METSAOMANIKU AASTARING | Sügiskuud kuluvad noorendike hooldusele ja ulukitõrjele | Loodus\nMETSAOMANIKU AASTARING | Sügiskuud kuluvad noorendike hooldusele ja ulukitõrjele\nAin Alvela, ajakirjanik, 18. september 2021 17:00\nValgustusraiega eemaldatakse puistust võsa ja jäetakse kasvama ainult kõige elujõulisemad puud.\nAasta kolmandal veerandil lõpeb metsades suvine vaikelu. Juba suve lõpus tuleb alustada uue metsapõlve istutamist, jätkata noorendike hooldust, teha ulukitõrjet ja valmistada ette talviseid raietöid.\nSügiseseks istutamiseks alles nüüd taimi otsides võib neist ka ilma jääda, sest konkurents metsataimedele, iseäranis kodumaistele, on üsna tihe. Taimed oleks ettenägelik metsaomanik pidanud ära tellima juba suvel. Ent näiteks sügishooaja raietöödeks metsateatist võtta on septembri lõpus just paras aeg.\nSügisel istutamist planeeriv metsaomanik peaks selle töö ette võtma kohe, sest taimed peavad jõudma juurduda enne öökülmade saabumist. Ennekõike on sügisel hea istutada kuuske, kuivemates kasvukohtades aga võib kasvama panna ka männitaimi.\nLisaks tasub sügisel valmistada maapind ette kevadiseks istutamiseks ning paras aeg on tegeleda ka talviste ulukikahjustuste ennetamisega.\nVärskelt istutatud metsataim vajab inimese hoolt, et ümberringi kiiresti kasvavas rohus vastu pidada ja ellu jääda.\nIstutamine peab lõppema enne öökülmasid\nTÜ Keskühistu Eramets spetsialistid soovitavad sügise saabudes ühe esimese asjana üle kontrollida kevadel kasvama pandud taimede seisundi. Nüüdseks on selge, millised taimed läksid korralikult kasvama ja millised mitte. Kui üle kolmandiku istutatud taimedest on „välja läinud“, tuleks kultuuri kindlasti täiendada.\nMetsauuenduse olulise eeltööna tuleb maapind ette valmistada kas külviks, istutamiseks või aitamaks kaasa looduslikule uuenemisele. Nii on istutatud või tärkaval puutaimel vähem konkurente ja ka metsaomanikul on lihtsam hiljem noort metsa hooldades puutaimi üles leida.\nMaapinna ettevalmistamine tähendab selle metsaadraga ülekäimist ehk maapinna mineraliseerimist. Üks võimalus maapinda ette valmistada on ka nn mätastamine, mida tehakse spetsiaalse ekskavaatoriga. Aga seda peaasjalikult vahetult enne istutamist.\nViljakates kasvukohtades tuleks maapind võimaluse korral ette valmistada sirgete ridadena või märgistada istutuskohad tikkudega, et hilisemat taimede hooldamist lihtsamaks muuta. Tasub tähele panna, et viljakates kasvukohtades ettevalmistamata maapinnale rajatud metsakultuur vajab hiljem rohkem hooldamist. Korrektne on valmistada maapind ette just metsakultuuri rajamisele eelneva aasta sügisel, näiteks oktoobrikuus.\nSügis sobib väga hästi kuuseistikute istutamiseks, parim aeg selleks kestab septembri lõpuni, soodsate ilmaolude korral võib istutada ka oktoobris. Kui aga öökülmad saabuvad, tuleb istutustööd lõpetada. Eriti tundlikud on külmale avatud juurekavaga metsataimed, kuigi selliseid kasutatakse tänapäeval metsauuenduses üha vähem.\nSügisel võib kuivades kasvukohtades panna kasvama ka mändi, hästi sobib selleks nõmmemets. Viljakad ja niisked kasvukohad männitaimedele ei sobi, sest seal on suur külmakergituse oht.\nSügiseste istutustööde kasuks räägib püsivalt niiske muld, mis ei lase taimedel ära kuivada. Sügisel istutatud ja juurdunud taimed alustavad kevadperioodil kiiremini kasvu, sest on istutusjärgsest stressist juba taastunud. Kasvujõus taim on vastupidavam kehvematele keskkonnatingimustele, näiteks veepuudusele kuival kevadel.\nUlukitõrje tuleb ära teha sügisel\nSügisel võib jätkata ka metsakultuuri hooldamisega. Erinevad rohttaimed kasvavad puudest kiiremini, võtavad ära nende valguse ja toitained ning noor puu võib kasvus kängu jääda. Talvel aga ähvardab teda ka lume alla jäänud rohu alla mattumine ja lämbumine. Lisaks pääsevad nüüd lumealuse rohu all puudele kallale hiired ning rohus leidub ka mitmed putukaid, kes puid kahjustavad. Oluline on seegi, et rohust puhastatud puutaimed nakatuvad tunduvalt harvem mõne seenhaigusega.\nKõige olulisem töö, aitamaks istikutel talv üle elada, ongi puutaimede ümbert rohu niitmine või mahatallamine. Eelisjärjekorras tuleb see töö ette võtta valgusnõudlike puuliikide, männi ja kase puhul. Puukese ümbruse peaks puhastama rohust umbes 30 sentimeetri raadiuses.\nOsade metsaomanike väitel aitab lambavilla riputamine puudele põtru ja kitsi eemal hoida. Foto Sander Silm\nSügisel tuleb mõelda ka võimalike ulukikahjustuste ennetamisele. Taimede kaitseks tasub kasutada ulukite peletusvahendeid ehk repellente. Eestis on levinud nii pritsitavad kui ka määritavad vahendid, mis tuleb taimedele kanda kuiva ilmaga. Ka pärast tööde lõppu peaks veel vähemalt paar tundi olema vihmavaba.\nTeinekord kasutavad metsaomanikud ulukitõrjeks ka koduseid vahendeid, näiteks pesuseepi ja lambavilla, kuid teated nende efektiivsusest on vastuolulised. Mõnel juhul justkui aitab, aga kunagi ju ei tea, võib-olla ongi selles piirkonnas lihtsalt põtru ja kitsi vähe.\nValgustusraie määrab metsa tuleviku\nKeskühistu Eramets on seisukohal, et metsakasvatuses on kõige olulisem õigeaegne valgustusraie, millega tehakse metsas esimene oluline valik. Nii otsustatakse, milliste puude kasvutingimusi parandada soovitakse ja millised metsast eemaldatakse. Kõige enam vajavad valgust ja ruumi juurde kase- ja männinoorendikud, kus puud kasvavad tihedalt ja kiiresti. Olulised on need ka okas- ja lehtpuu seganoorendikes, kus okaspuu võib kasvukonkurentsis lehtpuudele alla jääda.\nTalveks raietöid planeerival metsaomanikul tuleb ettevalmistustega alustada hiljemalt oktoobris. Esimese asjana peab ta võtma metsateatise, kuid sellega samal ajal või isegi enne seda tuleb teha leping metsa ülestöötajatega. Muidu võib juhtuda, et raietöödeks soodsaks osutuval talvel pole külmade ilmade saabudes vabu töötegijaid enam kuskilt võtta.\nNovembris tuleb ära tellida taimed kevadiseks istutamiseks. Eriti varakult peaksid seda tegema need, kes soovivad saada vahatatud taimi männikärsaka tõrjeks. Sellega tasub arvestada, sest olenevalt kohast võib isegi kuni kolmandik istutatud kuuse- või männitaimedest hukkuda männikärsaka rünnete tagajärjel. Vaha aga ei lase mardikatel puukese koorest toituda, maskeerib kahjurputukate eest loodusliku toidutaime lõhna ning peletab nad hoopis eemale.\nAita noorendikul talv üle elada\nKasvava metsa ja metsamaa oksjoneid korraldava Timber.ee metsaspetsialist Martin Miilberg soovitab samuti keskenduda sügisel metsataimede hooldusele ja valgustusraietele. Just sügisest noorendike hooldust ei maksa tema sõnul kuidagi alahinnata.\n„Istutatud taimed vajavad esimesel kolmel kuni viiel aastal rohu ja võsa seest päästmist. Eriti enne lume tulekut. Siis tuleks rohi taimede ümbert ära tallata,“ selgitab Miilberg. „Vastasel juhul võib lumi suruda kõik liigse noorele taimele peale ja selle lämmatada.“\nValgustusraie on tema hinnangul üks olulisem metsakasvatuslik võte, millega määratakse ära metsa lõplik liigiline koosseis ning eemaldatakse noorendiku vahelt metsakasvu takistav võsa. Hilissügis on selle teostamiseks just sobiv aeg.\n„Sügisel on seda tööd mugav teha, sest raagus metsas on esiteks mugav liikuda ja teiseks on puudelt lehed langenud ega varja vaadet,“ märgib Miilberg. „Nii saabki parema pildi, milliseid puid jätta, milliseid mitte. Esimest korda tasub valgustusraie ette võtta 10–15 aasta vanuses metsas.“\nMiilberg hoiatab, et need, kes pole valgustusraidega varem kokku puutunud, võivad pärast töid korralikult ehmuda, kuna võib jääda mulje, et „rohimisega“ on liiale mindud.\n„See on täiesti normaalne, kui näiteks looduslikult uuenenud metsas on pärast valgustusraiet kasvama jäetud vaid 20% puudest,“ selgitab metsaspetsialist. „Kui ühel hektaril on kasvama läinud kuni 50 000 puutaime, siis nad kõik konkureerivad nii toitainete, vee kui ka valguse pärast. Lõpuks ei suuda ükski neist korralikuks puuks kasvada ja kõik jäävad kiduma.“\nPärast valgustusraiet jääb hektarile alles 2000–10 000 puud, kuid kõik sõltub puu liigist ja kasvukohatüübist. Kel sügisel valgustusraie siiski tegemata jääb, võib seda teostada ka varakevadel.\nIga raie vajab ettevalmistust\nKui varem oli levinud arusaam, et põhiline raietöö tuleb teha talvel, siis tänapäeval raiutakse tegelikult igal aastaajal. Küll aga on talvine periood oluline neile metsaomanikele, kelle langile ei pääse pehme pinnase tõttu soojal ajal ligi ning metsa väljavedu nõuab külmunud pinnast.\n„Need, kes kavandavad talvist metsaraiet, peaksid hakkama asju ajama septembris, hiljemalt oktoobris, et mitte õiget aega maha magada,“ ütleb Martin Miilberg. „Viimased aastad näitavad, et metsafirmadel tuleb talvised raieid mahutada väga lühikese ajaperioodi sisse – pole lihtsalt piisavalt külma ilma.“\nRaiet kavandaval metsaomanikul tasub alustada metsamajandamiskava tellimisest, seejärel tuleb võtta metsateatis, mis kehtib ühe aasta. See tähendab, et kinnistu omanik või metsafirma tohib raiet teostada aasta jooksul pärast vastava akti metsaregistrisse kandmist.\nLisaks tuleb metsaomanikul otsustada, kuidas ja kellele oma raieõigus müüa. Otsus vajab põhjalikku läbikaalumist, sest sellest sõltub otseselt omanikule raiest laekuv sissetulek.\n„Kindlasti tasub meeles pidada, et majandamata mets ei kogu väärtust, vaid hoopis vastupidi, kaotab,“ ütleb Miilberg. „Majandusmetsa majandamata jättes saab metsaomanik kahju nii aja kui ka raha näol, sest üleküpsenud mets ei tekita lisaväärtust ei loodusele ega metsaomanikule. Metsa majandamine pole keeruline, kui leiad õige partneri. Selle valikul tuleb teha korralik taustakontroll, sest paraku tuleb ette juhtumeid, kus metsaomanik sõlmib ilusa ja paljutõotava telefonijutu peale lõpuks endale kahjuliku tehingu.“\nLisaks tuletab Miilberg meelde, et sügisel tuleb metsaühistute kaudu ära tellida ka taimed, mis on plaanis kevadel maha istutada. Metsataime hind on keskmiselt 25 senti ning ühe hektari peale läheb neid 2000–3000 tükki.\nNii istutamist, maapinna ettevalmistustöid kui ka raieid on võimalik tellida ka teenustööna kas kohaliku metsaühistu kaudu või otse mõnelt neile töödele spetsialiseerunud ettevõttelt.\nTASUB TEADA | Sel aastal saab taotleda veel mitut toetust\nVaata taotluste esitamise tähtaegu!\n1. detsember 2021 – metsa uuendamise toetus\n- Toetatakse metsataimede soetamist ja istutamist, metsamaapinna ettevalmistamist ning metsauuenduse hooldamist, kui metsas on tehtud raie või mets on hukkunud.\n- Tööd peavad olema tehtud enne taotluse esitamist.\n- Taotlust saab esitada ainult metsaühistu oma liikmetele kuuluva metsamaa kohta.\n- Taotlus tuleb esitada e-PRIA portaalis.\n13. detsember 2021 – metsa inventeerimise toetus\n- Toetatakse metsamajandamiskava kokkupanemiseks vajalike inventeerimisandmete koostamist. - Inventeerimisandmed peavad olema kehtivad ja kantud metsaregistrisse enne taotluse esitamist, kas taotluse esitamise aastal või kahel eelneval kalendriaastal.\n- Inventeeritud metsamaa peab olema taotluse esitamise tähtpäeval metsaühistu liikme omandis.\n- Toetust makstakse sama metsamaa inventeerimise kulude katteks üks kord seitsme aasta jooksul inventeerimisandmete registrisse kandmisest.\n- Küsida saab metsaühistu, kellel on taotluse esitamise kuule eelneva kuu esimese päeva seisuga vähemalt 200 liiget.\n- Metsaühistu võib küsida toetust oma liikmetele kuuluva metsamaa kohta, taotluse saab esitada e-PRIA portaalis.\n6. oktoober 2021 – metsameetme toetus\n- Toetatakse hooldusraiet kuni 30-aastases puistus: kasvavate puude laasimine, ulukikahjustuste ennetamine, repellendi soetamine ja kasutamine, tüve- ja ladvakaitsmete soetamine ja kasutamine, tormi või tulekahju tagajärjel hukkunud metsa taastamine, kahjustuse kõrvaldamine, uue metsakultuuri rajamine, maapinna mineraliseerimine loodusliku uuenduse tekkele kaasaaitamiseks, metsauuenduse hooldamine, männikärsaka ja juurepessu vastase tõrjevahendi soetamine ja kasutamine.\n- Metsaühistud saavad taotleda toetust ka metsaseadmete ja -tarvikute soetamiseks ning metsatulekahju ennetamiseks.\n- Toetust saab taotleda metsaühistu, mikroettevõtja (eelduseks vähem kui 10 töötajat ja aastakäibe ja/või aastabilansi maht ei ületa 2 miljonit eurot, sh FIE) ja füüsiline isik.\n- Taotlust saab esitada e-PRIA portaalis, töid võib alustada pärast taotluse esitamist.\nKui metsaomanik soovib küsida üht või teist toetust, tuleb metsaühistule oma soovist aegsasti teada anda, sest ühistu vajab aega taotluse kokkupanemiseks. Viimasel hetkel pöördudes ei pruugi andmed enam taotlusesse jõuda.


