Puidust maja põranda põrand: 5 parimat varianti, skeemid ja ehitusjärjekord - Vaibad 2021\nPõranda või selle seadme uue maja parandamiseks on oluline mitte ainult osta kvaliteetset põrandakatet ja paigaldada see vastavalt tehnoloogiale, vaid ka aluspõranda nõuetekohaseks paigaldamiseks. Sõltuvalt maja konstruktsioonist erineb aluspõranda seade. Mõtle aluspõranda paigaldamise põhimeetodeid.\nSelline aluspõranda valmistamise meetod ei ole seotud tsemendikihtide või muu lahenduse paigaldamisega. Seda saab täita:\nSelline töötlemata põrand on paigaldatud palju kiiremini kui tsemendiklaas ja palju raskem. Puidust palki võetakse palgina, mis on paigaldatud taladesse, betoonist või liivapadjata. Laagrid on järgmised mõõtmed:\nlaius - 80-100 mm;\npaksus - 25-60 mm.\nProovipõrand on palkidel paigaldatud palju kiiremini kui betooni tasanduskiht\nPõrandaplaat kinnitatakse otse palgidesse. Kuna lahuseid ei kasutata, ei muutu ruumi niiskus aluspõranda paigaldamisel, mis tähendab, et kõik viimistlustööd on võimalik teha paralleelselt.\nSee on tähtis! Aluspõranda alusmaterjalid peavad olema hästi kuivatatud, et vältida deformatsiooni edasise kasutamise ajal.\nLahkade vahelise kauguse valik sõltub viimistlusplaadi paksusest\nAluspõranda paigaldamise reeglid on liiga lihtsad:\nPõrandapinna horisontaalne märgistus laseri või hüdrotasandi abil viiakse läbi. Märgitud tasemel pingutatakse juhtmest, mis seejärel kontrollitakse, kui lagi on paigaldatud.\nVeekindluse all on igasugune veekindlus lisatud näiteks polüetüleenist või katusfilterist. Veekindlus kaitseb aluspinda kondenseerumisest, mis on alati olemas, kui põranda alus on betoonpõrand.\nMa võtan arvesse põrandale tulevast koormust, arvutatakse vaikevahemike vahel vajalik vahemaa. Reeglina on eluruumide lagunemine 35-60 cm kaugusel.\nViimistlemiseks vaguni viimistlemiseks lõigake ja tehke vineerist või muust materjalist. Vajaduse korral liimitakse peale üksikute vineeritükkide nõutava paksuse valikut olulist joondust koos liimiga nagu PVA.\nAukud puuritakse põranda aluspinnas. Neisse pannakse sisse tõmblukk, mille järel on palgid pikkade kruvidega kruvitud alusele.\nVajadusel põranda täiendav isolatsioon, isolatsioon paigutatakse lagunemise vahele. Nendel eesmärkidel võite kasutada mineraal- või kivivillat.\nVastutusel on põrandakate. See võib olla puitlaastplaat või muud keskmise või kõrge kõvadusega plaadid.\nKipsplaatide paigaldamine palkidele\nEttevalmistatud palkide eelnõu põranda seade\nSee paigaldusmeetod sobib suurte ebaühtlate põrandate jaoks ja meelitab rohkem tarbijaid. Selliste palkide reguleerimine toimub plastist kruvipostide abil. Need riiulid on piisavalt tugevad ja usaldusväärsed. Nad teevad mööbli jalgade põhjal põranda taset üsna lihtsalt reguleerida. Reguleeritavate hilinemiste märkimisväärne eelis on see, et nad ei toetu põrandaplaavile.\nSelle põranda tüüpi paigaldamine toimub järgmiselt:\nIgal ajalt puuritakse auk ja selle sisse keeratakse kinnituskruvi.\nPõrandale pannakse paiku. Esimene lagi seinast on asetatud 1-2 cm kaugusele.\nAlused on alusele kinnitatud läbi õõnsa kruvikarbi. Rokis puuritakse auk ja see kinnitatakse isekeermestavate kruvide abil. Töö algab äärmiste riiulitega.\nSpetsiaalse tööriista fikseeritud lagunemine seatud soovitud asendisse, pingutage üksikute kruvidega.\nMõnikord kasutatakse vineeri koos valikuliselt vutlariga, millel on selle külge kinnitatud vutlar. Vineeri standardsel lehel on 16 varrukad. Selgub, et lehtl on vineer, mis seisab jalgadel. Selline põrand, mis on kerge paigaldusega, on väga vastupidav ja talub kuni 5 tonni ruutmeetri kohta.\nPõrandad põrandatega, millel on kuiv kiht\nKui maja põrand on ebaühtlane ja suurte kõrguse erinevustega, peaksite pöörama tähelepanu sellele võimalusele põranda paigaldamisel. Sellist haakeseadist saab paigaldada aastaringselt ja igal temperatuuril. Paigutamise tehnoloogia on üsna lihtne:\nMärgistamine toimub põrandal, kasutades laser- või hüdrotasandit.\nPõranda alus on kaetud veekindla kihiga. See võib olla spetsiaalne membraanimaterjal, plastkile, katuseventiil või mis tahes muu sarnase omadusega materjal. Kleeplindiga pitseeritud hüdroisolatsiooni riba vahel.\nKuiv lihvimispind aitab mitte ainult pinna tasandamist, vaid ka selle soojenemist\nTuleb kaaluda! Veekindlus peaks minema seintele ja olema kuiva tasanduskihi tasemel.\nPange valitud tagasitäit. Räbu, kvarts või ränidioksiid liiva, perliiti saab kasutada täitmiseks. Niiskuse tagasilükkamine ei tohiks olla üle 1%.\nTäidise kiht on eriline rööbastega.\nKarpkiu lehed, puitlaastplaadid või veekindel vineer asetatakse tagakülje peal.