegu tuleb iga kord erineva menetleja juures alustada nullist.\nIT-sektor kaebleb kvalifitseeritud tööjõu puudumise pärast. Valitsus räägib vajadusest arendada Eestis teadmistepõhist majandust, ent seadustes puudub regulatsioon, mis lihtsustaks näiteks IT-spetsialistide värbamist. See on näiteks olemas isegi Lätis. Saksamaa rakendab edukalt nn IT- Greencardi - kõrgharidusega IT-spetsialistid, kes on saanud Saksa ettevõttelt erialale vastava tööpakkumise, saavad töötamiseks taotleda elamisluba lihtsustatud korras. Lisaks võib Saksamaa ülikoolis kraadi kaitsnu jääda veel aastaks Saksamaale elama, et leida erialane töökoht.\nTeeme Eestis samamoodi!


1434 postitust • Leht 7 koguhulgast 96 • 1 ... 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ... 96\nPostitas Koit Nook 12.01.2007, 07:59\nUgandi regiooni mängijatele teadmiseks.\nOtepäält antakse teada, et 13. jaanuaril töötab seal puhvet ja kui hästi läheb, tuleb ka Ragnar Kond filmima.\nLoodan, et kumbki ei häiri võistlemist.\nEdu kõigile osalejaile viimases eelringis!\nMaakilva III vooru Sakala regiooni mitteametlikud tulemused\nPostitas Külaline 13.01.2007, 15:28\nPostitas Kai Oidermaa 13.01.2007, 18:41\nMaakilva eelvoorud selleks korraks läbi.\nTänan kõiki Sakala regiooni mängudest osavõtnuid heatahtliku suhtumise ja kannatliku meele eest ! Samuti teiste regioonide mängujuhte ning Viljandi võistkonda sõbralike nõuannete eest! (Y)\nEriti soovin tänada Polti õigeaegse abipakkumise ja eluterve kriitika eest ^o)\nPostitas polt 14.01.2007, 15:01\nTahaks ka teiste regioonide tabeleid pisut kiiremini üles.Me oskame ise ka mingil tasemel liita lahutada kui punktiseis teada oleks oleks see lihtne.\nmängu kohta oleks ainult üks märkus. Ma ei küsiks maakilvas iial Kiili valda 3 vooru mängus kui Harjumaa mängib Kiili Gümnaasiumis. See on ilmselge ühe piirkonna soosimine. Ja Paremusjärjestust vaadates just selle piirkonna oma kus mälumäng niigi heal järjel. Küsimus polnud raske aga küsimus lihtsalt oli konkreetselt selles mängus kohatu! Kusagil Rahvaliiga finaalis oleks see olnd ok küsida aga mitte eelvoorus ja neil asjaoludel.Aga JOKK!Harjumaalt 9 mansat superfinaalis nagu selgus.\nViimati muutis polt, 14.01.2007, 18:36, muudetud 1 kord kokku.\nMaakilva superliiga pääsenute mitteametlik nimekiri\nPostitas Külaline 14.01.2007, 18:17\n(Superliiga lävend 140)\n(Rahvaliiga lävend 120 või 122)\nPostitas Külaline 15.01.2007, 12:25\nEsialgu veel mitteametlikud, aga loodetavasti siiski lõplikud tulemused\n1\tKolga\t198\n2\tTartu-Karlova\t185\n3\tHaapsalu\t175\n4\tKõue\t174\n5\tOtepää\t173\n6\tTartu-Liivimaa Mälu\t173\n7\tTallinn-Nõmme\t167\n8\tAnija I\t167\n9\tPühalepa\t165\n10\tPõlva vald\t165\n11\tKadrina\t161\n12\tRae\t161\n13\tKernu Kadakas\t157\n14\tSaue linn\t157\n15\tHarku\t153\n16\tTüri vald\t149\n17\tValga linn\t148\n18\tKeila linn\t147\n19\tHanila\t145\n20\tPaikuse\t140\nRAHVALIIGA finaali tasand\n21\tTorgu I\t139\n22\tMaaleht\t136\n23\tViljandi\t136\n24\tRäpina vald\t135\n25\tVändra\t131\n26\tJuuru/Rapla\t129\n27\tVihula\t128\n28\tLihula\t127\n29\tViiratsi\t127\n30\tVasalemma Protos\t126\n31\tLähte ÜG\t126\n32\tTori 126\n33\tAnija II\t126\n34\tVõru linn\t123\n35\tVäike-Maarja/Tamsalu\t123\n36\tTähtvere\t123\n37\tMuhu\t122\n38\tSaarde\t122\n39\tTõrva linn\t122\n40\tHaljala\t122\n41\tKiviõli\t120\n42\tTapa linn\t88(2)\n43\tÜlenurme\t118\n44\tTartu vald\t116\n45\tTarvastu\t110\n46\tVara\t109\n47\tVenevere küla\t109\n48\tVarbla I\t109\n49\tHalliste 108\n50\tKiili\t108\n51\tMärjamaa\t104\n52\tKäina-Kassari\t103\n53\tPärsti\t103\n54\tEmmaste\t102\n55\tElva linn\t101\n56\tPalupera\t101\n57\tNoarootsi\t100\n58\tKarksi\t95\n59\tRaikküla\t92\n60\tLaheda\t91\n61\tKambja\t89\n62\tRidala\t77\n63\tNaha küla\t71\n64\tVarbla II\t61\n65\tTorgu II\t61\n66\tKõrgessaare 52\n67\tRabivere küla\t31\n68\tMuhu II\t30\n69\tKehtna 27\n70\tArdu PK\t16\nPostitas his master's voice 15.01.2007, 18:30\nTorgu kuningriik ühe punniga väljas ja Poldi mansa sees.\nPostitas holte 16.01.2007, 00:19\nMis mind natuke hämmastab, on\nsee, et 50%-ga kindlustab endale\ntubli koha Rahvaliigas, ehk siis 40nda\nIse harva mänginuna on jäänud mulje, et\nüle poole õigete vastustega oled reeglina\njuba üsna kõva..\nPostitas Kai 16.01.2007, 08:00\nMadalad skoorid tuntud tegijatelt tõesti..aga samas on paradoksaalselt sellel ka oma hea külg, annab Rahvaliiga finaali sattunud uutel tegijatel võimaluse jõudu katsuda tugevamate mansadega kui nad seda muidu oleks saanudki....\nPostitas Kai 16.01.2007, 08:18\nJa veel, inimlikult on ju arusaadav, et mõnusam on olla suur kala väikses tiigis kui väike kala suures meres, ning seekord ei saa kujunenud olukorras küll öelda,et jobud Aadud-Maalid sebivad omavahel ja suured ning targad proffid ainult omavahel, sekka seltsis segasem sedapuhku\nPostitas polt 16.01.2007, 08:34\nMis poldi punti puudutab-siis poldi punt mängis täpselt hooaja algul kehtestatud eesmärgi kohaselt. Kahes esimeses voorus polt ei käinud ja meeskonnal oli ülesanne jääda löögiulatusse superfinaali osas. Kolmandaks mänguks tuli polt kohale ja kindlustas koha seal, kus meie meeskonna koht on. Pole ju absoluutselt mingit vahet, kas jõuda finaali esimesena või 20dana -algab ikka kõik nullist.Rahvaliiga finaali poleks ma ennast ilmselt nii ehk naa kohale vedanud-ei saa ju amatööride pidu ära rikkuda.Usun, et meeskond oleks minutagi seal kolme sekka tulnud.\nAga üllatus oli see et mingeid üllatusi edasipääsenute hulgas ei olnud ja nii juba aastaid. Minuarust võiks näiteks selle aasta simesed kümme automaatselt ka järgmisel aastal ennast superfinaali koosseisu hulka lugeda.\nKui tahavad käivad eelvoorudes-tahavad ei käi.Või käivad teise koosseisuga.\nSest paremiku seas on muutusi minimaalselt.\nPostitas polt 16.01.2007, 08:46\nKai kirjutas: Ja veel, inimlikult on ju arusaadav, et mõnusam on olla suur kala väikses tiigis kui väike kala suures meres, ning seekord ei saa kujunenud olukorras küll öelda,et jobud Aadud-Maalid sebivad omavahel ja suured ning targad proffid ainult omavahel, sekka seltsis segasem sedapuhku\nUusi kalu suures meres küll nagu eriti ei paista-on ainult kaks meeskonda keda ma endale vaimusilmas ette ei kujuta Valga ja Saue-Aga saue on ilmselt nagunii tuntud tegijaid täis.\nEnne finaali oleks tore ka võistkondade koosseise lugeda.\nenne vaidlust, mõistetes selgus oleks hää küll :)\nPostitas Külaline 16.01.2007, 10:25\nVaatasin, vaatasin võistkondi, ega ma silmas pidanudki Superliigat...\nPostitas Kai 16.01.2007, 10:27\nups, sorry,olen vait lugesin kiiruga ja sain valesti aru..\nmuidugi oleks huvitav teada, kellega mängima hakatakse, ehk võistkondade koosseise\nPostitas Matis 16.01.2007, 13:37\nRäpina mängust (mis on üsna tugeva tasemega) võin öelda, et see Valga on päris kõva mansa


Kommentaarid - Endine asumaa kaebas Prantsusmaa kohtusse - Eesti Päevaleht\nEndine asumaa kaebas Prantsusmaa kohtusse - kommentaare 1-10\nHea partei nimi taavi huinaatim. Wtf?? Minu nimi on maarion dizlauskas, aga olen iga kell tegijam. On tsumaa\nEndine asumaa kaebas Prantsusmaa kohtusse, mis ei tahtnud inimesi ja loodust kahjustanud tuumakatsetuste eest vastutada - siin oleks EKRE abiks, küll nemad juba kohtud vastutama panevad.\nAga,Kadrikene-marss koolipinki tagasi!\n/Endine asumaa kaebas Prantsusmaa kohtusse, mis ei tahtnud inimesi ja loodust kahjustanud tuumakatsetuste eest vastutada/\nJama jah, kui kohus ei taha vastutada.\net katsu Sa MIDA vastutama panna kui KEDAgi ei taga vastutada.\nSiberi rahvad peaksid Venemaa ka kohtusse kaebama\nVenemaa tuumapolügoonidel Siberis tehtigi inimkatseid kohalike elanikega. Saada Kremli jaoks kaks head tulemust - said teada pommi võimekusest ja said hävitada kohalikke Siberi rahvaid, et seal venelastel oleks siis kergem tegutseda.\naga kes (ilmselt peale sinu) sooviks seal end kiiritada? 100 aasta pärast ehk julgeb mõni targem sinna end sisse möllida. Siis vähemalt pole enam elus paljude sugupõlvede kaupa nurisünnitisi nagu viie jäsemega karu või kahe peaga ilvesed... seeni ei taha siis ka süüa!\nNaad ju käisid seal demokraatia eest võitlemas .Kohtusse tuleks kaevata ka britannia ,endine "suurbritannia " ka selle riigi kätel on palju -palju võõrast verd ,hävitatud loodust ,ahistatud rahvusi ,kõik need austraaliad , usad , uus -meremaad on nende sitatud ja röövitud .Maksku nagu Sakslased maksavad ,mitte ärgu mulisegu demokraatiast ja inimõigustest .\nIgati õige, tulebki vastutama panna, aga otsustajad ilmselt ammu surnud.\nneil on igati õigus seda teha.Kui oled tahtlikult kuriteo sooritanud siis pead ka selle eest vastust andma.Mitte ühelgi riigil ei ole õigust teiste rahvaste maid anastada ja nende elupaikka,rahvust ja loodust hävitada.\nKasahid ei taha Venemaad kohtusse kaevata?