HINGESTHINGE - Tasuta koduleht - KUNST - NEOIMPRESSIONISM\nNeoimpressionism (ka puäntillism või divisionism) oli kunstivool 19. sajandi lõpul.\nUue maalitehnika alusepanijaks peetakse Georges-Pierre Seurat'd. Stiil levis teistesse maadesse alates 1887. aastast ja leidis publikut põhiliselt tänu Paul Signac'i aktiivsele tegevusele ja tema 1899. aastal ilmunud raamatule Eugéne Delacroix'ist neoimpressionismini.\nNeoimpressionistidele avaldasid mõju mitmed värvitaju käsitlevad teosed, näiteks keemik Michel-Eugène Chevreuli Värvide simultaankontrasti seadust (1839). Mõju avaldas ka Charles Blanc'i Joonistuskunsti grammatika, mis uuris, kuidas jooned sisendavad emotsioone.\nAlbert Dubois-Pillet, Georges-Pierre Seurat, Paul SiGnac ja Odilon Redon asutasid 1884. aastal Sõltumatute Kunstnike Seltsi, mis võimaldas ametlikust Salongist kõrvale jäädes vabalt oma teoseid eksponeerida.\nLõuend (või puitalus) valmistati hoolikalt ette. Maaliti aegamööda, kiht kihi haaval. Maaliti ääris, mis sulges kompositsiooni. Ka raam kaeti värvipunktidega. Klaasiga kaetavat teost üldjuhul ei lakitud.\nAinestik tuli tavaliselt igapäevaelust. Palju kujutati populaarseid meelelahutusi, nagu kohvikud, tsirkused ja kontsertid aga tehti ka maastikumaale.\nNeoimpressionistide eesmärgiks oli valguse tõepärane kujutamine. Erinevalt impressionistidest huvitasid neid rohkem optilised efektid ja kompositsioon kui vahetu mulje edasiandmine.\nDivisionism (prantsuse keeles diviser 'jaotama') on üks kahest neoimpressionistide kasutatud maalitehnikast.\nSegamata värvitoone kanti alusele väikeste korrapäraste punktide, laikude või joontena. Taolise maalitehnika puhul säilib hästi värvide sära ja annab maalile kummalise väreluse.\nDivisionistlikud neoimpressionistid olid näiteks: Georges-Pierre Seurat, Henri-Edmond Cross ja Giuseppe Pelizza da Volpedo.\nParim näide divisionistlikust maalist on "Pühapäeva pärastlõuna Grande-Jatte'i saarel".\nLühikesed pintslitõmbed ehk punktid andsid tehnikale nimetuseks ka "puäntillism" (prantsuse keeles point 'punkt').\nPuäntillistlikud neoimpressionistid olid näiteks: Albert Dubois-Pillet, Henri-Edmond Cross, Georges-Pierre Seurat ja Paul Signac.\n* Charles Angard (1854–1926)\n* Henri-Edmond Cross (1856–1910)\n* Albert Dubois-Pillet (1846–1890)\n* Maximilien Luce (1858–1941)\n* Camille Pissarro (1830–1903)\n* Georges-Pierre Seurat (1859–1891)\n* Paul Signac (1863–1935)\n* Théo van Rysselberghe (1862–1926)\n* Giuseppe Pelizza da Volpedo (1868–1907)\nGeorges Seurat(2. 12.1859 – 29.03.1891)\nAKA Georges Pierre Seurat\nExecutive summary: A Sunday on La Grande Jatte\nFather: Chrysostome-Antoine Seurat\nMother: Ernestine Faivre\nGirlfriend: Madeline Knoblock\nSon: Pierre-Georges Seurat (b. 6-Feb-1890, d. 1891)\nUniversity: École des Beaux-Arts\nGeorges-Pierre Seurat, Jeune femme se poudrant\nPaul Signac ( 11.11.1863 - 15.08.1935 )


Sillamäe lasteaed Päikseke “Robootika on juba lasteaias” (kategooria “Ettevõtlik lasteaed” nominent) - Ettevõtlik Kool\nIda-Virumaa / Sillamäe Lasteaed Päikseke\nSillamäe lasteaia Päikseke “Robootika on juba lasteaias” on üle-eestilise edulugude konkursi 2019 nominent kategoorias “Ettevõtlik lasteaed”.\nFoto: Lasteaed Päikseke\nSillamäe lasteaias Päikseke toimus õppimine õpetajalt-õpetajale ja lapselt-lapsele perioodil 03.09.2018.-30.04.2019.\nSillamäe lasteaia Päikseke õpetajad, lapsed ning lapsevanemaid õppisid, kuidas tegutseda robootika seadmetega.\nRobootika muutus lasteaias populaarseks. Lapsed said mängimise kaudu esimesed teadmised seadmete juhtimisest ja programmeerimisest.\nLapsed tegid oma kätega erinevaid õppevahendeid (pilte läbipaistvale matile, mänguasju), kasutasid neid robotitega mängus, mõtlesid välja ja andsid ülesandeid robotitele. Õpetajad koos lastega osalesid õpilasüritustel ja konkurssil “ProgeTiigri tulevikutegijad”, mis oli organiseeritud HITSA poolt.\nLastele toimus ProgeTiigri tehnoloogia töötuba Code Weeki raames, mida viis läbi õpetaja Narva lasteaiast Põngerjas. Õpetajad organiseerisid oma rühmades näitust “Interaktiivsed mänguasjad kodus”.\nÕpetajad asutasid uusi seadmeid lapsevanematega meistriklasside läbiviimisel ning Sillamäe linnaüritusel “Suured talvised mängud”.\nKõik osalejad (nii lapsed, lastevanemad, linnaelanikud) tutvusid robootikaga ja programmeerimis võimalustega. Lasteaias on loodud metoodiline raamat õpetajatele “Robootika lasteaias”, kus on kirjeldatud erinevad õppemängud lastele, mida saab kasutada töös robotitega.\nAntud raamat on koostatud lasteaiaõpetajate poolt. Lisaks on tehtud õppevideo, mille valmistamisel osalesid keelekümblusrühmad „Lepatriinu“, „Mesilased“, „Karikakar“ ja „Kelluke“.


Politsei avalikustas video, kuidas pööraselt kihutanud purjus mootorrattur Pärnus rajalt maha võeti - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPolitsei avalikustas video, kuidas pööraselt kihutanud purjus mootorrattur Pärnus rajalt maha võeti\nPolitsei- ja piirivalveameti liiklusjärelevalvekeskuse avariiteenistuse vanem Tanel Pajumaa leiab, et kuigi statistika järgi ei ole mootorratturite mittepeatumise arv oluliselt kasvanud, siis on viimasel ajal palju tähelepanu pälvinud juhtumid seadust rikkunud mootorratturitega kahtlemata rikkunud teistegi asjaarmastajate mainet.\nPajumaa kinnitas, et kui võrrelda mittepeatumiste statistikat eelnevate aastatega, siis arvuliselt väga suuri erinevusi ei ole. Küll aga on need juhtumid varasemate aastatega võrreldes suurema kõlapinnaga, mille tõttu on ka mootorratturite üldine maine saanud kuigivõrd kahjustada. «Sellegipoolest julgen väita, et valdav enamik on siiski neid juhte, kes liiklusreeglitega kooskõlas liiklevad ja tänu sellele ka politsei huviorbiiti ei satu,» ütles ta.\n«Sellised vahejuhtumid lõppevad üldjuhul ühtemoodi – juht tabatakse. Kui mitte vahetult tagaajamise käigus, siis edasiste menetlustoimingute käigus kindlasti. Seejärel tuleb juhil vastutus võtta lisaks konkreetsele rikkumisele, mille tõttu sõiduk peatada otsustati, ka politseinike peatumismärguande ja korralduste eiramise eest,» lisas Pajumaa.\nPühapäeva lõunal pidas politsei Pärnu linnas kinni peatumismärguannet eiranud joobes mootorratturi ja viis ta arestimajja.\nKella 12 paiku päeval märkas politseipatrull Pärnus Tallinna maanteel lähenevat mootorratast Suzuki, millele anti peatumismärguanne. Rattur võttis esiti küll hoo maha, ent andis seejärel gaasi ning jätkas suurel kiirusel sõitu Ehitajate tee suunas. Tagaajamise käigus tõusis mootorratturi kiirus 70-alas ligikaudu 170 kilomeetrini tunnis.\nRattur peeti kinni Raba tänaval loomade varjupaiga juures, kus ta konteineri ja aia vahele peitu oli sõitnud. Märganud politseipatrulli, üritas mootorratta roolis olnud 39-aastane mees küll ära sõita, ent põrkas vastu politseiautot ja kukkus. Kokkupõrke tagajärjel sai kahjustada politseisõiduki lisatuli. Mehel oli ka kaasreisija, 31-aastane naine, kes vaid päev varem mootorrattaga sõites liiklusõnnetusse sattus.\nKevade saabudes on elamurajoonides inimesed märganud ka lapsi ATVdega sõiduteel sõitmas. Pajumaa sõnul kohtab sõiduteel ATVdega sõitvaid lapsi meie liikluspildis siiski üsna harva. Aina enam populaarsemaks muutuvad lastele mõeldud ATVd.\n«Siinkohal tuletan lapsevanematele meelde, et lapsi ei tohi lasta ATVga üldkasutatavatele teedele sõitma, kuna nende väike sõiduk võib jääda teistele liiklejatele märkamatuks, millega omakorda võivad kaasneda traagilised tagajärjed. Lisaks sellele ei tea lapsed kõiki liiklusreegleid ega pruugi osata liiklusohtlikke olukordi ette näha ning nendele vastavalt reageerida,» lausus ta.\nSõitmiseks tuleb valida pigem eraldatud alad ning kindlasti ei tohi jätta lapsi järelevalveta. Samuti peavad lapsevanemad jälgima, et lapsel ei oleks võimalik ATVd omapäi käivitada ja sellega sõitma minna.


Ahto Kaasik “Põlised pühapaigad” (Pegasus, 2016) – Triinu raamatublogi\nAhto Kaasik “Põlised pühapaigad” (Pegasus, 2016)\nSee raamat on esimene terviklik pühapaikade käsitlus, sissevaade nende mitmekesisesse ja põnevasse maailma, aitamaks meie nüüdismaastikul ja kultuuris märgata ning mõista.\nRaamatus on palju pilte erinevatest pühapaikadest. Samuti saab teada, et esivanemad on pühaks pidanud jõgesid, järvesid, allikaid, mägesid, koopaid, saari, kivisid ja puid. Autor kirjeldab, mis toiminguid pühapaikades tehti ja mida ei tohtinud teha ning kuidas tähistati erinevaid pühi. Asjalik raamat.\nPosted in RaamatudSildistatud #eesti, #müstika, #raamatu tutvustus, #salapärane eesti\nPrevious postKerry Greenwood “Kokaiinibluus” (Ersen, 2016)\nNext postPam Jenoff “Viimane embus” (Ersen, 2016)


Soome valitsuse hoonel oli tervitus Eestile\n05:47 02. Juuni 2020\n© Фото : Valtioneuvosto\n18:14 24.02.2019 lühendatud link\nSini-mustal-valgel taustal olid sõnad: Palju õnne Eesti.\nTALLINN, 24. veebruar — Sputnik. Soome suursaatkonna hoonel Tallinnas oli tänasel, 24. veebruari Eesti 101. aastapäeval üleval tervitustekst Eestile, edastas portaal Eestinen.\nHead iseseisvuspäeva meie kallile naabrile Eestile! 🇪🇪 @EstonianGovt @StenbockiMaja #Eesti101 #iseseisvuspäev #itsenäisyyspäivä #självständighetsdag pic.twitter.com/2j8dnYiC6D\n— Valtioneuvosto | Statsrådet (@valtioneuvosto) February 24, 2019\n24. veebruaril 2019 on Eesti Vabariigi iseseisvuse väljakuulutamise 101. aastapäev. 16. aprillist 2017 tähistatakse Eestis laialdaselt Eesti Vabariigi saja aasta juubelit, mis kestab kolm aastat - kuni 2. veebruarini 2020, mil täitub 100 aastat Tartu rahulepingu sõlmimisest, teatas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nTallinn kingib Eestile vabaõhukontserdi "Aja mustrid"\n2019. aastal keskenduvad EV100 üritused Eesti Vabadussõja 100. aastapäevale. Sel puhul toimub kogu Eestis hulgaliselt juubeliüritusi.\nVenemaa president Vladimir Putin soovis president Kersti Kaljulaidile ja kogu Eesti rahvale õnne ja edu iseseisvuspäeva puhul, edastas uudisteportaal Sputnik Eesti reedel, 22. veebruaril.\nVenemaa president õnnitles Eesti rahvast rahvuspüha puhul>>\nTelegramm, milles Venemaa riigipea õnnitleb oma Eesti kolleegi Eesti Vabariigi iseseisvuse aastapäeva puhul, andis adressaadile üle Venemaa Föderatsiooni suursaatkond Eestis.\n"Lugupeetud proua president, võtke vastu minu õnnitlused rahvuspüha - Eesti Vabariigi iseseisvuspäeva puhul. Soovin Teile ja kogu Eesti rahvale õnne, heaolu ja edu," öeldakse Vladimir Putini õnnitlustelegrammis.\nsünniaastapäev, Soome, Eesti Vabariik, EV100


Nikolay Davydenko: iga palli pärast käis võitlus - Atp - (2021)\nNikolay Davydenko: iga palli pärast käis võitlus\nNikolai Davydenko jäi Kremli karikavõistluste meeste arvestuses ainukeseks Venemaa esindajaks, edestades veerandfinaalmängus kaasmaalast Igor Andrejevit tulemusega 7: 5, 7: 5. Davydenko ilmus pärast pooletunnist massaaži mängujärgsele pressikonverentsile ja selle ajal oli ta ajakirjanike poolt väga üllatunud: te esitate mulle selliseid küsimusi, et olen šokis, - ütles rahvatennise staar silmatorkava ajakirjaniku küsimusele, kellele tema vend keelt näitas ja treener Eduard Davydenko matši ajal.\n- Kuidas õnnestus näiliselt võrdses mängus Andreev alistada?\n- Ilmselt tänu klassile. Igor mängib tennist - üritab rünnata. Tuli vaid proovida mängu kontrollida, kaitsta ja vasturünnakuid teha. Teises setis tuli esile füüsiline vorm, liikusin väljakul hästi. Mul oli rohkem õnne, setide lõpus oli keskendumine parem.\n- Kuidas teil õnnestus vastase servi õigel hetkel ära võtta?\n- Iga palli pärast käis võitlus. Peamine roll oli keskendumisel ja õnnel. Juhtus nii, et sattusin ridadesse, mida kinnitasid kordused, mida Andreev küsis. Kusagil vedas, kuskil mängisin hästi. Ma arvan, et matš polnud minu jaoks halb. Mäng oli väga tõsine. Olen Igorile juba korra kaotanud, seega on mul väga hea silmast silma võitlustes skoori tasandada.\n- Kas teil on tunne, et olete kõigi veerandfinalistide seas kõige ohtlikuma vastase võitnud?\n- Ma ei tea, kuidas Tipsarevich praegu mängib - ta võitis ikka häid mängijaid - Stepanekit ja Murray. Ma tean, et ta armastab tagaliinil mängida, kuid mitte nagu Andreev. Miks ma peaaegu esimese seti kaotasin - pidin tagasilöögiga kohanema -, on paremal real tugev pöörlemine ja tagumisel real mängides väga terav tagasilöök, kuid kaotades 3: 5, hakkasin palli paremini hoidma ja suutsin mängu kontrollida.\n- Kuidas te sellisest raskest matšist taastute enne vähem kui päeva pärast toimuvat poolfinaalmängu?\n- Olen juba toibunud! Enne ajakirjandusega rääkimist käisin massaažis. Praegu pole ma loomulikult mängimiseks valmis, kuid tunnen end poolfinaali ajaks suurepäraselt.\n- Mis te arvate, kelle pärast publik rohkem muretses, sest mängis kaks venelast?\n- Kui keskendumine on väga tugev, ei pööra sa publikule tähelepanu. Minu jaoks pole tähtis, mida seal karjutakse - Kolja, Igor või Marat. Kui matšis on pingeline hetk, lülitate end lihtsalt välja. Vaatad palli ja sind see ei huvita.\n- Paljud inimesed kutsuvad sind turniiri peafavoriidiks ...\n- No kes on maailma esikümnes? Olen maailmas neljas, mis tähendab, et olen igal turniiril favoriit.\nEelmine postitus Svetlana Kuznetsova: Püüan veelgi kõrgemale tõusta\nJärgmine postitus Svetlana Kuznetsova: miks kurta saatuse üle?


