mille ese on 16. detsembril 2011 ELTL artikli 263 alusel esitatud tühistamishagi,\nSuurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, esindajad: C. Murrell ja hiljem M. Holt, keda abistas A. Dashwood, QC,\nIirimaa, esindjad: E. Creedon, L. Williams ja J. Stanley, keda abistas N. J. Travers, BL, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,\nEuroopa Liidu Nõukogu, esindajad: G. Marhic ja M. Veiga ning hiljem A. De Elera,\nEuroopa Komisjon, esindajad: V. Kreuschitz ja hiljem S. Pardo Quintillán ja J. Enegren, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,\nkoosseisus: koja president M. Ilešič, kohtunikud C. G. Fernlund, A. Ó Caoimh, C. Toader ja E. Jarašiūnas (ettekandja),\narvestades kirjalikus menetluses ja 16. oktoobri 2013. aasta kohtuistungil esitatut,\n1 Oma hagis palub Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik Euroopa Kohtul tühistada nõukogu 16. detsembri 2011. aasta otsus 2011/863/EL seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühiskomitees seoses nimetatud kokkuleppe sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa asendamisega (ELT L 341, lk 1; edaspidi „vaidlustatud otsus”).\n2 ELTL artikkel 48, mis kuulub EL toimimise lepingu kolmanda osa IV jaotises kehtestatud liikumisvabadust reguleerivate sätete hulka, on sõnastatud järgmiselt:\n„Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt sotsiaalkindlustuse valdkonnas meetmeid, mis on vajalikud töötajate liikumisvabaduse tagamiseks; selleks kehtestavad nad korra, millega kindlustatakse võõrtöötajatele ja teise liikmesriigi füüsilisest isikust ettevõtjatele ning nende ülalpeetavatele:\na) kõigi eri riikide õigusaktide kohaselt arvessevõetavate perioodide kokkuliitmine, et omandada ja säilitada õigus saada toetust ja arvutada toetuse suurus;\nb) toetuse maksmine isikutele, kes elavad liikmesriigi territooriumil.\n3 ELTL artikkel 79, mis kuulub EL toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seonduvate sätete hulka, näeb ette:\n„1. Liit töötab välja ühise sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks.\n2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu meetmed järgmistes valdkondades:\nb) liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiguste määratlemine, sealhulgas liidusisest liikumisvabadust ja teistes liikmesriikides elamist reguleerivate tingimuste sätestamine;\n4 EL lepingule ja EL toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 21) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes artiklid 1 ja 3 näevad ette, et need liikmesriigid ei osale vastavalt EL toimimise lepingu kolmanda osa V jaotisele ettepandud meetmete vastuvõtmisel nõukogus, kui nad just ei teata kolme kuu jooksul pärast ettepaneku või algatuse esitamist oma soovist osaleda.\n5 Lisaks näeb protokolli (nr 21) artikkel 2 ette järgmist:\n„Artiklis 1 sätestatu kohaselt ja kui artiklitest 3, 4 ja 6 ei tulene teisiti, ei ole Ühendkuningriigile või Iirimaale siduv ega nende riikide suhtes kohaldatav ükski [EL] toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise säte, ükski selle jaotise alusel võetud meede, ükski selle jaotise alusel liidu poolt sõlmitud rahvusvaheline leping ega ükski mõnda sellist sätet tõlgendav Euroopa Liidu Kohtu otsus […]”\nEÜ ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe\n6 Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele isikute vaba liikumist käsitlevale kokkuleppele (edaspidi „EÜ ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe”) kirjutati alla 21. juunil 1999 ning see kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu ja komisjoni (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) 4. aprilli 2002. aasta otsusega 2002/309/EÜ, Euratom seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga (EÜT L 114, lk 1; ELT eriväljaanne 11/41, lk 89).\n7 EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe preambuli kohaselt otsustasid kokkuleppeosalised oma territooriumide vahel sisse seada sellise vaba liikumise ühenduses kohaldatavate eeskirjade alusel.\n8 EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikkel 8 „Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine” sätestab, et kokkuleppeosalised näevad kokkuleppe II lisa (edaspidi „sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlev II lisa”) kohaselt ette sellise koordineerimise eelkõige selleks, et tagada võrdne kohtlemine; kohaldatava õiguse kindlaksmääramine; kõigi eri riikide õigusaktide kohaselt arvessevõetavate perioodide kokkuliitmine, et omandada ja säilitada õigus saada toetust ja arvutada toetuse suurus; toetuse maksmine kokkuleppeosaliste territooriumil elavatele isikutele ning asutuste ja institutsioonide vastastikune haldusabi ja ‑koostöö.\n9 Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa artikli 1 kohaselt:\n„1. Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisel kohaldavad nad omavahel nimetatud ühenduse õigusakte sellisena, nagu need kehtivad [EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe] allakirjutamise kuupäeval ja vastavalt käesoleva lisa A jaos tehtud muudatustele, või kõnealuste õigusaktidega samaväärseid eeskirju.\n2. Õigusaktides, mida nimetab käesoleva lisa A jagu, esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” käsitatakse selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.” [mitteametlik tõlge]\n10 Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa A jaos „Nimetatud õigusaktid” on ära mainitud nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35) ja nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks määruse nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 74, lk 1; ELT eriväljaanne 05/01, lk 83), ning mitu neid kahte määrust muutvat määrust.\nMäärus (EÜ) nr 883/2004 ja määrus (EÜ) nr 987/2009\n11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, lk 1; ELT eriväljaanne 05/05, lk 72, parandus ELT 2009, L 202, lk 90) artikli 90 lõike 1 kohaselt tunnistatakse kõnealuse määrusega alates selle kohaldamiskuupäevast kehtetuks määrus nr 1408/71. See säte näeb siiski ette, et viimati nimetatud määrus jääb jõusse ning selle õiguslikud tagajärjed säilivad eeskätt seoses EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega seni, kuni viimast pole muudetud vastavalt määrusele nr 883/2004.\n12 Selle määruse põhjenduses 3 on märgitud:\n„[Määrust nr 1408/71] on korduvalt muudetud ja ajakohastatud, et võtta arvesse arenguid ühenduse tasandil, sealhulgas Euroopa Kohtu otsuseid, aga ka siseriiklike õigusaktide muudatusi. Selliste tegurite tõttu on ühenduse koordineerimisnormid muutunud keerulisteks ja pikkadeks. Nende eeskirjade asendamine, neid samaaegselt ajakohastades ja lihtsustades, on seepärast oluline isikute vaba liikumise saavutamiseks.”\n13 Määruse nr 883/2004 artikli 2 „Isikud, kelle suhtes määrus on kohaldatav” lõige 1 näeb ette:\n14 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse nr 883/2004 rakendamise kord (ELT L 284, lk 1), artikli 96 lõike 1 kohaselt tunnistatakse sellega alates 1. maist 2010 kehtetuks määrus nr 574/72. Viimati nimetatud määrus jääb siiski jõusse ning selle õiguslikud tagajärjed säilivad eeskätt seoses EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega seni, kuni viimast pole muudetud vastavalt määrusele nr 987/2009.\n15 Selle määruse põhjenduses 1 on märgitud:\n„Määrusega […] nr 883/2004 ajakohastatakse liikmesriikide siseriiklike sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisnorme, täpsustades nende rakendamiseks vajalikke meetmeid ja menetlusi ning lihtsustades neid kõigi asjaosaliste huvides. Tuleks kehtestada rakenduseeskirjad.”\n16 Euroopa Komisjon esitas 28. juunil 2010 nõukogu otsusele, millega muudetakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevat II lisa, esimese ettepaneku. Selle ettepaneku alusel võttis nõukogu vastu 6. detsembri 2010. aasta otsuse 2011/505/EL ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu alusel loodud ühiskomitees nimetatud lepingu sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa asendamise küsimuses liidu nimel võetava seisukoha kohta (ELT 2011, L 209, lk 1). See otsus võeti vastu ELTL artikli 79 lõike 2 punkti b alusel koostoimes ELTL artikli 218 lõikega 9.\n17 Ühendkuningriik andis teada, et ta ei taha küll nõukogu otsuses osaleda, kuid soovib jõuda Šveitsi Konföderatsiooniga kokkuleppele, mis välistaks sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisest majanduslikult mitteaktiivsed isikud. Kuna Šveitsi ametiasutused andsid teada, et neil ei ole võimalik nõustuda ettepanekuga sellisel kujul ega ka ühiskomitee otsuse eelnõuga, esitas komisjon 24. oktoobril 2011 nõukogu otsusele uue ettepaneku, mille õiguslik alus on ELTL artikkel 48 koostoimes ELTL artikli 218 lõikega 9.\n18 Nõukogu võttis sel alusel vastu vaidlustatud otsuse; selle otsuse vastu olid hääletanud üksnes Ühendkuningriik ja Iirimaa. Pärast otsuse vastuvõtmist võttis ühiskomitee 31. märtsil 2012 vastu otsuse, millega asendatakse kokkuleppe sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlev II lisa. See otsus jõustus 1. aprillil 2012.\n19 Vaidlustatud otsuse põhjenduses 3 on märgitud:\n„Selleks et tagada liidu õigusaktide ühtne ja nõuetekohane kohaldamine ning vältida haldusprobleeme ja võimalikke õigusprobleeme, tuleks [sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevat] II lisa muuta, lisades sellesse uued liidu õigusaktid, mis on praegu [EÜ ja Šveitsi vahelist isikute vaba liikumist käsitlevas kokkuleppes] nimetamata.”\n20 Vaidlustatud otsuse artikli 1 kohaselt põhineb ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht vaidlustatud otsuse I lisas esitatud ühiskomitee otsuse eelnõul.\n21 Ühiskomitee nimetatud otsuse eelnõu põhjendused 2 ja 3 on sõnastatud järgmiselt:\n„2) Kokkuleppe [sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevat II lisa] muudeti viimati 6. juuli 2006. aasta otsusega nr 1/2006 […] ja nüüd tuleks seda ajakohastada, võttes arvesse pärast seda jõustunud Euroopa Liidu uusi õigusakte, eriti [määrust nr 883/2004] ning selle määruse rakendamiseks võetud meetmeid.\n3) [Määrus nr 883/2004] on asendatud [määrusega nr 1408/71].”\n22 Otsuse eelnõu artikkel 1 näeb ette:\n„[Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlev II lisa] asendatakse käesoleva otsuse lisaga.”\n23 Nimetatud lisa sisaldab sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa uut versiooni, milles on viitega määrusele nr 883/2004, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 988/2009 (ELT L 284, lk 43), ja määrusele nr 987/2009 asendatud esialgne viide määrusele nr 1408/71 ja määrusele nr 574/72 ning neid muutnud määrustele.\n24 Ühendkuningriik palub Euroopa Kohtul vaidlustatud otsus tühistada ja mõista kohtukulud välja nõukogult.\n25 Nõukogu palub jätta hagi rahuldamata ja mõista kohtukulud välja Ühendkuningriigilt.\n26 Euroopa Kohtu presidendi 22. mai 2012. aasta määrustega anti Iirimaale luba astuda menetlusse Ühendkuningriigi nõuete toetuseks ning Prantsuse Vabariigile ja komisjonile luba astuda menetlusse nõukogu nõuete toetuseks.\n27 Ühendkuningriik, keda toetab Iirimaa, heidab nõukogule ette seda, et viimane valis vaidlustatud otsuse materiaalõiguslikuks aluseks ELTL artikli 48.\n28 Nimetatud menetlusosalised väidavad nimelt, et ELTL artiklit 48, mille eesmärk on hõlbustada isikute, kes on majanduslikult aktiivsed või on olnud majanduslikult aktiivsed, ja nende pereliikmete liidus liikumise vabaduse teostamist, ei saa kasutada materiaalõigusliku alusena vaidlustatud otsuse puhul, millega asendatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlev II lisa, mille üks tagajärgi on anda sellistele Šveitsi kodanikele, kes ei ole majanduslikult aktiivsed ega majanduslikult aktiivse isiku pereliikmed, õigused, mis neil siiani puudusid. Nad on seisukohal, et sellise akti vastuvõtmiseks on õige kasutada õigusliku alusena ELTL artikli 79 lõike 2 punkti b, sest see säte annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule pädevuse võtta vastu meetmed järgmises valdkonnas: „liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiguste määratlemine, sealhulgas liidusisest liikumisvabadust ja teistes liikmesriikides elamist reguleerivate tingimuste sätestamine”.\n29 Kuna nõukogu ei valinud vaidlustatud otsuse õiguslikuks aluseks ELTL artikli 79 lõike 2 punkti b, siis jättis ta Ühendkuningriigi ja Iirimaa ilma õigusest mitte osaleda selle otsuse vastuvõtmisel ja mitte olla sellega seotud, mis neil liikmesriikidel on protokolli (nr 21) kohaselt.\n30 Selle etteheite põhjendamiseks väidab Ühendkuningriik, et ELTL artikkel 48 on liikmesriikide kodanikest võõrtöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate liidu raames vaba liikumise põhimõttega kaasaskäiv säte. Selle artikliga antud pädevust ei saa laiendada nii, et selle alusel võetakse vastu õigusaktid, mis on soodsad kolmanda riigi kodanikele või majanduslikult mitteaktiivsetele isikutele.