Need oleksid AirPods Studio | peamised spetsifikatsioonid, väljaandmiskuupäev ja hind IPhone'i uudised\nNeed oleksid AirPods Studio peamised spetsifikatsioonid, väljaandmise kuupäev ja hind\nOleme silmitsi suurima lekkega AirPods Stuudio mida Apple mõne päeva pärast esitleb. Jah, me ütleme mõne päeva pärast, sest alustame täpselt kuupäevast, millal need peaksid ilmuma, järgmisel 22. juunil kaubamärgi ajaloo esimesel veebi WWDC-l. See tähendab, et peame ütlema, et uutele Apple'i kõrvaklappidele lisatavad uudised on tõeliselt tähelepanuväärsed alates mürasummutus- ja läbipaistvusrežiimist kuni ekvalaiseri või parema ja vasaku külje automaatse tuvastamiseni.\nEQ mälu, kaelasensori, modulaarse disaini ja hinnaga\nVõime öelda, et uudised sellega ei lõpe ja on see, et see leke pärineb 9to5Mac näitab selliseid huvitavaid üksikasju nagu nutikas ekvalaiser. Selle ekvalaiseriga saab kasutaja salvestada igale seadmele teatud tüüpi ekvalaisi, nii et heli kohandub neile automaatselt. Andurid lisatakse ka kõrvaklappidesse, et alati teada saada, kas pannakse meile kaela ja paneb nad sel viisil taasesituse peatama ja aktiveerima, asetades need tagasi kõrvadele.\nMoodulkujunduse osas oleks huvitav, kui saaksite vahetada padju või isegi akut, see kinnitaks ka ülejäänud. Hinna kohta ei saa me öelda palju rohkem, kui see on veel üks punkt, mida tuleb arvestada, ja see on nad räägivad 350 dollarist. See hind on sama mis Beats Studio 3-l. Kahtlemata on nende kõrvaklappide kujundus ja nende uudiste hulk, mida tundub, et need toovad kaasa tehnoloogia osas. Mõne päeva pärast näeme, et selles kõiges on tõde, kuulujuttude ja lekete põhjal näevad need välja väga head.\nTäielik tee artiklini: IPhone'i uudised » Apple tooted » Need oleksid AirPods Studio peamised spetsifikatsioonid, väljaandmise kuupäev ja hind\nUute funktsioonidega Steelseries MFi kontroller Nimbus +\nTwitter lisab eksitavaid teabe tuvastamise tööriistu


Vitamiin B2 e. Riboflaviin\nVitamiin B2 30 BioCare toidulisand 30 kapslit Netokogus: 11,25g Riboflaviin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele, närvisüsteemi normaalsele talitlusele, aitab hoida nahka ja limaskesti normaalsena. Riboflaviin aitab hoida ka rauaainevahetust normaalsena ning vähendada väsimust ja kurnatust.\nRiboflaviin aitab kaasa normaalsele energiavahetusele, närvisüsteemi normaalsele talitlusele, aitab hoida nahka ja limaskesti normaalsena. Riboflaviin aitab hoida ka rauaainevahetust normaalsena ning vähendada väsimust ja kurnatust.\n1 kapsel igapäevaselt koos söögiga või vastavalt professionaali soovitustele. Toodet ei tohi tarvitada mitmekesise toiduvaliku asendajana. Ärge ületage soovitatud päevast kogust. Ei sobi indiviididele, kes kannatavad neeruhaiguste all. Ei sobi lastele vanuses alla 12 aasta.\nTäiteaine (tselluloos), riboflaviin, kapsel (hüdroksüpropüülmetüültselluloos


18. sept. 2016 - Läänlane.ee\nTaebla jalgpallitüdrukud alistasid tähtsas mängus Tartu Welko\nBy Ivar Soopan on 18. sept. 2016 Kõik uudised, Läänemaa, Sport\nEesti naiste jalgpalli rahvaliigas osalevale Taebla spordiklubile algasid play-off-mängud võidukalt. 1/8 finaalis alistati Tartu JK Welko 3: 1 ja lunastati pääse kaheksa tugevama hulka. Kätlin Luur panustas võitu kaks ja Ingrika Tuulik ühe värava. Naiste rahvaliiga on Eesti meistrivõistluste tugevuselt neljas liigatase. Taebla spordiklubi osaleb liigas väga noore koosseisuga – kõik mängijad õpivad alles põhikoolis. Naiskonda treenib Ulrika Tülp. […]\nLauri Luik: Targa riigi reform\nBy Ivar Soopan on 18. sept. 2016 Arvamus, Kõik uudised\nLauri Luik Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liige, riigireformi töörühma juht Valitsuse esimese tööaasta üheks põhiliseks väljakutseks oli haldusterritoriaalne reform. Oleme koalitsioonipartneritega võtnud riigivalitsemise teema ette terviklikumalt kui varem. Järgmisena ootab meid ees riigivalitsemise reform. Nimetaksin seda targa riigi reformiks. Selle peamine eesmärk on loomulikult muuta Eesti inimeste elu paremaks, kuid ka tõhusa ja ressurssidega säästlikult ümberkäiva riigivalitsemise […]\nMitu Läänemaa ekipaaži jõudsid Lyoness Tapa rahvarallil poodiumile\nVõistlusele oli registreerunud 84 meeskonda. Läänlasi oli stardis seitse. Läänemaa sõitjad Meelis Palmiste / Janek Vatter olid pika maa maha sõitnud, ent kuna mootor Tapal ei käivitunud, jäid nad võistlustest kõrvale. Väga kiiret sõitu tegid Marko Kukuškin / Moonika Mäeste, kes olid ralli lõppedes 2WD-s klassi kindlad võitjad. Üldarvestuses neile 5. koht. 4WD klassis olid […]\nNaine jooksis koos lapsega ülekäigurajal auto ette\nBy Ivar Soopan on 18. sept. 2016 Kõik uudised, Krimi ja pääste\nEile kella 10.35 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Pae 53 juures, kus 52-aastane mees sõitis sõiduautoga Honda CR-V otsa reguleerimata ülekäigurajale jooksnud jalakäijale, 20-aastasele naisele, kes kandis süles 4-aastast poissi. Laps toimetati Tallinna lastehaiglasse ja naine Põhja-Eesti regionaalhaiglasse. Eile kella 01.06 ajal oli liiklusõnnetus Tallinnas Vabaduse pst ja Männiku tee ristmikul, kus 27-aastane naine eiras sõidukiga Volvo V50 liiklusmärki […]\nSelgusid Läänemaa parimad mitmevõistlejad\nLäänemaa Koolispordi Liidu spordiaasta algas põhikoolide kergejõustiku mitmevõistlusega, kus kavas oli kuus ala. Sportlastel tuli end proovile panna 60 m jooksus, kaugushüppes, kuulitõukes, palliviskes, kõrgushüppes ning tütarlastel 600 m ja poeglastel 1000 m jooksus. Koole osales kuus: Haapsalu põhikool, Lihula gümnaasium, Taebla gümnaasium, Martna põhikool, Oru kool, Ridala põhikool. Noored kergejõustiklased näitasidki kohati väga kõrget taset ja häid oskusi. […]