\nSee meetod on endiselt üsna tavaline ja seda kasutatakse sageli linoleumi, parkett, laminaadi ja muude põrandakatete tasemel ja soojendamiseks.\nSelle meetodi materjalid on suhteliselt odavad ja neid saab osta igal riistvara pood. Klassikalise tasanduskihiga lahendust saab valmistada sõltumatult üksikutest komponentidest või osta poest valmistatud segu. Segu ettevalmistamiseks kasutage iseseisvalt tsementi, liiva, lubi, samuti erinevaid täiteaineid ja lisandeid. Valmis segudes on kõik koostisosad juba õiges vahekorras segatud. Segud on valmistatud spetsiifiliste omadustega, mis on kavandatud erinevate koormuste ja eri tüüpi ruumide jaoks.\nKõige sagedamini kasutatavad majakad kasutavad metalljuhikuid.\nPõrandat puhastatakse prahist ja tolmust põhjalikult.\nKui on pragusid ja õmblusi, puhastatakse neid, tikitud ja seejärel määratakse lahusega.\nPidevalt kontrollides taset, seada tuletornid. Tuletornide jaoks kasutavad terasest valmistatud spetsiaalsed õhukesed liistud.\nLahus valmistatakse vastavalt segu tootja soovitustele.\nPõrandale on paigaldatud uhmristik ja eriregulatsiooniga majakad.\nVajadusel, peale kerget valamist, ka aluspõranda viimistluskiht. See on vajalik, kui viimistluspõrandale on vaja täielikult tasase pinna.\nKlaas peab olema täiesti kuiv. Tavaliste betoonisegude kõvenemise lõpetamiseks kulub 28-30 päeva. Valmissegus toodavad tootjad spetsiaalseid lisaaineid, mis võivad vähendada ooteaega 14-16 päevaks.\nMüügil on näha isekandvate põrandate jaoks spetsiaalsed segusid. Selline põrand on ideaalsel tasapinnal, vastupidav ja olulisel määral on see lihtne paigaldada. Sellise tasanduskihtimise tehnoloogia on sarnane klassikalisele:\nPind puhastatakse ja vajadusel parandatakse.\nLahust söödetakse vastavalt tootja soovitustele.\nValmis lahus kohe valatakse põrandale. Pind on korralikult tasandatud nõelrullikuga, mis võimaldab teil eemaldada õhumullid ja seeläbi muuta haakeseadise vastupidavamaks.\nMahukatute põrandate täitmine ei anna suurt tööd\nPinnakatte paksus on 5-3 mm. See erineb mitte ainult sileda pinna ja hea tugevuse, vaid ka kuivab piisavalt kiiresti. Selliste lahuste täielikuks tahkestamiseks kulub mitu päeva kuni 2 nädalat.\nPuidust maja pinnakate\nPuitmaja aluspõranda paigaldamisel on palju nüansse. Puumaja maa peaks olema kuiv ja hästiventileeritud. Selle seisundi täitmiseks puumaja rajamisel tuleb korraldada ventilatsiooniavasid.\nEnne aluspõranda paigaldamist on soovitatav paigaldada maapinnale veekindluskiht: polüetüleen, katusfibre, pärgament jne.\nKõik puidust osad on tingimata töödeldud antiseptiliselt: talad, palgid, veljed, põrandalauad. Parem on kasutada antiseptilisi aineid kaks korda, lastes igal kihil kuivada vähemalt 5 tundi. Antiseptiliste ainete kasutamisel peate järgima kahjulike ainetega töötamise reegleid, kandma spetsiaalseid riideid ja respiraatorit.\nPuumajas asuv põrandapind on paigaldatud lauale. Aluspõrandaplaadi paksus võib olla 20 kuni 45 mm, sõltuvalt sellest, kui palju see plaanib.\nKandke järgmisi lauaplaadi meetodeid:\nTalade soontes. Selle meetodi abil on talade kuju sarnane tähega "H".\nBeams rajad. Selle meetodi läbimõõt peab olema tähe "T" kujul.\nKoljuribade juures. See on lihtsaim ja kõige tavalisem paigaldusmeetod. Sellisel juhul asetatakse plaadid vardale, mis on koputatud servade äärde.\nAluspõranda jaoks ei ole vaja kasutada trim-plaati. Nendel eesmärkidel kasutavad sagedamini mitte-serviplaat või krokodill. Plaatidele on paigaldatud hüdroisolatsioonikiht, seejärel isolatsioon ja "pirukas" valmib aurutõkke kihiga.\nMe rääkisime peamistest karedate põrandate liikidest ja kuidas neid panna. Sellel videol saate sellel teemal rohkem teavet.\nRööpade põrandate paigutus palkidel\nVäga palju sõltub põrandate vundamendi kvaliteedist. See ja viimistluse elu ning põranda üldine kvaliteet. Kaasaegsed ehitustehnoloogiad võimaldavad teil luua unikaalseid põrandaid, kuid traditsiooniline põrandalaud palkidel on endiselt populaarne. Seda tehnoloogiat on juba katsetatud aja jooksul.\nKõik, mida logid vaja teada\nPuudusi nimetatakse puidust või polümeermaterjalideks. Neil võib olla erinevad suurused ja ka teistsugune vorm. Lagid asuvad põrandakatte all. Selle lahenduse eelised on:\nKõrged soojus- ja heliisolatsiooniomadused;\nLaiad tasapinnaliste pindade võimalused;\nVentileeritav aluspõrand, mille õõnsuses võivad asuda erinevad sidevahendid;\nVastupidavus - palkide põrandapind on võimeline taluma staatilisi ja dünaamilisi koormusi kuni 5 tonni 1 ruutmeetri kohta;\nLagid võivad asuda otse maa peal, puit- või betoonpõrandad ehitistes.