\n31 Viide võõrtöölistele lisati ELTL artiklisse 48 EL toimimise lepinguga ja Ühendkuningriik leiab lisaks, et selle lepingu autorid oleksid majanduslikult mitteaktiivseid isikuid nimetanud, kui selline oleks olnud nende tahe.\n32 Ühendkuningriik märgib lisaks, et ELTL artikli 79 lõike 2 punkt b oli alles päris hiljaaegu selliste sotsiaalkindlustuse valdkonnas vastu võetud aktide õiguslik alus, mida kohaldatakse kolmanda riigi kodanike suhtes. Sellele sättele tuginemist ei saa välistada põhjendusel, et vaidlustatud otsusega üksnes ajakohastatakse EÜ ja Šveitsi vahelist isikute vaba liikumist käsitlevat kokkulepet, sest selle, kas teatava akti võib vastu võtta EL toimimise lepingu konkreetse sättega antud pädevuse raames, määrab ära selle akti sisu, mitte selle seos varasemate aktidega.\n33 Selle liikmesriigi arvates ei saa samuti tugineda Euroopa Kohtu 31. märtsi 1971. aasta otsusest kohtuasjas 22/70: komisjon vs. nõukogu (EKL 1971, lk 263) tulenevale kohtupraktikale, mis praegu on kodifitseeritud EL toimimise lepingus, täpsemalt ELTL artikli 3 lõikes 2 ja ELTL artikli 216 lõikes 1. Nimelt ei saa tema väitel sellest kohtupraktikast järeldada, et ühiseeskirju kehtestava siseakti vastuvõtmine võib kaasa tuua liidule asjaomase õigusliku alusega antud sisulise pädevuse laiendamise, rikkudes volituste andmise põhimõtet.\n34 Iirimaa rõhutab, et nõukogu ei saa laiendada ELTL artikli 48 kohaldamisala, tuginedes asjaolule, et EÜ ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe sisaldab ELTL artiklitega 45 ja 48 sarnaseid sätteid, sest esiteks ei saa esmase õiguse kohaldamisala laiendada selliste teisese õiguse aktidega, millega sõlmitakse kolmanda riigiga assotsiatsioonileping, ning teiseks tuleb vaidlustatud otsuse õige õiguslik alus kindlaks teha mitte sellest kokkuleppest lähtudes, mille rakendamiseks otsus võeti, vaid asjaomaste meetmete eesmärgi ja sisu alusel. Lisaks vaidleb Iirimaa vastu seisukohale, et see, et Ühendkuningriik ja Iirimaa ei ühine ELTL artikli 79 lõike 2 punkti b alusel vastu võetud otsusega, võib nurjata EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe eesmärkide saavutamise.\n35 Ühendkuningriigil ja Iirimaal paluti kohtuistungil esitada oma seisukohad seoses tagajärgedega, mis tuleb omistada Euroopa Kohtu 26. septembri 2013. aasta otsusele kohtuasjas C‑431/11: Ühendkuningriik vs. nõukogu; nad väitsid, et järeldust, millele Euroopa Kohus selles kohtuotsuses jõudis, ei saa kohaldada käesolevas asjas vaidlustatud otsuse suhtes, sest see võeti vastu erinevas kontekstis.\n36 Nimelt põhinevat Euroopa Kohtu poolt selles kohtuotsuses tehtud järeldus eeskätt tuvastusel, et liidu ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide vahel esineb tihe assotsiatsioon ning et 2. mai 1992. aasta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EÜT 1994, L 1, lk 3; edaspidi „EMP leping”) eesmärk on võimalikult täiel määral ellu viia kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine kogu Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) territooriumil nii, et liidu territooriumil loodud turg laieneks ka EFTA riikidele. Kuid esiteks ei ole Ühendkuningriigi ja Iirimaa sõnul olemas sellist analoogset instrumenti, mis seoks liitu Šveitsi Konföderatsiooniga. Ja teiseks ei vastavat EÜ ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe nendele tunnustele ning jäävat nii mõneski mõttes EMP lepingust ambitsioonidelt ja liberaliseerimist ning õiguslikku integratsiooni puudutavas EMP lepingule alla.\n37 Nõukogu, keda toetavad Prantsuse Vabariik ja komisjon, vaidlustab selle seisukoha ning väidab, et ELTL artikkel 48 on materiaalõiguslik alus, mis tuli valida vaidlustatud otsuse vastuvõtmiseks.\n38 Ta väidab, et vaidlustatud otsuse eesmärk on saavutada see, et sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega seonduv liidu acquis, mida on muudetud määrusega nr 883/2004 ja viimase rakendusmäärusega, st määrusega nr 987/2009, oleks kohaldatav nii nende Šveitsi kodanike suhtes, kes elavad liidu territooriumil, kui ka nende liidu liikmesriigi kodanike suhtes, kes elavad Šveitsi Konföderatsiooni territooriumil. Määruse nr 883/2004 panus on tema väitel palju suurem määruse nr 1408/71 isikulise kohaldamisala osas tehtud muudatustest, sest sellega asendatakse, ajakohastatakse ja lihtsustatakse selle valdkonna eeskirjad. Vaidlustatud otsuse eesmärk on seega nõukogu sõnul ajakohastada kokkuleppeosaliste vahel juba kehtivad sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevad eeskirjad.\n39 Vaidlustatud otsuse sisu puudutavas osas märgib nõukogu, et sellega pannakse paika seisukoht, mille liit võtab ühiskomitees, ja sellega nähakse sisuliselt ette eespool nimetatud määruste lisamine sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevasse II lisasse, asendades nendega määruse nr 1408/71 ja viimasega seotud aktid, mida liidus enam ei kohaldata.\n40 Nimetatud määruste lisamine sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevasse II lisasse tuleneb tema väitel otseselt liidu poolt EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe raames võetud kohustustest. Kokkuleppe põhisisu on tema väitel – see tulenevat eeskätt kokkuleppe artiklist 8, mis kordab ELTL artikli 48 sõnastust – seada sisse selline vaba liikumine liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel samal moel, nagu see on sisse seatud liidu piires. EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe ülesehituse ja üldiste eesmärkide kohaselt tuleks sellesse kokkuleppesse lisada kõik seda valdkonda reguleerivad liidu teisese õiguse uued aktid, et tagada selle kohaldamisalas õiguste ja kohustuste homogeensus ja samaväärsus.\n41 Lisaks sellele on nõukogu ja komisjon seisukohal, et olukorras, kus EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe osalised on võtnud endale kohustuse võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada neil selle kokkuleppe alusel lasuvate kohustuste täitmine, võiks ühe või mitme liikmesriigi väljajäämine tegelikkuses seada ohtu kokkuleppe eesmärkide saavutamise ning oleks vastuolus kohustustega, mis liidul Šveitsi Konföderatsiooni ees on.\n42 Seoses majanduslikult mitteaktiivsete isikutega märgivad Prantsuse Vabariik ja komisjon, et suurem osa sellistest isikutest kuulusid juba määruse nr 1408/71 kohaldamisalasse ning et mõistet „töötaja” on selles valdkonnas alati tõlgendatud väga laialt. Määruse nr 883/2004 isikulisesse kohaldamisalasse kuuluv uus majanduslikult mitteaktiivsete isikute kategooria on nende väitel äärmiselt piiratud ning on veelgi piiratum EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe raames. ELTL artikkel 48 võib seega nende sõnul olla õige ning piisav õiguslik alus vaidlustatud otsuse vastuvõtmiseks, sealhulgas ka nimetatud kõrvalist isikute kategooriat puudutavas, sest sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise mehhanismi laiendamine majanduslikult mitteaktiivsete Šveitsi kodanike suhtes ei ole vaidlustatud otsuse eesmärk ega peamine reguleeritav valdkond.\n43 ELTL artikli 79 lõike 2 punkti b puudutavas väidab nõukogu, et sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega seotud sätete muutmine ei kujuta endast ühise sisserändepoliitika arengu alla kuuluvat meedet. Vaidlustatud otsuse eesmärk ei ole tema sõnul tagada sisserändevoogude tõhus juhtimine, hõlbustada kontrolle välispiiril, kehtestada sisserände regulatsioon liidu piires ega tagada Šveitsi kodanike õiglane kohtlemine.\n44 Komisjon rõhutab selles osas, et EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega ei reguleerita mitte ainult liikmesriigis seaduslikult elavatele Šveitsi kodanikele tagatavat „õiglast kohtlemist”, vaid sellega antakse nii nimetatud kodanikele kui ka liidu kodanikele liidu aktides ettenähtutega samaväärsed õigused, kui nad on teise kokkuleppeosalise territooriumil. See kokkulepe ja vaidlustatud otsus tagavad komisjoni sõnul sel moel kõigile sellistele kodanikele võimaluse teostada oma õigust vabalt liikuda, ilma et nad kaotaksid oma õigused sotsiaalkindlustusele ja ilma et neid diskrimineeritaks.\n45 Prantsuse Vabariik lisab, et ELTL artikkel 48 kujutab endast erisätet ELTL artikli 79 lõike 2 punkti b suhtes sellise otsuse vastuvõtmiseks, mille eesmärk on kehtestada sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise mehhanism.\n46 Kohtuistungil märkisid nõukogu ja komisjon, et eespool viidatud kohtuotsuses Ühendkuningriik vs. nõukogu määratletud olemasoleva kokkuleppe muutmiseks võetava akti õigusliku aluse kindlakstegemise kriteeriumid on vaidlustatud otsuse suhtes kohaldatavad ning toetasid seisukohta, et ELTL artikli 48 näol on tegemist õige õigusliku alusega.\n47 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liidu õigusakti õigusliku aluse valik põhinema objektiivsetel asjaoludel, mis on kohtulikult kontrollitavad ja mille hulka kuuluvad eeskätt õigusakti eesmärk ja sisu. Kui liidu õigusakti analüüsimise käigus selgub, et sellega taotletakse kahte eesmärki või et sellega reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist on määratletav peamise või ülekaalukana, samas kui teine on üksnes kõrvalise tähtsusega, peab õigusaktil olema üksainus õiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus (29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑338/01: komisjon vs. nõukogu, EKL 2004, lk I‑4829, punktid 54 ja 55 ning seal viidatud kohtupraktika, samuti 19. juuli 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑130/10: parlament vs. nõukogu, punktid 42 ja 43).\n48 Seejuures ei oma mingit tähtsust see õiguslik alus, mis valiti muude selliste liidu õigusaktide vastuvõtmiseks, millel võivad olla asjaomase õigusaktiga sarnased iseloomulikud tunnused; õigusakti õiguslik alus tuleb kindlaks teha selle enda eesmärgi ja sellega reguleeritavate valdkondade alusel (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Ühendkuningriik vs. nõukogu, punkt 67 ja seal viidatud kohtupraktika). Seega tuleb kohe algusest peale tagasi lükata Ühendkuningriigi argument, mille kohaselt ELTL artikli 79 lõike 2 punkti b on juba kasutatud selliste sotsiaalkindlustuse valdkonnas vastu võetud aktide õigusliku alusena, mida kohaldatakse kolmanda riigi kodanike suhtes.\n49 Samuti ei mõjuta liidu õigusakti õigusliku aluse valiku õiguspärasust tagajärg, mille see võib tingida seoses EL lepingule ja EL toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 21) ja protokolli (nr 22) Taani seisukoha kohta kohaldatavuse või kohaldamatuse osas.\n50 Seevastu võib õigusakti õigusliku aluse valikul olla asjakohane kontekst, millesse asjaomane õigusakt paigutub. Seega, kui asjaomase aktiga soovitakse muuta olemasolevas kokkuleppes sisalduvaid eeskirju, on oluline võtta arvesse ka seda konteksti ja eeskätt kõnealuse kokkuleppe eesmärki ja sisu (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Ühendkuningriik vs. nõukogu, punkt 48).\n51 Kuivõrd käesoleval juhul on vaidlustatud otsuse eesmärk panna paika seisukoht, mille liit võtab EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühiskomitees seoses sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa muutmisega, tuleb esmalt uurida, millisesse konteksti see otsus paigutub, ja eeskätt selle kokkuleppe eesmärki ja sisu sotsiaalkindlustuse valdkonnas.\n52 Nagu märkis Euroopa Kohus 12. novembri 2009. aasta otsuse kohtuasjas C‑351/08: Grimme (EKL 2009, lk I‑10777) punktides 26 ja 27, on EÜ ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe üks ühtekokku seitsmest 21. juunil 1999 samade kokkuleppeosaliste vahel allkirjastatud valdkondlikust kokkuleppest. Nimetatud kokkulepped allkirjastati pärast seda, kui Šveitsi Konföderatsioon oli 6. detsembril 1992 keeldunud sõlmimast EMP lepingut.\n53 Kuigi Šveitsi Konföderatsioon ei otsustanud EMP‑s ega liidu siseturul osalemise kasuks, on ta viimasega siiski seotud arvukate ulatuslikke valdkondi reguleerivate ja konkreetseid õigusi ja kohustusi, mis on nii mõneski mõttes sarnased EL toimimise lepingus ette nähtud õiguste ja kohustustega, ette nägevate kahepoolsete kokkulepete alusel. Nende kokkulepete, sealhulgas EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe eesmärk on tugevdada liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisi majandussidemeid (6. oktoobri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑506/10: Graf ja Engel, EKL 2011, lk I‑9345, punkt 33).\n54 EÜ ja Šveitsi vaheline isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe kiideti ühenduse nimel heaks otsusega 2002/309 EÜ artikli 310 (nüüd ELTL artikkel 217) alusel, mis andis ühendusele pädevuse sõlmida ühe või mitme riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga lepinguid, millega luuakse assotsiatsioon, mis hõlmab vastastikuseid õigusi ja kohustusi, ühismeetmeid ja erimenetlusi.\n55 Kokkuleppe sisu puudutavas tuleb märkida, et selle preambuli kohaselt otsustasid kokkuleppeosalised omavahel sisse seada isikute vaba liikumise ühenduses kohaldatavate eeskirjade alusel.