Kuidas meest tagasi saada: 10 viisi tema tähelepanu saamiseks (2021)\nKuidas meest tagasi saada: 10 viisi tema tähelepanu saamiseks\nSelle asemel, et end meeste poole visata, tõmbame tõenäolisemalt nende tähelepanu, kui näitame neile, et oleme isemajandavad ja enesekindlad.\nMe ei saa sageli aru, et meie meeleheitlikud katsed teda tagasi saada hirmutavad teda tegelikult. Küsimus on “Kuidas kutti tagasi saada?”, Ja me tahame seda õigesti teha, me ei taha teda hoida asjades, mida me ei peaks. Vaatame mõnda sellist asja, mis ei tohi kutti tähelepanu äratada.\nOlgem selged, me ei räägi tüüpidest, kes hoolitsevad ainult naiste eest, vaid kvaliteetsetest kuttidest, kes kohtlevad teid õigesti, kutsuvad teid tagasi ja kuulavad, kui räägite.\nNeed on poisid, kellelt saate õppida, ja nemad, need, kes reageerivad positiivsele käitumisele. Tublid poisid võivad tunda ebakindlust juba miili kaugusel ja nad armastavad tugevaid naisi, nii et olgem koos tugevad.\nPärast oma tegevuse koristamist tuleb järgmine samm hinnata, kas tegemist on tegelikult korraliku mehega või on teid meelitatud kõikidel valedel põhjustel. Kui ta lihtsalt ehitab teie ego, avaldades teile palju komplimente või ostes teile mugavalt asju, pole sellel suhtel kindlat alust ja see suundutakse kiiresti lõuna poole.\nKui teile meeldib mees, sest ta on hea inimene ja teid köidavad teda rohkem kui tema hea väljanägemise järgi, on see teine lugu. Veedame sageli nii palju aega, et soovime, et tüüp meid märkaks, kuid ei suuda mõista, et ta pole niikuinii meie aja väärt.\nNii et salvestage endale mõned vaeva ja kontrollige tema kavatsusi ja tegevusi põhjalikult, enne kui proovite talle alltoodud asjadest muljet avaldada.\n1. Ära kirjuta purjus olles\nIga hinna eest vältige tunde joodikute valimise või tekstisõnumite järele. Inimesed saavad seda tunda miili kaugusel ja see ei pane neid tundma, et olete piisavalt turvaline. See paneb sind tunduma, et sul pole julgust rääkida ausalt kainet. Ära nõua, et ta teeks sinuga asju ja tee talle viga.\nKui ta ütleb ei, oodake nädal ja andke talle ette, et midagi on tulemas. Proovige mitte teha viimase hetke kohtumisi, sest soovite talle näidata, et suudate oma plaanidega läbi käia.\nKordame lihtsalt: ärge suhtlege temaga, kui olete joobes. See tundub lohakas ja meeleheitel ning on välja lülitatud. Ärge koputage tema uksele ega isegi kirjutage oma sõpradele, et näha, mida ta teeb. Lihtsalt ära tee.\nSageli on meeleheitlikud purjus katsed kellegagi ühendust saada dramaatilised ja võite öelda piinlikke asju, mis panevad teid pisut üle vaatama. Pange oma asjade kokkusaamisele punkt meelde, kui temaga ühendust võtate, vastasel juhul ei tunne ta muud, kui ainult saakkõnet.\n2. Kutsu teda sõpradega asju ajama\nSelle asemel, et teiste kuttidega pilte postitada, et ta armukadeks teha, olge kena ja kutsuge teda sinuga asju ajama. Kui teil, tüüpidel, on ühiseid huvisid, on tõenäoline, et ta soovib seda märgistada. Samuti on rühmasätetel vähem rõhku, kui inimesed üksteist tunnevad.\n3. Jagage oma saavutusi\nMa ei pea silmas, et peaksite hooplema, vaid selle asemel, et jagada iga oma emotsiooni, mis teil on Facebookis, näiteks „Mul on igav” või „Vaatan, kuidas ma su ema kohtasin”, andke endale tunnustust asjade eest, mille nimel te kõvasti tööd teete. . On sobilik jagada asju, mille lõpuleviimiseks olete kõvasti tööd teinud, ja see näitab, et suudate asjadega läbi vaadata ja olete pädev.\nSotsiaalmeedia on nii uus asi, unustame, et KÕIK inimesed, kellega me sõbrad oleme, näevad seda, mida meie postitame ja peavad mõnikord olema oma sõnade ja fotodega natuke valivamad, kui püüate minu triivi kinni. Kui kõik teie pildid asuvad baaris, kus tehakse suudlevaid nägusid, ei näita see teie huvides suurt mitmekesisust ja poisid võivad arvata, et teie eest hoolitsetakse lihtsalt teie eest. Nii et lõpetage pardi näo selfisid ja kustutage oma vanad.\n4. Ärge jagage negatiivseid asju\nKui teil on kombeks tööl võita, proovivad teised inimesed või räägivad teistega lihtsalt halvasti (s.t teevad inimestele nalja). Seda nimetatakse halvaks vibratsiooniks, nii et kui te levitate negatiivset juju kogu päeva, ei taha inimesed tegelikult selle ümber olla.\nHoidke oma sõnu nagu kaitsev ninja ja mõelge enne öeldu välja, kui teil on sõna oksendamise rünnakud, ja pange end takerduma ja tänamatu. Kuule, me kõik leiame, et teeme seda õigesti?\nPidage lihtsalt meeles, kuidas see välja näeb, kui näete, et teised inimesed on negatiivsed Nancyd, ja proovite olla positiivsed ja julgustavad. Keskenduge positiivsele ja teie energia koguneb ning leiate, et tema ja teised tahavad olla rohkem teie ümber.\nMida peaks siis jagama? Kui see puudutab teie minevikku, siis ärge rääkige oma eks- või peredraamadest. Rääkige naljakatest asjadest, kerge südamega asjadest ja ärge tehke kõike seda, mida räägite. Ole uudishimulik oma elu suhtes ja kuula, mida tal öelda on.\nPidage meeles, mida ta ütles, et näidata teile tõelist huvi tema heaolu vastu. Suhtlemine on midagi, mida me kõik õpime ja mida aeglaselt küpsena täiustame; see on tegelikult palju raskem ja peenem, kui me arvame.\nSuhtlege positiivse keelega nii inimlikult kui võimalik. Kui olete stressis, vihane, närviline või midagi sellist, on aeg suheldes olla eriti ettevaatlik.Proovige hoida oma meelsust ka siis, kui teie närvisüsteem on väsinud, kui teie kuu ajal sel ajal hormoonid mädanevad või olete milleski pettunud. Püüdke alati positiivsena püsida!\n5. Ole terve ega tohi olla anorektik\nKui arvate, et enda nälgimine meelitab tema tähelepanu, petab teie aju teid. Anorexia ei paku seda tervislikku sära ja naeratust, mis tema tähelepanu köidaks. Niisiis loobuge Adderalli ja sigarettide dieedist, viige oma mahlapress ja vitamix välja ning minge joogastuudiosse.\nEnne kui mõelda tervislike suhete peale, peate enda eest hoolitsema. Kui me proovime dieeti rikkuda või petta. Me ei meelita midagi peale ebatervislike suhete. Kui ausalt öeldes ei hoolitseta oma keha eest, ei saa te ausalt öeldes emotsionaalselt stabiilne olla. See on puhas teadus daamid.\nTeaduslikud uuringud on näidanud, et see, mida me arvame, et mehed füüsiliselt otsivad, pole tegelikult see, mida nad silmas peavad. Meestele meeldivad terved naised ja kõverad on soovitavad.\nMeil kõigil on naturaalsed kehatüübid ja kui me lihtsalt oma loomulikult kõhnuse, sportliku või kõverjoonelise seltskonnaga mugavalt sisse saame, kiirgame ja meelitame mehi ligi. Vaadake selle teema kohta lähemalt minu teist artiklit nimega Imperfect Female Body Parts Men Love.\n6. Ole omaette õnnelik\nSee on SUUR. Kui olete kaaslaseta armetu, ei kavatse te õiget meest meelitada.\nLeidke hobisid ja huvisid, millest soovite tegelikult õppida, ja see võimaldab teil lõbusaid huvisid väljaspool tutvumis- ja romantilisi suhteid. See on kõik tasakaalu küsimus, kui mees näeb, et teil pole huvisid, jookseb ta tõenäoliselt teist teed.\nKui ta näeb, et olete asjade vastu kirglik, huvitab teda suurem tõenäosus. Pidage meeles, et ärge valige hobisid, mida te arvate, et ta sooviks, valige see, mis teile tõeliselt meeldib, isegi kui see ei tundu nii lahe.\nKas olete ärevuses, kui olete rohkem kui paar tundi üksi? Kas peate pidevalt inimeste läheduses olema? See enesekindluse puudumine võib põhjustada klammerdumist, mis ajab kõik minema, olgu selleks siis potentsiaalne partner, sõber või pereliige. Inimestele ei meeldi tunda, et vajate neid, sest see annab neile töö, mida peate tegema, kui olete läheduses, selle asemel, et nad saaksid puhata.\n7. Hankige oma rahaasjadest hoolt\nTüdruk, kes veedab sundimatult, on sama, kui kanda fluorestsentssärki ja vilkuv tuli, mis ütleb ohtu. Kutt arvab, et kavatsed oma raha ja tema järel raha otse läbi ajada. Näidake, et olete rahaliselt vastutustundlik, soovitades taskukohaseid söögikohti või isegi sisse sööma.\nIsegi kui teil on raha kulutamiseks, ärge uhkeldage sellega. Poisse meelitavad vastutustundlikud naised, mitte kaks. Ehkki ostuteraapiast võib olla naljakas rääkida, olen näinud, kuidas nad suhteid lahutavad, kuna see on tõeline asi.\nNaaske oma motivatsiooni juurde ja kirjutage üles, mis on teie jaoks tõeliselt oluline. Materiaalne vara, näiteks kingad ja rahakotid, ei pälvi tema tähelepanu enam kui ise liimiga maalimine ja enda sulgede värvimine.\nPange arveid õigel ajal maksma ja tehke endale eelarve. Teage, kui palju raha olete sisse tulnud, ja jälgige, kui palju raha välja läheb. Kui saate oma isiklikest rahaasjadest haritult rääkida, on see meeste jaoks atraktiivne kvaliteet.\nNeile meeldib, et olete oma raskelt teenitud rahaga ettevaatlik ja tunnete uhkust oma hoolika otsustamise üle. Kui olete endiselt väga impulsiivne, meelitate tõenäoliselt impulsiivse mehe, siis just see, kuidas universum töötab.\n8. Ära viska ennast meeste poole\nOleme kõik seda kuulnud, kuid mida see tegelikult tähendab? See tähendab: eemaldage tüüp pjedestaalilt ja kontrollige, millest ta on tehtud. Ärge arvake, et lihtsalt seetõttu, et tal on ilusad silmad, on ta korralik inimene. Meie oleme need, kes ootavad, et saaksime tal end meile tõestada. On oluline, et meil oleks see vaatenurk.\nMe ei saa soovida, et ta meile meeldiks, keemia on kas olemas või pole seda, kuid mehe juurde viskamine peletab ta ainult eemale. See tähendab, et ärge helistage talle, kui ta ei helista teile tagasi. Ärge kirjutage talle pikki meilisõnumeid, millele ta ei vasta, ja ärge kirjutage talle teksti, kui ta annab aeg-ajalt ainult ühe sõna vastuseid.\nTe ei pea oma aega raiskama, kui ta ei tunne suhtest elevust. Olge lihtsalt hea inimene ja kui ta tagasi tuleb, siis seda õigetel põhjustel, mitte seetõttu, et te teda survestate või sunnite. Loodus on ju loomulik.\n9. Kleit klassiga\nArmaste bikiinipiltide Internetti postitamine ei pälvi tema tähelepanu. Ta mõtleb sellele, kuidas kõik teised teid näevad, ja peate midagi hüvitama või komplimente püüdma.\nMe ei pea tema tähelepanu saamiseks nii palju nahka näitama. Poistele meeldib tunda, et mõni asi on reserveeritud ainult nende pilgule, teate? Suhteid otsivad poisid otsivad stiilseid naisi ja kui teil oleks oma Facebookis hunnik pilte, mida te oma tulevasele äiale ei näitaks, võtke nad lihtsalt maha.\nVõime olla kindlad, et tublid poisid hindavad looduslikku ilu ja neid lükkab maha kootud meik ja seelikud, mis muudavad põlvitamise võimatuks. Ärge minge ka teist teed, vaid leidke lihtsalt õnnelik tervislik meedium, milles tunnete end kaunina , kuid mitte nii, nagu oleksite tähelepanu järele püüdnud.\n10. Näita lahkust\nPoistele meeldivad tüdrukud, kes hoolivad teistest. Kui nad näevad, et olete lihtsalt enda pärast väljas, on see suur väljalülitus.Kui olete vabatahtlik loomade varjupaigas, istute mittetulundusühingu nõuandekojas või teete midagi muud, mis aitab kogukonnale positiivselt kaasa, näitab see, et teil on süda.\nOlge lihtsalt parim inimene, kes võite olla, ja ärge muretsege ülejäänute pärast. Kui te ei saa tema tähelepanu terveks, intelligentseks, korralikuks, lahkeks, vastutustundlikuks ja enesega täidetud, pole ta teie aega niikuinii väärt.\nMeie raske osa on sageli aru saada, kui otsime tähelepanu valelt tüübilt ja laseme sellel minna. Küsige endalt, kas ta vastutab. Küsige endalt, kas ta on pinnapealne. Peate panema tema kavatsused ja tegevused proovile just nii palju, kui ta paneb teie vastu tükeldamisploki.\nKui juhite oma elu viisil, mis teeb teid õnnelikuks, garanteerin, et meelitate ligi toredaid mehi ja võib-olla leiate ühe, mis on veelgi parem kui see, kes teid praegu eirab.\nVäärtustame ka teie teadmisi, nii et palun jagage kasulikke näpunäiteid selle teema kohta allpool olevas kommentaarikastis ja muudes artiklites, mida peate asjakohaseks.\nDrake - Nice For What (Jaanuar 2021)\nSilte: tutvumispsühholoogia kuidas kutile läheneda