\nPõrandad võivad olla põrandapinnaga või ilma. Neid konstruktsioone, kus pole alamvälja, nimetatakse külmaks, kuid on olemas tehnoloogiaid, mis võimaldavad selliseid põrandaid soojendada.\nMaa-aluste ruumide põrandal on rohkem sorte. Niisiis eristavad nad külma ja soojusisolatsiooni. Soojustatud põrand on varjatud vahedega või tugede vahega isoleermaterjalist.\nSeade on lihtne külm korrus maa peal\nSee skeem näeb ette, et palkid paigaldatakse kuivale pinnasele. Esimene samm on eemaldada kogu viljakas mulla kiht. Seejärel tuleb pind hoolikalt tampida. Järgmine - pind on kaetud sõelutud liivaga. Kui liiva pole, siis võite kasutada prahti või isegi liivaga täidetud ehitusjäätmeid.\nSaadud padi tuleb ka tampida. Selleks on soovitatav kasutada vibreerivat plaati, kuid võite ka käsitööriistad valmistada vanametallist. See on üsna kaalukad tekid, mis on varustatud käepidemetega.\nSeejärel tehke teine kiht backfill. Siin kasutage juba kaltsineeritud liiva, räbu või tiheda savi. See kiht on peamine karedate põrandate seade. Juba sellel alusel paigaldatakse lagunemine. Seetõttu ei tohiks selline alus luua puidu mädanemise tingimusi. Padja paksuse puhul peaks see olema 3 korda suurem kui valitud riba paksus.\nKui padi kasutatakse räbu, mitte liiva, siis tuleb see viia kohale ligikaudu aasta enne sihtasutuse algust. See materjal peab puhkama.\nViimases kihis paigaldati puidust palgid. Lindi ülemine joon peaks olema põhjaga tasapinnaga. Enne puidu paigaldamist maapinnale on soovitatav seda töödelda koos antiseptiliste materjalidega.\nLaagrid on paigutatud mõnevõrra üksteisest kaugemale. Kaugus sõltub lauade laiusest, mille alla aluspõrand kaetakse hiljem. Niisiis, puidust ehitiste aluspõranda seadme puhul, kus töö on lõpetatud põrandakattega rabbeeritud plaadi baasil, on optimaalne vahekaugus 60 cm.\nEi ole soovitatav kasutada laia valjuhääldit. Teatavatel tingimustel võib puidust deformeeruda.\nPalkide soojendatud aluspõranda seade on veidi külma aluse skeemist erinev.\nNiisiis, kaevu põhja, mis oli viljaka pinnase eemaldamise tulemus, hoiti tugevalt ja seejärel kaetud veekindla materjaliga. Seejärel asetage mitmetasandiline padi. Kõigepealt on killustik täis. Samal ajal ei tohiks selle paksus olla suurem kui 8 cm. See kiht on ka tihendatud ja seejärel täidetud lubjapiimaga.\nPärast seda kihti katab katusfilter, seejärel asetatakse üle 30 mm paksune puitkiudplaat. Siis vala savi väikese või keskmise fraktsiooniga. Kiht peab olema vähemalt 8 cm.\nSoojendusbaas täidetakse "lahja" betooniga, kus liiva sisaldus on suurenenud. Pärast lahuse kõvenemist pindala on kaetud liivaga, seejärel kasutatakse tavalise külma põranda korrastamise skeemi.\nPaigaldage logi eri tüüpi ülekatetele\nKui lagi on puidust, ei erine tavaliselt talad täiesti tasasust. Aluspõranda seade võib olla keeruline, sest selliste lagede lagunemise paigaldamisel on võimatu saada kõige ühtlasemat horisontaalset pinda. Pikkusi tuleks tugevdada laternate külgedel.\nSelle meetodi peamine eelis on see, et ei ole vaja tihendeid, mis reguleerivad kõrgust. Kinnitamine toimub mittetäielike kruvide abil, kus kruvi pikkus on väiksem kui logi pikkus. Kruvide läbimõõt peab olema vähemalt 6 mm.\nKui talad on liiga kaugel, asetatakse teine silp perpendikulaarselt esimese silbiga, kuid täpsemalt.\nKui põrandakate on betoon, siis tuleb arvestada sellega, et sel juhul on vaja hoolitseda hea veekindluse eest, muidu kogu konstruktsioon jääb pidevalt niiskeks. Sellisel juhul kasutatakse teist aluspõrandat.\nPõrandate paigaldamisel pööratakse erilist tähelepanu veekindlusele, samuti soojus- ja heliisolatsioonile. Samuti on tingimata vajalik niiske või kuiv kiht. Ja alles peale seda pannakse paika ja põrand on asetatud.\nTähtajaks sa ei tohiks valida lühikesi baidusi. Kui pikkust ei piisa, siis on osad üksteisega otsadest otsas. Baarid pannakse otse tasandusse.\nPehme isolatsiooni paigaldamine ei ole soovitatav. Sellises olukorras on baarid "ujuvad", mis võib viia viimistluskatte hävitamiseni. Kui soojuse ja müra isolatsioonimaterjalid võimaldavad, tuleb palkid asetada nii, et isoleermaterjalid paikneksid kahe baari vahel.\nPaneme palgid õigesti\nEnne töö alustamist tuleb põhimikku põhjalikult puhastada ja krundida. Puidust osad kuivatatakse ja antiseptiliselt töödeldakse. See võib olla bituumen. Müra isolatsioonikiht võib olla valmistatud räbast või liivast.\nPuit enne ja pärast antiseptilist töötlemist.\nPaigaldamise aeg on aknast parem teha. Vahe seina vahel on kuni 40 cm. Pärast palkide paigaldamist tuleb lennukit kontrollida reegli järgi. Kui te pole lünki näinud, siis kõik tehakse kvalitatiivselt.