Kulumiskindel uretaanalküüdlakk paatide veepaelsete osade lakkimiseks\nSisaldab UV- filtreid\nMoodustab läikiva kattekihi mis säilitab ja rõhutab puitpinna loomulikku ilu\nLakitud pind on vastupidav kulumisele, veele ja kodukeemiale\nSisaldab vähearomaatset lakibensiini\nEÜ LOÜ (VOC) sisalduse piirväärtused: alaliik i 500 g/L. Maksimaalne LOÜ sisaldus kasutusvalmis värvis <500 g/L.\nLäikiv ( ̴ 90) vastavalt ISO 2813\nSise- ja välistingimustes asuvate puitpindade lakkimiseks. Puidust paatide, jahtide, kaatrite veepealsete osade, kajutite, laevatekkide lakkimiseks. Sobib aknaraamide, uste, treppide jt. puitpindade ja mööblidetailide lakkimiseks.\nUued või varem lakitud puitpinnad. Lakk ei sobi saunaruumidesse.\nISO 11 998, ISO 2813 – läikeastme ja kulumiskindluse määramis meetodid.\nBaas ЕС läbipaistvad värvitoonid\nLakkida ja läbipaistvate puidukaitsevahendite toonimine. Tooteid võib kasutada ka toonimata kujul\n… 39 värvitooni!\nLakitav pind peab olema hoolikalt puhastatud vanast mittepüsivast kooruvast materjalist, vahast, silikoonist, rasvast, õlist, tolmust jm. mustusest. Varem lakitud läikivad pinnad lihvida matistumiseni, lihvimistolm hoolikalt eemaldada. Lakitava puidu niiskussisaldus ei tohi ületada 20%. Soovitav pinna- ja õhutemperatuur +5...25°C, soovitav lakitemperatuur +18...+25°C, suhteline õhuniiskus vahemikus 40...75%. Lakkimine otsese päikesepaiste käes, tuuletõmbuses ja kõrgendatud temperatuuril võib tuua kaasa defektid töödeldud pinnal. Ei ole soovitav lakkida niiske või külma ilmaga ja lakkimine teostada kindlasti enne õhtuse kaste teket. Uued tiheda puitpinnad (tamm, pöök jt.) puhastada lakibensiiniga White Spirit. Karedad puitpinnad niisutada kergelt veepritsiga, lasta kuivada ja lihvida ülestõusnud puidukiud. Lihvimistolm korralikult eemaldada. Varem lakitud pinna puhul kontrollida vana laki ja uue pealekantava laki omavahelist sobivust väikesel pinnal. Varem lakitud pind hoolikalt puhastada vanast kooruvast lakist, lihivida ja lihvimistolm hoolikalt eemaldada. Tugevalt määrdunud pindade pesemiseks kasutada vahendit EasyClean, hallituse eemaldamiseks Biotol E(Biotol Spray). Peale hallitusvastase vahendi kasutamist pinnad pesta veega ja lasta kuivada. Varem vesialuselise lakiga lakitud pinnad puhastada täielikult vanast lakist. Varem lakitud pind ei vaja kruntimist. Puhtad puitpinnad kruntida laki ja White Spiriti seguga, vahekorras 1:5. Välistingimustes kasutatav puitpind eelnevalt töödelda puidu süvaimmutuskrundiga Aura Biostop ja seejärel kruntida lahjendatud lakiga.\nLakki enne kasutamist hoolikalt ja ettevaatlikult (et vältida mullide tekkimist) segada, samuti segada aeg-ajalt töö ajal läikelisandi ja toonimispasta ühtlaseks jagunemiseks. Kanda pinnale pintsli, lakilabida või õhuvaba pihustiga. Soovitav on lakkida 2-3 kihis, piki puidukiudu, katkematu kihina servast servani. Soovitav on lakkida valguse langemise suunas ja lakkida terve pind korraga. Lakikihtide arv sõltub puidu poorsusest, kasutatavast töövahendist ja pinnale soovitava kulumiskindluse andmisest. Enne järgmise kihi pealekandmist peab eelnev lakikiht olema täielikult kuivanud. Soovitav on esimene lakikiht peene liivapaberiga (u.150) kergelt lihvida, lihvimistolm hoolikalt eemaldada. Eelnevalt lihvitud pinna korduslakkimine on soovitav läbi viia ööpäeva möödudes. Toonitud lakki kasutada ainult esimese kihi lakkimiseks. Puidule värvitooni andmiseks võib esimeseks kihiks kasutada värvilist puidukaitsevahendit Balance. Tooni kontrollimiseks on soovitav teha proovilakkimine väikesel pinnal (mõnede eksootiliste puiduliikide puhul võib lakk puidu värvust oluliselt muuta). Lakitud pinna lõplik värvus sõltub puiduliigist ja pealekantud lakikihtide arvust. Suure koormusega pindade puhul on soovitav valida materjaliks tugev puit, pehmed puiduliigid (kuusk, mänd, pärn jt) deformeeruvad isegi pärast lakkimist. Lakkimise ajal tagada ühtlane õhuniiskus ja temperatuur ning hea ventilatsioon, kuid vältida tuuletõmbust. Kuivas, kuumas ruumis vähendada ventilatsiooni et kõrvaldada risk laki liiga kiire kuivamise tõttu ülekattejälgede või ebakvaliteetse lakikile tekkeks.\nLakitud pind saavutab kulumiskindluse 2 nädala pärast. Pinna pesemiseks kasutada vett ja vajadusel neutraalseid või nõrgalt leeliselisi (pH 6-8) pesemisvahendeid ja pehmet lappi või käsna. Mitte kasutada orgaanilisi lahusteid, abrasiivseid puhastusaineid ega karedaid käsnu või harju.\nTolmukuiv -4 tundi, ülelakkimiseks -24 tundi temperatuuril 23ºC ning suhtelisel õhuniiskusel 50%. Madalamal temperatuuril ja suurema õhuniiskuse korral kuivamisaeg pikeneb. Pind saavutab lõpliku kulumiskindluse 2 nädala pärast.\nHoiatus. Kahjulik veeorganismidele, pikaajaline toime. Tuleohtlik vedelik ja aur. Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni. Korduv kokkupuude võib põhjustada naha kuivust või lõhenemist. Sisaldab 4,5-dikloro-2-oktüül-2H- isotiasool-3-ooni, oktabensooni, koobalt-bis(2-etüülheksanoaat). Võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni. Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. Mitte suitsetada. Tulekahju korral: Kustutamiseks kasutada ABC pulberkustuti. Kanda kaitsekindaid/kaitserõivastust/ kaitseprille/kaitsemaski. NAHALE SATTUMISE KORRAL: pesta rohke veega. Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett. UFI: K020-U0VU-600F-1W00. Hoida lastele kättesaamatus kohas. Hoida hästi ventileeritavas kohas. Hoida jahedas\n0,95L - 2,4L\nSäilitada tihedalt suletud originaalpakendis temperatuuril kuni +30°C. Hoida jahedas, otsese päikesekiirguse eest varjatud kohas. Hoida hästi ventileeritavas kohas. Hoida lukustatult.


Lihtsad feng shui nipid, mis loovad koju mõnusa energia | Kinnisvara24\nLihtsad feng shui nipid, mis loovad koju mõnusa energia\nFeng shui on Hiina harmoonilise ruumikorralduse meetod, mis on rohkem kui 4000 aastat vana. Selle põhiidee on, et nii harmooniline kui on su kodu, on ka sinu elu: tervis, rahaline pool, suhted, karjäär. Kui kodus voolab eluenergia (chi) ilma takistusteta, siis on see nii ka su igapäevaelus.\nKui sa feng shui’ga kursis pole ja pelgad, et see on üks järjekordne esoteeriline surramurra, siis võime sind rahustada – feng shui põhimõtted loovad tervet mõistust kasutades koju parema atmosfääri ning tekitavad organiseeritud ja mõnusa olemise. Sellises kodus on lihtsalt hea olla. Ja kes ütleks ära lisaboonusena kaasa tulevast edust eraelus ja tööl, paremast tervisest ja suhetest, eks ole!\nFeng shui’d saab kohaldada igas ruumis ja selleks ei ole vaja põhjalikke teadmisi. Piisab mõnede põhitõdede tundmisest, mille kohe sulle kätte näitame.\nEsik ja välisuks on väga olulised\nVälisuksest pääseb energia sinu koju sisse. Kas esik on korras või on see rohkem kolikamber, kus on hunnikute viisi suvilasse või prügikasti viimist ootavaid asju, nii et hea energia ei pääse neist mööda? Võta korras ja puhta esikuga vastu nii külalisi kui ka head energiat.\nLoe siit, kuidas esik korda teha.\nLase energial voolata\nEnergia peab eesuksest sisse pääsema, aga ei tohi kodust läbi tormata, see peab rahulikult voolama. Ehk siis väldi seda, et su kodus on vastakuti kaks ust, mis viivad majast välja. Kui see nii aga on, saad energiat peatada ilusa kirju vaiba abil.\nVälisuks peab olema puhas, töökorras ning selle hinged ei tohiks kriiksuda.\nVannituba võiks asuda välisuksest võimalikult kaugel, sest ka see on koht, kustkaudu energia kodust välja pääseb.\nEnergia ei tohi pimedatesse nurkadesse kinni jääda. Selle vastu aitab nurkade valgustamine ja kasutusele võtmine. Paiguta sinna näiteks kaunis vaas või istumiskoht.\nVäldi ka kitsaid koridore, kuna sinna jääb samuti energia kinni ega pääse rahulikult korterisse või majja ringlema.\nSegamini kapipealseid, täiskuhjatud seinaääri ja muud sellist ei tohi olla ka teistes tubades, mitte ainult esikus. Lisaks sellele, et sassis tuba ei ole silmale hea vaadata, jääb kolihunnikutesse kinni ka energia.\nKasututest asjadest täiskuhjatud ruumid mõjuvad halvasti mõtteselgusele ja emotsioonidele. Kas pole nii, et korras ja puhtas toas oled hoopis parema tujuga ja pea on nagu selgem? Segamini toas ei suju aga miski ja tuju on samuti paha.\nLoe, kuidas ülearustest asjadest vabaneda, siit.\nMagamistuba on feng shui järgi üks tähtsamaid kohti majas, kuna sa veedad seal palju aega.\nVäga tähtis on, et voodil oleks peats, mis sümboliseerib turvatunnet. Uks ei tohiks asuda otse voodi vastas, vaid küljeseinas. Samas peaks voodist ust näha olema.\nVoodi ei tohiks asetseda ühe küljega vastu seina ja voodi mõlemale poole peaks jääma võrdselt ruumi, nii pääseb energia mõlema magaja juurde. Muidu tunneb üks partneritest, et ta on selles suhtes kinni või ahistatud. Kui tegemist on üksiku inimese magamistoaga, ei lase seina vastu lükatud voodi kedagi uut tema ellu tulla.\nÖökappe, lampe jms peaks magamistoas olema paarisarv.\nVäga suur tabu magamistoas on noole- või piigikujulised esemed, sest need sümboliseerivad halba energiat või halbu olukordi, mis noolena sinu ellu tungivad.\nKa igasugusel elektroonikal – teleril, arvutil, telefonil – ei ole magamistoas kohta. Magamistuba on puhkamiseks ja une või teineteise nautimiseks.\nPildid magamistoa seintele vali sellised, mille meeleolu ja energiat endagi ellu sooviksid.\nPeeglitega saab suurendada loomuliku valguse hulka toas, aga ole tähelepanelik selles suhtes, mida peeglid suurendavad või kahekordistavad. Kas selleks on maksmata arved ja tolmuimeja või hoopis kaunis vaade.\nRikkis kraanid või kanalisatsioon\nVesi tuleb meie koju ja läheb sealt kanalisatsiooni kaudu jälle ära. Vesi sümboliseerib puhastumist ja vabanemist. Aga see sümboliseerib ka raha – kui sinu kraan tilgub või WC-poti loputuskast lekib, siis tilgub samamoodi su pangaarvelt pidevalt raha välja.


Sthlm delete | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Sthlm delete\nSaabub häire ja turvamehel tuleb sõita Värmdö saarel kõrvalises kohas asuvasse majja. Ent see, mis teda ees ootab, ei ole sissemurdmine, vaid mõrv, mille ohver on sellises seisus, et tema isikut pole võimalik tuvastada. Kuriteopaiga lähistelt leitakse noor, raskelt vigastatud mees. Ta vahistatakse mõrvas kahtlustatuna ja ta nõuab kaitsjaks Emelie Janssonit, kuigi too on ärijurist. Kes on Värmdöl tapetu? Ja miks viivad nii paljud jäljed Mats Emanuelssonini, meheni, kelle endine vang Teddy omal ajal röövis? Emelie asub juhtumit uurima ja Teddy on sunnitud vastu astuma oma minevikule, samal ajal kui tema halvale teele sattunud õepoeg Nikola teeb neidsamu vigu, mida temagi omal ajal. Raamatus „Sthlm delete“ kohtume „Vipiruumist“ tuttava vastuolulise paariga, Emelie ja Teddyga, kes tõmmatakse taas kriminaalsete sündmuste keerisesse. Emelie on noor advokaat peenes büroos, Teddy aga endine kriminaal, kes proovib elada seaduse järgi. Üheskoos satuvad nad Stockholmis peituvatesse salajastesse maailmadesse, kus minevik on vägagi elus ja ohustab kõiki asjaosalisi. „Sthlm delete“ räägib inimestest, kes mängivad suurte panuste peale, ja eludest, mis võivad iga kell olematuks muutuda.\nSamas tempos edasiminek, nagu Vipiruumis. Väga hea.