Teema pealkiri: Krõm 4 kere\nPostitatud: Teisipäev, 13 Aug 2013 15:29\nOlen pikka aega mõelnud paadi soetamisest. Kuna ise olen restaureerimisega tegelev ehitusinsener, kes poisikesena ehitas Pioneeride palees lendavaid lennukimudeleid, siis ei tundu ka ehitamise mõte utoopiline. Kuldses börsis jäi silma selline kere http://www.kuldnebors.ee/search/veesoidukid/mootorpaadid-ja-kaatrid/plastikkaater/search.mec?pob_post_id=25207793&pob_action=show_post&pob_cat_id=10719&pob_browser_offset=0&pob_view_language_id=et Tundub, et tegemist on sisuliselt "kere kujulise plastik toorikuga" millega on palju tööd ning kõik mis jääb sissepoole kere väliskuju tuleb uuesti rajada. Pildilt paistab ka, et sellega on kivi otsa sõidetud. Endale tundub see kere olevat sobilik rannikumerel liikumiseks. Kategooria võiks olla silma järgi C. Mida arvavad kogenumad inimesed selle kere hetke jääkväärtusest, seda nii rahaliselt kui tehniliselt? Kõhutunne ütleb, et seda hinda peaks saama maha tingida. Usun, et ei ole eriline probleem ka ahtripeegel rippmootori jaoks ümber ehitada ning üldiselt oleks seda kere restaureerides võimalus ehitada valmis paat mis vastab sisustuselt ja pealisehitiselt enda soovidele ja vajadustele, mis on ju hea.\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Aug 2013 07:46\nIse ehitamine on väga äge, aga raha juurde pannes saad kellegi komplektse, toimiva ja merekindla aluse. Ma ei tea küll su vabaaja ressursi aga arvan, et selline toorik toimivaks ja ilusaks paadiks saada kulub u. neli - viissada tundi tõsist tööd ja mitte vähe raha.\nMa pole küll eriline paadikere insener aga selle "panniga" ma küll karvasema vee peal meelsasti ei sõidaks. Eriti lame ahter on tingitud ilmselt nõrkadest nõukogude mootoritest.\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Aug 2013 09:05\nEi erine see Krõm-4 kuidagi oma lääne analoogidest, egas siis nõukogude-Ukraina laevaehitusinsenerid polnud kehvemad, kui lääne omad. Pigem isegi targemad mõnikord harva... sest enamus neist pääses ligi sõjalisele tellimusele, mis andis metsiku teaduspotensiaali taha. See oli asi, mis enamusel suvalistel tuntud nimedel puudus täielikult.\nKrõm on toodetud Fedossija laevaehitustehases "Склопластик" ja venelaste endi väitel kereliselt väga õnnestunud, Volga mootor + jugapaiskur aga totaalne ikaldus. Sestap enamus neid on ammu seismas või ümber ehitatud peravurrile. Selge, et ookeanipaat selline pole aga pole ka meie lähimeri erinev oma oludelt ei Mustast merest ega Venemaa suurtest veehoidlatest ja järvedest, kus peal sõitmiseks ta mõeldud on.\nKui vene keel arusaadav, siis leiab igasugust inffi ka päramootorile ümber ehitamise kohta, peamine võlusõna on "õige different" ehk võimas ja raske mootor tuleb viia ahtripeeglist eemale + trimmilabad. Ehk peale jugapaiskuri avauste kinni lamineerimist muid kere ümberehitustöid teha ei tule, hoopis tekib nii automaatselt juurde ujumisplatform! Pidi "eriti hea" lahendus olema aga selle jaoks on meil spetsialist Mark ju olemas Seega saad päris suure ja mahuka mootorpaadi. Kas selline asi ennast "ära tasub", on absoluutselt teine teema. Kindlasti ei tasu aga on lahe ja metsiku kogemuse andev protsess. Lisaks saad teha täpselt sellise, kuidas ise tahad. Hind: lahuta mõtteliselt maha paberite ja iseehitatu legaliseerimiseks kuluva aja, kütuse jne maksumus ning plastiku kilohind polegi väga hull. Mida rohkem tingid, seda paremaks suhe muutub.\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Aug 2013 10:30\nPiltide järgi otsustades on kõik vana ja pude juba välja roogitud ja lõigatud.Nii et tõepoolest saab ehitada oma käe järgi sellise paadi, nagu tahad.Päramootori jaoks tuleb ehitada retsess (see ise tühjaks jooksev vann), ahterpeeglit tugevdada ja siduda see kõik uue põhja talastikuga.Veepaiskaja tunnel muidugi kinni lamineerida.\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Aug 2013 19:19\nSissejuhatuseks tuleks vist mainida, et soovitatud (ja Eestis tihti tehtud) Krõm-4 ehitamine päramootori peale kuuri all pole tegelikult legaalne tegevus, selle teostamine ametliku VTA heakskiiduga on aga samaväärne näiteks sõiduauto rida-4 mootori asendamisega V-8-ga ja selle tegevuse legaliseerimisega ARKis\nEt praktilist kontrolli asja üle ei ole (paadid ei käi ülevaatusel), on teine teema, see on ka põhjus igasugu tihtipeale küsitava kvaliteediga omaalgatuslikele asjadele\nTegelikult pakub Priit natuke üle, Krõm-4 ainuke töökindel osa ongi see Volga mootor, kere kvaliteet - eriti need 80ndate lõpu tootmisaegade kered (mis meil olevatest rõhuva enamiku moodustavad) ei kannata kriitikat, osmoosimulle saab parandada iga kevad. Krõm'i kere on valmistatud jah miskis Fedossija "numbritehases" ja veepaiskur on toodetud kohas nimega KnAAPO, mis äraseletatuna tähendab Amuuri äärse Komsomolski lennukitehast, mille produktsioon Su-27 hävitajad muidu on.\nPostitatud: Esmaspäev, 19 Aug 2013 23:01\nTegelikult pakub Priit natuke üle, Krõm-4 ainuke töökindel osa ongi see Volga mootor,\nSelle lausega on kõik väga tabavalt kokku võetud. Paljud foorumlased on kunagi tegelenud mingi veneaegse plastikpaadi taastamisega. Nii minagi. Tõstke käsi, kes soovib seda tööd veelkord teha. Mina seda rohkem ei soovi. Kuigi ei saa salata- töökogemust tuleb hästi.\nPostitatud: Teisipäev, 20 Aug 2013 14:05\nÜldiselt võib öelda, et slaavimaalt leiab hüdrodünaamilis pärle küll ja küll kuid väga tihti unustatakse või ei soovita näha tõsiasja, et mis ehitatud jõele, see merel pole kuigi hea jms. Ei peagi olema, sest keegi pole teda varem sinna viia kunagi tahtnudki.\nIgasugu odavalt ostetud pruugitud mootorite kasutamisel, aga ka mootorikinnituste jms ümberehitustel ei olegi see asi nii lihtne nagu esmapilgul arvata võiks. Eks sellega on nagu lotovõidugagi: kui sa seda soovid, siis teda kohe mitte ei tule ja samas keegi kuskil saab alati jackpoti. Pidage seda lihtsalt meeles, eksole\nVeri ja säärekondid\nAga läks isegi hästi\nAntud loos vedas alt küll mootori rooli paller mitte paadi osad, aga võimalusi sama suurejoonelise veresauna korraldamiseks on väheste teadmiste korral piisavalt.\nKui hobujõud juba mängu tulevad, siis on ka paadi ümberehitus võrreldav näiteks auto ümberehitusega. Asja peab tundma, muidu ei pruugi alati hästi minna. Nii kurvad juhused on üliharvad, aga nad on olemas samuti nagu jääpurikaohvrid jms suhteliselt haruldased lood.\nPostitatud: Teisipäev, 20 Aug 2013 22:43\nTäitsa vabalt tõstan käe, lisaks veel lõputu nõuka maismaatehnika restaureerimine jms. Mina küll ei väida, et ma seda kunagi enam ei tee või et mistahes maal toodetud romu restaureerimine kuidagitmoodi üksteisest erineks. Romu on romu.\nKrõm 4 kohta on väidetud, et kereliselt hea ehk sõiduomadused on ok. Äkki tõesti on mõeldud vaid siledavee jõepaadiks? Materjal on raudselt sama, mis Piiteri Mikrotel, vanadel VERFi-Polaristel ehk ehe nõukajama. Aga kõike seda saab parandada. Tegu siiski ju suure paadiga ja kui küsija on insener, siis... annavad kaatrite ehitajad mõned näpunäited, üks muhe juba Mark'ilt tuli, too jalatu versioon ja miks mitte. Seda keret tuleb võtta kui mudelit, kus peale korralikku puhastust ja soolade/villide väljaravimist saab juba hea tooriku. Nii saab osmoosi teke selgeks, võitlus sellega selgeks + kõik muu sinna juurde. Aga kui kere meie rannikumerre ei sobi kohe kuidagi, on vast ikka targem õige toorik muretseda.\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Aug 2013 06:56\nEga ma tegelikult ei öelnud, et see Krõm kohe kindlasti merre ei sobi. Ma lihtsalt ei tea kuhu ta algselt plaanitud on ja vööri vaadates ei saa kindel olla, et just merepaadiga tegu ei olegi. Lihtsalt viitan sellele, et tasub alati ajaloos veidi tuhnida ja algne kasutusviis välja uurida. Jõepaate ärge merele tooge. Need on tavaliselt merel vähemalt väga ebamugavad ja kohati ka ebaturvalised.\nSlaavimaades on oskust küll ja ma olen korduvalt olnud rabatud headest omadustest. Hea näide on näiteks Ukrainas projekteeritud ( ja hiljem Rootsis disaineri abiga välimuse ning Alunaudi abiga tootmiskõlbulikkuse saanud ) Fred25. Projekteerija oli teaduste doktori kraadiga. Põhja vaadates olin suht kindel, et sõidab viletsalt ja lainesse asja pole. Tegelikkus on aga see, et sõidab väga hästi ja laines töötab täiesti priimalt. Nikolajev on muidugi ka selline koht kus veesõiduteadust on tehtud väga kaua.\nViimati muutis Mark, Kolmapäev, 21 Aug 2013 07:00, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Aug 2013 06:58\nMis teema alt motorkast need jala killimise pildid on?\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Aug 2013 07:02\nhttp://forum.motolodka.ru/read.php?f=2& ... 1&t=169911\nTeema pealkiri: krõm\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Aug 2013 08:56\nProbleemid on ju teada- võimsa ja raske päramootori raskuskese on kõrgel ja kaugel võrreldes sisemootoriga, sestap püstivus ja diferent ahtrisse probleemiks. Kõrget ja rasket kajutit ehitada ei saa. Retsess ja ahtri tugevamaks ehitamine lisab sinna, kuhu vaja pole, veelgi massi.Trimmplaadid ehk osutuvad vajalikuks. Lainetes hüppamiseks on RIBid. Ja nagu mainitud, kõige ebameeldivam töö, vene klaasplasti väljalõikamine juba tehtud!\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Aug 2013 12:36\nIlusad motivatsiooni tõstvad pildid. Kui ehitada retsess ning sellega ühendatud sisemine karkass, siis vineer koos metalkinnititega on kenasti arvutatav. Samuti mäletan, et TTÜ-s tegeleti ka klaasplasti ja puidu komposiidiga, ehk ka sealt oleks võimalik infot hankida. Kui tõesti peaks juhtuma, et see kere mu õuele jõuab, siis igal juhul tuleb kandev karkass läbi arvutada dünaamilistele koormustele ning koostada tehnilised joonised ning lasta need kogenumatel inimestel üle vaadata. Aga kas võimalikud kulud meelepärased tunduma hakkavad näitab aeg, hetkel kiirustamise tunnet ei ole.\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Aug 2013 17:18\nMotivatsioonil pole vaja langeda lasta. Oluline on, et tekiks motivatsioon asju korralikult ja kaalutletult teha ning vajadusel mõne inseneriharidusega sõbra käest juurde küsida kui endal sellist asja ei juhtu kogemata olema .\nAntud juhuses oli tegu ka mingi löögiga vastu mootorijalga. Võib olla puutüvi vms. Aga paadiehitajad teavad rääkida, et neid suuri päravurre ikka igal aastal kuskil kellegile tuppa vestlema kipub tulema ka. Ja ka väiksed mille pitskruvid end lahti vibravad ei pruugi alati vette kukkuda ja sukelduda, muide. Loomulikult peab ikka halva õnne jackpot olema, et piltidel oleva tulemuseni sattuda. Aga see on võimalik.\nPostitatud: Kolmapäev, 21 Aug 2013 17:36\nEhitusinseneri haridus on olemas ja kunagi arvutasin läbi praeguse Tallinna Püha Vaimu kiriku torni mis on ilusti püsinud ja kannatas ka hetkeks tõstmise käigus kahest punktist troppamise asemel korraks ühe tropi otsa riputamise aga varutegurid tulid appi. Klaasplast on siiski veel võõras teema aga kindlasti õpitav.\nKahtlusi tekitab ka see, et kui ma võin üsnagi kindlalt loota peale lamineeritavatele klaasriide kihtidele, siis juhul kui olemasolevas keres on sisemiselt kihid lahti, siis neid kohti ei pruugi leida. Betooni mikropragudesse olen injekteerinud 0,2 ja 0,1mm pragude jaoks mõeldud epoksiide aga kas see siin töötaks ei tea. Olemas on endal ka vaakumpump kividetailide sügav infusiooniks silikaatide baasiliste tugevdusvedelikega aga jällegi sellest oleks kasu põhja üle lamineerimisel aga varjatud defektideni see ei jõuaks.\nEel pool toodud praeguse tootja kodulehel on sellel paadil ka rippmootoriga variant mis on arvestatud kuni 110hj. Viimastel aastatel mis on möödunud lubade tegemisest on aga endal sellise mootori soovid kadunud. Paat ei pea hüppama lainetel ning arvan, et 50hj on piisav ning kütusepaagist kostev ahne lurin ei meeldi. Väiksema mootoriga saab ka ilusti ja ökoneemsemalt jõuda sihtpunkti kuid ehitada tuleb siiski arvestades 110hj ja varuga. Kui VTA tahab ümberehitust kooskõlastada, siis kindlasti tuleb ja on mõistlik joonised eelnevalt ka sinna saata ning ehk leiab ka siit jooksvalt tehtud ja planeeritavatele töödele konstruktiivset kriitikat. Klaaskiust kesta sisse uuesti paadi ehitamist on siin foorumis mitmel korral kajastatud ja nõu küsitud.