\nPerspective technology - reguleeritavad laguned\nNeed traditsioonilised põrandad jõudsid aeglaselt uutele ehitustehnoloogiatele. Seega, selle meetodi alusel aluspõranda seade tagab keermestatud aukudega valmistatud talad. Nad täiendavad disaini usaldusväärsust.\nPeale selle on need laguned reguleerimise funktsiooniks. Seda saab teha pöörlevate spetsiaalsete poltidega, mis võimaldab teil igal ajal kangplaadi kõrgust kergesti muuta. Kui reguleerimine on lõpule jõudnud, saab poldi liigse osa lihtsalt katkestada.\nPuit on üks parimaid materjale töötlemata põrandate valmistamiseks. Kõigile nõuetele vastav põrand on pika tööeaga ja ei vaja erilist hoolt. Puidust või vineerist valmistatud põrandaplaadid - lihtne võimalus kumera alusmaterjali, kõrgete soojusisolatsiooni omaduste, kiire paigaldamise, kulude ja kättesaadavuse ühtlustamiseks.\nParem on töötlemata põrandate jaoks sobiv vineer, OSB või puitlaastplaadid. Ideaaljuhul on plaadid soontatud otsaga ja plaadi paksus on umbes 20 mm. Samuti eeldatakse, et lehtmaterjalid paigutatakse kahte kihti.\nPaigutuslehed algavad ruumi nurgast. Esimene rida tuleks asetada seina vastu keelega. Samal ajal jätke laua ja seina vahele vahe. See peab olema vähemalt 10 mm. See on nn kompenseeriv lünk. Järgmine rida asetatakse kahe lagunemise vahele. Kui plaat ei sobi üksteise vastu, tuleb neid reguleerida, kergelt koputades vasarat plaadi või lehe otsa.\nKinnitite jaoks kasutatakse lamamist koos ristikujudega. Põrandakate kinnitatakse kruvidega. Lehtmaterjalide ühendused peaksid paiknema tala keskteljel.\nKaredate põrandate valmistamisel on oluline vabaneda väikestest erinevustest kõrgustes ja mitmesugustes plaatide või vineeride defektides. Selleks pind on maapind või tsükkel.\nSeejärel tuleb põrandad immutada õliga immutatud, parkettlakiga või kaetud vahaga.\nSee on kõik, mida saate rääkides põrandate kohta. See on lihtne ja taskukohane viis, mis kestab mitu aastat. Kuidas panna põrandale sisse logid, näete seda videot. Saadaval olev video näitab kõiki tööperioode eri tüüpi alustel ja põrandatel.\nAluspõranda paigaldamine eramudesse\nAluspõranda paigaldamine on üsna keeruline, kuid see on tingimata vajalik. Maja alumise lae seade on selle aluseks ja on vundamendiga ühendatud. Eelnõu korrus toimib vaheühendina sihtasutuse ja viimistluse vahel, täites aga mitmeid konkreetseid ülesandeid.\n1. Eelnõu korrus kui element maja ehitus\nPärast vundamendi sidumist tehakse kõigepealt maja alumise lae paigaldamine. See võib teostada seinte paigaldamise edasist tööd. See kehtib eriti raammaja ehitamise kohta raamiraamtehnoloogial, ja seinakivide tellimine, seinakonstruktsioonide kasutamine seestpoolt nõuab tugeva aluse alustamist. Lisaks sellele on alumisel korrusel mitmeid funktsioone, mis on hoone vajalik element.\nTeostab kogu koormuse jagamist alumisel korrusel, näiteks koorma kandvate seinte ja vaheseinte mass, kõik inimesed, mööbel, kodumasinad ja -seadmed\nTeenib raami- ja seinatööde aluseid.\nKas alus on viimistluspõrand\nSee on maja üldosa, mis kaitseb seda peamiselt madalatel temperatuuridel.\nOn ilmne, et kõik loetletud aluspõranda funktsioonid nõuavad selle paigaldamiseks erinõudeid, nagu tugevus, pinnakvaliteet, vastupidavus atmosfääri mõjudele.\nAluspõranda eri kujunduste paigaldamise peamine põhjus on maja ise ehituse tüübi erinevus. Maja võib olla kivi, plokk, ehitatud palkidest või paksust puidust, raami. Erinevat tüüpi majadena võib asetada erinevat tüüpi sihtasutused:\nVundamendi vundament ja selle sidumine võivad ka veidi erineda. Sellest hoolimata on kõigile konstruktsioonidele tüüpiliste karakeste põrandate seadme ühised omadused ja omadused. Paljudel juhtudel on aluspõranda baasiks rihmad, mis saavad ja edastavad kõik koormused põrandalt otse vundamendile.\nKahvli kruvialuse sidumine\nVastavalt oma ülesannetele on põrandalauad kõigile vastutavad mitu kihti:\nPõranda alus on maapinnal või põrandaelementidel.\nAluseks olev kiht on kruusa, liiva, räbu, kivimaterjal jne.\nKatte all olev alus (sidur) - monoliitne tasandamine kiht\nHüdro- ja soojusisolatsiooni kiht\nRupilised põrandad jagunevad kolmeks põhiliigiks:\nAluspõrandatüüpide erinevus on nii, nagu see on ette nähtud, nagu võib näha nime järgi.\n3. Ettevalmistus aluspõranda paigaldamiseks\nKui maja sihtasutus ei anna keldrikorraldust, siis vundament teenib aluspõranda paigaldamist. See peab olema korralikult ette valmistatud aluspõranda seadme jaoks.\nRohk, erinevad ehitusjäätmed ja köögiviljade pinnas koristatakse. Oluline küsimus: peate kuivama savi ja rasvmuldadega nii palju kui võimalik, sest need võivad sisaldada palju niiskust. Samuti pole võimatu kasutada mulda lume ja jää seguga.