\n56 Seoses sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega kordab EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikkel 8 praegu ELTL artikli 48 punktides a ja b ette nähtud sätteid, mille eesmärk on tagada esiteks toetuse õiguse andmiseks ja säilitamiseks ning toetuse suuruse arvutamiseks kõigi eri riikide õigusaktide kohaselt arvessevõetavate perioodide kokkuliitmine, ning teiseks toetuse maksmine isikutele, kes elavad liikmesriigi territooriumil.\n57 Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlev II lisa, millele viitab EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikkel 8, A jao artiklitest 1 ja 2 tuleneb, et kokkuleppeosalised otsustasid kohaldada omavahel määrust nr 1408/71 ja määrust nr 574/72. Selles osas käsitatakse nendes õigusaktides esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” selliselt, et see hõlmab ka Šveitsi Konföderatsiooni.\n58 EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe nimetatud sätteid puudutavas on Euroopa Kohus 18. novembri 2010. aasta otsuse kohtuasjas C‑247/09: Xhymshiti (EKL 2010, lk I‑11845) punktis 31 juba tuvastanud, et Šveitsi Konföderatsioon tuleb samastada nende määruste kohaldamisel liidu liikmesriigiga.\n59 Eelnevast tuleneb, et EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe sõlmimisega 2002. aastal laiendas liit oma tol ajal määruses nr 1408/71 ja määruses nr 574/72 sisaldunud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate õigusnormide kohaldamisala Šveitsi Konföderatsioonile. Sel moel laiendatud kohaldamisalaga õigusnormidele saavad tugineda nii Šveitsi kodanikud, kes on liidu territooriumil, kui ka liidu liikmesriikide kodanikud, kes on Šveitsi territooriumil.\n60 Teiseks tuleb vaidlustatud otsuse sisu puudutavas tuvastada, et sellega paika pandud liidu seisukoht seisneb – nagu see ilmneb selle otsuse pealkirjast, artiklist 1 ning I lisast – sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevas II lisas viite määrusele nr 1408/71 ja määrusele nr 574/72 ning neid muutvatele määrustele asendamises viitega määrusele nr 883/2004 (määrusega nr 988/2009 muudetud redaktsioonis) ja määrusele nr 987/2009. Selles osas tuleb meenutada, et määrusega nr 883/2004 ja määrusega nr 987/2009 tunnistati kehtetuks määrus nr 1408/71 ja määrus nr 574/72, jättes need siiski jõusse seoses EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega seni, kuni viimast pole muudetud vastavalt uutele määrustele.\n61 Kolmandaks tuleb seoses vaidlustatud otsusega taotletava eesmärgiga täheldada, et arvestades eeskätt määruse nr 883/2004 põhjendust 3 ning määruse nr 987/2009 põhjendust 1, on nende määruste eesmärk asendada sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise eeskirjad, mida on korduvalt muudetud ja ajakohastatud, et võtta arvesse arengut liidu tasandil, sealhulgas Euroopa Kohtu otsuseid, aga ka siseriiklike õigusaktide muudatusi, neid eeskirju samaaegselt ajakohastades ja lihtsustades.\n62 Vaidlustatud otsuse põhjenduse 3 lugemisest koostoimes selle artikliga 1 ning samuti vaidlustatud otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu põhjendustest 2 ja 3 tuleneb, et vaidlustatud otsusega soovitakse selliste arengute tõttu ajakohastada sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlev II lisa, lisades sellesse määruse nr 883/2004 ja määruse nr 987/2009, et tagada liidu õigusaktide ühtne ja nõuetekohane kohaldamine ning vältida haldusprobleeme ja võimalikke õigusprobleeme.\n63 Sellest nähtub, et vaidlustatud otsuse peamine eesmärk on ajakohastada sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist reguleerivate uute liidu õigusnormide jõustumisest tulenevalt ka neid õigusnorme, mille kohaldamisala laiendati Šveitsi Konföderatsioonile EÜ ja Šveitsi vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega, ja seeläbi tagada nimetatud EÜ ja Šveitsi vahelise kokkuleppega juba 2002. aastast alates soovitud ja rakendatud sotsiaalsete õiguste asjaomaste riikide kodanike suhtes laiendamise edasikehtimine (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsus Ühendkuningriik vs. nõukogu, punkt 57).\n64 Eelnevatest kaalutlustest tuleneb, et arvestades konteksti, millesse vaidlustatud otsus paigutub, ning samuti selle sisu ja eesmärki, võis selle otsuse ELTL artikli 48 alusel õiguspäraselt vastu võtta.\n65 Sellist tuvastust ei sea kahtluse alla Ühendkuningriigi argument, et ELTL artikli 48 eesmärk on hõlbustada liikmesriikide kodanike liikumisvabaduse teostamist siseturul ning et see ei saa olla sellise õigusakti õiguslik alus, millega soovitakse hõlbustada liikumisvabadust liidu ja kolmanda riigi vahel. Nimelt, nagu nähtub eespool viidatud kohtuotsusest Ühendkuningriik vs. nõukogu, võib ELTL artikkel 48 olla õige õiguslik alus sellise otsuse vastuvõtmiseks, nagu on kõne all, kui – ja nii on see Šveitsi Konföderatsiooni puhul – kolmas riik on juba vastavalt ELTL artikli 217 kohaselt heaks kiidetud kokkuleppele määruse nr 1408/71 ja määruse nr 574/72 kohaldamisel samastatud liidu liikmesriigiga ning selle otsuse peamine eesmärk on nimetatud määruste määrusega nr 883/2004 ja määrusega nr 987/2009 läbi viidud ajakohastamise kajastamine.\n66 Seda tuvastust ei sea samuti kahtluse alla Ühendkuningriigi argument, et määruse nr 883/2004 artikli 2 lõikega 1 laiendatakse selle isikulist kohaldamisala kõigile majanduslikult mitteaktiivsetele isikutele ja seega ka sellistele isikutele, kelle suhtes määrusega nr 1408/71 antud õigusi veel ei kohaldatud. Selles osas piisab, kui täheldada, et sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise eeskirjade kohaldamisala laiendamist sellistele Šveitsi kodanikele, kes elavad liidu territooriumil ning kuuluvad sellesse majanduslikult mitteaktiivsete isikute kategooriasse, mille suhtes määrust nr 1408/71 veel ei kohaldatud, ei saa pidada vaidlustatud otsuse peamiseks või ülekaalukaks eesmärgiks või reguleeritavaks valdkonnaks, vaid tuleb vastupidi asuda seisukohale, et võrreldes sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevas II lisas nimetatud kõigi õigusaktide ajakohastamisega, on see kõrvalise tähtsusega.\n67 Järelikult tuleb hagi jätta rahuldamata.\n68 Euroopa Kohtu kodukorra artikli 138 lõike 1 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna nõukogu on Ühendkuningriigilt kohtukulude hüvitamist nõudnud ja viimane on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud temalt välja mõista.\n69 Iirimaa, Prantsuse Vabariik ja komisjon kannavad vastavalt kodukorra artikli 140 lõikele 1 oma kohtukulud ise.\n3. Jätta Iirimaa, Prantsuse Vabariigi ja Euroopa Komisjoni kohtukulud nende endi kanda.


Vabaduse puiestee muutub remondi järel neljarealiseks - Äripäev\nVabaduse puiestee muutub remondi järel neljarealiseks\n20. juuli 2001, 12:44\nTallinna Vabaduse puiestee 1,6 km pikkune lõik Männiku tee ristmikust kuni Valdeku tänavani muutub peale ümberehitust neljarealiseks, kus igas sõidusuunas on kaks rada, teatas Raepress.\nSõidutee keskele rajatavad ohutussaared tagavad jalakäiatele turvalisema teeületuse ning fooride roheline laine lubab ühtlase kiirusega sõitval autojuhil läbida teelõik peatusteta. Olemasolevate haljasalade asemele rajatakse kõnniteed ning linnast väljuval suunal ehitatakse ka jalgrattatee.\nHetkel toimuvad teealuse pinnase kaevetööd, mille tulemusel teepind langeb kohati kuni poole meetri võrra. Abilinnapea Toivo Ninnase sõnul on rajatav teelõik käesoleval aastal üks suuremaid Tallinna linna tee-ehitus objekte. 'Vabaduse puiestee rekonstrueerimine kaasaegseks rahvusvahelistele standarditele vastavaks teeks on oluline ka seetõttu, et mööda seda kulgeb mitut riiki läbiv suure liikluskoormusega Via Baltica, ' lisas Ninnas.\n2. juulist teostab Vabaduse puiesteel teetöid Tallinna poolt väljakuulutatud riigihanke konkursi võitnud ehitusfirma Tallinna Teede REV 2. Projekti koostas AS K-Projekt.\nTee-ehituse käigus pinnatakse asfaldiga ligi 30 tuhat ruutmeetrit sõiduteed ning paigaldatakse enam kui 8,5 kilomeetrit erinevaid torustikke ja sidekaableid.\nVabaduse puiestee 1,6 kilomeetri pikkune kapitaalehitus Männiku tee ristmikust kuni Valdeku tänavani läheb linnale maksma 42,8 miljonit krooni. Teedeehitusele kulub 16,4 miljonit, elektritöödele 5 miljonit ja valgusfooride paigaldamiseks 6,3 miljonit krooni. Ülejäänud summa jaguneb tee alla jääva veevarustuse, kanalisatsiooni ning sidekaablite paigaldamise vahel.\nVabaduse puiestee kapitaalehitus valmib kava kohaselt 8. oktoobriks.


Tavaliselt on sellises olukorras patsient ennast paranemas ja ei kiirusta arsti juurde. Külmunud Õla Sündroomi raviks on erinevaid Sel perioodil toimub teatud positiivne areng valu vähenemise osas aga õlaliigese jäikus. Alkoholismi neuropsühholoogiline diagnoos See sisaldab ainulaadseid ensüüme naha regenereerimiseks. Istungi parim simulaator on trepist üles tõusmine, nii et ülemiste korruste elanikud saavad liftist keelduda. Isikul on väga tugev ja terav valu, temperatuur tõuseb, oksendamine algab. Valus või valulik valu.\nMillised on tsüstiidi head ravimid\nKusepidamatus Tervist! Olen mitu aastat juba kannatanud selle all.\nKuid viimase nädalaga on probleem läinud uuesti peaaegu sama hulluks kui see oli alguses. WC-s ära käies tekib tihti Vastas dr Ülo Zirel: Tere, noorte meeste kõige sagedasem kusemishäirete põhjus on eesnäärme põletik.\nSiis kui põletiku ei ole,sümptomid on iga päev põies järgmised Vastas dr Ülo Zirel: Tere, uroloogi headus Teid ei aita. Profülaktilisteks võimalusteks on alakeha hügieen, külmetusest hoidumine, alkoholist, mustast kangest kohvist ja teravatest Valu alakõhus Tere, Olen 24 aastane noormees.\nKas ma saan tsüstiidi korral mandariinide\nProstatiit, kuidas leevendada teravat valu Kuidas eemaldada valu ja poletiku uhises\nTerav valu kõhu all ja viskab soojus\nArtroosi ravi Udmurtias Kuidas eemaldada valu ja poletiku uhises Teatud ravimid antidepressandid, vererõhku alandavad ravimid jm pärsivad selle nõristust.\nOlen täheldanud alakõhus valu juba pikemat aega, valu on alakõhus keskel ja paremal pool. Terav valu tekib surve tekitamisel ja kiirelt lahti lastes näppudega vajutades Vastas dr Ülo Zirel: Tere, esialgu peate pöörduma ikka perearsti poole või kui valu on äge, siis ka haigla erakorralise meditsiini vastuvõttu. Kaebuste alusel võiks mõelda parema kusejuha lõpposa kivile või eesnäärme põletikule.\nEsita küsimus uroloogile | Uroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - carbuilding.ee\nPõhjustab äge hemorraagilise tsüstiidi\nMida võtta tsüstiidiga kui on tsüst


Kuidas saada linnas 19258 asukohta Suka: Buss | Moovit\nSuunajuhised asukohta Suka, 19258, kasutades ühistransporti\nAsukohast Tartu Kutsehariduskeskus, Tartu 182 min\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Suka\nAsukohast Paide 1047 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Tartu Bussijaam, Tartu sihtpunkti Suka?\nBuss - 168 abil asukohast Tartu Bussijaam, Tartu sihtpunkti Suka jõudmiseks kulub 74 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Tartu Kutsehariduskeskus, Tartu sihtpunkti Suka?\nBuss - 9, Buss - 168 abil asukohast Tartu Kutsehariduskeskus, Tartu sihtpunkti Suka jõudmiseks kulub 182 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Paide, Paide sihtpunkti Suka?\nBuss - 179, Buss - 158, Buss - 464, Buss - 132 abil asukohast Paide, Paide sihtpunkti Suka jõudmiseks kulub 813 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Viljandi Bussijaam, Viljandi sihtpunkti Suka?\nBuss - 145, Buss - 168 abil asukohast Viljandi Bussijaam, Viljandi sihtpunkti Suka jõudmiseks kulub 179 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Kaubamaja, Tartu sihtpunkti Suka?\nBuss - 168 abil asukohast Kaubamaja, Tartu sihtpunkti Suka jõudmiseks kulub 78 min\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Tartu Bussijaam, Tartu sihtpunkti Suka?\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Tartu Kutsehariduskeskus, Tartu sihtpunkti Suka?\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Paide, Paide sihtpunkti Suka?\nBuss - 179, Buss - 305, Buss - 303, Buss - 368, Buss - 318 abil asukohast Paide, Paide sihtpunkti Suka jõudmiseks kulub 1048 min\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Viljandi Bussijaam, Viljandi sihtpunkti Suka?\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Kaubamaja, Tartu sihtpunkti Suka?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Suka jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Suka jõudmiseks on:\nKeraamika on 579 meetrit, 8 min jalutuskäigu kaugusel\nSiimusti on 1087 meetrit, 14 min jalutuskäigu kaugusel\nMillised Buss liinid peatuvad Suka juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Suka juures: 132, 168, 318\nKuidas saada linnas 19258, Eesti tänavale Suka?\nMoovitiga on see lihtne. Sisesta tänava aadress ning Mooviti teekonna planeerija otsib välja kõige kiirema tee kuidas sinna jõuda! Ei tea, kus maha tulla? Lae alla Moovit App ja saa live suunajuhiseid (sealhulgas kus tänaval Suka maha tulla), vaata sõiduplaane ja saa hinnangulisi saabumisaegu oma lemmikute Buss liinide jaoks.\nOtsid tänavale Suka lähimat peatust? Vaata nimekirja sinu sihtpunkti läheduses olevatest peatustest: Keraamika; Siimusti.\nSul on tänavale Suka jõudmiseks kasutada Buss. Need liinid ja marsruudid peatuvad läheduses - Buss: 132, 168, 318.\nMe muudame ühistranspordiga tänavale Suka sõitmise lihtsaks, mistõttu usaldavad ühistranspordi äpina Moovitit üle 300 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnas 19258.\nSihtpunkti Suka, 19258 läheduses olevad vaatamisväärsused Savikaupade Muuseum Siimusti Jõgeva Väljaotsa Õuna Jõgeva Jõgeva Konsum Peedi Talu Alexela Kurista Jõgeva Gümnasium Entre Jõgeva Gümnaasium Maxima Town Government Jõgeva Kultuurikeskus Kaitseliit Jõgeva Malev Selver\nKuidas saada linnas Eesti ühistranspordiga populaarsete vaatamisväärsuste juurde McDonald´s Mack Bar-B-Que Luhamaa piiripunkt Haapsalu Viljandi NAIIV Ristiisa Pubi Mustika Keskus Chocolaterie Pierre Cafe Truffe Restoran Viktoria Tervise Paradiis Spa Hotel & Water Park Tartu Pirogovi park Veeriku Selver Amps Saue Kakumäe Audentese Spordikeskus Muuga aedlinn\nLähimad peatused sihtpunkti Suka linnas 19258\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Suka, 19258