Jüri Kõre Rein Murakas Karmel Tall Tartu Ülikool - ppt üles laadida\nJüri Kõre Rein Murakas Karmel Tall Tartu Ülikool\nTeema esitlus: "Jüri Kõre Rein Murakas Karmel Tall Tartu Ülikool"— Esitluse väljavõte:\n1 Jüri Kõre Rein Murakas Karmel Tall Tartu Ülikool\nPuuetega tallinlaste kodust toimetulekut käsitlev sotsiaaluuring Lepingu aruanne Jüri Kõre Rein Murakas Karmel Tall Tartu Ülikool\n2 Uuringu eesmärk Uuringu eesmärk\nSelgitada välja erivajadustega inimeste olulisemad probleemid ja takistused igapäevatoimingute tegemisel. Uuringu tulemusi kasutades välja töötada pikemaajaline tegevuskava ilmnenud probleemide lahendamiseks ja puuetega inimeste igapäevaelu takistavate asjaolude kõrvaldamiseks. Uuringu korraldus Kvantitatiivuuring (814 puudega tööealise tallinlase küsitlus; elutingimuste ja koduse toimetuleku hinnang ning teenuste vajadus ja kasutamine Kvalitatiivuuring (3 grupi- ja 4 individuaalintervjuud) puuetega inimestele teenuste osutamise korralduslike küsimustekoha\n3 Puuetega inimeste arv Tallinnas oli 2008.a puudega inimest, 5,2% linnaelanike arvust. Võrreldes Eesti keskmisega (8,6%) on puudega inimeste osa pealinnas väiksem, kuid a. andmed näitavad antud grupi püsivat kasvu (keskmine kasv 1 tuhat inimest aastas). Puuetega inimeste arvu ja osatähtsust rahvastikus mõjutab: 1. rahvastiku vanusstruktuur (eakate, eelkõige 80 a ja vanemate osatähtsus rahvastikus; tõsi selle grupi suurus 2008.a. Eestis keskmiselt on 3,7 ja Tallinnas 3,5%, s.t. vahe on minimaalne); 2. tööealise rahvastiku tervis (kaudselt kirjeldab seda töövõimetuspensionäride arv, Eestis keskmiselt 5,0 ja Tallinnas 2,9% rahvastikust) ja 3. sotsiaalseid õigusi puudutava info ja nõustamise kättesaadavus\n5 Küsitlus Valim, 4000 puudega isikut, moodustati juhuslikkuse alusel, seisuga Sotsiaalkindlustusameti andmekogu põhjal. Valimist kasutati ära (külastati konkreetse isiku aadressi) umbes pool Uuringu korraldamisel lähtuti isikuandmete kaitse seadusest, sh registreeris töö täitja Andmekaitse Inspektsioonis delikaatsete isikuandmete töötlemise. Valimisse sattunud isikutele saadeti kirjalik teade küsitluse toimumise ja tingimuste kohta (vabatahtlik, anonüümne, vastuste sattumine kõrvaliste isikute kätte välistatud) Küsitlemine toimus ajavahemikul – Enamik intervjuusid toimus kliendi kodus (775, 95,2% kõigist intervjuudest), valdavalt viibisid küsitleja ja klient ruumis kahekesi Küsimustik täideti valdavalt näost-näkku intervjuu käigus (612 intervjuud), 173 juhul kasutati asendusintervjuud (perekonnaliige, hooldaja) ja väiksem arv vastuseid (25) saadi küsimustiku kirjaliku täitmise teel\n6 Küsitletute jaotus linnaositi\nLinnaosa Sagedus Protsent Kumulatiivne protsent Elanike üldjaotus a. algus Haabersti 85 10,4 10,0 Kesklinn 67 8,2 18,7 11,9 Kristiine 53 6,5 25,2 7,2 Lasnamäe 263 32,3 57,5 28,0 Mustamäe 154 18,9 76,4 15,9 Nõmme 87 10,7 87,1 9,5 Pirita 22 2,7 89,8 3,6 Põhja-Tallinn 83 10,2 100,0 13,7 Kokku 814\n7 Küsitletute sotsiaaldemograafiline kirjeldus\nNende näitajate osas, kus on olemas võrdlusvõimalus, sarnane Tallinna üldandmetega (sugu, rahvus, keel, kodakondsus jms) Küsitletute keskmine vanus oli 46,5 aastat, sarnane eestlastel ja venelastel Erinevus partneriga elamises a. elas 48,8% tallinlastest koos partneriga ja 51,2% partnerita, puudega isikutest oli 2009.a. partneriga elavaid 39,1% ja partnerita vastavalt 60,9%. Otstarbekuse sunnil (koos on odavam majandada ja kergem lahendada majandusprobleeme) on vanematega elavate puudega inimeste osatähtsus järsult suurem keskmisena vanematega elavate tallinlaste arvust . 22,2% küsitletutest elas üksi ja 87,8% kuulus mitme inimesega leibkonda. Üksi elavate puudega inimeste osatähtsus on märgatavalt väiksem selle leibkonnatüübi üldisest esindatusest Tallinnas\n8 Üksindus ja/või kooselu\nGrupiintervjuudes osalenud spetsialistid toonitasid, et üksinda elavad puudega inimesed saavad tavaeluga paremini hakkama, on aktiivsemad ja ettevõtlikumad. Pikemas perspektiivis võib üksindus pärssida motivatsiooni elueesmärke püstitada ja neid ellu viia. Spetsialistid toonitasid tasakaalu leidmise vajadust ühiskonnapoolse abi ja toetuse ning indiviidi iseseisvuse ja vastutusvaldkonna vahel, et vältida õpitud abitust. 18,2% intervjueeritutest on ametlik Tallinna linna poolt määratud hooldaja (tulemus on kooskõlas üldise statistikaga), veel 16,5% on mitteametlik hooldaja kas tasu eest või tasuta ja 65,4% saab iseseisvalt hakkama.\n9 Leibkonna kirjeldus Leibkonna tüüp Sagedus Protsent Tallinn (2000.a.)\nElab üksi 171 21,0 32,8 Elab koos abikaasaga 151 18,6 17,3 Elab koos abikaasa ja lapsega (lastega) 127 15,6 27,6 Elab koos abikaasa ja vanemaga (vanematega) 15 1,8 x Elab koos lapsega (lastega) 63 7,7 16,6 Elab koos vanemaga (vanematega) 215 26,4 Elab koos sugulasega (sugulastega) 24 2,9 Elab koos hooldajaga 4 ,5 Muu kooseluvorm, milline? 44 5,4 5,6¹ Kokku 814 100,0 ¹Mittepereleibkond ja mitmepereleibkond\n10 Leibkonna suurus Kokku on küsitletud 814 leibkonnas 2018 liiget, sh 85 eelkooliealist, 210 õpilast-üliõpilast, 557 töötajat, 173 töötut, 19 mittetöötavat (kodust) leibkonnaliiget, 709 töövõimetus- ja 342 vanaduspensionäri, 32 muu staatusega isikut. Tallinna keskmine leibkonna suurus oli 2000.a. 2,29 inimest, küsitletute keskmine leibkond oli 2,48. Töötavaid leibkonnaliikmeid oli küsitletute leibkondades keskmiselt 0,69. Nagu näeme, on 1 aktiivse leibkonnaliikme (töötajad ja töötud) kohta 1,76 mitteaktiivset isikut, töötavatel leibkonnaliikmetel on väga suur ülalpidamiskoormus. Üldine surve tööjõule Tallinnas oli 2008.a. oli 0,45 (ühe aastase kohta 0,45 isikut vanuses 0-14 ja 65 ja rohkem).\n11 Tööealine puudega elanikkond 30.04.2009\nPuue Puudeliik Tööealine puudega elanikkond Küsitletud Arv Protsent Keele- ja kõnepuue 18 0,3 39 4,8 Kuulmispuue 276 3,9 118 14,5 Liikumispuue 1587 22,5 236 29,0 Liitpuue 1084 15,4 119 14,6 Nägemispuue 202 2,9 105 12,9 Psüühikahäire 2746 39,0 203 24,9 Vaimupuue 58 0,8 104 12,8 Muu 1073 15,2 59 7,2 Kokku 7044 100,0 983 120,8\n12 Haridus Küsitletute haridustase on Tallinna keskmisest pisut madalam (suurem põhiharidusega ja väiksema kõrgharidusega isikute osatähtsus). 2000.a. rahvaloenduse andmetel oli 15 aastastest ja vanematest tallinlastest 20% põhiharidusega või madalama haridustasemega, 54,6% kesk- ja kesk-eriharidusega ning 21,4% kõrgharidusega (4% haridustase jäi tuvastamata). Kutsehariduse (laias mõttes) omandanute osatähtsus oli küsitletute seas kõrgem Tallinna üldisest näitajast (Tallinnas üldiselt 2000.a. 58,1%, küsitletute hulgas 2009.a. 49,7%).\n13 Töövõimetus Töövõimetuse määr Sagedus Protsent 30-40% 29 3,6 50-70%\n125 15,4 80-90% 343 42,1 100% 270 33,2 Ei oska öelda / Ei vastanud 47 5,8 Kokku 814 100,0\n14 Suhtlus Aktiivne oli küsitletute horisontaalne suhtlus (sama tasandi isikutega, näiteks õdede-vendadega), mõnel määral oli lähisugulasi eiravat suhtlust (tädide-onudega, lapselastega vms isa-ema ja laste asemel). Kokku nimetati 814 küsitletu poolt 1583 sugulaste kategooriat, kellega sidet peetakse (suhtluspartnereid on sellest numbrist rohkem). Eraldielavaid suhtluspartnereid, kellega praktiliselt iga päev kontaktis ollakse on 204 küsitletul, iganädalasi 603-l.\n15 Võrgustik Leibkonna suurus ei mõjuta oluliselt suhete tihedust lähisugulastega. 1-liikmelistel leibkondadel on objektiivselt sugulasi vähem ja 2-liikmelistel ning suurematel rohkem Paraku on eri suurusega leibkondadel suhtlusring ja suhtlemise sagedus sarnane Lastega ja õdede-vendadega on suhtlus tihe (umbes pooled küsitletutest suhtlevad), ja sagedane. Ema-isaga ja lapselastega suhtlus sage kuid mitte tihe (1/4 või vähem suhtleb nimetatutega). Muude sugulastega suhtlus vahepealse tihedusega (1/3 suhtleb) kuid mitte eriti sage, (valdavalt mõned korrad kuus või harvem).\n16 Võrgustik 2 Kaugema ja vähemintiimsemat võrgustikku (naabrid, tuttavad, endised töökaaslased jms) kirjeldades märkisid intervjueeritud spetsialistid, et see toimib paremini mitte-eestlastest puudega inimeste puhul. Mitte-eestlaste võrgustik on ühelt poolt paremini informeeritud oma võrgustikuliikme seisundist, probleemidest ja vajadustest. Teiselt poolt on see võrgustik aktiivsem oma liikmele nii abi pakkumise kui ka kolmandatelt osapooltelt (omavalitsuselt) abi küsimise mõttes\n17 Eluruumi omandivorm Eluruumi omanik Sagedus Protsent\nKuulub intervjueeritavale ka hoone- või korteriühistu puhul 304 37,3 Intervjueeritava perekonnale kuuluv eluase (ka hooneühistu puhul) 391 48,0 Eraomanikule kuuluv üürieluase 23 2,8 Sotsiaaleluruum 57 7,0 Omavalitsusele või riigile kuuluv üürikorter (pole sotsiaaleluruum) 17 2,1 Muule omanikule kuuluv eluase, täpsustage 13 1,6 Ei oska öelda ja vastamata 9 1,1 Kokku 814 100,0\n18 Elamu seisund Üldiselt hea, ei vaja remonti 276 21,0 434 53,3\nHinnang Elamu seisund, 2006 sagedus Elamu seisund, 2006 protsent Elamu seisund 2009, sagedus Elamu seisund 2009, protsent Üldiselt hea, ei vaja remonti 276 21,0 434 53,3 Rahuldav, vajab väiksemat remonti 587 44,6 317 38,9 Halb, vajab kapitaalremonti 354 26,9 58 7,1 Muu seisund ja vastamata 99 7,5 2 ,2 Kokku 1316 100,0 814\n20 Sidevahendid Sidevahend Arv Protsent Lauatelefon 541 66,5\nMobiiltelefon 642 78,9 Internet 365 44,8 Faks 39 4,8 Hädakutsungi nupp 15 1,8 Valgussignaaliga uksekell 43 5,3 Kokku 814 202,1\n21 Kohandatud ja kohandamata eluruumid\nVastuse variant Sagedus Protsent Ei ole kohandatud 694 85,3 On kohandatud 120 14,7 Kokku 814 100,0\n22 Eluruumi kohandamine Kõige nö põletavamad kohad, kus soovitakse ümberkorraldusi, on vannituba ja WC. Vannitoa kohandamisel on esmaseks eelistuseks vanni asendamise dušiga, sama vajalikuks peetakse tugede, kõrgenduste, spetsiaalvannide jm pesemist hõlbustavate vahendite soetamist. Umbes samasuguseid ümberkorraldusi soovitakse teha WC-s (käetoed, poti kõrgendused, käsipuud jms). Teine kohanduste valdkond puudutab korteris liikumise lihtsustamist – käetoed ja tugipuud, ratastooliga liikujale uksepiitade eemaldamine, ukseavade laiendamine jms. Kolmas ettepanekute valdkond puudutab eluruumist välja pääsemist – probleemiks on kitsad liftiuksed, nägemispuudega inimesele vajalike spetsiaalsete liftinuppude puudumine, trepikojast õu jõudmiseks vajalike kaldteede puudumine jne.