\nSiis maapind on hoolikalt tasandatud. Vajadusel võib kaevudes maa täita. Pärast mulla täitmist jaotatakse see ühtlaselt ja tampitakse käsitsi või mehaaniliselt.\nSoovitav on ka 10-15 cm paksune liiva kiht valada. Eriti oluline on pinnase ettevalmistamine aluspõranda paigaldamiseks maapinnale.\nSageli vajab põranda baasi ettevalmistamine palju tööd.\n4. Aluspõranda paigaldamine lagiks\nPõranda paigaldamine lagunemisse on üsna populaarne.\nSellisel juhul valmistatakse puitkarkass, mis on paigaldatud trimmikuule või muude spetsiaalselt valmistatud tugedele. Palgid ise on puit või paks laius, mõnikord asetatud ribi külge.\nParketi paigaldamise logi paigaldamine\nSellisel juhul peaks põranda kõrgus olema väike, nii et puudub oht sügavusele. Kaugus põrandast kuni viineni ei tohi olla suurem kui 25-30 cm.\nRuumi märkimisväärse laiusega on palgid väga pikkad ja neid ei piisa ainult nende ümbristamiseks ainult välimise kattekiibiga. Sellisel juhul paigutatakse palgid alla täiendavad tuged. Toetuste seadistamiseks on mitmeid viise.\nAluse betoonimine ja paks pardal asetamine, mis toimib logi paigaldamiseks kasti, on tehtud. See meetod sobib eriti hästi madalale alusele maapinnast kõrgemale. Kui põranda all on suur 15-20 cm ja põrand ei ole betoonitud, asetatakse veergud alumise haarde lauadesse umbes 80 cm ulatuses. Kolonni paigaldamine toimub järgmiselt:\nAvad avanevad natuke laiemad kui postide ristlõikega (35-40 cm)\nSobib nii, et ülemine alus ulatub veidi maapinnast.\nLaidlevad tellistest veerud.\nTavaliselt piisab, kui asetada veerge kahte kihti kahe kihina, risti üksteisega. Te saate täiesti betooni sambaid teha, kuid siis pead ehitama kõrge raketise.\nKõigi veergude kõrgus peaks olema ühes tasapinnas. Seda kontrollitakse, pannes neile aluse alla. Vajaduse korral reguleeritakse kolonnide kõrgus erinevatel aluspindadel: plaatide pinna ja lagunemise vahele jäävad puidust ribad, mille mõõtmed on umbes 20-25 cm pikad, 10-15 cm laiused ja paksused - umbes 3 cm. Need parandavad lag-tasapinna horisontaalset asendit. Peenhäälestamiseks kasutatakse tavaliselt vineerikihte.\nVeergude peal peate kandma veekindluse kihti, näiteks katuseventiili.\nLahtrite paigaldamine palkide all\nLagunemise vahekaugus ei tohiks olla üle 0,5 m. Seintel tuleb jätta väike vahe, võttes arvesse puidu deformatsiooni.\nViimistletud põranda seadme laguniku peal on võimalik kinnitada vastupidava materjali plaadid - OSB või paksune vineer. Soovitatav on seda teha "rünnak", see tähendab, et järgmine kiht vineeri või OSB liigub veidi võrreldes eelmisega.\nVajadusel võib õõnsust mahajäämuste vahel täita isolatsiooniga. See võib olla kas-savi või mineraalvill - sõltuvalt maja vajalikust soojenemisest.\n5. Reguleeritud hilinemiste korrus\nViimasel ajal on võimalik saada sissepääsu seadistamine reguleeritavale alusele. Need on plastist kruvitugi, üsna tugev ja lihtne. Need on varustatud nelinurga kandega, mis asetatakse jäigale alusele ja kruviga reguleeritava kõrgusega. Nende kasutamisel saate kiirelt korraldada karedat põrandat, lisaks ei puutu see alusiga kokku, on hästi ventileeritud ja seega kaotada veekindluse vajadus.\nSellise viivitusaja paigaldamise kord on järgmine:\nLahtritesse puuritakse lahtine auke - sammuga 50-80 cm\nLaga on paigaldatud õigesse kohta\nToetus on alusele kinnitatud.\nRätid keerdsid nõutavale tasemele\n6. Põrandaplaadid taladele\nJärgmine aluspõranda paigaldamise viis on paigaldada see taladele. Siin on peamine struktuurielement puittala. See on valmistatud nelinurksest baarist. Tala ristlõike määramiseks võetakse arvesse kõiki koormusindikaale esimese korruse ruumide alusel. Selleks, et mitte kasutada rasket paksu puitu, millele on füüsiliselt raske töötada, saate servale paigaldada topeltplaate või plaate. Hea võimalus oleks kasvatatud palkide kasutamine.\nTalade koormus arvutatakse mitmete parameetrite põhjal, mida me eespool mainisime. Arvatakse, et kogu koormus inimeste massist mööbli, tarvikud ja nii edasi. võib olla umbes 400 kg 1 m2 põrandapinna kohta.\nTabelis on näha valitavate talade soovitatud ristlõiked sõltuvalt ristlõike laiusest ja paigaldusetapist:\nKui tegemist on niisuguse kontseptsiooniga kui karm põrand, siis on paljudel inimestel mingil põhjusel, et need on kooritud lauad. Kuid tegelikult on eelnõu aluseks mitmekihiline kook, mis koosneb erinevatest ehitusmaterjalidest. Kokkuvõttes moodustavad nad põrandakatte all üsna tugeva aluse. Muide, see element ei pea olema puust. See võib olla maapinnale paigaldatud betoonist tasanduskiht.