Kommentaarid: PIIRANGUD | Esmaspäevast suletakse kõik kirikud. Tallinna praost: selles otsuses on midagi ääretult valet\nPIIRANGUD | Esmaspäevast suletakse kõik kirikud. Tallinna praost: selles otsuses on midagi ääretult valet\nToimetas Triinu Laan, 26. veebruar 2021 16:36\nLoogika missugune/ 27. veebruar 2021 16:20\nKirikud suletakse esmaspäevast, aga kõrtsud, teatrid ja kinod kolmapäevast.\nsellepärast et/ 28. veebruar 2021 15:07\nPresident ju kirikus ei käi, ta ei ole usklik, aga restoranis söömas ikka\n27. veebruar 2021 11:48\nköik kohad peaks kinni panema, vaadake kallis rahvas mis toimub\nParempoolsuse kongress fb/ 27. veebruar 2021 00:07\nKoduarestid, sanitaarterror, võitlus eraomandi ja kirikuga. Aga tuleb aeg mil me hakkame kommuniste kinni panema.\n26. veebruar 2021 21:20\nSee kinnitab väidet, et reformierakondlik valitsus on sisuliselt kommunistlik valitsus!\nOravakütt/ 27. veebruar 2021 12:57\nÄrikaerakonnal on praegu rasked ajad, sest pole enam midagi maha müüa ja pankade kilekottide rahapakkide asemele on jäänud vaid sendid.\n26. veebruar 2021 21:09\nmuinasjutte võib kodus ka lugeda, pole vaja seda karjakaupa teha...\nÜhispalved tegid Maarjamaa vabaks!/ 26. veebruar 2021 21:16\nEi olnud muinasjutt küll see, kui ühispalvetega vabanesime vene okupatsioonist 1991! Ärkamisaeg algas appihüüdega Jumalale, ka laulud, mida peaks isegi sinusugune ateist kuulnud olema, olid palved Jumalale, et vabastaks Maarjamaa võõra võimu alt!\nUusUskujale/ 26. veebruar 2021 22:00\nMuinasjutt sulle on see, et poliitikud hoolitsevad rahva eest ja rikkurid on kaastundlikud filantroobid.\nOma kodudes/ 26. veebruar 2021 20:55\nMeil ei jää üle muud, kui palvetada oma kodudes, et Jumal halastaks Maarjamaale ja me saaksime lahti sellest satanistide valitsusest!\nkirik kutsub oma isanda appi/ 26. veebruar 2021 20:54\naga keda teised kutsuvad ,nii et ärge nutke siin .\nKas mosheed on ikka lahti?/ 26. veebruar 2021 20:35\nJa õigeusukirikud samuti.\n26. veebruar 2021 20:50\nKommunist ei ole vist aru saanud, et kirkud pannakse kinni! Kihnu saarel on ainult üks kirik, see on õigeusu kirik, Saaremaal on palju rahvast õigeusklikke, ka Ivo Linna on õigeusklikus peres sündinud! Nii Kihnus, Pärnus, Saaremaal, Muhus, kui Lõuna-Eestis on see meie kirik!\nKommunist ei ole vist aru saanud-le/ 26. veebruar 2021 21:15\nPole tähtis, mis kirik, sest usk on ÜKS, aga teenitakse erinevalt, veidi..Õigeusu-kirikus seistakse, luterlased istuvad, mõni jutlus on lauldes, mõni "deklameerides"...jne\n26. veebruar 2021 20:24\nReformierakondlase pühakoda on kaubanduskeskus.\nReformierakondlase pühim paik/ 26. veebruar 2021 22:02\n...on ikka võõrpank, fassaadiriik ja rahapüramiid!\n26. veebruar 2021 20:22\nMillest see joobannõi artikkel rääkis? Kas peaminister läks l0lliks?\nOdin/ 26. veebruar 2021 19:53\nAteistid ruulivad täiega. Isegi okupatsiooniajal ei saadud kõiki kirikuid kinni panna, aga nüüd kui peaks olema justkui vaba, iseseisev vabariik, nüüd pandakse kinni. Mõnes kirikus vahest kümne meetri peale üks kirikuline, aga ikkagi kinni. Aga mida sa hing ikka teed kui K.K. valitsusel sedasamust oidu ei ole.\n./ 26. veebruar 2021 20:31\nJa siis ää mää räägib rahva vaimse tervise halvenemisest\ne./ 26. veebruar 2021 21:02\nVäikelinnas ongi mõne kiriku kõrges saalis pühapäeviti vaid tosin inimest. Maskid kah nina ees (laulmine pole tegelikult ohutu). Aga üht asja võiks küll keegi uurida. Mu meelest on kaotsi läinud varasemate aastasadade nakkusepideemiate kogemused kirikuelus. Muhkkatku nakkuvusest oldi teadlikud aga kuidas korraldati jumalateenistusi?\nOhh/ 26. veebruar 2021 19:51\nVahet pole mis kinni, mis lahti. Kõige suurem probleem on hoopis selles et mingit tapvat viirust ju pole. Aasta juba möödas, kas tõesti pole selle aja jooksul inimesed asjale pihta saanud?\ne./ 26. veebruar 2021 20:55\nSelle viiruse vägi peitubki selles, et ta nakkub nagu kurat aga tapab või sandistab väga valikuliselt. Sümptomiteks võib olla vahemik nullist surmani. Gripp nii jaburalt ei käitu, olles seetõttu paremini kontrollitav (gripihaige ei jaksagi kirikusse ega poodi minna viirust levitama).\nei/ 26. veebruar 2021 19:44\nsee pole täitmiseks, kirikud peavad lahti olema, teenistused jätkuma ja mott\njuudas/ 26. veebruar 2021 19:44\nKäivad kirikus ,maski ei kanna jumal ei luba! Kõik kinni sest jumal ei hoia eestimaad ,aina koroonat juurde toodab!\nRaamatuklubi/ 26. veebruar 2021 19:33\nJumal tahtis, et nii läheks ;)\n26. veebruar 2021 20:17\nPIHIISA/ 26. veebruar 2021 19:28\ntäiesti vale võrrelda kirikuid kaubanduskeskustega, see on patt,tuleb rääkida ikka enda eest...\n26. veebruar 2021 19:12\nNemad on oma isast Kuradist.\nkodanik/ 26. veebruar 2021 19:10\nkirikud on saatanast\nkommunistid on saatana teenrid!/ 26. veebruar 2021 21:52\n14.01.1919 tapsid kommunistid Tartus lisaks Märterpiiskop Platonile ka lihtsamaid preestreid ja pastoreid, kommunistid nõudsid neilt kõigilt Jumalast taganemist! Võru Katariina Kirikus pidas kommunistist punase kütiväe komandör 24.12.1918 kommunistliku "teenistuse" milles kuulutas, et saatan oli esimene revolutsionäär! 1941.a. käisid hävituspataljoni kuulunud kommunistid mööda maad ringi ja tapsid lisaks kohalikele talupoegadele ka kirikuõpetajaid, Jõhvi uus kirikuõpetaja Jaak Varik tapeti 09.07.1941.a. selliselt, et ta naine ja tütar tundsid ta laiba ära ainult tema riiete järgi!\n26. veebruar 2021 19:08\nMisbta valet on, kui tõepoolest vanemad inimesed käivad kirikusse kokku. Pole ju parata siis.\nTartlane/ 26. veebruar 2021 18:52\nKevadel avaldas Jaan Tammsalu nördimust selle üle, et hooldekodudesse ei lubatud inimesi... Sügisel lubati ja hooldekodud said esimesteks kolleteks. Kirikus on inimesed koos näiteks armulaual, aga ka enne ja pärast teenistust üksteist tervitades jne.\n26. veebruar 2021 18:20\nOstukeskused kinni esmajärjekorras!\nEttepanek/ 26. veebruar 2021 18:11\nKuulutada välja, et individuaalne palvetamine toimub igal Pp.algusega kell.... Ja ongi kõik "seaduslik". Jumalateenistusele tuleb lihtsalt teine nimetus panna.\nJu/ 26. veebruar 2021 18:08\nNeil imilont riigikassas. Tõmbavad niikuis vaja. Elu nagu lill. Vahetevahel muidugi peab seda vanameest meelde tuletama. Aga ega see ei aita.\nidealist/ 26. veebruar 2021 18:05\nKuidas raha ja popkult ruulib.\nidealist/ 26. veebruar 2021 17:59\nNojah Tuuli ja Arbo nn. lahutuse mahamängimine, saab ka kunagi töeks.\nMitmepalgeline jutt/ 26. veebruar 2021 17:55\nSellepärast ongi olukord selline, lubame ei luba, kuidas peaks siis aru saama?\nkurb,aga pean nii ütlema/ 26. veebruar 2021 17:55\nKui jumal oleks olemas,siis ta oleks ka inimesi selle viiruse eest kaitsnud.\nOdin/ 26. veebruar 2021 19:56\nKas sa selle peale oled mõelnud, et vahest see ongi jumala karistus inimsoole soodoma ja komorra ülistamise eest.\ne./ 26. veebruar 2021 20:50\nMiks laiad rahvahulgad ohjeldamatult reisivad? Kas pigem kohusetundest või himude rahuldamiseks (uudishimu, silmahimu, lõbuhimu, rahateenimise soov)? Kahtlustan viimast. Usklikul vagal inimesel poleks probleem 2-3 nädalat välisreisidest, spaadest, kõrtsidest ja spordisaalidest hoiduda. Kes liikuda tahab, saab teha seda vabas õhus jumala tasuta. Või ühekordse dresside-tossude ostukuluga.\nidealist/ 26. veebruar 2021 17:47\nUrmas V on öigesti arusaanud Kirik Ja Supermarket on samaväärsed.\nsiiski/ 26. veebruar 2021 17:40\nHärra praost. Kaubanduskeskustes ostavad inimesed siiski oma maise kesta jaoks vajalikku kaupa, et oleks millega kirikusse palvetama minna. Jumalaga saab rääkida ka ilma kogunemata.\n26. veebruar 2021 17:38\nJohannese Ilmutus, 13; 16-18.\n26. veebruar 2021 22:00\nMei uus valitsus teenib saatanat!\nTundub, et proua Kallas teeb / 26. veebruar 2021 17:37\nKõik vastupidi. Pole küll nõinud et noored kirikutes aega viidavad. Et kirik peale tööpäeva rahvast pungil oleks.\n26. veebruar 2021 16:58\nSama küsimus / 26. veebruar 2021 17:16\nKirikuisad on rõhutanud, et jumal on igal pool. Miks siis kindlasti kirikusse palvetama minema peab?\nSa mõtled/ 26. veebruar 2021 17:39\nEt kirikud on rahvast täis. Jehoovakad on need kes kogunevad. Tavalised kirikud on rahvast täis ainult Jõuludel, kui kõik mõtlevad, et see käib asja juurde.\nKas kodus või vabas õhus sporti teha ei saa?/ 26. veebruar 2021 18:04\ne./ 26. veebruar 2021 20:39\nKirikus käiakse osaduse pärast usukaaslastega. Samaaegsel ühispalvel arvatakse ka suurem mõju olevat. Koorilaulul ja soololaulul on ka olemuslik erinevus. Mis muidugi ei vähenda kodus palvetamise tähtsust.\nSaab, ja kodus saab ka viina juua, / 26. veebruar 2021 20:45\nJa sporti saab kodus teha, ja õppida saab kodus, ka töötada saab kodus, ka söögi saab koju tellida, ja üleüldse, võib oma ukse lukku keerata, et keegi välja ei pääse, sest lutsa tahab vaktsineerimise eest ööpäevaringselt raha saada.\nTulebki nüüd kodudes palvetada,et kukuks see punane kirikuvaenulik valitsus!/ 26. veebruar 2021 22:13\nSaab küll, kuid ühispalvetel on suurem jõud: Eesti vabanemisel oli näha, et ühispalvetest oli kasu! Europarlamendis annavad tooni kommunistlikke kuritegusid õigeks pidavad sotsid ja liberaalid ehk alde, mis Eestis riigipöörde tegi kapot ja prokuratuuri tööriistana kasutades, eks need brüsseli seltsimehedki on kuulnud sellest imest, kuidas Jumala abiga kommunistlik impeerium lagunes,eks seepärast ongi kirik neile pinnuks silmis!\nMnjah/ 26. veebruar 2021 16:52\nMa loodan, et Viilmaal on nii palju "sirget selga", et ei unusta protestiks kellade kõlistamist. No nii nagu eelmise valitsuse puhul kui piirangute lõpuni oli nädalake jäänud. Või pole Viilmaale vajalik praeguse valitsusega rahulolematust välja näidata? Kuidas kasumlikum on, ah?\nMhm/ 26. veebruar 2021 17:14\nNii on. Olen minagi sellele tänaseks kukutatud valitsuse vastasele protestantlikule kellahelinale mõelnud. Taas protestid, protestantidele omased Me ei tea ju kuidas sfäärides tegelikult suhted. Vahest ikka reformeeritud. Pooldaks kaubanduskeskuste sulgemist ja pühakodadele kuni 25 kirikulise lubamist. vahest varsti protestantlikku kellahelinat ? Ega vist. Ja viimaks ei saa me enam millestki aru. Ainult loodame, et 2022 kevadel on veidi vabam, vahest hetkeks saabuval suvelgi.\nMart/ 26. veebruar 2021 16:44\nMa küll ei ole kuulnud, et jumal oleks aidanud viirusest lahti saada.ei ole vaja kirikus koguneda.\nSoovitan soojalt vaadata või / 26. veebruar 2021 17:42\nPrillid muretseda. Meie rahvas palvetab kaubanduskeskustes. Nüüd hakkasid tulude raha saama ja kõik hullumas. Kirik ongi ainuke rahvavaene koht.\n26. veebruar 2021 16:43\nkarla/ 26. veebruar 2021 20:15\nSeda üritasid ka kommunistid teha ja millega see lõppes? Teie ideel on sama allikas!\nsea ütleb eluaegne ateist, ka praegu,veits/ 26. veebruar 2021 21:21\nRahvas kaotab tasapisi aru ja inimsuse, kui ei saa kirikus koos olla ja psüühikat ravitseda...Kui pole usukübet, pole MIDAGI, mitte midagi su hinges, inimeseloom...\nto karlale/ 26. veebruar 2021 21:26\nMillega lõppes see kommunis(mi|tide)le? Mis on saanud neist äravõetud kirikutest? Millist lõppu loodate endale?\nuus valtsus sarnaneb okupantide kommunistlikule valitsusele/ 26. veebruar 2021 23:00\nJääb mulje, nagu sinu elu oleks lõppenud kolmkümmend aastat tagasi, kuid see siiski ei ole nii, sa oled ju elus, sa ju kirjutad, seega ei lõppenud ajalugu siis, küll aga lõppes kirikuvaenulik kommunistlik valitsus, kuid kahjuks näitab 13.01.2021 toimunud riigipöördega võimule tulnud valitsus, et tal on samad eesmärgid. Jääb üle ainult Jumalat paluda, et see halastaks Maarjamaale ja saaksime järjekordsest kirikuvaenulikust valitsusest lahti! Inimlikult on raske ette kujutada, kuidas see täpselt juhtub, kuid ei osanud ka Eesti vabanemist ette näha, kuid kuna see Jumala abiga sündis, on lootust!