\n23 Eluruumi kohandamine 2 Nii spetsialistid kui ka puudega inimesed olid arvamusel, et sisuliselt puuduvad kompetentsed ettevõtted, kes oleks spetsialiseerunud puudega inimeste eluruumide kohandamisele. Teenuse osutamine on sageli kallis, kvaliteet konkreetsele isikule sobivuse seisukohast küsitav. Puudega inimeste eluruumide remont ja kohandamine peaks olema terviklik teenus (eksperthinnang eluruumi kohandamise vajaduse kohta, optimaalne tasakaal tehtud töö ja nõutava tasu vahel) ja kogu protsessi kestel juhitud avaliku sektori poolt. Faktilised eluruumide kohandustööd (rõhuasetused) ja soovitud tööd üldjoontes kattuvad. St valikud, mis seni on tehtud kohandustööde osas, tunduvad otstarbekad Märkimisväärne arv ettepanekuid (mida oleks vaja teha) puudutab elamistingimusi üldiselt – eluruumi kui terviku või üksikute ruumide kapitaalremonti, omaette elamise (köögi) saamine, madalamale korrusele kolimine jne\n24 Eelistatud elamisvorm\nTänane ja soovitud elamisvorm kattuvad suurel määral. Iseseisvalt (üksi) tahaks elada 26,2% küsitletutest, faktiliselt elab üksi 21%. Seega teatud hulk puuetega tallinlasi tahaks muuta oma elamisvormi, kolida perekonna või sugulaste juurest ära iseseisvalt elama. Suhteliselt väike osa inimestest (3,3%) sooviks elada erineval määral toetust (teenuseid) pakkuvas eluasemes (institutsioon, toetatud elamine, elamine kogukonnas, teenustega munitsipaalmaja) Põhiosa (66%) peab parimaks sedasama elamise viisi (koos perega), nagu neil praegu on.\n25 Eakate rahulolu eluga, 2006, Põhja-Tallinn\n27 Hinnang majandusolukorrale\nHinnang majandusseisule on erinevast rahvusest küsitletutel mõnevõrra erinev. Raskustega hakkamasaajaid või keerulises seisus leibkondi on küsitletute endi hinnangu kohaselt eestlaste seas 49,8%, venelaste seas 60,8%, muude rahvuste esindajatest nimetas seisu raskeks või väljapääsmatuks 71,3%. Faktiliste tulude osas (nii indiviidi kui leibkonna tulud) on erinevus subjektiivsetest hinnangutest väiksem (eestlastel indiviidi tulu 4447 krooni, leibkonna tulu 11706, venelastel 4001 ja 10281, muudest rahvustest inimestel 4398 ja 8295 krooni).\n28 Tulud Küsitletu ja leibkonna keskmine netotulu ei erinenud oluliselt (küsitletu enda viimase 6 kuu keskmine oli 4257 krooni, leibkonna keskmine krooni, ühe leibkonna liikme peale taandatuna 4452 krooni). Madal keskmine leibkonna tulu seondub väikese töötavate inimeste arvuga (kokku on küsitletud 814 leibkonnas 2018 liiget, sh 557 töötajat). Seega, rääkides puuetega inimeste sissetulekutest peame toonitama kahte asja: 1) puudega isiku enda tulud (pension ja toetused) on suhteliselt väikesed ja 2) keskmisena on teiste leibkonnaliikmete tulud samas suurusjärgus puudega isiku tuludega\n29 Keskmine isiklik kuukulu viimsel poolaastal\nRahvus ravi- ja ravimitekulu hooldus- ja abivahendite kulu rehabilitatsioonikulu muud tervise või puudega seotud kulud Eestlane Keskmine 380,75 131,04 92,68 194,79 Vastanute arv 360 275 259 262 Standarthälve 408,721 256,584 376,845 355,656 Venelane 527,02 144,13 87,41 155,78 296 217 201 212 530,374 354,722 272,500 272,996 Muu rahvus 504,19 100,62 134,75 173,52 78 64 59 54 581,186 210,388 342,059 284,884\n30 Kulud puudeliigiti Kulud ravile ja ravimitele, rehabilitatsioonile, hooldus- ja invaabivahenditele ja muudele tervisekuludele erinevad objektiivselt puudeliigiti. Väikseima keskmise kogukuluga grupi moodustavad keele ja kõnepuudega (580,8 krooni keskmiselt kuus), vaimupuudega (625,5) ja psüühikahäirega isikud (630,9 krooni), keskmise grupi kuulmispuudega isikud (813,7) ja keskmisest kõrgemad kulud on liitpuudega (1063,1), muu puudeliigiga (1094,5) ja liikumispuudega (1148,7 krooni) isikutel. Kui keskmised kulud on iseenesest keskmise sissetulekuga leibkondadele jõukohased, siis maksimaalsed kulud on päris suured (rehabilitatsioonikulu 4000 krooni kuus, hooldus-abivahendite kulu 3000, ravi- ja ravimikulu 3500 krooni ja muu tervisega seotud kulu 3000 krooni kuus).\n31 Liikumispuudega ja liitpuudega isikute probleemid.\n. Esiteks üldine suur abivajadus, mis teeb hoolduse kalliks. Teiseks abi- ja hooldusvahendite kulud, mida indiviid ei ole oma sissetulekutest võimeline tasuma. Näiteks toodi ratastooli soetamise omaosalus 3-5 tuhat , mida põhimõtteliselt oleks parimal juhul võimalik maksta järelmaksuna, mitte aga kogu summa üheaegsel tasumisel. Kolmandaks, kõige keerukam lahenduse otsimise tee eluruumi kohandamiseks ühiskondlike ja erakulutuste kombineerimise, puudega inimese ja teiste leibkonnaliikmete vajaduste kooskõlastamise jms mõttes.\n34 Toimetulek puudeliigiti\nToimetulek igapäevatoimetustega ja keerukamate tegevustega on puudeliigiti sarnane. Nimelt on kõige väiksemate probleemidega kuulmispuudega isikud, edasi järgnevad ühes grupis keele ja kõnepuudega, vaimupuudega ja muud liiki puudega intervjueeritud. Kõige keerulisem on toime tulla psüühikahäirega, nägemispuudega, liikumis- ja liitpuudega isikutel.\n35 Info hankimine Info jagajana oli kõige suurem roll perearstidel (nii eestlaste, venelaste kui ka muude rahvuste jaoks) ja hoolekande juhtivatel lülidel (sotsiaal- ja tervishoiuamet ja linnaosavalitsused, suurem roll eestlaste ja väiksem mitte-eestlaste informeerijana). Silmas pidades kvalitatiivuuringu tulemusi eeldati et ka kvalitatiivuuringu andmete analüüsil ilmneb sõprade ja sugulaste tähtis roll info koguja ja jagajana. Küsimustikule antud vastustes seda ei ilmnenud, tervikuna olid nii eestlased kui mitte-eestlased küllalt tihedalt seotud formaalsete infokanalitega (linnaosalehed jms). Võrreldes eestlastega hankisid mitte-eestlased vähem infot linna koduleheküljelt. Mitte-eestlaste seotus puuetega inimeste kojaga oli eestlastega võrreldes nõrgem, sidemete ulatuses konkreetse invaorganisatsiooniga suuri erinevusi polnud\n36 Abivahendite kasutamine\nEsmatasandi abivahendid on spetsialistide arvates piisavalt kättesaadavad. Samas teine osa, kaasaegsed ja keerukamad abivahendid jäävad enamasti rahapuudusel kättesaamatuks, kuna nad jäävad abivahendite piirhinnast välja. Küsitlusel ilmnes, et iga 2 abivahendi kasutaja kohta veel 1, kes väidab, et ta vajaks abivahendit, aga ei kasuta seda. Nimetame tinglikult seda situatsiooni defitsiidiks. Võrreldes kahte gruppi (hüve kasutajaid ja hüve soovijaid) saame väita, et suurem vajadus on põetus- ja hooldusvahendite, ortooside ja proteeside ja kuulmisabivahendite kasutamiseks. Võrreldes abivahendite kasutajate protsente, saame kinnitada, et suurusjärkude mõttes on eri liiki vahendite kasutamine rahvuste lõikes tasakaalus.\n37 Toetuste kasutamine Puuetega inimesed on oluline sotsiaaltoetuste kasutajate grupp. Kõrvuti spetsiifiliste sotsiaalkindlustus- ja sotsiaaltoetustega (töövõimetuspension, puuetega inimeste toetused) on neile oluline ka toimetulekutoetus ja kohalikud ühekordsed sotsiaaltoetused. Ühekordsete toetuste taotlemise puhul pidasid intervjueeritud oluliseks takistuseks toetuse sidumist sissetulekuga. Sissetulek on väike, samas toetuste arvutamiseks kasutatavad piirmäärad on veelgi madalamad ja välistavad abi saamise. Subjektiivselt hinnati enda positsiooni halvemaks võrreldes töötutega, lastega perede või üksikvanematega ja eakatega, kellele Tallinna linn on kehtestanud suuremal arvul universaalseid toetusi. Puuetega inimeste organisatsioonide esindajad viitasid loogikavigadele toetussüsteemides. Kui tavainimene saab toimetulekutoetust, siis saab ta seda täies mahus kasutada oma baasvajaduste rahuldamiseks. Kui toimetulekutoetuse saab terviserikkega või puudega inimene, siis osa saadud rahast peab ta kulutama oma spetsiifiliste probleemide lahendamiseks (ravimite omaosalus, hooldusvahendite omaosalus vms, vt vastavaid keskmisi kulusid, mida PIST ei kata täielikult) ja tema baasvajadused on halvemini rahuldatud.\n38 Teenuste kasutamine Sotsiaalteenuste kasutamise osas ei toonud kvantitatiivanalüüs välja suuri disproportsioone (valdkondi, mille suhtes avaldati suurt või märkimisväärset rahulolematust). Ülemäära keerukat bürokraatiat peavad taluma rehabilitatsiooniteenuse kasutajad, kus 1/3 küsitletutest nimetas seda probleemiks. Rehabilitatsiooni puhul märgiti ära ka pikk ooteaeg ja ebapiisav teenuse maht. Transporditeenuse, viipekeele tõlketeenuse ja isikliku abistaja teenuse käsitlemisel nimetati väikest mahtu. Suuremal arvul märkisid küsitletud kvaliteediprobleeme nõustamisteenuse, transporditeenuse ja toetatud töötamise puhul.\n39 Invaorganisatsioonide esindajate hinnangud teenustele\n1. koduabi – spetsialistide arvamuse kohaselt toimib kõikjal, järjekordi ei ole, puudega inimeste peamine probleem seisnes hinna kalliduses 2. isikliku abistaja teenus – väike, hetkel defitsiit, vajadus suurem 3. häirenupu teenus – nii spetsialistide kui ka puudega inimeste arvates toimib hästi, esialgsed probleemid käivitamisel on lahendatud 4. transporditeenused – spetsialistide arvamuse kohaselt on maht väike, vajadus suurem. Puudega inimeste seisukoht on, et teenuse kasutamisel puudub paindlikkus\n40 Invaorganisatsioonide esindajate hinnangud teenustele 2\n5. toetatud elamine (psüühikahäirega ja vaimupuudega isikud) – psüühikahäiretega inimestele on hästi käivitunud, vaimupuudega mitte nii hästi, sest tegevusjuhendaja toetus väga väike ja nad tulevad paremini toime perekonnas 6. eluruumi kohandamise teenus – ressursi puudus on suur ja üleüldine 7. sotsiaaleluase – liikumispuudega inimestele on linn andnud enamasti prioriteedi, samas teistel on probleemne, sotsiaalmajadesse on järjekorrad 8. hooldekodu teenus – täielik defitsiit, eriti erihooldekodudesse saamisel\n41 Rahulolu eluga Uuringu metoodika nägi ette WHO poolt elukvaliteedi uurimiseks välja töötatud küsimustiku lühendatud variandi (WHOQOL-BREF) kasutamist. Tellija ettepanekul jäi küsimustiku 26 küsimusest 5 välja ja kasutati 21 küsimusega instrumenti. Seega on tulemus teatav lihtsustus, seda ei saa üksüheselt võrrelda varasemate Tallinnas tehtud või rahvusvaheliste uuringute tulemustega. WHOQOL-BREF annab originaalkujul tehtuna ülevaate 4 valdkonna kohta, meie saame anda hinnangu kolme valdkonna kohta (Igapäevaeluga toimetulek; Minapilt ja eneseväärikus; Sisemised ja välised ressursid). Välja jäid Personaalsed ja ühiskondlikke suhteid kirjeldavad küsimused.\n42 Rahulolu eluga Eluga rahulolu osas on kõrgeimad näitajad kuulmispuudega isikutel; lisaks neile saavad ka keele- ja kõnepuudega isikud igapäevaelus paremini hakkama. Minapilti ja eneseväärikust kirjeldav küsimustegrupp annab suhteliselt ühetaolise pildi, va psüühikahäire ja vaimupuue. Viimasel kahel juhul on indeks keskmisest madalam. Sisemisi ja välimisi ressursse kirjeldav indeks on erinevate puudeliikide jaoks suhteliselt sarnase väärtusega.\n43 Kontakt Juri.Kore@ut.ee\nTänan tähelepanu eest Kontakt\nAlla laadida ppt "Jüri Kõre Rein Murakas Karmel Tall Tartu Ülikool"