\nIgal juhul on kõigi tänapäevaste ehituskonoonide järgi vaja kasutada selliseid materjale nagu aur, kuumus, müra ja veekindlus. Nagu näete, on konstruktsiooni lähenemine üsna tõsine, seega kaalume, kuidas aluspõrand õigesti valmistada.\nPuitpõrandad majades, kus isegi kütte puudub, teenivad kaua aega, seetõttu kasutatakse neid sageli riigi ehituses. Oluline on kasutada kuiva puitu, mille niiskusesisaldus on kuni 12% ja kindlustage ventilatsioon läbi vundamendis põranda all olevate hingamisteede. Elamu aluspõranda jaoks soovitavad eksperdid kasutada okaspuu lauad. Need on küllastatud vaigud, mis pikendavad ainult kasutusiga ja nende materjalide maksumus on madalam.\nTähelepanu! Ilma eranditult tuleb kõiki puidust elemente - ja ka laudasid ja palke - töödelda antiseptiliste ja leegiaeglustavate ühenditega. See on nende pikaajalise toimimise eeltingimus.\nMaapinnal paiknevate puitpõrandate projekteerimine ja ehitamine hõlmab põrandalaudade paigaldamist spetsiaalselt paigaldatud põiktaladele, mida nimetatakse lagiks.\nNende paigaldamine võib toimuda toetusteradel, postidel või hüpoteegi kroonil, kui maja on ehitatud palkidest või suurtest taladest.\nEsimesel juhul on kõik selge, sest lag struktuur on paigaldatud laternatele, millel on suurem ristlõige ja nende otsad asuvad sihtasutusel. Sama võib öelda ka hüpoteekvankri kohta. Kõige keerulisem on oma käitumises - see on tugipostidest mahajäämuse installimise protsess. Tüüpiliselt kasutatakse seda meetodit suurtes piirkondades, kus ei ole võimalik tagada lag struktuuri tugevat tugevust. Kui nende otste vahel on suur vahemaa, siis on tõenäoline, et hilinemised lihtsalt painduvad.\nMida peate pöörama tähelepanu, ehitades sellist kõva põrandat?\nEsiteks kasutatavate puittalade suurused ja täpsemalt nende lõik.\nTeiseks toetuste kaugus.\nMõlemad näitajad on omavahel seotud. Näiteks kui valite lahtrite ristlõikega 150 × 150 millimeetrit, siis võib veergude vahekaugus olla 80 sentimeetrit. Selle põhjal on võimalik sammast paigalduskohti täpselt märgistada. Muide, märgendust saab paigaldada nööride abil, mis on venitatud piki aluse ülemist serva.\nNüüd peate valima materjali, millest saab toetusi luua. See võib olla telliskivi, kivi, betoonilahendus, valida. Ainus asi, mida ma tahtsin juhtida teie tähelepanu, on iga tugi aluse kohustuslik valamine, kasutades metallist silmust või tugevdust tugevdava karkassi.\nTähelepanu! Kui veerud valatakse betoonilahusest, tuleb kaaluda kahte asjaolu. Esimene on see, et metallraamiga tugevdatud raam peaks olema nende sisse pandud. Teiseks peaks neil olema horisontaalselt tasane pind üksteisega samal tasemel.\nPärast sammaste paigaldamist võite hakata end ise vihma. Siin on kaks võimalust - esmakordselt panna tugipingid postitustele ja seejärel logid või kohe logid tugi. Mõlemad võimalused on õiged ja need ei mõjuta mingil moel eelnõu kvaliteeti. Lihtsalt esimene võimalus on usaldusväärsem, kuid see sõltub maja kavandatud lae kõrgusest.\nJa on veel üks punkt, mis vajab ka tähelepanu. See on isolatsioonikihi paksus, mis tänapäevastes majades on põrandakonstruktsiooni lahutamatu osa. Näiteks kui isolatsiooni paksus on 150 millimeetrit, siis peaks viivise kõrgus olema 180 millimeetrit. Ventilatsioonipuu moodustamiseks on jäetud 30 millimeetrit.\nSisaldab hüdro- ja soojusisolatsiooni\nTugipostidel oleva lagi paigaldamine algab sammaste hüdroisolatsioonimaterjalide paigaldamisega ja mõnikord paigaldatakse ka müra isolatsioonikiht, kuid see ei ole vajalik. On palju olulisem seada kõik lagunebad ühes horisondi tasapinnal. Kõigepealt on rajatud majakad, mis asuvad vastaskülgede lähedal, seejärel mööda neid vahepealseid elemente. Parem on paigaldada spetsiaalsed metallist nurgad, mis kinnitatakse palkide külge kruvidega, ning toetavad postid ankrutega.\nIsolatsiooni paigaldamiseks on vaja spetsiaalset alust ehitada lag süsteemile. Ehituseks on kaks võimalust:\nKui majas planeeritakse keldrit, siis on selle protsessi kõige parem teha. Selleks mine alla keldrisse ja täitke tugeva plaaditud materjali mahajäämuse alumiste servadega. Selleks saate kasutada viimistletud plaate, vineeri, lainepappi, puitlaastplaati ja nii edasi.\nKui majas pole keldrit, siis peate alustama kolju rööpad. Selleks võtke paksus 20 millimeetrit, mis on löödud tagumiku äärega. Sellisel viisil moodustatud riiulitel saate panna lauad kogu logi. Menetluse raskus seisneb selles, et peate palju lõikama, lõigates lauad alusele vajaliku suurusega. Ja seal on suur hulk selliseid elemente.