Trepist liikumine on valulik? Ehk ähvardab sind liigesekulumus? | Tervis\nÕhtuleht.ee, 11. juuli 2017 14:40\nKui tunned trepist liikudes põlvevalu, võib see olla hoiatus liigeste kulumisest ehk osteoartriidist, kinnitavad teadlased.\nLiigesed raksuvad ja ragisevad! Kas peaksid muretsema? (1)\nTAHAD PÜSIDA NOOR, SILE JA SIRE? 7 toitu, mis muudavad su vanaks (4)\nTema juhitud uurimisgrupp jälgis hiljaaegu 4673 osteoartriidiga või sellest ohustatud inimest, pikema ajaperioodi jooksul jälgiti erinevate tegevuste ajal tekkinud valu.\nIlmnes, et koormustaluvusega seotud ülessannete käigus tajuti valu kõige sagedamini just treppidel liikudes. Järgnesid valud, mida tekitas kõndmine, seismine, lamamine, istumine ja ka puhkeasendites olemine.


Torsten laen wiki | Laenud online\nLaen.ee Laenamine iseenesest ei ole hea ega halb. Kui laenatakse mõistlikul eesmärgil näiteks kodu ostmiseks ja arvestatakse oma majanduslike võimalustega (teisisõnu: ei laenata end lõhki) ning tehakse enne laenuvõtmist korralik eeltöö võib laen olla hea abimees. Halvaks õudusunenäoks muutub laen siis kui laenuvõtja ei anna endale aru et see on rahaline kohustus ja on oma võimekust laenu tagasi maksta üle hinnanud. Kokkuvõtvalt võiks öelda seda: Laenude refinantseerimine on teretulnud nähtus ning (tundub et sellest räägitakse liiga vähe ja paljud kelle kodu on laenufirma kätte minemas ei teagi sellest võimalusest eks siin on kivi ka laenuandjate kapsaaeda kes soovivad teha suurt kasumit kinnisvara endale saades) sellest võidavad tegelikult kõik võlgnik saab hingetõmbeaega olukorra parandamiseks laenufirma saab oma raha kätte ning refinantseerija võidab pikas perspektiivis ikkagi. Levinud on valearvamus et kiirlaenud on ainult eraisikute laenud siis tegelikult pakutakse ka ettevõttele tagatiseta laene mille intress on parem kui tavapanganduses pakutavatel laenudel. Ettevõtte laenuks ei sobi tavalised kiirlaenupakkujad vaid tuleb kasutada omalaenamisportaale nagu näiteks Omaraha või siis teisel juhul ülisoodsat kiirlaenuportaali TF Bank mis on näiteks ka sobilik eraisikute laenudeks kui ka kallite kiirlaenude refinantseerimiseks. Enne valides auto rahastamiseks ettevõte siis tahad et võrrelda hindu ja sooduspakkumisi. Kuigi see on mugav on autokauplus luua oma laenu ja maksegraafiku et enamikel juhtudel ei ole see parim variant. Edasimüüja esitab oma krediitkaardi andmed et mitmed laenuandjad kuid see ei tähenda te ei saada parimat lahendust. Auto vahendamine on esmatähtis et teenida raha ja nad valida laenuandja mis pakub neile parima komisjonitasu. Kuid oma komisjonitasu põhineb intressimäära et maksustamisele. Meie kõige parem krediitkaart on kahtlemata Nordea Gold krediitkaart. Selle kaardiga kaasneb kogupere reisikindlustus ja ostukaitsekindlustus. Alates juunist maksab see kaart meie tavakliendile 6 eurot kuus kuldkliendile 420 eurot kuus kaart uueneb iga kol- me aasta tagant. Teine kaart on Noreda Credit mis mõeldud aktiivsele ostlejale. Sellel kaardil ei ole reisikindlustust küll aga ostukaitsekindlustus – kaardiga ostetud kaubad on 60 päevaks kindlustatud (sama kehtib ka Nordea Gold kaardiga ostetud kaupadele). Kindlustus kehtib nii välismaal kui ka Eestis samuti internetist ostetud kaupadele. Selle kaardi kuutasu tavakliendile on 140 eurot kuldkliendile 1 euro ja kui kaardiga teha kuu jooksul ostutehinguid vähemalt 400 euro eest siis kuutasu ei võeta. Meie privaatpanganduse klientidele on olemas veel Nordea Platinum krediitkaart millega kaasneb kõigele eelnevale lisaks veel näiteks see et omanik pääseb lennujaamades äriklassi salongidesse.


Kuidas panna juuksed kiiremini kasvama | 8 võimalust pikemate juuste saamiseks kiiremini - Juuksed\nEksperdid paljastavad, mis töötab (ja mis mitte)\nTrihhoteraapia rahustav peanaha maskPhilip Kingsley feelunique.com19,00 £ OSTA NÜÜD Selgitav peanaha kooriminePARANDADA lookfantastic.com20,00 £ OSTA NÜÜD\nReedi sõnul soojakaitse (soovitab ta L’Oréal Professionnel Serie Expert 10 ühes pihustis , mida võin kinnitada, on suurepärane), samuti kaitsva õli üle ei saa kaubelda soengutööriistade (ja ka teie fööni) kasutamisel. Kui olete toode minimalistlik, valige õli, mis sisaldab kuumakaitset.\n'Vältige üle 185 kraadi minemist, kuna see võib kahjustada juuksekiudu,' ütleb ta. 'Mõelge sellele, nagu kohtleksite juukseid nii, nagu triigiksite mõnda rõivaeset: hoidke soojust ühtlaselt üle juuste, hoides tööriista juustel liiga kaua ja te ei kahjusta juukseid. Pidage meeles, et kuumus kahjustab juukseid ainult siis, kui need on liiga kuumad ja liiga kaua peal. '\nKuumakaitse pihustighd lookfantastic.com14,50 naela OSTA NÜÜD Haute Iron Protectant SprayCatwalk by TIGI feelunique.com9,89 naela OSTA NÜÜD\nVõta trimmi omaks\nOleme kõik kuulnud linnamüüti, et juuste lõikamine muudab need kiiremaks. (Juuksed kasvavad juurtest, siis kuidas me selle peale kunagi langesime?) Siiski on siiski ülioluline, et te oma juuksurit ei kummitaks. 'Ülioluline on hoida seda heas vormis lõigatuna, muidu saab sellest välja kasvanud ja räpane,' selgitab Reed. „Samuti peate veenduma, et vabanete mahavoolanud otstest. Kui kasvatate juukseid ja väldite tavalisi korrastusi, leiate, et vajate pikemas perspektiivis rohkem katkestusi, kuna juuksed muutuvad kuivaks, laialivalguvaks ja ebaühtlaseks. kasvuprotsess. '\nKuid kui tihti peaksite juukseid tegelikult lõikama laskma? Reed soovitab tavalist juuksurit iga 6–8 nädala tagant, kuid kui soovite aktiivselt seda välja kasvatada, soovitab ta libiseda iga 10–12 nädala tagant.\nJa kui te lihtsalt ei kannata mõtet minna ilma oma igapäevase pesuta, siis mõelge, et see võib muuta teie õlised juured pikas perspektiivis õlisemaks. 'Juuste liiga palju pesemine tähendab, et need muutuvad rasvasemaks kui soovite, kuna olete rasunäärmeid stimuleerinud, see tähendab, et õli toodetakse rohkem.'\nLõpuks kaaluge kasutatava šampooni tüüpi, sest paljud sooduspudelid on täis täiteaineid (mõelge vesi ja liigsed sulfaadid). Kasutage parima kvaliteediga pudelit, milleni saate sirutada: salongis standardsed šampoonid on tavaliselt rohkem kontsentreeritud juuste puhastusvahendite ja toitainetega, see tähendab, et te kasutate iga kord vähem. Maksumus tasakaalustub peagi ja teie juuksed tänavad teid pikemas perspektiivis.\nNutri Plenish kerge niiskusšampoonAveda feelunique.com21,25 naela OSTA NÜÜD Niiskust tasakaalustav šampoonPhilip Kingsley feelunique.com20,00 £ OSTA NÜÜD\nTeie juuksed on märgades kõige habras, see tähendab, et see nõuab õrnalt puudutamist. Sangade harjamine on hea, kuid veenduge, et olete saanud töö jaoks sobivad tööriistad, mis Reedi sõnul tähendab investeerimist märgadele juustele sobivasse harja (ta soovitab proovida Manta harja).\nAeru detangler - mustWetBrush lookfantastic.com12,99 naela OSTA NÜÜD Wet Detangler juuksehariTangle Teezer lookfantastic.com10,20 naela Osta nüüd\n“Soovitan alati kasutada head šampooni, palsamit, seejärel kanda õli ja kammida õli keskmistel pikkustel ja otstel läbi. Hea õli jätab juuksed tõeliselt libedaks, nii et see eemaldab hästi ja jätab juuksed ülipehmeteks ja läikivateks, ”ütleb Reed.\nBiotiini kahjustuste hooldamise õliuduHolika Holika beautybay.com 9,95 naela OSTA NÜÜD B. Hästi orgaaniline + külmpressitud 100% kastoorõliBriogeo spacenk.com.uk25,00 £ OSTA NÜÜD\nProovige enne šampooni kasutamist\nKingsley sõnul saate šampoonieelse maski jaoks oma juuste hüdratatsiooni kahekordistada. 'Need aitavad tugevdada teie juukseid ja vähendada purunemist, mis võib parandada teie keskmiste pikkuste ja otste paksust,' ütleb ta. Ja muidugi, kui teie otsad murduvad, ei suuda teie juuksed lihtsalt oma potentsiaali täielikult ära kasutada.\nParimad uued šampoonieelsed maskid pumpavad juuksevõlli niiskusega, muutes selle elastsemaks ja aidates ka täiuslikum välja näha.\nPhilip Kingsley elastiinil põhinev Elasticizer on täiesti ikooniline toode ületöötanud juustele. Samamoodi vajab Olaplexi sidemeid parandav kreemravi vähe tutvustamist.\nKui elate keset sudust linna, võiksite enne šampooni proovida peanahka detoksifitseerivat maski. Davinesi nutikas koostis sisaldab puusütt, et imada peanahast lisandeid, jättes folliikulid rõõmsaks ja terveks, samas kui Phyto savipõhine hooldus on nagu peanaha mudamask.\nNr 3 juuste täiustajaOLAPLEX cultbeauty.co.uk26,00 £ OSTA NÜÜD Detox šampooni eelpuhastav maskFüto amazon.co.uk17,79 naela OSTA NÜÜD\nPöörduge oma dieedi poole\nPole mingit imet 'juuste kasvu dieeti', kuid hea, tasakaalustatud ja tervislik dieet tagab teie juuste optimaalse tervise, nagu Lisa Borg, toitumisnõustaja Pulsivalguse kliinik selgitab.\n'Toidud, mida me sööme, kas toidavad või kurnavad meie toitainete taset ning juuste seisund ja nende kasv sõltuvad saadaolevatest toitainetest,' ütleb ta. 'Juuste tervise ja kasvu jaoks on palju toitaineid, nagu B-vitamiinid, C-vitamiin, D-vitamiin, oomega 3 rasvad, tsink, vask ja raud.'\nTeine oluline tervisefaktor on teie soolestik. 'Tervislik soolestik on üks B-vitamiinide allikas (mida toodavad kasulikud bakterid) ja seda tuleks iga päev toita probiootikumirikka toiduga,' ütleb Borg, kes soovitab ka iga päev õunasiidriäädikat. Mandlid, avokaadod ja marjad on head B-vitamiini allikad, nagu ka tumedad, lehtköögiviljad, õline kala (mõelge lõhele ja sardiinidele) ning kõrvitsa- ja päevalilleseemned.\nOle biotiini suhtes realistlik\nNagu Borg selgitab, ei tohiks toidulisand olla teie esimene külastamissadam, kui olete märganud, et teie juuksed näevad välja elutud, lonkavad või kukuvad välja, kuna on oluline jõuda probleemi juureni (vabandust).\nSeotud lugu juuste kasvu programmViviscal hollandandbarrett.com29,99 naela OSTA NÜÜD Vitabiotics Perfectil 30 tablettiPerfectil hollandandbarrett.com6,29 naela OSTA NÜÜD Puhas siidist padjapüürLibisemine cultbeauty.co.uk85,00 £ OSTA NÜÜD Mulberry Siidist padjapüürLilysilk13,59 naela OSTA NÜÜD Puhas mooruspuu siidist padjapüürLeota ja maga soakandsleep.com70,00 £ OSTA NÜÜD\nKas saate tõesti juuksed kiiremini kasvama panna? Oleme palunud ekspertidel paljastada toimivad häkkerid - ja ka need, mis seda ei tee -, et saada oma elu parimad juuksed.\nmaailmade kõige ilusam peenis\nühe aasta juubeli pealdised