Dow Jonesi indeks ületas maagilise taseme\nNew Yorgi börsi kauplejad. Foto: EPA\nUSA Dow Jonesi indeks tõusis kauplemispäeva alguses esimest korda üle 20 000 punkti taseme, vahendab MarketWatch.\nDow on täna tõusnud 0,48 protsenti ja indeks kaupleb praegu 20 006 punktil. Eile õhtul sulgus indeks 19 912 punktil. S&P 500 indeks on täna samuti 0,48 protsenti tõusnud, eile jõudis indeks uue rekordini.\nInvestorite kindlustunnet on suurendanud börsifirmade tulemuste hooaja positiivne algus. „Aktsiaturud on hakanud uuesti tõusma, sest investorid on börsifirmade heade tulemuste tõttu riskialtimad,“ ütles CMC Marketsi vanemanalüütik Colin Ciesinski.\nAlumiiniumitootja Alcoa Corp ja Boeing kallinesid kumbki vastavalt 3,3 ja 2,2 protsenti, sest ettevõtete neljanda kvartali tulemused ületasid ootusi. Ka Texas Instrumentsi tulemused olid head ning aktsia tõuseb.


See võib viidata sellele, et naisel võib olla muid kaasuvaid haigusi. Kuid valu, mida naised kirjeldavad pistoda, juhtub perforeeritud haavandiga. Mis puutub gastriidi efektiivsesse ravimisse Metoklopramiid, siis see on rasedatel vastunäidustatud esimesel trimestril, kui loote alus on pandud.\nTiina Jõgeda Tiina Jõgeda Kuidas teie end kooli ajal tunnikontrollist või kehka tunnist ära nihverdasite? Meie kasutasime üsna töökindla valena kõhuvalu.\nEi jätkunud õpetajal südant kõhuvalus vintsklevat last tööle sundida, sest igasugune valu teatavasti röövib keskendumisvõime, füüsilisest reipusest rääkimata. Kõhuvalu oli kerge simuleerida, sest igaüks on seda päriselt ka kogenud.\nAga mida teha, kui kõht valutabki, kasvõi praegune segav kõhuvalu päev, krooniliselt?\nKrooniline kõhuvalu puudutab kuni 25 protsenti koolilastest — see põhjustab koolist puudumisi ja mõjutab tervet perekonda.\nMuidugi tuleks teha uuringud, kui perearstiga kaubale saab, aga vabalt praegune segav kõhuvalu juhtuda, et analüüsid ei paljasta ühtki valuallikat. Paljudel juhtudel kaob kõhuvalu jälgi jätmata sinna, kust ta tuli — seletamatute nähtuste valda.\nMöödunud nädalal teatati koroonavaktsiini kõrvaltoimetest 71 juhul | Eesti | ERR\nTiina Jõgeda: Õunad või liigne kohusetunne? - Eesti Ekspress\nPerearstide väiteil jääb rohkem kui pooltel juhtudest kõhuvalu ja sellega kaasneva peavalu, üldise halva enesetunde ja unehäirete põhjus selgusetuks. Samal ajal ei halvenda pikalt kestnud kaebused lapse üldseisundit. Mis see siis on, kui valule pole leitud mingit füüsilist põhjendust, ometigi on valutunne reaalne, segav ja hirmu tekitav.\nSee tuleb närvidest, ütleks vanem rahvas. See on tingitud alateadlikest psühholoogilistest konfliktidest, ütleks mu vana sõber Sigmund F. Tegemist on psühhosomaatilise kõhuvaluga, ütlevad tänapäeva arstid.\nVanderbilti Nashville, Tennessee ülikoolis tehtud värske uuring mille avaldas lastearstide ajakiri Pediatrics avaldas, et kroonilise kõhuvaluga lastel on kõrgem risk täiskasvanueas ärevushäireid põdeda.\nUuriti last, kes kaebasid pidevat kõhuvalu. Neid võrreldi lapsega, kellel polnud kunagi kõhuvalu olnud.\nPooled neist noormeestest-neidudest, kel olid lapsena tihti kõhuvalud olnud, kaebasid hiljem painava ärevuse üle. Nüüd on teaduslikult kinnitust leidnud, et ärevusel ja kõhuvalul on seos.\nKardetavasti lapsepõlve kõhuvalu kaob ja asendub täiskasvanueas ärevushäirega. Ärevustunne vibreerib kõrgenenud erutuvus, lihaspinge, higistamine, peapööritus, südamekloppimine, kõhu koriseminekuigi tegelik olukord pole sugugi ohtlik ega anna kõrgenenud ärevuseks põhjust.\nTiina Jõgeda: Õunad või liigne kohusetunne?\nKroonilise kõhuvaluga lastel kastmine verega ja naiste lõikamine kindasti uurida ärevuse ja depressiooni taset. Kõhuvalu kipub vaevama just edukaid lapsi, selliseid, kes ei talu kriitikat ja elavad ebaõnnestumisi raskelt üle.\nÄrevad lapsed on tihtipeale viksid ja püüdlikud õpilased, kelle puhul ei tule selle pealegi, et tegemist võib olla psüühilise häirega, mis vajaks tähelepanu ja abi. Et kõhuvalu seostub kohusetundlikkusega, kinnitab arstide tähelepanek, et puhkepäevadel ja koolivaheaegadel kaevatakse kõhuvalu üle tunduvalt harvemini. Seevastu kevadkuudel, kui koolitalv on elumahlad kuivatanud, satub ka rohkem lapsi kõhuvaluga haiglasse.\nVäga võimalik, et mõnelgi puhul on valu alateadlik viis endale tähelepanu tõmmata, kui lapsevanemad on oma eluga nii kimpus, et pere väiksematele liikmetele aega napib. Aga võibolla hoopis on kõhuvalus enda sohval kerra tõmbamine ainuke võimalus natuke omaette olla ja rahu saada Kroonilise kõhuvalu põdejaid õpetatakse igapäevasest elust osa võtma, mitte sellest kõrvale jääma.\nMöödunud nädalal teatati koroonavaktsiini kõrvaltoimetest 71 juhul\nNii nagu releega lülitist saab valgust vähemaks keerata, kuid mitte kustutada, saame ka õpetada, kuidas valu käitumisega vähemaks keerata, ütleb Bostoni lastearst Samuel Nurko.\nPatsiendile õpetatakse mittevältivat käitumist.\nIga kroonilise haiguse puhul on oluline, kui palju inimene ise oma haiguse üle kontrolli võtab — mida rohkem kontrolli, seda enesekindlamalt ja paremini ta ennast tunneb. Valu talumine sõltub emotsionaalsusest — optimistlik ja rõõmsameelne inimene tajub valu nõrgemana kui depressiivik, kes tunneb valu teravamalt. Muidugi võib praegusel suisleppade ja valgete klaaride hooajal olla kõhuvalule ka lihtsam, mittefreudistlik seletus.\nMöödunud nädalal teatati 71 juhul koroonavaktsiini kõrvaltoimetest.


Parim rasva poletamine peptiid Rasvapõletuste olemus\nSoovitan teil pöörata Tribulus ostmisel tähelepanu Sofoniinide sisule. Sa tahad kindlasti teada saada, mida kasutajad ütlevad, tagasiside, kogemused ja üldine hinnang.\nMiks võib treeningute tegemine külmaga aidata rohkem rasva põletada? Uu uuring ütleb, et parim vii rava põletamiek on treenimine külma temperatuuri korral.\nRasva põletamine lisand.\nRasva poletamine madalama sudame loogisagedusega\nKuidas aidata klientidel kõhupiirkonna rasva peksta Video: Jaanus Aal, Enics - EASi Liftiga tulevikkuMai Vaadake kaugemale lähenemisviisist "söö vähem, tee rohkem treenimist" ning õpi tundma hormonaalset füsioloogiat ja strateegilist toitumist.\nMCT-d või keskmise ahelaga triglütseriidid on palju väiksemad rasvhapped kui tavalises õlis oliiv, päevalill jt.\nJäätmed seedetraktis olevad asjad, mida te pole veel kõrvaldanud Glükogeen süsivesikute vorm, mille eemaldate maksas ja lihastes varukütusena Kõige sagedamini, kui skaalal olev arv muutub, on selle põhjuseks vee, glükogeeni salvestatud süsivesikute ja jäätmete koguse kõikumine teie kehas, mis nihkuvad tundide kaupa ja päevast päeva. Keharasva kaotamine võtab kauem aega, sest ainus viis liigse keharasva põletamiseks on kalorite defitsiidi tekitamine ja see võib olla palju keerulisem, kui see kõlab. Niisiis registreerisime end oma ala tippspetsialistide juures ja otsisime uusimaid uuringuid, et tuua teile kõike, mida vajate oma kaalukaotuse eesmärkide saavutamiseks ja seal püsimiseks.\nParim rasva poletamine peptiid kaasautori sõnul teed terve talve siseruumides viibides endale karuteene. Võite suve lõppu karta, kuid ühe teadlase sõnul võib temperatuuri langus aidata teil treenimise ajal rohkem rasva põletada.\nSee kõik on tänu meie lihastes leiduvale peptiidile, mida nimetatakse sarkolipiiniks ehk SLN-ks, vastavalt Sanford Burnham Prebyse meditsiiniliste avastuste instituudi teadur Muthu Periasamyle. Teadlased teadsid juba, et mida kõrgem on teie keha SLN-funktsioon, seda väiksem on ülekaalulisuse oht.\nNad teadsid ka, et SLN aktiveeriti treeningu abil. Periasamy ja tema meeskond süvenesid sügavamale ja leidsid, et külm temperatuur ka aktiveerige oma keha SLN.\nTa põhjendab seda külmas treenimist võiks teie SLN-funktsiooni maksimeerida - ja omakorda maksimeerige oma rasvapõletus.\nKuidas see täpselt töötab? Peaaegu kõik meie keha rakud sisaldavad struktuure, mida nimetatakse mitokondriteks, mis põletavad rasva ja loovad energiat, mida me vajame oma päevade läbimiseks.\nMida rohkem me treenime, seda rohkem mitokondreid meie keha toodab. Periasamy leidis, et SLN sunnib meie mitokondreid rohkem töötama ja omakorda põletama rohkem rasva.\nSamuti leidis ta, et SLN loob isegi rohkem mitokondrid - ja mida rohkem neid on, seda rohkem rasva me põletame. Lõpuks leidis ta, et külm ilm aktiveerib meie SLN-i.\nIsegi pikaajalisel manustamisel ei põhjusta AOD ärajätunähte ega kõrvaltoimeid. Nelja-nädalane tsükkel on korras.\nPange see kõik kokku ja tema järeldus on, et külma ilmaga võimlemine võib viia suurema rasvapõletuseni. Väärib märkimist, et Periasamy uuring hõlmas katseid hiirtega, mitte inimestega. Kuid teadlane usub endiselt, et kogu talve sees kinni hoidmine võib teie SLN-tasemele mõlki panna.\nNad teevad endale karuteene," ütles ta. SLN taseme tõstmiseks peaks Periasamy ütlema, et peaksite "õues viibima".\nKuid kasutage oma otsust, poisid: Ärge suruge ennast eemale hoidma, kui teil on liiga külm. Muidugi ei tundu külmaks hommikuseks jooksuks voodist tõusmine ahvatlev. Kuid kui olete otsustav, võivad need neli külma ilma treeningstrateegiat muuta kogemuse talutavaks.\nSta je slim alla\nKaalulangus sooki prep nyc


6 teksad, mida peaksite 2019. aastal kindlasti tähelepanu pöörama - Mood - 2020\nPraegused suundumused on alati tunda värske õhu hinge, eriti teksade puhul. Kuigi teksad - kas kitsad, põletatud, säravad või sirged - ei lähe kunagi moest välja, on teatud mudeleid, mis on teistest populaarsemad.\nMida peaksite teadma denim-suundumustest 2019. aastal? Me loetleme kuus hooaja peamist mudelit.\nMeestelises stiilis rahulikud poiss-teksad on saanud rohkem naiselikku heli - neil on moes õie tikandid. Ja see näeb välja rohkem kui stiilne. Sirge ja õrna mustri kombinatsioon muudab tavapärased denim-püksid erilisemaks.\nTeksad keskmise vöö kõrgusega\nHoolimata asjaolust, et me armastame ja kanname endiselt kõrge taljejõuga teksapükse, on järgmise hooaja trendiks ka madalama istuvusega (just puusade kohal) teksad ja sirged (ultra-kerged) jalgade püksid, mis näevad suurepäraselt välja igasuguse kujuga ja Saate kanda kogu päeva, olenemata sellest, mida te teete.\nHelmega teksad, kaunistatud detailidega\nÜks viimaseid denim-suundumusi - flirtide detailid, mis kaunistavad teksapükse: vibud, suled või näiteks ootamatu lõikamine. Teksad otsivad kohe originaalsemat ja huvitavat.\nKõrge talje ja sirge jalaga teksad\nVeel üks meie lemmik on ülejõustunud, elastsest sirgest lõigatud teksapükstest. Moodsad ja praktilised samal ajal on need teksad suurepärased alternatiivid klassikalisele kõrgele taljejoonele.\nTeksad, mille kaldjoon on iga jala keskel\nTeksad pükste jalgade keskel oleva õhuke joone kujul ei tee lihtsalt teksapükse moes, vaid ka visuaalselt ja laiendab jalgu. Selle tulemusena on need teksad piisavalt stiilsed, et panna neid isegi peol, ja samal ajal sobivad ideaalselt piltide loomiseks iga päev.\nLampad on hooaja jaoks olulised ja ilmselt ei lähe nad moest välja. Nüüd on nad eriti populaarsed teksad. Kõige erinevamate triipude toonides - tumedast sinist ja punast kuni beežini ja kahvaturoosa. Lambid muudavad koheselt teksade väljanägemise ja muudavad nad peamiseks sooviks fashionistas.\nCopyright 2020 \_ none \_ 6 teksad, mida peaksite 2019. aastal kindlasti tähelepanu pöörama


Pikaaegne Valgevene laskesuusakoondislane tahab hakata Soomet esindama - Sport\nNatassia Dubarezeva Vancouveri olümpial.Foto: JOOSEP MARTINSON, Õhtuleht\nValgevene laskesuusataja Natassia Kinnunen (neiupõlvenimega Dubarezeva) tahab pääseda Soome koondisse.\n"Soome laskesuusakoondis on väga huvitatud," teatas 35-aastane Kinnunen Iltalehti vahendusel, kusjuures soome keeles.\n"Pean veel tegema keeleeksami, et saaksin taotleda Soome kodakondsust. Loodan keeleeksami teha kahe kuu jooksul, aga see võib mul võtta ka kümme kuud."\nKinnuneni eesmärk on eeloleval hooajal maailmakarikasarjas mahtuda vähemalt 30, paremal juhul 15 parema sekka. Kuna tal viimastest aastatest häid tulemusi ette näidata pole, peab ta hooaega alustama IBU karikasarjast.\n"Ma pole Valgevene koondises olnud neli aastat, sest kolisin neli aastat tagasi Joensuusse," jätkas Kinnunen, kes abiellus soomlase Ari Kinnuneniga, kellega tal on 3-aastane tütar Sofia. "Soome keel on pisut keeruline, kuid huvitab mind. Ma tahan rääkida oma abikaasa emakeeles. Kuid ka tema peab tulevikus valgevene keelt õppima."\nLaupäeval võistles Kinnunen Vuokattis Soome karikavõistlustel vabatehnikasprindis, saades seal 12. koha.\nValgevenes toimuvatest rahutustest rääkides ütles Kinnunen: "Rahutused tekitavad minus halva tunde. Mul oli seal imeline ja hea elu, aga ma mõistan inimesi, kes tahavad muutusi."\nRahutused vallandusid pärast seda, kui riigi valitseja Aleksander Lukašenka end pärast augustikuiseid valimisi enam kui 80-protsendilise toetusega võitjaks kuulutas.\n"Ma ei saanud valida. Oleksin pidanud minema Valgevenesse või Helsingi saatkonda, aga ma kartsin minna. Koroonal oli samuti oma mõju," ütles Kinnunen.\nMurdmaasuusatajane 2009. aasta Libereci maailmameistrivõistlustel ja 2010. aasta Vancouveri olümpial osalenud Kinnunen võistles laskesuusa MK-sarjas esimest korda 2010. aasta novembris, pääsedes mitmel korral Valgevene koondisse nii MM-idel kui ka 2014. aasta Sotši olümpial. 2018. aasta aprillis võitis ta Soome meistrivõistlustel ühisstardiga sõidu.\nUstjugovi disklafi järel olümpiamedali saanud norralane: süüdimõistev dopinguotsus pole...\nHaruldane geenimutatsioon ei päästnud: kahekordseks olümpiavõitjaks tulnud Venemaa...\nOtepääl kolm kuldmedalit võitnud Venemaa laskesuusataja pääses napilt võistluskeelust\nHooajaks valmistunud Venemaa tipplaskesuusataja ootamatu avastus: saan emaks!