Avatud teadus on liikumine, mille eesmärk on muuta teadusuuringud ja -andmed kõigile kättesaadavaks.\nAvatud teaduse mõiste tähistab vaba juurdepääsu elektroonilisele teadusinformatsioonile, esmajoones publikatsioonidele ning teadusandmetele, mille loomise ja avaldamiseks on kasutatud avalikke vahendeid. Vabalt kättesaadav teadusinformatsioon muudab teadustöö tõhusamaks ja kiiremaks – väheneb vajadus töö dubleerimiseks, samade alusandmetega saab rohkem tulemusi ning tulemuste nähtavus ja viidatavus on sageli suurem. Andmete kättesaadavus suurendab ka teadustöö läbipaistvust ning toetab seeläbi kvaliteeti. Samavõrd oluline on ka tagasiside riigile ja ühiskonnale ning laiemad võimalused teadusteabe kasutamiseks hariduses, harrastusteaduses ning riigisektoris, kus konventsionaalsed teadusajakirjad on enamasti kättesaamatud. Avatud teaduse ideoloogial on majanduslik efekt ja innovatsiooni soodustav mõju (1).\nKuigi avatud teadus on kõige sagedasem termin, kasutatakse ka avatud stipendium või avatud teadusuuringud kunsti- ja humanitaarteaduste valdkonnas.\nSelle liikumise paljude eeliste hulka kuuluvad:\nriiklikult rahastatavate teadusuuringute väljundite parem kättesaadavus ja juurdepääsetavus;\nRangete eksperdihinnangu protsesside võimalus;\nteadustööde suurem reprodutseeritavus ja läbipaistvus;\nteadusliku uurimistöö suurem mõju.\nAvatud teadus kasutab Interneti ja sellega seotud digitaalsete tööriistade levikut, et võimaldada suuremat kohalikku ja ülemaailmset teaduskoostööd. Paljud dokumendid, organisatsioonid ja sotsiaalsed liikumised pooldavad avatud teaduse ja avatud teaduse andmete laiemat kasutuselevõttu.\nAjaloolised põhimõtted, nagu 2001. aasta Budapesti avatud juurdepääsu algatus ja Pantoni põhimõtted, on liikumapanev jõud, mis püüavad reguleerida litsentseerimist ning teadusandmete ja teaduskirjanduse avalikustamist (2).\nAvatud teaduse taksonoomia\nMiks on avatud teadus digiajastul oluline?\nAina enam mõistetakse, et kuna teadusuuringud sõltuvad üha enam simulatsioonide, arvutuste, analüüsi, visualiseerimise ja üldise andmetöötluse jaoks mõeldud arvutikoodist, on oluline, et sellele koodile oleks juurdepääs täpselt nii, nagu seda on traditsiooniliselt olnud oluline näidata ( ja tuletada) analüüsiks kasutusele võetud uued matemaatilised tehnikad. Samuti kasvab andmehoidlate tähtsus, kuna rahastavad asutused nõuavad rahastatud uuringute käigus saadud andmete avaldamist ja säilitamist.\nLuuakse soovitusi litsentsimise kohta, näiteks CC0 andmete jaoks, CC-BY väljaannete jaoks, OSI-ga ühilduvad litsentsid lähtekoodi jaoks ja andmete avatud vormingud. Lõppkokkuvõttes tähendab see igaühele luba teaduses osalemiseks, kusjuures Internet on nende teadmiste laialdase levitamise peamine vahend\nAvatud teaduse liikumine muudab teaduspraktikaid, saades selleks toetust paljude rahastajate nõudmistega andmehaldusplaanidele, lähtekoodi levitamisele ja tulemuste avatud juurdepääsuga publitseerimisele. See parandab ka teadmiste ülekandmist akadeemilistest ringkondadest tööstusele, kuna täielik juurdepääs antakse kas avaldamise hetkel või pärast embargoperioodi (3).\nEuroopa avatud teaduse strateegia\nEuroopa Komisjon käivitas avatud teaduse toetamiseks Euroopa Pilveinitsiatiivi (European Cloud Initative) – konkurentsivõimelise andme- ja teadmistepõhise majanduse loomise Euroopas. Euroopa Teaduspilv (EOSC) kaudu saavad teadlased näiteks töödelda tohutul hulgal teadusandmeid ja jagada oma teadustulemusi, parandades samal ajal juurdepääsu teadmistele ja seeläbi innovatsiooni (4).\nAvatud teadus on Euroopa Komisjoni poliitiline prioriteet ning tema teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisprogrammide raames töötamise standardmeetod, kuna see parandab teadustöö kvaliteeti, tõhusust ja reageerimisvõimet (responsiveness of research).\nKui teadlased jagavad teadmisi ja andmeid võimalikult varajases uurimisprotsessi staadiumis kõigi asjaomaste osalejatega, aitab see levitada uusimaid teadmisi. Ja kui partnereid kogu akadeemilisest ringkonnast, tööstusest, ametiasutustest ja kodanikerühmadest kutsutakse teadus- ja innovatsiooniprotsessis osalema, suureneb loomisvõime ja usaldus teaduse vastu. Seetõttu nõuab Euroopa Komisjon, et teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisest kasusaajad teeksid oma väljaanded avatud juurdepääsuga kättesaadavaks ning muudaksid oma andmed võimalikult avatuks ja nii suletud kui vaja. See tunnustab ja premeerib kodanike ja lõppkasutajate osalemist. Lisaks võimaldab Euroopa Teaduspilv erinevate teadusharude ja riikide teadlastel andmeid salvestada, kureerida ja jagada.\nAvatud teaduse praktikate tõhus sidumine innovatsiooni ja ärimudelitega nõuab selliste küsimuste hoolikat kaalumist nagu intellektuaalomandi õigused (IPR), litsentsilepingud, koostalitlusvõime ja andmete taaskasutamine.\nAvatud teaduse tulevik Euroopa Horisont raamistikus\n2021. aasta jaanuaris alanud Euroopa Horisont on teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisprogramm, mis järgib komisjoni eelmist programmi Horisont 2020. Avatud teaduspoliitika areneb selle programmi raames edasi paljude juba määratletud eesmärkidega.\nEuroopa Horisont eesmärgid avatud teaduse poliitikas:\nTagada, et toetusesaajatel säilivad intellektuaalomandi õigused, mida nad vajavad oma avatud juurdepääsu kohustuste täitmiseks;\nnõuda, et uurimisandmed vastaksid FAIR printsiipidele ja oleks vaikimisi avatud (eranditega, eelkõige ärilistel eesmärkidel);\nedendada avatud teaduse praktikate kasutuselevõttu alates uurimistulemuste võimalikult varajasest ja laiaulatuslikust jagamisest kuni kodanikuteaduseni ning uute näitajate väljatöötamine teadusuuringute hindamiseks ja teadlaste premeerimiseks;\nrakendada ja kaasata kodanikke, kodanikuühiskonna organisatsioone ja lõppkasutajaid ühisprojekteerimis- ja ühisloomeprotsessidesse ning edendama vastutustundlikku teadustööd ja innovatsiooni;\nEuroopa Teaduspilv (EOSC) jõuab järgmisse arendusfaasi 2021. aastal;\nrahastada avatud juurdepääsuga avaldamisplatvormi arendamist, et majutada programmi Horisont 2020 (ja hiljem Horisont Euroopa) toetusesaajate publikatsioone (5).