Lugejale / LL-90\nEt miks ma nii tihti Tammsaaret tsiteerin? Tänavu möödub ju 90 aastat „Tõe ja õiguse” esimese osa ilmumisest. Kuulakem siis meie suurvaimu mõtteid, ikka aastast 1925: „Vaadake ometi meie uusimaid kirjanduslikke teoseid: suured, kõlavad ja sügavad pealkirjad! Haarate raamatu, nagu peaksite mõnda ilmutust peos. Aga kui olete läbi lugenud, siis valdab teid enamiste pettumus. Tundmuse asemel enamiste oskavalt kirjutatud sõna, meeleliigutuse asemel ainult edev poos, pureva mõtte asemel intelligentne targutus, luule asemel kena kõnekäänd, hiilgavalt leitud võrdlus... Loodakse nõnda kultuuri? Tasakaalustatakse nõnda võõra tsivilisatsiooni masendavat tulva, mis hoovab vahuveinina, lõhnaõlina, saapamäärdena, kingakontsana, moodsa tantsuna, siidisukana, rõveda öölokaalina”. Klassiku sõnad näivad kehtivat tänagi. Alati, kui pettun mõnes raamatus, meenutan seda kujundlikku ütlust. Mis juhtuks, kui nimetaksin näiteks eesti kirjaniku A värsket raamatut rõvedaks ööklubiks või raudteejaama peldikuks? Kõik on ju lubatud. Meil valitseb ju piiritu sõnavabadus... Tegelikult ei juhtuks suurt midagi, ei pandaks tähelegi, sest suurem kui maailmameri on meie päevane targutav infovoog!\nEmakeelepäev „Tõde ja õigus emakeelses kõrghariduses” sujus kenasti ja igati sümpaatses seltskonnas. Traditsiooni kohaselt avas konverentsikese RRi peadirektor Janne Andresoo. Loetlen teavitamise mõttes esinejad: ajakirjandusteadlane Krista Aru, akadeemik Margus Lopp, Sisekaitseakadeemia rektor Katri Raik, kirjanik Jürgen Rooste, kirjanik Jaanus Vaiksoo, kirjandusteadlane Maarja Vaino. RRi näitust „Sõprade kirjad on su poole teel. Kirjavahetust Eestis 17. sajandist tänapäevani” tutvustas Kea Susi. Väga hariv ülespanek, soovitan kõigil, kel vähegi aega, sellega tutvuda.\nKuna emakeelepäeva ürituse pealkiri pakkus erinevaid interpreteerimisvõimalusi, siis vaatenurkade mitmekesisus oli rabav, ent tasakaalukas.\nMu viimaste kuude väliskirjanduse elamuseks kujunes iiri kirjaniku John Banville’i romaan „Surilina” Krista Kaera tõlkes. Lugeja leiab raamatust küll raske, lausa kalgi ning sünge sõnumi, aga pole parata, ümbritsev tegelikkus helendab ja särab ju dramaatiliselt harva. Eriti siis, kui osutatakse Teise maailmasõja haavadele.\nPaavo Matsin = Paša Matšinov. Gogoli disko.\nNeed, kes teose korralikult läbi lugeda kavatsevad, peaksid arvestama, et sõnastatud pöörasust ja hullust leidub igal leheküljel. Võiks koguni öelda, et poliitilist hullust, kusjuures avastan, et Matsini vaade on hetketi pigem isamaalik (küllap see on hoopis autori ülipeen iroonia?) kui patriotismivastane, nagu parajasti Eestis moes.\nVõimalik, et Gogoli loomingu süvatundmine oleks aidanud mul romaanist valutumalt läbi närida. Ega ma neid suure vene satiiriku kujutatud logardite tüüpe hästi enam ei mäleta. Minu jaoks jäi laitmatust satiirisärast siiski pisut puudu, olgugi et Kultuurkapitali žürii peab teost 2015. aasta parimaks proosaraamatuks. Mõned laused, mida katsun romaani kohta kirja panna, ei pruugi üldse olulised olla, sest ma ei suuda teose žanrit täpsemalt määrata. Ulme- ehk fantastikakirjanduse teadmised on mul paraku kesised. Kergem oleks raamatut vaadelda kui absurdiproosat, veel lihtsam oleks üles lugeda allegoorilised laused, neid on tõesti toredaid. Tundub, et igaüks sellest ütlemisorgiast ja mõistukõnerägastikust terve nahaga vist välja ei rabele... Üks on kindel, tegevus toimub venelaste poolt taasokupeeritud Viljandi multikultuurse kubermangu samanimelises pealinnas, kus käib projekt koondnimega „Gogol”. Tsaaririik on taastatud ja vene kirjandusklassik üles tõusnud! Demokraatlik Eesti riik, nagu ka Läti ja Leedu, on kadunud ning Tartu ja Tallinn varemetes. Viljandi veetorn on vahepeal saanud bütsantsliku kuldse melonkiivri ja järve alla uuristatud tunnel. Pensionäride plaksutamise saatel sõidab linnas nüüd isegi trofeetramm! Jumal tänatud, nutitelefonid on siiski alles!!! Tegelastest nimetan „ausat” taskuvarast Konstantin Opiatovitši, siis muusikut Adolf Israilovitš Gukši. Palju lärmi teeb Arkadi Dmitrijevitš Severnõi ehk Arkaša, kes on samuti ametilt musikant-biitel-stiljaaga ja vaevleb alatises rahapuuduses. Meelde jäävad dirigent Eeri Mammutov, Viljandi juhtiv biitlomaan Vasja Koljuugin ja Peladan Makkartnivitš Platon, kes parasjagu tegeleb esoteerikateadustega. Üks kitarrist-ignorant-kostjumtšik kannab nime Grigori Mansetovitš Mansett. Kõiki neid iseloomustatakse perfektselt, igaüks teist on juba mõistnud, et ka karikatuurselt. Linnapeaks on legendaarne Maramantšik, kes istub linnavalitsuse uue sibulakupli all. (Teatavasti mäletab ajalugu Viljandi linnapead Maramaad.) Vahel viidatakse ka põliselanikele, kuid eestlased on üldiselt kadunud või küüditatud. Ent Viljandis elab veel vähemalt üks intelligentne eestlasest joodik, ja keegi Pugi on samuti elus ja tegus. Rohkem ma tegelasi ei loetle, aitab küll. Põhilisteks tegevuskohtadeks on taastatud restoran „Vikerkaar” ja „Romaan”, palju sahmerdamist toimub linna auväärses antikvariaadis. Igal pool on muidugi raha puudu. Teadke siiski, et prohvet Gogolit söödetakse ülimalt hästi (kolm päevapraadi) ja temalt loodetakse selgitusi teispoolsuse kohta. Kuigi uut „teenäitajat” pidevalt valvatakse, oskab ta ikka kuhugi kaduda, nii et sekeldusi jätkub. Inimesed mõistagi rõõmustavad, neil ükskõik, kes juhib või valitseb, peaasi, et jook ja söök jääks alles. Veneaegse värvinguga groteskset nalja osatakse endiselt teha, hing ju sees, pole häda, kõlbab vanamoodi edasi elada küll...\nPeaaegu igast romaani lausest võib usin otsija leida ränka sarkasmi, kas või nt. vanamoeliste muuseumide kohta, kus näidatakse 19. sajandi asju ja kus töötab vaat et samast ajast pärit prouasid. Seda kõike on lõpuks liiast, vähemalt minule. Muide, „uueks vene ajaks” olid vanaks saanud ka eesti kirjanikud Jaan Kaus ja Berk Vakri.\nMinu meelest võiks tavaline lugeja „Gogoli diskot” hoiatusromaanina võtta. Äkki antakse meile märku, et keegi ei tohi võõrasse maailma ilma ettevalmistuseta trügida, siis jääb järele vaid segadus ja slumm... Kui kuulen raamatu lõpus, et Arkaša olnud väidetavasti sõjas, kus võideti NATOt ja vallutati Eesti, mis peaks panema ju mõtlema, ent enne seda olen teada saanud „vaimukat” kuulujuttu, et mees tegutsenud Vietnamis lendurina, viibinud Eesti Vabariigi sajandal juubeliaastal Pariisis, kus ööbinud koguni Ritz-hotellis, siis vaid nohisen. Kindlasti leidub ka vaimustunud lugejaid, ja ma ei kavatsegi nendega vaielda, sest absurdisatiiril on kindel koht kirjanduses. Tsiteerin: ”Naine tuli pesukauss käes peldiku ukse juurde ja langes sinna põlvili, nagu tahaks kohe kitsast vahekäiku küürima hakata. Uks läks aeglaselt lahti ja Gogol astus tühjast hauakambrist välja. See oleks olnud võimas pilt, kui poleks olnud jubedat, täiesti maist haisu ja seda, et ta takerdus hetkeks rippuvasse räbalasse ning tõstis siis parema jala kõva plärtsatusega otse Katerina kaussi! Naine kiljatas! Väga ettevaatlikult, kuid ikkagi pikka neoonküünt murdes asus ta kohe pesema endise surnu mustakskrimpsunud jalga. Kuna rätti ei olnud, siis kuivatas ta auväärset jäset oma lillaks värvitud lokkidega. Kui Gogol jala tagasi tõmbas, tõstis naine ise hellalt tema teise jala kaussi ning kordas samu liigutusi. Isegi Arkaša ei julgenud end kehitada. Oli nii vaikne, et kuulda oleks olnud ka nõela mahakukkumist või õmblusnõela hingeldamist. Gogol vaatas naist äraolevalt, justkui ei saaks arugi, mis toimub. Siis tõstis ta naise pea üles. „Mitte maailma mustuse pärast ei pea sa muretsema, õnnetu naine, ega ka teise inimese mustuse pärast,” ütles ta vaikselt, „vaid ikka ja ainult oma hinge mustuse pärast.” Nüüd jooksid juba kõik peale Vasja Kaluugini trepi juurde ja aitasid seninägematu prohveti tagasi lauda. Abi oli vaja, sest Gogol hingeldas raskelt ja oli kahtlane, kas ta iseseisvalt, ilma trepikäsipuust või mõnest nähtamatust vihmaveetorust kinni hoidmata üldse üle libeda parketi lauda tagasi olekski saanud.” Nüüd jääb veel üks küsimus, kes on, kus on Gogol? Kui see saab selgeks, pole mingit muret sisulise arusaamisega.\nUstav-Esko Mikelsaar. Lennuvaade kääpale.\nRaamatut võib žanrilt pidada nii mälestusteks kui ka romaaniks. Biokeemiku haridusega Mikelsaar kirjeldab detailselt 1960ndate algusaastate elu, mil ta aspirantuuri pooleli jätnuna Moskvast Tartusse saabub ning asub algul maamõõtjana ja seejärel „Vanemuise” lavatöölisena leivaraha teenima. Tema unistuseks on saada kirjanikuks. Teadusele pühendumisest, mis on perekonnas au sees, otsustab noor mees selle unistuse nimel loobuda. Autor on ilmselgelt kasutanud kunagi talletatud materjali, sest tekst on kohati konkreetsetest pisiasjadest küllastunud. Näiteks mäletab Mikelsaar imetäpselt uduseid ja poriküllaseid hommikuid, mil loodus töötegemist häiris. Mikelsaar on tõesti kirjanikuks saanud, isegi kaksikvenna Henn-Ristoga kahasse kirjutanud, kuigi mingitesse edetabelitesse pole kunagi kuulunud.\n„Lennuvaates...” iseloomustatakse Tartu inimesi, kes Mikelsaarele lähemalt tuttavad, paljud põlvkonnakaaslasedki, kuid keda kaugemal seisjad eriti ei tea ega tunne. Tõsi, kultuuriloolisi nimesid tuleb ka ette. Näiteks jutustab autor kohtumisest Vaino Vahingu ja Mati Undiga. Viimaselt soovib ta kuulda arvamust oma esimeste tekstide kohta. Kõige ilmekamalt kirjeldatakse ehk külaskäiku omaaegse Tartu ülikooli legendaarse õppejõu ja kirjaniku Valmar Adamsi ning tema abikaasa juurde: „Korraga lausus ta afektiga, isegi värisedes: „Ma olen vana mees, ootan iga päev surma, aga mu luulekogu avaldamise näitemäng on kestnud juba kolm aastat!” Ja samas äkki ta rahunes: „Nüüd paistab, et liigub, sügisel ilmub.” Minulgi kohe kergem, vististi kõnekunst. Avaldamisest kuulsin, et eesti kirjandust esindavat põhiliselt meie abielupaarid-kirjanikud. Ta vihkas eesti kirjanduses võimutsevat maffiat. Üllatas, et pahandas Paul-Eerik Rummo paarirealiste luuletuste avaldamine: „Läbi see mees.” Ma vaidlesin vastu, teda peetakse ausaimaks eesti kirjanikuks, ilmselt kirjutab sahtlisse, ei avaldata. Adams vihastus: „Avaldatakse ju! Kuidas – sahtlisse!” Naine küsis, kuidas mulle meeldisid viimases „Loomingus” ilmunud Adamsi armastuse-päeviku katkendid. Mulle polnud seda veel postkasti toodud. Adams lausa hüüatas, kui näitas mulle seda numbrit. Arvaku ma ära, kui palju ta selle eest sai. Ma lehitsesin, päris kopsakas arv lehekülgi, ma tahtsin talle rõõmu valmistada, öelda liiaga, et tegelik honorar oleks armetum. „Sada...” – „Vähem,” ta näitas kviitungit. „78.01...” Ta oli kirjutanud kviitungile 78, aga nõutud 01 kopka lisamist. – „Missugune õudne süsteem! Masinavärk, mitte väärtuste järgi hindamine, vaid masinlikult. Smuul saanuks sama pika loo eest 5-10 korda rohkem. Raha läheb meie riigis kaubitsejatele, hangeldajatele.” Ta soovitas mul järele mõelda, enne kui lõplikult otsustan. Ütlesin, et raha pole mulle oluline. Tundus, et soovitas pigem rätsepaks hakata, mäletasin, „Sinu sekundites” arvas ka Shaw kirjanikutööd raskemaks müürsepa tööst, ta käinud ülikonna proovis, ülbe tõusik ei tundnud teda ära, sest eelmisel korral maksnud ta kümne rubla asemel viis, pistist.”