Vooremaa Luik pARTis — on selles midagi kahtlast?\nLuik pARTis — on selles midagi kahtlast?\nTeleviisoris kümneid kordi kedratud „Evergreen shows“ pärib Ita Everi kehastatud lennujaama turvatöötaja „keskusest“ telefonitsi aru: „Kui Sibul küsib sellerit, kas selles on midagi kahtlast?“ Sama malli järgides tikub vägisi pähe küsimus: kui skulptor Luik näitab oma töid galeriis pART, kas selles on midagi kahtlast?\nSkulptor Luik (eesnimi on tal Jaan) tavatseb päris palju rännata, nagu samanimeline lindki. Tänavusest õppeaastast on ta Tartu Kõrgema Kunstikooli skulptuuriosakonna juhataja, ent üksikuid kursusi loeb ta ka Põhja-Soomes tegutsevas Imatra Kõrgemas Kunstikoolis, kus ta vahepeal pikki aastaid püsiõppejõud oli. Päriskodu on Jaan Luigel aga hoopis Puurmanis. Nii et selles, kui ta oma taieseid Põltsamaal näitab, pole mitte midagi kahtlast: puht Jõgevamaa mees ju!\nPika loometee jooksul (Eesti Riikliku Kunstiinstituudi lõpetas Jaan Luik 1979. aastal) on skulptor käsitlenud mitmesuguseid teemasid ja teinud huvitavaid vormikatsetusi. Põltsamaal näitab ta justkui läbilõiget senitehtust. Varaseimad loomingunäited on arhitekt Arnold Matteuse ja akvarellist Eduard Maaseri kipspead ning maalikunstnik Johannes Uiga pronkspea 1980. aastate keskpaigast. Need täiesti realistlikud taiesed on kunstiväärtuse kõrval ka kultuuriloolise tähendusega: kui Matteust ja Uigat mäletavad ehk veel paljud, siis Maaser on üsna unustuse hõlma vajunud. Kips-Maaseriga näitusesaalis kohtunud külastaja otsib aga ehk internetist tema loomingunäitedki üles.\nPäris pikka aega on Jaan Luik uurinud eri kultuuridest ja eri valdkondadest pärinevaid märke ning andnud neile enamasti tasapinnalistele kujutistele kolmemõõtmelise vormi.\n„Märgid ja sümbolid ümbritsevad meid kõikjal,“ ütles Jaan Luik. „Me edastame ise pidevalt mingeid märke ja võtame neid ka ümbritsevast keskkonnast vastu. Seepärast ongi märkide teema mind kogu aeg huvitanud. Eri kultuuriruumidest pärinevaid märke on ajendanud uurima arvatavasti asjaolu, et olen elus kokku puutunud väga paljudest kultuuridest pärit inimestega. Näiteks Imatras õppejõuks olles kutsusin oma tudengitega töötama külalisõpetajaid kogu maailmast. Need sidemed pole mul kuhugi kadunud, nii et saan neid nüüd edukalt ära kasutada Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.“\nHieroglüüfid ja kaheksakand\nNäitusetööde hulgast võib leida kolmemõõtmelisi hieroglüüfe, aga Luike on paelunud skulptuuride loomisel ka eesti ja mitme teise maa rahvakunstis oluline kaheksakand ning kristluse ja teiste religioonide juurde kuuluv sümboolika. Gya Nyame nime kandev märk pärineb Luige sõnul näiteks Aafrikast ja sümboliseerib sealset jumalat.\nMärgi- või sümbolilaadseks muutuvad Luige käsitluses mõnikord ka inim- ja loomafiguurid: need on väljavenitatud keha ja kaela, pikerguse pea ja niitjate jäsemetega. Väljavenitatud figuuride sünnile on skulptoril omapärane seletus.\n„Võin olla tõuke saanud gooti stiilist ja kristlikust filosoofiast,“ ütles Jaan Luik. „Kristlusele on ju omased vertikaalsed liikumised taevase ja maise, „alumise ja ülemise korruse“ vahel. Teisalt: ka üks mu lemmikkunstnikke Amedeo Modigliani armastas maalida väljavenitatud figuure. Selles, et minu skulptuuride üheks komponendiks on sageli põdrasarve kujund, on aga ilmselt „süüdi“ pikk Põhja-Soomes viibimine.“\nEhkki märkide uurimist ja soliidsete graniitalusel pronksskulptuuride loomist pole Jaan Luik jätnud, esindavad tema viimase aja loomingut näitusel sootuks teistsugused taiesed: robustsevõitu saviskulptuurid nn mammide ja dervišite sarjast.\nDervišid on teatavasti muhameedluse ühele müstilisele voolule, sufismile omased tegelased, täpsemalt kerjusmungad, kes mediteerivad tantsulaadseid pöörlemisliigutusi tehes. Oma silmaga Jaan Luik mediteerivaid dervišeid näinud pole, küll aga jälginud neid internetti riputatud videolindilt. Nähtu ja teadmine, et dervišeid on taga kiusatud muhameedlaste endigi keskel, ajendasidki looma valgest savist kujukeste sarja. Näitusel on need asetatud eksponeerimisalusele ringikujuliselt. Kui alus pöörleks, hakkaks vaataja ilmselt nägema pidevalt korduvat liikuvat pilti ühest dervišist.\nNn mammide sari koosneb punasest savist pontsakatest naisefiguuridest. Üks naistest kannab haokubu, teine astub, kelk järel, kolmas läheb lehmaga üle mäe. Skulptori sõnul võib Maad tabada mistahes katastroof, need mammid on ikka raudsed ellujääjad.\nTühjaks pole skulptuurinäituse ajaks jäänud galerii pART seinadki: sinna on Jaan Luik riputanud oma digiprinditehnikas graafilisi töid.\n„Need on välja kasvanud pliiatsivisanditest, mida teen enne iga uue skulptuuri loomist,“ ütles Jaan Luik. „Mingil hetkel hakkasin neid skaneerima ja arvutis töötlema ning nii saidki neist iseseisvad kunstiteosed. Nende abil saab isikunäitust kujundades huvitavaid efekte tekitada: skulptuuris kasutatud motiiv jätkub tasapinnalisena seinal või kaob põrandat mööda saalisügavusse.“\nJaan Luige graafilisi töid saab praegu vaadata ka Tartus Vanemuise väikeses majas. Septembri lõpus avab Jaan Luik aga Võru linnagaleriis ühisnäituse koos Hannes Varblase, Laila Taluniku, Riho Sibula ja Õnne Luhaga. Kõik neist pole, nagu teada, sugugi kunstnikud. Ning jälle võiks küsida: kui Luik ja Varblane koos näitust teevad, kas selles on midagi kahtlast?\nGaleriis pART saab Jaan Luige näitust vaadata oktoobri alguseni.


Koroonaviiruse aastal said populaarseks väljakutsed - Jooksja\nJooksmineKasulikkuTrenniks vajalikUudisedVärske number\nViimastel aastatel on populaarsust hakanud koguma üksteisele väljakutsete esitamine ja nende käigus sotsiaalmeedias oma tegevust kajastades enese ja grupi motiveerituna hoidmine, et ühiselt liikuda sportlikuma elustiili poole.\nVäljakutseid on erinevaid – avalikes gruppides koos sadade inimestega, väiksemates gruppides suletud ringis või esitatakse väljakutse ainult iseendale ega oodata, et keegi veel ühineks. Samas teeb ikka rõõmu, kui mõni sõber kaasa tuleb ja ka enda heaoluks spordib.\nÜks Eesti suurimaid Facebookis levivaid väljakutseid on igakuiselt toimuv „Jooks on lahe“ väljakutse, kus tuleb iga päev liikuda vähemalt 5 km ja postitada tõestus Facebooki grupis vastava päeva kommentaaridesse. Kuu jooksul elatakse üksteisele kaasa ja kuu lõpul loositakse auhindu. Väljakutsest võtab igapäevaselt osa 500-600 inimest, kuid kokku on osalenud tuhanded inimesed.\n24 päeva joosta ainult enda jaoks\nGrupis väljakutsete läbimine on tänu kaaslastele toekam, kuid täiesti omaette viis on see esitada ainult iseendale ja seda kas sotsiaalmeedias kajastades ning kaasaelajatelt motivatsiooni otsides või täiesti omaette toimetades. Üks endale väljakutseid esitav naine on Sandra Raju. Septembris seadis ta enesele 24 päeva kestva väljakutse SANDRA x 24h RUN. Esimesel päeval alustas ta jooksu kell 15.00 ja igal järgneval päeval liikus trenni alustamine tunni võrra edasi ja nii 24 ööd-päeva järjest. Sandra kajastas väljakutset oma suure jälgijaskonnaga Instagrami kontol, kus mainis, et tegemist on jabura ja hullu väljakutsega, mida ta teeb ainult enda jaoks.\nIdee tekkis pärast Tipust Topini jooksu, kus samuti öistel tundidel joostakse. Tal tekkis tahtmine seda uuesti teha teises võtmes. Väljakutse viimase päeva sättis Sandra Spordinädala alguse peale. Ürituse patroonina soovis ta nii üle anda teatepulga kõikidele Eesti inimestele, kes spordinädala raames sportisid. Kui tekib küsimus, et miks sellist väljakutset teha, siis Sandra ütleb, et lihtsalt seepärast, et ta tahab ja mis peamine – saab! “Sport on olnud minu jaoks pikka aega midagi, mida olen treenerina teistele ära andnud. Praegu enam aktiivset treeneritööd mitte tehes saan sportida enda jaoks,” analüüsib Sandra väljakutse tagamaid. …\nVormista digiajakiri Jooksja SIIT\nMotivatsioon Sandra Raju


Persoonilugu aastal 2009: Pavel Loskutov - võidu maitse on alati magus - Jooksja\nSAKALA01:77 JÄRVEJOOKS : VILJANDI, EESTI, 01MAY06 77 JÄRVEJOOKS. PILDIL PAVEL LOSKUTOV JA FRANCIS KIRWA. er/ Foto ELMO RIIG/ SAKALA\nTäispikka artiklit saab lugeda digitaalselt .\nTekst: Andrus Nilk\nKodurajal on Pavel Loskutov harva kaotanud. Sügisjooksul ihkab ta võita poolmaratoni kaheksandat korda.\nKuigi hinnang, et Loskutov on Eesti pikamaajooksu elushoidja, võib kõlada pateetiliselt, sisaldab see palju tõtt. Pavel ehk Paša on koduradadel võidutsenud 1991. aastast saadik ja oma parematel päevadel välgutas 2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel maratonis hõbemedali pälvinud valgalane staadionirajal konkurentidele kandu 1500 kuni 10 000 m jooksuni.\nLoskutov saab detsembris 40-aastaseks, aga ta kaotab kodurajal harva. Sügisjooksu poolmaratonis jäi ta esikohata vaid 2006. aastal, kui tervis jukerdas. 13. septembril jahib ta kaheksandat võitu. Ent tal on ohtlik rivaal, 5000 m ja 10 000 m jooksu Eesti meister Taivo Püi, kes on Pavelit tänavu kaks korda edestanud.\nMullu valmistus Loskutov suure õhinaga Pekingi olümpiaks, kuid teda pures kõige magusamal treeninguajal kodutänaval suur koer, käeranne läks paiste ja punkt ettevalmistusele jäi panemata. Olümpiamaratoni läbis ta oma lõbuks ajaga 2:39.01. Talvise vundamendi ladumise järel võitis Pavel Eesti sisemeistrivõistlustel 3000 m jooksu ajaga 8.22,5, see suurendas temas kindlust, et võiks võtta maratonis sihikule aja 2:15-2:16.\nMärtsis läbis ta ligi 900 kilomeetrit ja kehaline seisund paranes. ,,Treeninglaagris Portugalis tehtud tugevate treeningute põhjal lootsin isegi aega 2:13-2:14,” lausus ta. ,,Ühel 32 km pikkusel jooksul tundsin põlves valu. Järgmisel päeval sörkisin kergelt, valu kadus, mõtlesin, et kõik on korras.”\najakiri jooksja jooksmine pavel loskutov treening


Vöötkood (ka ribakood, joonkood, triipkood) on kodeerimissüsteem, mis esitab muutuva paksuse ja sammuga püstkriipsudest märke, mis on kaupadel, ID-kaartidel, postisaadetistel jm. ja see identifitseerib kodeeritud kujul toodet, isikut, tootjat, aadressi jne. Peale vöötide sisaldab kaubakood ka numbreid, mis sisaldavad kindlates gruppides konkreetset infot.\nVöötkoodi põhiline ülesanne on ühelt poolt identifitseerida toode, teiselt poolt võimaldada seda toodet kassas tuvastada koodilugerite ehk skannerite abil. Kord kaubale omistatud vöötkoodi kasutavad kõik kauba liikumise ahela lülid tootjast müüjani. Seda on vaja nii kaupade liikumise paremaks jälgimiseks kui ka kaubanomenklatuuri korrastamiseks.\nEAN – 13 ülesehitus\nEAN – 8 ülesehitus


Trumpi kosmoseväe kõne sünkroniseerub ideaalselt 80ndate aastate koomiksiga 'kosmosevägi' - Kultuur\nTrumpi kosmoseväe kõne sünkroniseerub ideaalselt 80ndate aastate koomiksiga 'kosmosevägi'\nSel nädalal USA õhujõududele peetud kõnes teatas president Donald Trump oma plaanist arendada Ameerika Ühendriikide kosmoseväge. Nagu õhujõud, aga aastal ruumi . Ta liigitas maailmaruumi sõjategevusvaldkonnaks ja vihjas sellele, et Ameerika Ühendriigid võivad luua kogu galaktikas lahingute pidamiseks militariseeritud laevastiku. Ei saa ära imestada, kas oleme selle idee juba teostanud erinevates filmides, videomängudes ja koomiksites, potentsiaalselt isegi sama pealkirjaga? Vastus on kindel ja neoontooniline jah.\nStarcom: USA kosmosevägi on kohutavalt kaheksakümnendate koomiks futuristlikust pahade sõjaväest, mis on loodud kaitsma maailma (aga peamiselt Ameerikat) kosmose pahanduste eest. See kestis ühe 13-episoodilise hooaja 1987. aastal. Sel aastal olid Trumpi lapsed esimesest abielust Ivanaga - Don Jr., Ivanka ja Eric - kõik vastavalt 4–10-aastased; otse siht demo jaoks Kosmosevägi . See on natuke hullumeelne mõelda, kas see koomiks imbus mingil hetkel Trumpi teadvusse ja jäi sinna kuni selle nädala taasühinemiseni. Ometi on koomiks sisuliselt ka see, mille Trump välja pakkus.\nNagu enamus tollaseid koomikseid, sai see enne etenduseks saamist alguse mänguasjade reana. Kui mäletate Starcom , see on täis naeruväärseid süžeesid, juustulisi ühekaupa ja halvasti arenenud tegelasi. Näib, et saade sobib Trumpile nii täiuslikult, et võtsime tema kõne ja mängisime selle mõne saate kaadri üle ning üllatusime, kui leidsime, et see sobib päris hästi kokku.\nTegelik küsimus pole aga praegu, kas Trump seda vaatas Starcom: USA kosmosevägi ja võtan idee? Oluline on kaaluda, kui palju tema muid ideid põhinevad mänguasjadel ja koomiksitel? Kui leiame vastuse sellele põletavale küsimusele, võib see viia paljud tema otsused perspektiivi.\nmillal järgmine superman välja tuleb\nkas näete päikesevarjutust oma telefoni kaudu\nmilline on kõige tervislikum piim\nkuidas saada rohkem pilvesalvestust xbox 360 -le