Kommentaarid - Arstiteadlased: Meditsiinilise kanepi umbropsu manustamine on mõttetu ja lubamatu - Maaleht\nArstiteadlased: Meditsiinilise kanepi umbropsu manustamine on mõttetu ja lubamatu - kommentaare 1-3\nJah suured protsendid on tõesti hea moodus inimesi hirmutada.\nKes vähegi on lugenud neid uurimustöid millele viidatakse saab aru mis lollust autor suust välja ajab, mul ei ole sõnu. Jääb mulje nagu autor ei oska lugeda.\nVäga õige pealkirjaväide! Ja selleks, et patsiendid "umbropsu" suvalist kanepit ei manustaks, ongi vaja kannabinoidravi reguleerida, et saaks välja kirjutada õigeid ravimeid õigete näidustuste puhul. Veidi murelikuks teeb, et refereeritud artikli autorid väidavad täiesti alusetult, et meditsiiniliseks otstarbeks kanepiürdi või muude saaduste tootmisel pole võimalik teostada kvaliteedikontrolli, aga loodetavasti saavad nad oma veast peagi aru ja avaldavad täpsustuse või täienduse. Sest vaevalt nad sooviksid, et tõhus tõenduspõhine ravim näidustusega patsientidele mingite väljamõeldiste pärast kättesaamatuks jääks.\nMul on kohe mitu küsimust.\n1. Mille alusel keelas ÜRO oma 1961 konventsiooniga kanepi tarvitamise nii uimastina kui ka ravimina?\n2. Kui keelust hoolimata on 23 miljonit eurooplast viimase aasta jooksul kanepit tarvitanud, siis äkki on sel mingi põhjus? Et äkki tegeleks sellega ja uuriks, miks inimesed kanepit tarvitavad?\n3. Väide, et viimasel ajal on toimunud kanepist tingitud psüühikahäiretega seotud ravile pöördumiste sagenemine vajab mingit tõestust. Kui vaadata Tervise Arengu Instituudi Tervisestatistika ja terviseuuringute andmebaasi, siis Eesti näitel see väide vett ei pea. Millest need arstiteadlased siis räägivad või millistele allikatele nad toetuvad, vot seda tahaks teada?\n4. Samuti vajaks allikat väide, et kanepist tekkinud psüühikahäired on põhjustanud tervishoiusüsteemi koormuse suurenemise. Palun allikat!\n5. See lõik "Kanepitarvitajatel on leitud sage psüühikahäirete komorbiidsus" vajaks pikemat arutelu. Millele tugineb väide, et need loetletud häired on põhjustatud just kanepi tarvitamisest? Kes, kus ja millal on ära tõestanud, et kanepi tarvitamise ja kõigi nende psüühikahäirete vahel on põhjuslik seos? Kas ei või vastupidi olla, et psüühikahäirete all kannatavad inimesed otsivad kanepist leevendust oma hädadele?\n6. See väide "Ligikaudu 9%-l neist täiskasvanutest, kes tarvitavad kanepitooteid, tekib sõltuvus." pärineb ühest uuringust, mis on ammu sõelapõhjaks lastud. See väide on iseenesest ajuvaba. Enamuse ainete tarvitamisest tekkiv sõltuvus on seotud mitte konkreetse ainega, vaid see sõltuvuse kujunemise protsess on palju keerulisem. Ja üldse, miks peetakse sõltuvushäireid automaatselt halvaks paheks ja probleemiks? Milles see probleem seisneb? Enamus regulaarseid kanepitarvitajaid tegeleb teadlikult või enese teadmata eneseravimisega ja neil ei ole oma elus seoses kanepi tarvitamisega mingeid probleeme. Vastupidi, nad saavad sellest abi.\n7. Ja mis siis selles on, kui "teismelisena kanepi tarvitamist alustanutest jääb iga kuues sõltuvusse"? Äkki võiks uurida, miks teismelised kanepit tarvitavad ja miks nad täiskasvanuna sellest ei loobu. Mis on need põhjused?\n8. Kanepi põhjustatud ärajäämanähud on nüüd küll ühed kergemad ja lihtsamini üleelatavad. Siit nüüd küll mingit skandaali otsida ei maksaks. Isegi kohvi või suhkru tarvitamise ärajäämanähud on hullemad.\n9. Keegi ei vaidlegi vastu, kanepi tarvitamine kahjustab tarvitaja kognitsiooni ja võib põhjustada psühhoosi. See ei saa aga olla põhjus, miks riik kanepitarvitajadi karistab ja vangistab.\nArstiteadlased pange nüüd tähele, mis ma räägin. Kanepi tarvitamise üks kõrvalmõjusid või siis pigem peamine mõju on lühimälu halvenemine. Seda peetakse miskipärast negatiivseks asjaoluks. Ehhee, vastupidi, just see ongi kanepi peamine raviomadus stressi, psüühika- ja meeleoluhäiretega toimetulekuks. Kanep aitab unustada. Ja see on ülioluline madala stressitaluvusega inimeste jaoks. Kanepi tarvitamine aitab unustada argimured ja tühja-tähja, mille pärast inimesed muidu ennast surnuks muretseks. Ja väita, et see on halb või probleemne, on asjatundmatu ja kohatu.\nSaage palun ühest asjast aru, et inimesed tarvitavad erinevaid aineid selleoärast, et ennast paremini tunda. Keegi ei tee endale meelega halba. Ka alkohoolikud ja narkomaanid tarvitavad oma ainet just sellepärast, et and tunnevad ennast siis hästi. Sellel on aga alati põhjus, miks osad inimesed ei suuda ilma aineteta ennast normaalselt tunda. Suurem osa tarvitajaid suudab aga oma sõltuvusega või tarvitamisega ideaalselt toime tulla nii, et sellest ei teki mitte kellelegi mingit tüli ega kahju. Vastupidi, need inimesed suuvad just tänu nendele ainetele normaalselt funktsioneerida. Pole riigi ega arsti asi seda kahtluse alla seada. Vastupidi, tuleb teha kõik, et need inimesed normaalselt elada saaks. Ja samamoodi tuleb pakkuda vahendeid ja võiamlusi neile, kellel on tarvitamisest probleemid tekkinud. Kuni aga probleemi pole, pole ka midagi ravida ja veel vähem kobiseda. Vot tak vot!


Sex funktsioon. Struktuur suguelundite süsteemi: anatoomia, füsioloogia - Sex liige, milline suurus voib rahuldada\nSex liige, milline suurus voib rahuldada, 0 thoughts on “Suurendada pikkus liige oma”\nSeega on vaja, et neil, kellel ei ole raha kalliks operatsiooniks, katsetaks erinevaid kodumaal kasvatatud meetodeid, mis lubavad suurust suurendada. Kuidas saab rinda suurendada ilma kliinikusse minekuta.\nDominator Potenty Ltd. Bathmate - Hydromax Xtreme X40 diskreetses pakendis. Teatavasti on peenise suurusel oma roll Tellida posti suurendamine liikme verevarustusel. Nikotiin ladestab verre aga mürke, mis takistavad verevoolu ajju, südamesse või isegi peenisesse.\nTreenimine Bathmate seadmega Sex liige sinu peenise.\nSuurendab peenise suurust loomulikult ilma operatsioonita ja ilma hormoonravita. Suurendab seksuaalset erektsiooni ja külgetõmmet. Parandab verevarustust ja pikendab seksuaalvahekorda. Bigboy kuidas kasutada: Loputage peenist sooja vee all. Kandke väike kogus geeli ja masseerige. Kuidas ja millal see märkus eemaldada?\nErektsioon kliiniliselt peenise erektsioon või peenise paisumine on füsioloogiline nähtus, kus Sex liige peenise kuju, nurk ja suund on meestel oluliselt erinevad.\nPeenise võrdlemisi ohutult suurendamine on süstemaatiline ja aega nõudev protsess, mis hõlmab endas nii füüsilist poolt - peenisepump, venitamine - kui ka sellele lisanduvaid erinevaid preparaate, nt inimese koorioni gonadotropiini, Sex liige kreemi jne. Koduste vahenditega peenist olulisel määral suurendada ei saa, küll saab parandada vereringet mis ka muidu tervisele heamis vahel.\nKuidas suurendada peenise suurust. Peenise suurus erineb suuresti nii meestelt inimestele kui ka riikide kaupa, seega on raske määrata intervalli, et hinnata, kas peenise suurust võib pidada normaalseks. Seepärast sõltub rahulolu seksuaalorganisatsiooni suurusega peamiselt inimese enda ja keskkonna, milles ta kasvab, Sex liige mehe puhul võib normaalse peenisega 13 cm, kuid teise puhul.\nAga kuidas suurendada rinnad ilma operatsioonita? Igaüks teab, et peaaegu kõik naised on rahul oma väliseid andmeid ja otsida viise, et kõrvaldada need sageli nähtavad ainult tema puudusi. Eelkõige kehtib see rinnad, sest tegelikult Sex liige ole nii palju, milline on naised on suured rinnad, mis sõna otseses mõttes meelitab imetlusega mees pilgud. Muidugi on kiirem ja turvalisem suurendada. Peenise mõõdud ei ole seotud seksuaalse rahulduse saamisega.


Spordikaamera Garmin Virb Ultra 30 | Veloplus\nSäästad: 79 EUR (18%)\nUus Ultra HD 4K seikluskaamera 3-teljelise pildi stabilisaatori ja puutetundliku ekraaniga\n◾Ultra HD 4K / 30 kaadrit sekundis ja 44,5 mm (1,75-tolli) puutetundlik ekraan.\n◾3-teljeline pildistabilisaator annab sujuva video suvalisel maastikul.\n◾Juhuks kui käed on hõivatud,võid kaamerale lihtsalt öelda mida ta tegema peab! (ainult inglise keeles).\n◾Sensorid ja GPS salvestavad erinevaid G-Metrix ™ andmeid mis kinnitab hiljem ka teistele,millega sa hakkama oled saanud.\n◾Tundlik mikrofon tagab puhta heli ka veekindlas korpuses.²\nStabilised Ultra HD Videod\nOma klassi parim kaamera filmib 4K/30 kaadrit sekundis,tänu millele saad näidata oma tegevuse peenemaidki detaile. VIRB Ultra 30 tagab oma 3-teljelise pildistabilisaatoriga sujuvad ja stabiilsed suvalise spordiala või muu tegevuse videosalvestised.3\nKaamerat on ikka vaja näppida ja kui see on kinnitatud kiivrile ja kätel on muudki tegemist,siis kasuta lihtsalt häälega käske "start recording" või "take a picture". Samuti võid öelda.et jäta meelde "remember that" ning kaamera jätab selle videojupi meelde!\nAktiivne elu on palju enamat kui audio video.Salvesta oma andmed ja tulemused G-Metrix tehnoloogia abil. Näiteks kiirus, kõrgus, G-jõud ja pulsi andmed.Garmin GPS (10 Hz) ja andurid salvestavad automaatselt andmed, mida saab lisada videole. Näidikud ja graafikud tõestavad, kui kaugele, kõrgele, kiiresti ja miks sa ronisid või hüppasid. Garmin andurid ja seadmed laiendavad VIRB kaamera kasutusvõimalusi ja salvestatavaid andmeid. Saad enda elamuse salvestada ja edasi anda. Vaata sobivate toodete alt erinevaid ühilduvaid andureid.\nJaga kogemusi otse internetis\nTasuta VIRB® Mobile app lubab saata saavutatu otse internetti! Ronisid just kõrge mäe otsa ja tahad seda kuulutata oma sõpradele,või oled võimatult ilusas kohas ja ei sa mitte vaiki olla!Ühe näpuliigutusega saad terava videosalvestise saata otse YouTube®.\nParimate ühendustega kaamera\nVIRB Ultra 30 saab ühendada tasuta VIRB Mobile rakendusega. See rak\nRattakompuuter VDO M1.1 WR juhtmega\nRattakompuuter VDO M2.1 WL juhtmevaba\nRattakompuuter Cube Pro Lite must-hall