\nMikelsaare lause on küll enamasti lakooniline, ülimalt kokkutõmmatud, kuid mingil põhjusel ei haara. Minu meelest muudab raamatu kuivaks autori emotsioonitus, mis ilmselt on kavatsuslik või loomuomane. Romaaniks võiks „Lennuvaadet...” ju nimetada näiteks seetõttu, et minategelane tegeleb kõige kõrval agaralt sobiva elukaaslase otsimisega, tehes seda belletristikasse kalduvalt. Autor muretseb, et kirjaniku kutsumuse leidmine on veninud ohtlikult pikaks, kursusekaaslastel ja vendadel juba lapsed, tema oma nõudmistega ikka üksi. Lisaks tuleb elamisraha hankida raske ja musta tööga. Lõpuks ta vist armub, aga paraku teise mehe naisesse. Kui „Lennuvaatele...” tuleb järg, küllap siis kuuleme, kuidas asjad lõpuks kulgevad. Mikelsaar kujutab oma aastaid surmtõsise asjalikkusega, kohati kerge üleolekuga. Õige natukene muiet leidub ehk omaaegse „Varamu” sarja tellimisega kaasnenud järjekordade tutvustamisel.\nKuna raamat algab minajutustaja väsitavalt spetsiifilise ja üksikasjaliku maamõõtmistöö selgitamisega, mis võib lugeja isegi eemale peletada, siis omaelulooliste teoste sekka kuuluvana see vaevalt suuri masse ligi tõmbab. Samas loodusega on autor sinasõber, leheküljed põdrakärbestega võitlemisest mõjuvad igati kosutav-rikastavalt.\nValdur Mikita. Lindvistika ehk metsa see lingvistika.\nKuna olen triloogia kaht esimest raamatut „lugemistes” tutvustanud („Metsik lingvistika” ja „Lingvistiline mets”), ei saa ma ka kolmandat kõrvale jätta. Mikitat teavad-loevad vist kõik kirjaoskajad eestlased. Tema omamütoloogia on pälvinud tohutut tähelepanu. Tähendab, looduse- ja loomusevaatleja on tabanud midagi ülimalt olulist meie rahvusest. Mõistagi jääb silma kordusi, aga need ei häiri, sest Mikita kui kirjanik on sõnaosav ja rahulik seletaja. Pealegi võluvalt vaimukas. Eks esimesteski osades räägitud sarnast soomeugrilikku juttu, aga viimane raamatutest on ehk kõige lihtsamalt sõnastatud. Viiteid autori lugemusele leidub rohkesti, need suunavad ju suuremaid huvilisi teistegi allikate juurde. „Lindvistikas...” on tõstetud primaarseks seenelkäik kui rahvuslik suurtegevus, mis ei näita veel väljasuremismärke, aga minu lemmikmärksõna seakartulit nimetatakse alles lõpus. Ega neid enam eriti vajatagi, kellele neid sööta... Inimese tegevat kartuli söömine paksuks, igast naisteajakirjast võib selle kohta teavet saada, sigadega on lood parasjagu aga kehvasti.\nNii muutubki oluliseks uus vaade, mille võtab Mikita kokku arvamusega „õige eestlane on ikka see, kel ühes käes on Skype ja teises väike seenenuga”. Kogu aja ning jõu, mille kulutame arvutitega koos veetes, võtab Välgi metsade mõtleja kokku igati selges keeles: „Seenelkäik ja guugeldamine on põhimõtteliselt üks ja sama tegevus, mille leiutasid korilased.” Mõni lugeja võib küll mõelda, et guugeldamisega tegeleb ta iga jumala päev, seente jaoks on vaja aga sobivat aastaaega oodata. See pole üldse oluline, igatahes Eesti rokkstaarideks peab semiootikadoktor kivipuravikku, männiriisikat ja suurt sirmikut.\nMulle meeldib veel üks Mikita omamütoloogiline uitmõte, mida võiksid fantaasiarikkamad inimesed isegi teostada: „Olen mõlgutlenud, et raamatukultuuri vaatevinklist võiks meil olla koguni omaette lugemismetsade tüpoloogia. Lugemis- ja mõtlusmetsad, kus inimene võiks ennast teostada täisverelise introverdina. Meile sobiksid maastikud vaimu rikastavate heinaküünide ja kõrvaliste metsaraamatukogudega, üksikute mõtlusonnidega rabarinnakul. Heinaküünide kadumine oli võib-olla märk ka mingisugusest suuremast vaimsest hävingust.” Tip-top idee! ERÜ võiks sellel sabast haarata ja hakata mõtteid mõlgutama, ent kõige kergemini saaks seda teha muidugi RMK, sest nemad askeldavad metsas nagunii. Mikita meenutab, ja eks me teame ka ise, et Eesti kodud on keldrist pööninguni tuubil raamatuid täis. Raamatukogudele pakutakse pidevalt siitilmast lahkunute kogutud kirjavara... Vana, st. nõukogude aegset kirjandust on kõik nurgad täis, Tallinna bussijaamaski riiul seatud, nii et üks teeninduskoht metsas juurde on täiesti mõeldav, kuna „mets ongi rahvuskeha”. Pealegi jõuaksime siis kindlasti tasemele, mil kõik suudavad kaselehte lepalehest eristada. Raamatu lugemiseks vajame mõistagi keelt ja eks sõna lingvistika juba ise osutab, et Mikita on soomeugrilaste keele üle mõtisklenud. Igatahes leian võrratu tsitaadi: „Keeleteaduses võiks unistada sellest, et eesti keel tõuseb lähitulevikus üheks ökolingvistika mudeliks, uurimaks seda, kuidas keel ja mõtlemine on seotud maastikega”, mis osutab, et side maastikega olla eestluse tuum, alles seejärel tulevat keel.\nVeelgi võrratum on sedastus: „võimalik, et eesti keel ei sobigi hästi kõnelemiseks, küll aga ehk mõtlemiseks ja nõidumiseks”. Selge see, eks esoteerika-alane kirjandus ongi hõivanud tohutud meetrid raamatukogude riiuleid. Just seetõttu ei jätkugi kohta enam eestikeelsetele luuleraamatutele, mida ilmub sama palju... Mõtlemise osas on asi muidugi keerulisem, sest meil mõtleb igaüks isemoodi. Millal need mõtted kõik kokku korjatakse ja säilitatakse, pole teada. Niisugune ettevõtmine nõuab meeletult tööjõudu, mida meil aga võtta pole. Mikital on õigus, keele hoidmine ongi praegu esmatähtis, sest kui pole keelt, siis milleks meile ürgveed, ürgpimedus, ürgvaikus, ürghelid jne. Pealegi kinnitavad keeletargad, et kõik keeled lihtsustuvad immigratsiooni tõttu. Poetan vahele, meiegi usume, et oskame kõik inglise keelt! Muide, Mikita arvab, et eesti intelligents on sündinud põgenemisest heinatöö eest. Küllap leidub lugejate seas neidki, kes seda usuvad. Üks nendest olen ise. Me oleme paljudes asjades teistega võrreldes esireas, kahtluseta kuulub kõrgeim koht virisemisvõimekusele, fakti teadmiseks ei pea professor ega kirjanik olema. Huvitav, kas seda võiks kuidagi põhjendada meie rahvusliku introvertsusega, millele on „Lindvistika...” pühendanud tublisti lehekülgi.\nLõpetuseks raamatu põhimärksõnad: need on kohamälu ja paigavaim ning pärimus, millele toetub ka Mikita omamütoloogia sammas. Kurb tõde vaatab vastu: pole põlistalusid ja rahvaste hoogsa liikumise tõttu ka põlisasukaid, kes olnuks ühes talus järjepidevalt aastasadu elanud. Olgu, kuidas on, aga Mikita usub, et jääme püsima. Kes arvab end elavat 150 aastat, siis teadku, et selleks ajaks on Eesti–Soome liitriik käes ja meid 20 miljonit!!! Mis veel juhtub, loete juba ise. Mikita on muutunud tänaseks, ja nimelt „Lindvistikale...” osutades, omamoodi Nipernaadiks, kuid erinevalt Gailiti tegelasest eraklikkust igatsevaks mõtlejaks, kes aitab meil oma identiteeti otsida. Ehk isegi vahel maha rahuneda.\nJürgen Rooste. Vana hiire laulud.\nLuuletusest „Lumi ja pori ja kohv” leiab read: „ selle ilma pori on osake mu / verest ma tunnen seda”. Mina usun öeldut! Võib-olla on nendes lauludes noore mehe kohta liialt kannatamist, nt. „kõik need kadunud poisid” ja nimiluuletus ise, aga ju siis kirjutaja nõnda oma aega tunnetab. Kuidagi kurvad, etteheitvad (nt. „Ksenofooniline räpp”), muretsevad, ja jumal paraku, intrigeerivalt sotsiaalsemad on selle kogu tekstid. Kui ma neist üht-teist poeedi esituses möödunud kevadel kirjandussündmusel „HEADREAD” kuulsin, olin võlutud, aga nüüd mõne puhul veidi ebalev (nt. „Ma astun oma üürikorteriga NATO-sse”, „Riimidriimid”). Muidugi on raamat sisult hea, muidugi valutab luuletaja hing nähtava ja kuuldava maailma pärast, muidugi leidub luuleraamatus rohkesti isiklikku, mis veel tagantjärelegi tundub ülekohtune (nt. „Intro: Superpoeet. Superpahalane. The Beginning”), ent Jürgen on muutunud kuidagi kurjemaks-karmimaks. See pole tema loomusele omane. Luuletaja kurdab, et ei oska enam kirjutada nagu alguses, kuid lõpetab siiski optimistlikult: „mis mul / luulega pihta on hakata / minu päralt on / maailm”. Selge, laia ilma mure ja kannatamine kuulub poeetide maine juurde, ja Roostet peetakse oma põlvkonna üheks väärtuslikumaks ja tundlikumaks esindajaks.\nSelge, lugejat on vaja raputada, aga seda raputamist on igal sammul nii palju, et kirjaniku iga uus sõnum peab kirvelöögi võrra eelmisest jõulisem olema, et mõjuda. Potentsiaali Jürgenil peaks leiduma. Sõjaohust ja NATO lennukitest saab muidugi luuletada, nagu meie ajaloostki, aga Roostelt oodanuks midagi teistsugust, kui on „Ajaloo vastu”, mille viimaseid ridu ka tsiteerin: „muidu on meil kõik kenasti siin 21. / sajandis: ikka rahvas ja riik ja rass / RRR on uus KKK / - poja ära lätlase / või tiblaga seksi / – ma panen sulle kaasa / omariikluse šokolaadi / – aus kaubandus aus / iga hetk väärt / kogu su elu”. Ega muud, kui kordan üle, „Vanas hiires...” annab luuletaja märku mõningasest muutumisest: „kogu elu olen olnud taltsas / olin hää poiss ei old õieti teismeline (ega varreti) / siis mängisin kõigile / boheemlasluuletajat ja kepivennast joodikut / tegin luuletusi – meeldisin raiskadele / olin taltsas ja tellitav / nüüd tahan mässata / iseenda ja selle il(m)a pasa vastu / ei tee ma teile toda ilusat / kirjandust ei tee / ma teen inimeste kirjandust / seda millised me oleme / siin ja praegu”.\nVõimalik, et tuleviku Rooste ongi ründavam, eks siis räägime juba teistsugusest kirjanikust.\nNiisiis, vana hiir annab teada, et on tokerdunum, väsinum. Vana hiir näeb, et maailm käib alla, see ajab loomulikult marru. Vaat et kõik päevad lõpevad mõrtsukalike sündmustega, mis tal, vanal hiirel siis, vaesekesel teha, kui keegi temaga enam mängida ei taha... Uued ja noored (hiired) on atraktiivsemad, ilusamad, targemad, ja neid enamasti häirib kulunud karvaga tegelane. Nii on see ikka ja alati olnud. Vanu ja väga vanu hiiri tuleb aina juurde ja juurde, ühiskond on neid täis, kes jõuab kõigiga tegelda. Nõnda võib lugeja metafoori toel üldistada tegelikkust. Armilise ihuga vanal hiirel on õigus oma arvamusele, tal on õigus juba õpetada, valu ja haavad näitavad, et „inimene või hiir on / elanud / elus”, et „see laul on hiirtest ja inimestest” (read nimiluuletusest). Nii ta ongi, võimalik, et poeet hoiatab vaikimise eest? Teadagi, luulega me maailma teiseks ei tee, kuid värsside saatel haavu lakkuda võime siiski. „Mälestusi maailmasõjast” osutab neljandale, viiendale sõjale! Kordan üle, inimesi tuleb ikka šokeerida, ehmatada, siis avatakse aken ja lastakse soe, kuid sumbunud õhk välja. Ega siis vanal hiirel ainult inimestega ole muresid. Kui on juttu hiirest, siis on kohal ka kass. Seekord Ats! Tema on ka vana, kuid hea! Leiate ka „Nahkhiire laulu”.\nKogumiku viimases luuletuses küsibki autor: „kes selle hiire ära sõi / kes selle hiire ära sõi / hiir oli napakas ja natuke vaba / kummalise kujuga ja koheva / punaka karvaga / kes selle hiire maha lõi / kes selle hiire maha lõi / hiir ei teinud kärbselegi liiga / vahel lihtsalt läks ilmas mõni / asi paigast – ja hiirele meeldis koledasti / kui ta teistele hiirtele ka meeldis / kes selle hiire surma tõi / kes selle hiire surma tõi / hiir luges ja kirjutas nagu mingi ogar / seda lugemist ja kirjutamist polnud üldse / vaja selles maailmas / enam keegi ei mõeld sellest / kes selle hiire ära sõi / kes selle hiire ära sõi / sel on kõht täis ja hing tühi / aga tühja see hing kui / kõht on / täis.” Palun lugege seda luuletust veel teist ja kolmandatki korda!