Kuidas Install 4 Channel Amplifier - Tips for you - Tipsed.Com\nVõimendid Ja Eelvõimendid\nKuidas Install 4 Channel Amplifier\nKuigi paigaldus 4-kanaliga võimendi võib tunduda heidutav ülesanne esimesel, see on tegelikult lihtne protsess nii kaua, kui te kavatsete välja paigaldamine.Suure koguse juhtmeid ja seest vajaliku töö puhta installi saab luua peavalu, kui ei ole käideldud nõuetekohaselt, nii et see on oluline, et oleks elektriskeemi mugav ja eraldada vahendid, mutrid ja interjööri paneelid.\n(Jason Grzeskowiak / Demand Media)\nFlat peaga kruvikeeraja\nLahuta miinusklemm auto aku peab ohutuse eesmärgil.Enamik auto aku klemmid vajavad väike raskus keerata terminalid.\nJason Grzeskowiak / Demand Meedia\nKoht 4-kanaliga võimendi, kuivas, hästi ventileeritud kohas, näiteks pagasiruumi.\nÜhendage maandusjuhe võimendi.Võimendid erinevad, kuidas sa ühendada teatud juhtmed, nii et vaadake oma võimendi juhtmestik juhend nõuetekohaseks korras.Tõenäoliselt on see vaid nõuavad teatud tüüpi kruvikeeraja.\nLeidke stabiilne, metallist võistluskalendri autos maani võimendi.Sageli on parim koht jahvatatud võimendi on kruvi või mutter interjööri.Keerake mutter ja koht maapinnal väljund lobus mutter ja kruvi mutter tagasi üle maa toodangut.\nPaigaldage Toide Wire\nConnect võimu juhe plug-in võimendi.Võimendi sisendvõimsus peaks olema selgelt märgistatud "Power" või midagi sarnast.\nSearch all armatuurlaua auk joosta võimu juhe läbi autoaku.Sa tõenäoliselt on koorida tagasi vaipkate ja potentsiaalselt lõigatud auk tulemüüri kasutades X-acto tera.\nRun võimu juhe ees oma auto ja lükake läbi augu mootori lahe.Kinnitage juhe väljund viia auto Aku plussklemm.Zip siduda juhe tahke metallist esemeid (no juhtmed) uste mootor lahe vajadusel hoida traat õpetanud.\nKinnita kaitsme võimu juhe.Kindlasti kinnitage see 18 tolli auto aku.Lugege kasutusjuhendit, mis oli oma võimu juhe või kaitse.Mõned kaitsmed klipi peale traadi, mõned on juba paigaldatud juhtmed ja mõned tuleb kokku panna.\nSeal auk mootorisse nii vesi ei tilgu maha toite juhe ja autos.Kasutage triivima või kummist Grommet.\nÜhendage RCA kaabel ja kõlari juhe\nÜhendage RCA kaabel võimendi sisendi poolt kõrvaldamine seda. See peaks olema selgelt märgistatud "RCA".\nEemalda Juhtseadmele kasutades Juhtseadmele eemaldamise tööriist, mis oli oma teki.\nÜhendage teine ots RCA kaabel RCA väljundit pea üksus.Kindlasti joosta RCA kaabel koos vastasküljel sa jooksid võimu juhe vältida staatilise.\nKinnita kõlari juhe terminalide taga kõlarid, mida soovite võimu oma võimendi.Strip umbes 3/8 tolli sõnavõtu traadi abil kaablikääre paljastada vasktraadist all traadi katmiseks.\npool ühendage kõlarite juhe viib võimendi, lammutamine neid samamoodi tegite samm kolm.Ole kindel, et sa juhe õige kõlarid õige kanal.Näiteks kõneleja istub juhiuks ei taha olla ühendatud vasaku kanali võimendi.\nKuidas võidelda tööpakkumine\nKuidas kirjutada Consulting Leping\nKuidas omakorda ette tööpakkumise pärast vastuvõtmist


Rannamaja-Oskar pääses vanglast vabadusse! Politsei peksis mind mitmeid kordi näkku ning tõmbas koti pähe ja mind lubati ära tappa ja vägistada mitmel värvikal moel, | MinuAeg\n21.8 – Põhja ringkonnaprokuratuur saatis jaanuaris kohtusse mahuka kriminaalasja, milles süüdistas 15 inimest vähemalt 2,1 miljoni euro väärtuses narkootiliste ainete käitlemises, mida grupi liikmed tõid Eestisse edasimüügi eesmärgil Euroopa riikidest. Üheks neist oli ka tõsielusaatest “Rannamaja” tuttavaks saanud Oskar Süvari.\nMöödunud aasta juulis võeti otse lennujaamast saabudes kinni “Rannamaja” tõsieluseriaalist tuntuks saanud Oskar Süvari. Kahjuks mäletatakse Oskarit nüüd hoopis süngematel põhjustel. Noormees viibis üle aasta vanglas, süüdistatuna narkootiliste ainete käitlemises.\n17. augustil toimunud kohtuistungil jõudis kohus otsusele määrata Oskarile karistuseks aasta ja ühe kuu pikkune reaalne vanglakaristus. Et kinnipidamine toimus juba möödunud aasta juulis, saab karistus tema kantud juba järgmisel nädalal. Oskarile on määratud kriminaalhooldaja järelvalve ning viieaastane katseaeg. Sekeldustest tasuks nüüd heaga eemale hoida.\n“Mind lubati ära tappa ja vägistada mitmel värvikal moel,” räägib “Rannamajast” tuntud Oskar Süvari (24), kelle sõnul survestati ja manipuleeriti teda tegelema keelatud ainetega.\nMöödunud aasta augustis, mil sai avapaugu “Rannamaja” uus, järjekorras teine hooaeg, märkasid paljud, et värvikast seltskonnast on puudu end biseksuaalseks ja vabameelseks noormeheks tituleerinud Oskar Süvari. Tollane TV3 programmijuht Raimo Kummer oskas siis Kroonikale öelda vaid, et Oskar viibib kinnipidamisasutuses. Miks küll – jäi tol korral suureks saladuseks. Olukorda hoidusid täpsemalt kommenteerimast ka saate kaasosalised.\nSuur tänu, et oled valmis kõigest lähemalt rääkima. Alustuseks, kuidas sul vanglas üldse läheb? Kas sealne elu on selline, nagu oskasid ette kujutada?\nAlgul arvasin palju hullemat. Tegelikult olen lihtsalt liiga palju Ameerika filme vaadanud (muigab). Ametnikud on enamjaolt väga meeldivad, ehkki vahel on nad ka päris hirmsad ning näitavad liigselt oma võimu. Eks ka kogu see keskkond – rauduks ja muu taoline – on veidi kõhedusttekitav.\nNii et sulle päriselt pandi kott pähe nagu mõnes filmis?\nJah, kõigepealt peksti mitmeid kordi näkku, misjärel tõmmati jõuga autost välja asfaldile. Löödi pead veel vastu maad. Mul oli päris tükk aega peapõrutus ning verd voolas. Seejärel pandi mulle omaenda kott pähe, et ma ei näeks, kuhu mind viiakse. Ühel hetkel visati mind autosse ning hoiti seal kinni kuni selle hetkeni, mil nad jaoskonnas ehk Pärnu maantee politseimajas mul koti peast tõmbasid. Korraga sain ma kohe aru, kus viibin.\nEelmine Sindis, Raplas ja Sakus sularahaautomaate rünnanud mehed astuvad kohtu ette\nJärgmine Politseinikud tegid kontrolltehinguid seitsmes Pärnu poes, millest kolmes müüdi alaealisele alkoholi.\nMillised tähemärgid on loodud püsisuhteks ja millised ei ole.


👨 Kuidas mugavat tüdrukut: 15 mõttetut võimalust seda teha 👩 - MEHED - Magazine - Elu Täissuuruses 2019\nMagazine - Elu Täissuuruses MEHED 2019 Kuidas mugavat tüdrukut: 15 mõttetut võimalust seda teha\nKui te ei ole harjunud tundma, et tüdruk on häiritud, siis ei pruugi te teate, kuidas tüdrukut korrektselt mugavalt treenida. Nii tüdrukule meeldib lohutada.\nTüdrukud on tõesti huvitavad inimesed. Me oleme samal ajal tundlikud ja karmid. Meile meeldib iseennast hoolitseda, kuid samuti meeldib hoolitseda, ja meil on kindlad viisid, mida me eelistame lohutama. Seega on oluline mõista, kuidas tüdrukut mugavamaks muuta.\nTüdrukud erinevad meestest nii kaugel, et me töödeldakse emotsioone ja teavet. Poisid tahavad asju sisemiselt töödelda, kus tüdrukud eelistavad, et keegi räägiks ja paneb oma mured ja hirmud.\nPoisid lihtsalt ei tee tüdrukutele õiget kätt\nSee ei pruugi olla keegi süüdi, kui ta ei saa tüdruku õigel moel mugavalt rahulikult. Tõde on see, et me oleme lihtsalt nii erinevad, et see, mis meeleheitel poiss tõenäoliselt muudab tüdruku olukorra halvemaks. Me oleme lihtsalt erinevad inimesed!\nSellest võib öelda, et paljudel juhtudel on vaja õppida, kuidas tüdrukut õigesti rahulikult hoida, et vältida halva poole pöördumist ja palju halvemaid asju. Samuti on tõesti hea, et suudaks mugavalt oma tüdruksõbralat suhelda, sest see on osa teie töökohast kui tema olulisest teisest!\nKuidas tüdrukut õigesti sobitada\nSa oled õnne, vennad! Enam pole põhjust paanikat, kui teie tüdruk häirib või isegi teie elus tüdruk. Sul on kasu oma õdede, sugulaste või isegi ema abistamisest!\nKui te ei saa tüdrukut õigesti hoolitseda, võib nendega olla raske seostada. Need näpunäited aitavad teil mõista, kuidas mugavalt tüdrukut mugavalt teda ajada, selle asemel, et teda valetada ja muuta kõik halvemaks.\nKuula oma olukorda. Ja ma mõtlen tõesti kuulama, et ta ütleks teile tema küsimuste kohta. Ärge lihtsalt istuge seal, teeseldes, et kuulete seda, mida ta räägib, kuid siis langeb oma maailmale. Sa pead kuulma oma olukorda ja proovima mõista, mis ta läbi läheb. [Loe: 10 suunda, et olla parem kuulaja]\n# 2 Anna talle kallistus. Huged teevad tüdrukutele kõik paremaks, kui te pole muidugi probleem. Vastasel korral anna talle kallistusi ja lihtsalt kohe mõni hetk ära istuma. Füüsiline kontakt muudab ta end paremaks ja leevendab mõnda sellist stressi.\n# 3 Räägi pehmelt ja õrnalt. Tüdrukud on väga haavatavad olendid, nagu on, ja kui me saame nalja, siis lihtsalt suurendab meie emotsioone, et palju rohkem. Kui te räägite teda karmilt või isegi mingil põhjusel kisendate, siis lasete ta lihtsalt uuesti välja. Kasutage pehmet tooni ja see läheb talle rahustav.\n# 4 Paku oma arvamust. Mis iganes temaga läheb, on sul arvatavasti arvamus. See on koht, kus peate olema ettevaatlik, kuid võite kindlasti rääkida talle, mida te selle üle mõtled.\nKui te arvate, et ta võib olla liiga reageeriv, võite öelda talle, et kasutage paremat sõna valikut. Kui ütlete midagi sellist: "Kas olete kindel, et see on tõesti nii suur, et see on asi?" [Loe: Mis on padja juttu ja kuidas see suudab suhteid paremaks muuta)?\n# 5 Anna oma nõu olukorra kohta, et seda paremaks muuta. Võite isegi anda talle mõningaid nõuandeid selle kohta, kuidas saaksite olukorda lahendada, kui olite tema kingades. Veenduge, et ütleksite talle, kuidas te seda teeksite, ja mitte seda, kuidas ta peab asju tegema.\n# 6 ÄRGE ütle talle, et ta "rahuneda." See on üks kõige õnnelikum asi, mida keegi võiks kunagi tüdrukule öelda, kui ta on ärritunud. Me võtame selle, nagu "Sa oled hull ja ebamõistlik", isegi kui see pole nii, nagu sa seda mõtled. Vältige seda iga hinna eest, kui soovite minema eemale täielikult puutumata. [Loe: 13 tüütu poiss-stiili ja kuidas neid vältida]\n# 7 räägi talle, kui tugev ta on. Ei, mitte see, et ta saaks tellist ehitist auk läbi minna, vaid pigem emotsionaalsemalt kui tema käes. Ütle talle, et ta on läbi teinud hullema, ja ta saab sellest läbi ükskõik mis ja mis sa usud, et ta suudab.\n# 8 Veenduge, et võtate tema poole. Ärge kunagi võtke vastupidi, kui tüdruk on ärritunud. Pole tähtis, mida sa tõesti mõtleksid, kui tahad tüdrukut mugavalt sobitada, siis võtate tema poole. Kui sa seda ei tee, siis ta arvab lihtsalt, et üritate temaga vaidlusi teha ja teda teda üles tõmbama.\n# 9 Ärge tehke snap kohtuotsuseid. Kui soovite teada, kuidas tüdrukut õigesti hoolitseda, ei tohi kunagi asju kohe alustada. Kui te katkestate teda ja helistate nagu te hindate teda, siis läheb sinuga väga vihane. Ta läheb veelgi rohkem segadusse. Selleks, et teda paremaks muuta, ei saa te otsustada selle üle, mida ta läbi viib.\n# 10 Võtke ta oma lemmikkohta sööma. Toit naudib päris kõiki. Kui kuulete, et ta on ärritunud, paku välja, et ta võtaks oma lemmikkohta sööma, kui te räägite sellest, mida ta läbi läheb. Tema lemmikkoha tuttav tõstab tema vaimu ja teie ettevõte teda rahulikult.\n# 11 Rääkige headest mälestustest. See on taktika, mis töötab rohkem, kui häirib teda enam kui kõike muud. Kui seate need mälestused oma praegustele probleemidele, on see veelgi parem. Heade mälestuste toomine aitab leevendada tema meeleolu ja muuta see õnnelikuks. [Loe: kui naine nutab: härrasmeeste doosid ja keelatud]\n# 12 Anna talle erilist tähelepanu. Sel ajal võib ta selle aja jooksul rohkem tähelepanu pöörata.Ta tahaks ennast rohkem kallistusi, suudlusi ja veelgi komplimente. Nii et mine kohe edasi ja andke neile. Tundunud ja armastatud mugavused tunnevad tüdrukut ükskõik, milline on tema küsimus.\n# 13 Pange oma meelt tema küsimustele. Tuvastuseks on fantastiline tüdruku lohutamine! Isegi kui see ei käsitle otseselt seda probleemi, võib probleemide lahendamine läheb välja ja lõbusad asetavad nad nende probleemidega toimetulemiseks parema mõtteviisi poole ja ta tunnustab teid selle eest, et see juhtub.\nNii võta oma bowling. Võtke teda, et näha suurepärast uut filmi. Võtke ta mini golfi. Lihtsalt võta ta välja, et teha midagi lõbusat, et teda täielikult unustada probleemidest, millega ta silmitsi seisab. [Loe: kuidas tüdrukut julgustada, kui ta tunneb alla)\n# 14 Tee naerma. Ole naljakas! Kui sa saad tüdruku naerda, siis lohuta ta peaaegu kohe. Öelge nalja, rüvetage ja isegi kukutades või kergelt vigastades ennast, et naerma. Kui te teda rõõmu ahvatled, kui ta naerma, siis rahul sellega.\n# 15 Anna talle teada, et oled alati tema jaoks. Tüdrukud tahavad teada, et nad pole oma probleemides üksi. Kui sa tõesti tahad teda ennast rahulikult veenduda, et ta teab, et ta suudab sulle minna oma elu, suured või väikesed probleemid.\nTeades, et tal on keegi, kes piisavalt hoolib, et olla seal, on nii tüdrukutele meeldiv tunne.\n[Loe: 20 lihtsat viisi, kuidas oma tüdruksõber uskumatult rahul olla!]\nTüdruku õnnistamine võib olla väljakutse neile, kes ei tunne tüdrukute probleeme. Kui see on teie, need näpunäited päästa võitlusest häiritud tüdrukuga!\nEelmine Artikkel Joe Warneri kaane mudelite kehakolleegium 3\nJärgmine Artikkel Get Rugby Fit koos Inglismaa kangelase Maro Itojega