Vahet pole, mis sa selga paned. Nad saavad nii kui nii aru, milline sa oled.\nMulle jõudis kohale, et mul pole midagi selga panna. Mitte. Midagi. Aivi leidis, et peaks paar kaltsukat läbi tuulama. Ei saanud. Mitte midagi ei saanud. Ja samal ajal see tegelt üldse ei loe ja tegelt polegi oluline, mida ma kannan.\nHuumori mehhanismid. See sai alguse sellest, et Roland näitas mulle mingeid isetehtud feilipilte. Ja ma mõtsin, et see pole ju naljakas. Vaatasin veel tervet karja selliseid ja hakkas kohale jõudma. See feilidest aru saamise mehhanism hakkas tööle. Näiteks kui sa vaatad mingi ameeriklase standup-i, siis on kohe naljakas, aga brittide omale ümber orienteerumiseks läheb natuke aega. Lõpuks on sama naljakas. Olenevalt milline mehhanism parajasti töös on. Mõnikord on naljakas, sest see on nii tõsi. Teinekord on selle pärast naljakas, et mõtle-kui-nii-olekski. Vahel ajab nunnusus naerma, teine kord ebaõnnestumine. Siis on veel need pikataibu naljad. Mille peale peab tükk aega mõtlema, et kohale jõuaks. Need on päris lahedad. Noh, absurdihuumori mõistmiseks peab jälle mingi maitemitmendal lainel juba olema. Ja siis on veel must huumor. Kahemõttelisus. Tagasiviitamine. Nagu iga kord, kui mingi nali tuleb, hakkad kippelt otsima seda programmi, mis selle konkreetse nalja käivitaks. Nüüd võib igaüks selle kohta palju arvutialaseid metafoore luua.\nKui ma klapid peas rattaga sõidan ja laulan, tuleb nii hästi välja. Mina olengi see Superstaar, keda te kõik nii paaniliselt otsite. Pärast, kui klapid ära võtan ja ilma laulan, on hoopis teistsugune. Enam mitte nii superstaarilik. Ja sõnad on kah kõik meelest ära.\nMuidugi kirjuta tobedusi ja personaalseid vaimukusi oma eksamitöösse.\nHommikul mõtlen, et kui ma kõik oma päevased kohustused ära teen, siis ma alles magan. Siis ma põõnutan tundide kaupa ja näen kõik need magusad pooleli jäänud uned lõpuni. Tuleb päev koos kõigi oma kohustustega ja ma ei raatsi sealt rohkem kui tundi uinakuks kulutada. Ja pärast tuleb õhtu koos öö ja mõnikord veel hommikuga sinna otsa ja mul on liiga põnev, et ära magama minna. Kuigi ma tegelt armastan magamist.\nMa ostsin seda riisi, mis pole see minu tavaline. Vaid mingi teine. See lõhnab nagu Taimaa. Ja kui seda ilma soolata keeta, ei kõlba see süüa. Ma soolaga keetmise kohta ei tea. Esialgu olen ainult ühe katse teinud.\nKohvi jah. Mingit maitsestatud peenteinimeste kohvi. Vahukoorega.\nmaitsestatud peened inimesed\nma siin mõtsin päevakaja söök


Ostke uurimistööd lehelt Estonia\nKas vajate professionaalset kirjutamisabi? Hankige kõrgekvaliteediline paber parimatelt ostu-uurimistöödelt lehelt Estonia kirjutatud kõigile akadeemilistele standarditele.\nMida otsida veebis tellides\nKui olete üliõpilane, võiksite osta uurimistöid, et neid üle lugeda ja õppida. Kui olete kolledžis, võiksite osta essee kolledžile või aruande kolledžile vms. Ükskõik millisel akadeemilisel tasemel te õpite, veenduge, et uuringud oleksid korralikult kirjutatud, ja seejärel öelge, kas paber on hästi kirjutatud ja hästi kirjutatud.\nPaberi ostmiseks peate olema kindel, et teate, mida otsite. Mõtlemiseks on vaja mitte ainult hinda. See artikkel aitab teil seda teha. On palju põhjuseid, miks inimesed oma pabereid veebist ostavad. Teil peaks olema idee paberite ostmise parimast viisist, nii et te ei raiska raha ja proovite enne paberi ostmist rohkem uurida.\nEsimene samm on kaaluda, mida teenusest saate. Kõige olulisem on asjaolu, et teenus on usaldusväärne. Sa ei taha, et sul oleks probleeme veebist ostetud uurimistöödega. See kahjustab teie hindeid ning seab ohtu teie hariduse ja karjääri.\nTeine asi, mida peaksite vaatama, on see, kuidas teenus paberid pakendab. See tähendab, et need peaksid sisaldama kirjaklambreid ja liimi, aga ka juhiseid. See on kõige olulisem osa ja peaks sisaldama ka mingit paberi purustajat. Kui teenus hakkab teie jaoks pabereid purustama, siis teate, et see pole mitte ainult paberite viskamine, sest kirjaklambrid pole õiged.\nTeine asi, mida tuleb arvestada, on klienditeenindus. Kui teenus on hea, võib juhtuda, et neil on klienditoe osakond, kuid võib-olla on lihtsam helistada ise poodi ja paluda neilt abi. See võib olla teie järgmine samm.\nEnne veebis tellimist veenduge, et teaksite saatekulusid. Saatmiskulud võivad olla väga erinevad ja sõltuda isegi tellimuse päritolust. Oluline on teada, kui palju maksab teile koju saatmine, sest see annab teile aimu, kui palju paberit peate ostma.\nSamuti soovite veenduda, et teate, kui kaua veebis tellimine võtab. Parim on saada kinnitus siis, kui teenus on selle kättesaamiseks saadaval. Veenduge, et paber ei istuks nädalaid, sest kinnituse saamiseks võivad need juba väljas olla.\nViimane asi, mida kaaluda, on see, kas teenus toimetab uurimistöö teie koju. Mõni neist teenustest viskab teie kodus paberid ära ja teised toovad selle teie koju. Veenduge, et teil oleks valida nende kahe vahel, et teaksite, mis on teie jaoks parim. Veenduge, et teid ei jäetaks ootepäevadeks, sest see toob kaasa halva kogemuse.\nViimane asi, mida vaadata, on hind. Paljud veebipõhised lehed on väga konkurentsivõimelised, seega veenduge enne ostmist, et teate hinda. Mõni on odavam, kuid mõni võib olla teie jaoks liiga kallis. Kui teil pole paberi hindade kohta aimugi, võite paberi kätte saades sellest üllatunud olla.\nPärast uurimistöö ostmist veenduge, et saaksite paberid endale sobival ajal tagasi saada. Mõnikord peate maksma paberköite või postikulu eest, olenevalt sellest, kuhu see saadeti, kuid tõenäoliselt saate need oma eksamite jaoks õigel ajal tagasi. Hea teenus annab teile teada, kui palju see maksab ja millal see aega võtab.\nUurimistööde veebist tellimine ei pea olema hirmutav asi. Pisut hoolt ja detailidele tähelepanu pöörates saate suurepärase kogemuse.\nVeenduge alati, et paber jõuaks õigeks ajaks kohale ja et see oleks hästi pakitud. Veenduge, et ettevõte on hea mainega ja nad kavatsevad selle teile õigel ajal tagasi saata. Kui tellite veebis, helistage, et teada saada, kui palju see maksma läheb ja kas nad toimetavad selle kohale.


IPhone 11 ja iPhone 12 monopoliseerivad USA turu vastavalt Consumer Intelligence Research Partners | IPhone'i uudised\nIPhone 11 ja iPhone 12 monopoliseerivad USA turu vastavalt Consumer Intelligence Research Partnersi andmetele\nConsumer Intelligence Research Partnersi uus USA müügiaruanne näitab seda Jaanuarist kuni praeguse aprillikuuni tehtud müügist 61% riigis langevad nad selgelt iPhone 12 küljele.\nAmeerika Ühendriikide iPhone'i tervis on kahtlemata kadestamisväärne ja tundub, et trend jätkab tõusutendentsi. Erinevad Apple'i mudelid on jätkuvalt üha keerukama turu "domineerijad", kuid Apple teab, kuidas oma tooteid ära kasutada ja seda näitavad erinevad analüütikud, kes uurivad seadmete müüginumbreid või saadetisi.\nSee, mida allpool näitame, ei valeta ja tundub, et see on IPhone 11 koos iPhone 12 pro Maxi ja iPhone 12-ga on suurim turuosa riigis:\nTundub, et suured ekraanid on jätkuvalt iPhone'i kasutajate sihtmärgid, kuna iPhone 12 pro Max on need, kes on selle kvartali jooksul kõige rohkem müünud. Teiselt poolt näeme erinevust iPhone 11, mis eelmise aasta samal kuul saavutas suurema osa müügist.\nOlgu selge, et need väärtused ei ole päris reaalsed, kuid näivad siiski tegelikkusele üsna lähedased. Apple ei jaga tavaliselt oma seadmete müüki ja koondab kõik komplekti, nii et andmeid on raske 100% õigeks saada. See on jaotus, kuid tegelikult väheneb ülemaailmne müük USA-s enamasti iPhone'i koti sees. Sisse AppleInsider nad näitavad meile neid CIRPi avaldatud andmeid.\nTäielik tee artiklini: IPhone'i uudised » iPhone » IPhone 11 ja iPhone 12 monopoliseerivad USA turu vastavalt Consumer Intelligence Research Partnersi andmetele\nBattlefieldi saaga jõuab iOS-i ja Android-i 2022. aastal\nAirTagi saab nüüd Apple'is broneerida, nagu näiteks lillat iPhone 12


kiviehitiste restaureerimine Archives - HKHK rahvusvaheline koostöö\nTag: kiviehitiste restaureerimine\nÜks tore kuu Wroclawis\nOn 11. Mar 2018\nIn Erasmus+, Poola, Praktika\nMärtsi alguses sai alguse ka PKR-eriala kahe täiskasvanud õppija praktikaaeg Poolas, Wroclawis. Tööpaigaks oli HKHK-le tuttav koht Rafael Decorations, kus kivikunsti käisid praktiseerimas ka eelmise aasta kaks puit- ja kiviehitiste restauraatorit.\nArgo Roos ja Ave Saks alustasid oma Erasmuse seiklust kohe esimesel märtsil, et Poolasse jääda järgmiseks neljaks nädalaks. Nagu ka nende blogist selgub, ei tulnud otsus välismaale praktikale minna sugugi väga kergesti, sest täiskasvanud õppijatel on lisaks koolitööle vaja ka oma päristöö ja kodune elu teistsugusele režiimile korraldada, kuid otsus oli vaeva väärt.\nAve ja Argo Poola kogemusesest saab lugeda blogist “Meie kuu Poolas“.