\nVoldemar Õun. Tint.\nHea, et „Eesti romaanivara” ilmub edasi, nii saame kas või teemavaliku mõttes võrrelda eelmise sajandi kolmekümnendatel ilmunut tänase olustiku ja tegelikkusega. Saame õelutseda! Mardika pseudonüümi all ilmavalgust näinud „Tint” pälvis 1938. a. „Looduse” romaanivõistlusel kolmanda koha. Esikoha sai Karl Ristikivi „Tuli ja raud”. „Tint” avab ühe ametnikest kubiseva ministeeriumi intrigeerivama poole. Igal ajal vajatakse asutustes tindipritsijaid, sekretäre, inspektoreid, abidirektoreid, direktoreid jt. ametimehi, keda tänapäeval, arvutite ajastul, kutsutakse mõistagi teisiti. Töö sisu on jäänud küllap samaks. Kindlasti pole kuhugi kadunud intrigeerimine, lipitsemine, kadestamine, ülemuste terror, sotsiaalne ebaõiglus, rumalus, korruptsioon ja bürokraatia. Igasuguste kantseleide juhid kinnitavad ikka ja alati üksmeelselt, et kõik toimuv on juriidiliselt õige ja seaduspärane. Ega pisiametnikud pole alati ainult kannatajad, igaüks tegutseb oma jõule ja kohale vastavalt. Pisike tindipritsija oskab samuti midagi enda tasku nahistada. Romaan on omal kombel ajajärgu kroonika, sest kantseleide siseelust kirjutatakse harva. Omal ajal heideti Mardikale koguni ette, et ta näeb asju liiga mustades toonides. Küllap ta ametnikuna teadis, mida kirja paneb. Kantseleitöötajate salaunistusteks on ju kõrgem koht, jõukam elu. Sageli loodetakse kellelegi kätte maksta, kui kord ohjad on „oma meeste” käes. Keegi aga ei mõtle, kust see uus ja uhke elu peaks tulema, pahandab peategelane: „Kui ükski seletaks, kuidas nad kavatsevad riigielu ümber korraldada, et see roosiline põlv tõesti tuleks, mida nad lubavad. Aga ei keegi! Roosiline elu tuleb iseendast. Lihtsalt vastutustundetut demagoogiat ajate, laiadele massidele tuubite arvamust, et riik on see asutus, kes kõigile peab andma, riik on seek, kust kõik peavad saama. Anda sinna ei tule kellelgi. Mis siis ime, kui kõik hakkavad lootma riigikraanidele, ja kui sealt ükskord enam ei saa, siis kiruvad niisuguse riigi maapõhja. Et riik on niisugune, nagu on ta kodanikud, selle te unustate. Tahate kodanikest välja võõrutada tunnet, et inimene olgu kõigepealt mees enda eest.” Kui ei teaks, et kirjutatu on üle seitsmekümne aasta vana, siis arvaks..., mida siis arvaks? Nõustugem, et mõttearendus osutab paljude inimeste poliitilise ja majandusliku mõtlemise igikestvusele. Romaanis kirjeldatakse tolleaegset erakondlikku võitlust, mil võimule soovisid tulla vapsid. „Tindi” tegevust on kirjeldatud följetonlik-iroonilises toonis, kus autor annab ametnikele kui kindlale inimgrupile hinnangu, mida pole võimalik niisama lihtsalt ümber lükata. Ei puudu ka väike armastuslugu, mille kaudu on osutatud ühele igikestvale probleemile Eesti riigis – madalale sündimusele. Siis nimetati seda täishällide ootuseks! Mardika elutruud lugu tasuks lugeda, siis vahest mõistetaks riigi ja ühiskonna käitumist selgemini. Sedagi, et inimesed muutuvad ajas väga vähe.


Priit Tali: Piirangud, piirangud… karmistada? - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Priit Tali: Piirangud, piirangud… karmistada?\nPriit Tali: Piirangud, piirangud… karmistada?\n„Maanteel on kiirust piiravad märgid. Kaunid rõngastatud numbrid 90. Mis toimub?\nSajad liiklejad paarutavad 100-ga, 110-ga, 130-ga. Tulemuseks kergemad ja raskemad õnnetused. Järelikult piirang ei toimi! Karmistame!\nPaneme uued kiirust piiravad märgid. Kaunilt rõngastatud numbrid 80. Mis toimub?\nSajad liiklejad paarutavad 100-ga, 110-ga, 130-ga. Tulemuseks kergemad ja raskemad õnnetused. Järelikult ka see piirang ei toimi! Karmistame veel!\nPaneme järgmised kiirust piiravad märgid. Kaunid rõngastatud numbrid 60. Mis toimub?\nSajad liiklejad paarutavad 100-ga, 110-ga, 130-ga. Tulemuseks kergemad ja raskemad õnnetused. Seega ei toimi ka see piirang! Karmistame … millise numbrini?\nPiiranguid tuleb karmistada siis, kui senised piirangud ei anna tulemusi.\nSeniste piirangute objektiivset tulemuslikkust saab hinnata ainult juhul, kui neid piiranguid on reaalselt ka täidetud.\nAsendada leebemad piirangud, mida EI TÄIDETA, rangemate piirangutega, mida EI TÄIDETA, on sügavalt mõttetu ja kasutu.\nPraeguse (ja ka eelmise) valitsuse peamine möödalask ei ole olnud mitte nii- või naasuguste piirangute liiga varane või liiga hiline kehtestamine. Põhiline viga on olnud (ja on siiani) huvipuudus kehtivate piirangute tegeliku täitmise vastu.\nMõelge pisut selle lihtsa ja meeldejääva valemi peale, mis sündis juba eelmisel kevadel – 2+2. Kui oleks reaalsuses tagatud sellest totaalne kinnipidamine terves ühiskonnas, siis ülima tõenäosusega ei oleks mingit teist lainet tekkinudki ning me naudiksime praegu tavapärast vaba elu.\nMa ei ole teadlane, kuid ei peagi olema, et mõista lihtsat tõsiasja – viirus levib inimeselt inimesele. Ja kui mitte keegi ei lähe mitte kellelegi kriitiliselt lähedale, siis kuidas see viirus leviks? Üle interneti? E-postiga?\nLahendus ei ole erinevates piirangute astmetes, häda- või eriolukordades, asutuste ja riigipiiri sulgemises. Lahendus on kõige lihtsama ja valutuma 2+2 reegli reaalses täitmises. Või siis riigi poolt vaadatuna – selle reegli täitmise reaalses tagamises.\nSest me kõik teame, et ühiskonnas on (ja jääb olema) kriitiline mass kodanikke, kelle tervele mõistusele või vastutustundele koputamine on absoluutselt tulutu. Nad lihtsalt EI TÄIDA ühiskonnas kehtivaid reegleid. Ja ei hakka vabatahtlikult iialgi täitma.\nAinus, mis neid ohjeldab, on hirm reaalse, valusa ja vältimatu karistuse ees. Kes siinkohal tahab hakata pläkutama humaansusest, see mingu ja pläkutagu nende 600+ varalahkunu omastele. Või füüsiliste võimete piiril rügavatele meedikutele.\nLoomulikult on piirangute täitmise tagamisega katastroofiliselt hiljaks jäädud. Kuid – parem hilja, kui üldse mitte. On võimalik vabalangemist pidurdada.\nTagage REAALSUSES see 2+2 … ning seejärel võib rahuliku südamega kõik muud piirangud tühistada. Kui see peaks nõudma paarikümne kodaniku vangi toppimist, siis miljon inimest on rõõmuga valmis selliseks ohverduseks.“\nTeemad: koroona kuum Priit Tali


1.07.22 Loeng ” Kontrollivajadus kaassõltlase ja sõltlase elus” Soodushind kuni 30.06. KIIRUSTA! – Hingamistuba\n1.07.22 Loeng ” Kontrollivajadus kaassõltlase ja sõltlase elus” Soodushind kuni 30.06. KIIRUSTA!\nKus jookseb piir liigse kontrollivajaduse ja normaalse vastutustunde vahel? Ülevastutamine ja kontrollimine on kaassõltuvuse keskmes. Kaassõltlane usub, et kui tema ei tee, siis jäävad asjad tegemata. Teised teevad seda valesti ja KÕIK kukub kokku. Partner hakkab jooma, läheb teise juurde, lapsed jäävad rumalaks, tööd jäävad tegemata. Kaassõltlane ei küsi abi, sest see tähendab nõrkust. Sõltuvushaige vajab samuti kontrolli. Peamiselt selleks, et alkohol, uued suhted ja ained oleksid saadaval ning keegi teda ei segaks.\nKontrollivajadus väljendub erineval moel:\nVajaduses olla kõikide olukordade keskmes ja neid juhtida\nVajaduses, et kõik oleks ette teada\nMuretsedes, mida teised teevad, mõtlevad ja tunnevad\nVeendumuses, et ainult mina tean, mis on tõde ja kuidas tuleb asju teha\nTugev kontrollivajadus ja usaldamatus kujuneb välja varases lapsepõlves ning täiskasvanuna tundub ainuvõimalik uskuda, et „teiste peale loota ei saa“.\nTöötoas saad teada\nMillal sa lased ennast liiga palju kontrollida\nKuidas on seotud sinu piirid ja kontrollivajadus\nKuidas hoolida teistest ilma kontrollita\nKuidas saada tagasi oma jõud ja eneseväärtuse tunne\nPärast loengut on võimalus küsida küsimusi 24.augustil 2022 algava enesearengukoolituse kohta. Koolitus „Eneseväärtustamise 12 sammu“, on mõeldud kaassõltlastele, kes tahavad tunda elus rohkem rõõmu ja õppida elama enda elu. Koolituse soodushind lõpeb 10. juuli 2022.\nTöötuba toimub ZOOMIS 1.juuli 2022, kell 18.00 – 20.00\nKuni 30. juuni on tasu 40 eur. Alates 1.juuli on tasu 50 eur.\nRegistreerimistasu 20 eur( kuulub hinna sisse). Peale ülekande laekumist saadan zoomikutse.\nÜlekanne HingamisTuba OÜ, a/a EE152200221048961113 , selgitusse lisa töötoa nimi.\nAnna teada, kui sa vajad firma jaoks arvet. KM ei lisandu.\n„Me ei ela selleks, et kontrollida Elu vaid selleks, et elada Elu“\nM.Beattie: „The New Codependecy“\nOled soojalt oodatud 😊\nKert Grünberg on õppinud sõltuvustest taastumise treeneriks USA-s Net instituudis. Kert töötab igapäevaselt inimestega ja on kaassõltuvuse ja suhtesõltuvuse teemal andnud loenguid, kirjutanud artkleid, juhendanud töötubasid ja koolitusi 13 aastat. Kerdi tööriistakasti kuulub coaching, nõustamine, holistiline regressiooniteraapia, trauma release (TRE) juhendamine ja vabastav hingamine. www.hingamistuba.ee


VIDEO: Igor Gräzin: Rail Balticut ei tohi ajada sama meetodiga nagu Molotovi-Ribbentropi pakti - Ärileht\nVIDEO: Igor Gräzin: Rail Balticut ei tohi ajada sama meetodiga nagu Molotovi-Ribbentropi pakti\nReformierakondlane Igor Gräzin ootab, et majandus- ja kommunikatsiooniministeerium avalikustaks Rail Balticu projekti puudutavad dokumendid, sest praegu toimub võitlus varjudega.\n"Mina ei oota siit protestilt midagi, sest 15 aasta jooksul pole majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumilt tulnud ühtegi argumenti Rail Balticu kasuks."\n"Seda ootan küll, et MKM-i ametnikud ja ministrid täidaksid oma põhiseaduslikku kohust. See tähendab, et valitsuse otsuste aluseks olevad dokumendid peavad olema avalikud. Ajada Rail Balticut samal meetodil nagu ajati Molotovi-Ribbentropi pakti ei ole õige," ütles Gräzin.\n"Minu viimane järelpärimine avalikustamaks dokumente oli 13. jaanuaril ja nad ei ole viitsinud isegi vastata. Jah, neil on aega, aga me ei tea kes on mida millalgi otsustanud. Me võitleme mingil määral varjudega. Me saame aru, et väga suur jama tuleb, aga me ei tea, kust ta tuleb. Kui mnisteerium lihtsalt võtaks sahtlist paberid ja näitaks, et poisid siin see on, oleksid nad juba ühe suure sammu demokraatliku riigi suunas."\nEKRE riigikogu fraktsiooni esimees Martin Helme ütles, et väga kõrgeid ootusi tal pole. "Põhiline ootus on see, et äkki nüüd tullakse lagedale numbritega, mida tõsistel inimestel on võimalik tõsiselt võtta. Need arvutused, mida meile järjekindlalt pakutakse, oleme me juba korduvalt ümber lükanud."\nKüsimusele, kas protestijad hiljaks pole jäänud, kui lepe Balti riikide peaministrite vahel allkirjastatakse juba 31. jaanuaril, vastas Helme, et ei ole.\n"Küsimus on selles, kui palju kahju me jõuame sisse võtta enne, kui me edasise kahju peatame. Rail Baltic on lõputu must auk raha kulutamiseks, nii kaugele kuni silmapiir ulatub. Nüüd ähvardatakse veel, et kui me projektist väljume, siis peame lätlaste ja leedulaste osa ka kinni maksma, mis on täiesti absurdne muidugi, aga hirmutamiseks kõlbab küll," ütles ta.