\nNüüd moodustunud nišides saab paigaldada isolatsiooni ja veekindlat materjali. Pange tähele, et isolatsioon tuleb paigaldada ilma selle ja puidust elementide vahele. Seejärel võite palkide veekindluse katta ja kinnitada puidule metallklambrid või väikesed tõmblukud. Pidage meeles, et isolatsiooni ja veekindluse vahele tuleb ventilatsioonist välja jätta vahe.\nSee põrand tugevdab raami kodus.\nKõik ettevalmistusoperatsioonid on läbi, võite alustada põranda paigaldamist. Ja siin võib tekkida küsimus, millest materjalist? On mitmeid võimalusi:\nPuhastamata põrandakate 25-30 mm paksune.\nSarnased põrandalaudad, kui teie rahandus lubab.\nKõik need materjalid täidavad täielikult oma kohustusi. Aga kui te otsustate kasutada paksu soonega plaate, siis pole mõtet nendega katta täiendava põrandakattematerjaliga. See on juba puhas põrandakate, mis tuleb lihtsalt poleerida ja lakitud. Seda tüüpi põrand - see on ilu, tugevus ja loomulikkus.\nPuhastamata pardal on rohkem probleeme, sest see ei ole isegi otstes ja kui see on asetatud, jäävad elementide vahel alati väikesed lüngad. See on loomulikult väike probleem, kuna sellised lüngad on kergesti suletud. Selleks võite kasutada valmis pastat ja põrandat või valmistada lahus ise ja selle retsept on tuntud ja laialdaselt kättesaadav. Peaasi on plaatide paigaldamine korrektselt ja võimalikult täpselt lähendada. Sama kehtib ka soonteplaatide põranda paigaldamise kohta.\nTõsi, on vähe erinevusi:\nEsiteks, esimene keele- ja soonteplaat kogub naelu vastu seina, kuid see on eelnevalt kogu pikkusega lõigatud.\nTeiseks, plaatide kinnitamine tehakse soonde - see on nn varjatud kinnitus. Kruvi on paigaldatud ja kruvitud 45 kraadi nurga all.\nKolmandaks, kui lauad kattuvad täpselt ruumi pikkusega, siis on need paigutatud üksteisega paralleelselt. Kui laudade pikkus on ruumi pikkusest väiksem, siis need paigaldatakse võistlustele. Seetõttu nõu - otsige ja osta pikki plaate.\nMärg tasanduskiht disain\nPaigaldades vineeri palkide peame meeles pidama, et see plaaditud materjali väike paksus, seega väheolulisi tugevusomadusi. Mida saab neid suurendada? Esimene on vähendada lagunemise vahemaad. Teine asi on vineeri lehtede paigaldamine kahte kihti. Kui valite teise valiku, siis peate sooritama kaks kihti minimaalse nihkega 30 sentimeetrit. Muide, vineeri minimaalne paksus peaks olema 12 millimeetrit.\nNii saate teha palkidele ja maapinnale töötlemata põrandat, kuid samasugust konstruktsiooni saab kasutada konkreetse alusena, eriti kui tegemist on korterite põranda paigutamisega. Tehnoloogia on erinev, sest pole vaja mitmeid olulisi protsesse. Toetusjärjestusi ei ole vaja korraldada, sest kogu struktuur põhineb konkreetsetel alustel, mis peavad olema tugevad ja tasasemad. Põrandad asetatakse põrandale, kus need on joondatud samas horisontaalses tasapinnas, siis on need kinnitatud betooni enda külge. Seal on kolm võimalust - läbi baaride, ülemuste ja tõsteseadmete vahel.\nPuidust põrandakate pole ka vaja varjata. Veekindluse ja isolatsiooni aluse rolli mängib betoonpõrand ise. Kõik muud toimingud viiakse läbi sama tehnoloogiaga nagu põrandakatete puhul.\nRaua betoonpõranda seade pinnasel\nKui me räägime sellest eelnõust, ei ole seda alati võimalik kasutada eramajas. Esiteks tuleks arvesse võtta põhjaveetaset - see näitaja ei tohiks olla alla 4 meetri. Teiseks, maapind peab olema tugev ja liikumatu - muidu betoon lihtsalt puruneb ja muutub kasutuskõlbmatuks. Kolmandaks, sellist maja tuleks soojendada talvel. Kui kõik need nõuded on täidetud, on võimalik betoonalust korraldada.\nMe ei lähe protsessi üksikasjadesse, vaid kirjuta välja töökava ja juhime välja mõned vigu, mis võivad tekkida:\nEsiteks viiakse läbi kaevetööd, mille käigus eemaldatakse ülemine mullakiht. See on habras ja lahti. Alus on tingimata tembeldatud.\nMäärati nullmarginaal, mille peale valatakse betoonilahus, valatakse liiva- või kruusa 10-sentimeetrise paksuse kiht ja tihendatakse veega. Eespool on purustatud kivi ka 10 sentimeetrit paksune. Ja parem on, et see oleks 40 millimeetrit. Teine õhuke kiht liivast kivide teravate servade katmiseks.\nVeekindlus on rakendatud. See võib olla ruberoid, paks plastkile paksusega mitte vähem kui 0,2 millimeetrit või klaasist isolatsioon. On väga oluline, et materjal ei puruneks kleepuvate kividega. Hüdroisolatsioonimaterjali servad tuleb tõsta piki seinu nullini.\nSelles etapis viiakse läbi isolatsioon, mille puhul saate kasutada põhiosakesi, nagu näiteks claydite või perliit või tihedusega plaatide tüübid, nagu vahtpolüstüreen või mineraalvillkangad. See on üks soojusisolatsiooni võimalusi. Teine - paigaldamine isolatsiooni üle betooni põhja ja sellele järgneva valamistihedusega.