Lõpeta otsingud! Kõige odavama hinnaga Eesti maasikas on leitud - Naistekas\nKust võiks saada parima kvaliteedi ja hinna suhtega külmutatud marju? Miks on poes külmutatud maasikad üksteise küljes kinni ja pakkides külmunud vesi? Nendele ja paljudele teistele küsimustele leiad vastuse uuest „Elustiili” podcast’ist, sest külla on kutsutud Vallo Vaherpuu Figuraatast.\nFiguraata on pereettevõte, mis on tegutsenud juba üle 23 aasta ja Vallo on olnud asjaga seotud juba lapsepõlvest peale. „Marjakastis sündinud,” ütleb Vallo enda kohta naljatledes.\nÜha enam on see väikeettevõte hakanud silma paistma külmutatud marjade valiku ja kvaliteediga. „Paljud tõesti küsivad, et kuidas meie marjad nii head on,” tunnistab Vallo. „Meie unikaalsuseks ongi asjaolu, et oleme sellele spetsialiseerunud. Me oleme sinna hingega panustanud, oleme pühendunud sellele, mida teeme. Paljud käitlejad teevad sama kõrvaltegevusena, aga meie jaoks on see põhitegevus,” lisab Vallo. Figuraatal on kuus külmhoonet, kus ööpäev läbi kaupa säilitatakse, varutakse ja käideldakse.\nKõige olulisemaks peab Vallo aga seda, et külmaahel ei katkeks ja jõuaks tarbijani mitte külmakastis, vaid sügavkülmaga autos. Selleks, et kvaliteedis mitte alla lasta, on Figuraatal ostetud ka spetsiaalne transpordiauto, millega iga nädal eraisikutele kaupa koju viiakse. „Vaid nii saab pakkuda parima kvaliteediga külmutatud marja.”\nKõige populaarsem toode Figuraata valikust on mõistagi Eesti maasikas, mille kilohinnaks on vaid 5.50. „Me müüma eestlaste lemmikut maasikasorti Polka. See on paraja suurusega, hästi magus ja mõnusa tekstuuriga.” Bestselleritest toob Vallo veel välja kodumaise metsmustika ja eksootilise mango. Figuraata eeskujulikust tootesortimendist leiab oma lemmiku aga igaüks, sest valik on lai – alustades kodumaisetest mahekuusevõrsetest ja lõpetades punase draakoniviljaga.\nMilline on õige murakas, mida korjata, mida tähendab nice cream ja kuidas teha väga maitsvaid smuutisid, kuula juba podcast’ist.


Esimese virtaalse investeerimismängu lõpetamine toimus Raekoja platsi kõrval asuvas restoranis Balthasar. Mängu võis pidada edukaks, suuri probleeme ei ilmnenud ja pisivead sai mängu sees parandatud. Tegime teatavaks kolm parimat ja andsime neile auhinnad, autasime tulevikku ning vahetasime niisama mõtteid.\nReedel, 5. septembril kogunesime Hannese suvilas Kaberneemes. Tegime kokkuvõtte lõppenud aktsiamängust, tutvustame uut investeerimiskeskkonda ja samuti on meenustasime n-ö vanu aegu meset mängides. Käisime saunas, chillisime ja grillisime. Igaüks võis kaasa võtta oma vorsti ja õlled või küpsise ja morsikannu... magamiskott või tekk lisaks.\n14-15. august käisime klubiga Vana-Vigalas kanuumatkal. Mõnede jaoks oli tegemist esimese korraga, teised olid kanuudega seigelnud ka varem. 18 kilomeetrit osutus päris pikaks ja väsitavaks teekonnaks, kuid õnneks jõudsime kõik lõpuni. Kurnava kanuusafari järel oli meid õnneks ootamas saun, mis aitas väsinud liikmeid lõõgastada. Kokkuvõttes läks üritus igati korda.\n9. juulil toimus klubi liikmete vahel lahing Megazone’s. Tegemist oli mõnusa meelelahutusliku koosviibimisega, milleks suvi just loodud ongi. Orienteerumine pimedas ja üsna keerulises labürindis võttis küll alguses aega, kuid õnneks saime kõik sellega hakkama. Ka laserrelvaga vastase tabamine hakkas lõpuks juba ilmet võtma. Samas poleks uskunud, et mäng nii läbi võtab ja värskendav dušš oli igati asjakohane.\n4. aprillil toimus kohvikus Haldjas MESE-õhtu. Seekord oli kavas uut tüüpi Multi-Mese mängimine, mis lisas rohkesti uusi võimalusi ja strateegiaid. Kuna eelmine kord kippus nälg kallale, siis muretsesime ka toidu eest. Õhtust kujunes lõbus ja tasavägine heitlus, millest õppisime nii mõndagi.\n2. mail toimus kohvikus Haldjas järjekordne Mese-õhtu algusega 18.30. Kavas oli seekord uuest tegevusvaldkonnast firma juhtimine, niisiis uus olukord ja ka strateegia kõigi jaoks. Olukord kujunes tasavägiseks, kuid kaardid lõi segamine majanduse vallutanud sotsialism, mis nõudis võrdsust ja esitas kapitalistile igasuguseid piiranguid. Lõppkokkuvõttes jällegi kordaläinud hariv üritus.


jaanuar 18, 2016 august 7, 2017 ~ hiieliin\nAlustasin ka koostööd uue treeneriga. Kaalusin mõtet juba pikemat aega, kuid lõpuks sain selleks vajaliku tõuke, mis ilmselt oli väga õige otsus. Ainuke asi, mida ma kahetsen, on, et seda juba varem ette ei võtnud. Treeneri roll pole mitte ainult kavade tegemine, vaid suures osas ka motivatsiooni andmine, toetamine jms…ja kui seda pole, siis pole nagu väga mõtet. Suures osas tundsingi ennast mingi üksiküritajana, kuid samas sooviks ka enda taha inimesi, kellega koos arutada, treenida jne. Uueks treeneriks on Kristjan-Johannes Konsap, kelle tegemistel kõik saavad ka silma peal hoida facebooki vahendusel. Mina olin varasemalt üks neist ning mind just võluski tema pühendumus. Lisaks tundus muidu ka päris naljakas kuju. Oleme nüüd mõned korrad koos trenni teinud ja enam-vähem uue kava paika pannud. Nagu ma ütlesin siis tahtmist ja motivatsiooni on ja ega see vorm siis ka lõpuks tulemata jää, kui piisavalt vaeva näha. Olen väga tänulik ka eelmisele treenerile ning õppisin temalt palju ning kindlasti jääme suhtlema ka edaspidi,\nÜtlen ausalt – see läks mul ikka väga lappama ja olen ilmselt saavutanud oma viimaste aastate kõige kehvema vormi (ma ei mõtle lihaste poole pealt, aga seda rasvamassi on ka ikka juurde tulnud). Ma ei keskendugi mitte nii väga kaalule, aga peegelpilt ei valeta ja see, mis ma sealt näen, ei ole üldse selline nagu sooviksin. Proovisin, mis ma proovisin, aga järje peale ma eelmine aasta ei saanud. Eks paljuski mõjutas ka muutunud elukorraldus ning mõned sündmused. Siiski ei saa kedagi teist süüdistada kui ennast. Minu probleemiks polnudki, et oleks meeletult rämpsu sisse söönud – söögid tegin ikka ilusti tööle kaasa. Pigem oli see pidev amps siit ja sealt ning eriti õhtuti koju jõudes. Lisaks kasvas meeletult magusavajadus – ma pole kunagi olnud suur magusasõltlane, aga eelmisel poolaastal ilmselt ületasin ennast. Kogu aeg oli tunne, et tahaks veel süüa ja millal saab… Täpselt aasta tagasi alustasin jaanuaris vaikselt võistlusdieeti ning ka see aasta otsustasin hakata jälle korralikult toituma. See ei tähenda midagi äärmuslikku, aga rasvakihti võiks natuke vähemaks ikka saada. Praegu tundub nagu toimivat ning lisaks on suurem magusaisu ka kadunud. See reegel vist ikka suhkru puhul kehtib “annad sõrme, võtab käe”.\nOlen juba nii kaua oodanud progressi korteri arengus ja uue aasta esimesel nädalal sain lõpuks selle kauaoodatud augu seina. Juhuu!!! Nüüd on remont täies hoos ja kõik mu vabad hetked mööduvad ehituspoodides või erinevatel koduteemalistel lehtedel. Silme eest on juba kirju – öösiti näen ka unes vannitoa plaate. Kuigi algul oli plaanis natuke väiksem remont, otsustasin nüüd ikkagi kõik korda teha – ei näe mõtet midagi poolikut teha. Eks see nõuab ka suuri väljaminekuid. Tegelikult ongi see üks põhjuseid (lisaks et vorm pole üldse selline nagu tahaks), miks ma otsutasin ka kevadel mitte võistelda. Ega see bikiinifitness väga odav lõbu pole ja hetkel on prioriteedid natuke teised.\n‹ PreviousKiire tagasivaade 2015.aastasse\nNext ›Kuhu jaanuar kadus?


Uuring: Eesti inimesed on altimad ettevõtlusega alustama kui lätlased ja leedukad – Äri | GoodNews\nAvaleht Äri Uuring: Eesti inimesed on altimad ettevõtlusega alustama kui lätlased ja leedukad\nEelmisel aastal läbiviidud rahvusvahelise ettevõtlusuuringu AGER tulemuste järgi on 68% Eesti elanikest kaalunud ettevõtlusega alustamist, mis on oluliselt suurem osakaal kui Lätis ja Leedus. Iga teine inimene usub, et tal on selleks olemas vajalikud oskused ja teadmised, kuid vaid kolmandik leiab, et omab ettevõtlusega alustamiseks vajalikke vahendeid.\nEttevõtlus kui karjäärivalik on eriti ihaldusväärne alla 35-aastaste inimeste seas, kellest kaalub ettevõtlusega tegelemist 86% vastanutest. Seejuures on noored altimad valima tänapäevasemaid ettevõtlusvorme, näiteks 75% on huvitatud e-kaubanduse valdkonnast, samas kui frantsiisiettevõtlusega tegeleksid heal meelel vaid kolmandik vastanutest.\nEnim sütitab inimestes ettevõtjaks hakkamise soovi võimalus teha midagi, mida nad armastavad (78%), aga ka tahe olla iseenda peremees (66%) ning võimalus teenida oma igapäevase põhitöö kõrvalt lisasissetulekut (64%).\nSuurimaks takistuseks ettevõtlusega alustamisel nähakse algkapitali puudumist ja reguleerivate seadustega toimetulekut. Kui raha näeb takistusena iga teine ettevõtlusest huvitatud inimene, siis enam kui kolmandik inimestest pelgab ebapiisavat tulu ning läbikukkumist.\nLigi pooled inimestest tunnevad, et neil on ettevõtlusega alustamiseks enda sõprade ja pereliikmete täielik toetus, kuid ligi kaks kolmandikku naistest tunnevad, et nende lähedased võiksid nende ettevõtlusplaane mõjutada.\nUuringu kohaselt on mehed mõnevõrra enesekindlamad ettevõtlusega alustamisel kui naised. Kui 56% meestest usub, et neil on ettevõtjana karjääri alustamiseks vajalikud oskused ja teadmised, siis naiste usk endasse jääb 47% juurde.\n2020. aastal läbiviidud piirkondlikus uuringus osales 1000 inimest Eestist, Lätist ja Leedust vanuses 14-99. Amway Globaalse Ettevõtlusraporti (AGER) eesmärk on uurida inimeste suhtumisi ettevõtlusesse, nende ettevõtlikku loomust ning mõista ja võrrelda erinevate piirkondade elanike vajadusi iseenda tööandjaks hakkamisel. Raporti on välja töötanud Müncheni Tehnikaülikool. Küsitluse viis läbi uuringufirma GfK.\neelmine KIK toetab üheksat Adveni soojusmajanduse projekti\njärgmine Riigihange - lauluväljakule rajatakse 285 000-eurone külastuskeskus