\nArmeeraatori paigaldamine. Pange tähele, et võre või raami peab olema betoonkihi korpus, nii et need tuleb paigaldada tugedele. Selleks kasutati varem tellist või kivi. Täna pakutakse erinevaid võimalusi, kuid sagedamini kasutatakse spetsiaalseid metallist või plastist kandke.\nTähelepanu! Kui lahtisi materjale kasutati soojusisolaatorina, ei ole mõtet isolatsioonikihi sulgemist veekindla kilega. Ja kui plaaditud hügroskoopilist isolatsiooni kasutati, siis on vajalik kaitse.\nNii et kõik ettevalmistusprotsessid on lõpule viidud ja te saate nende peale asetada betoonilahuse. Muide, kui aluspõranda pind on suur, siis on parem asetada betooni piirkondadesse, kus saab kasutada piirdeid metallprofiilide või puidust liistude jaoks.\nPõrandakattega põrand on kõige olulisem kujundus võrreldes põrandakattega. Sest see, kes kannab kõiki tegelikke koormusi. Ja seda tugevam on, piiratud konstruktsioon kestab kauem. Sellepärast, kui tegemist on põrandate parandamisega vanas maamajas, ei soovita eksperdid sugu päästa. Ja kui te asute remondiks, siis lahutage vana põrand lõpuni.\nJärgmine ArtikkelKuidas arvutada ruumi seinte pindala (kalkulaator)?\nEnne elektrilise põrandakütte otsese paigalduse alustamist on vaja osta selleks vajalikke materjale. Selleks peate teadma põrandakütte disaini ja seadet.Põrandakütte küttesüsteem koosneb järgmistest peamistest seadmetest:# KorrusVaatamata asjaolule, et alus ei ole elektrilise põrandakütte integreeritud seade, saab põrandat, millele küttekaabel paigaldatakse, võrrelda funktsiooniga, mis täidab maja aluse rolli, see peaks olema ühtlane ja ilma pragudeta.


Akvaporiinist - leiti 2 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "akvaporiinist" leiti 2 faili\nOluline membraanipotentsiaali hoidmisel, koos Na ioonidega glükoosi sisseveol rakku sekundaaraktiivtranspordil, osmoosi kontroll. Akvaporiin koosneb kuuest transmembraansest alfaheeliksist, kusjuures nii amino kui karboksü ots jäävad tsütosooli poole. Moodustavad kanali läbi mille liigub kas ainult vesi või ka selles lahustunud ained, sõltuvalt akvaporiinist . Reguleerivad veevoolu Kanalivalkude avatust mõjutavad: Elektriline signaal (membraanipotentsiaal), keemiline signaal. (teatud ühendite seostumine kanali valguga) Lisaks ka temperatuur, mehaaniline jõud ja fosforüleerimine. Sekundaaraktiivne transport ei kasuta otseselt ATP energiat, et aineid transportida, vaid elektrokeemiliste potentsiaalide erinevust. Transportvalkudeks antipordid ja sümpordid. Nt Glükoosi transporditakse n...


Veel üks Euroopa riik tahab keelata kunstpäikese - Tervis\nVeel üks Euroopa riik tahab keelata kunstpäikese\n6. aprill 2015, 15:44\nNahavaähi laia levikut seostatakse just solaariumidega.\nPrantsusmaal sai eelmisel nädalal heakskiidu seaduseelnõu, mis keelab alla 18-aastastel solaariumide kasutamise.\nEelmisel reedel Prantsuse parlamendis heakskiidu saanud eelnõu keelab ka solaariumide reklaamid, kirjutab Local. Samuti tahetakse selle eelnõuga keelata solaariumiseadmete andmise eri väljaõppeta inimestele.\n«Meie kaasmaalased ei tea terviseriske, me oleme mures selle pärast, kuidas neid seadmeid kodus kasutatakse,» rääkis Prantsuse tervishoiuminister Marisol Touraine. Ka näeb eelnõu ette, et solaariumide töötajatel peab olema korralik koolitus, milliseid terviseriske toob kaasa UV-kiirgus.\nSotsialistist saadik, endine nahaarst Michele Delaunay ütles, et naiste kopsuvähi kõrval on nahavähk teine aina sagedamini esinev kasvaja. «Nahavähi juhtumite arv kahekordistub iga kümne aastaga» rääkis Delaunay ja lisas, et ekspertide arvates on see seotud solaariumis saadud UV-kiirgusega. Prantsusmaal on 10 700 solaariumisalongi, kus on ligi 40 000 päevitusseadet. Alaealiste solaariumikeeld kehtib juba Brasiilias ja Austraalias, see on kaalumisel Norras.


Mannu rannavormi!: tõusen tuhast ehk goodbye laiskus!\nEelmine postitus tõi minu ellu uskumatult palju entusiasmi. Aitäh mu lugejatele, kes mind hea sõnaga toetavad! :)\nMul on iseeneslikult välja kujunenud selline trend, et kolmapäeviti puhkan trennist kuid sel nädalal otsustasin midagi teistmoodi teha. Juba teisipäeval õhtul käisin 7-kilomeetrisel kõnniringil. Täiesti üksi ja täiesti sihitult Tallinna kesklinnas.\nKolmapäeval külastasin ringtreeningut. Sain mitmel korral kiita oma sooritustehnika eest, aga kõige meeldivamaks kiituseks pean seda, et teen clean&pressi õigesti, jepjep, treener ütles! Ma ei ole seda kunagi üle 10kg kangiga proovinudki, aga ringtreeningul on kehv raskusi vahetada, sest see, kes minu järel samasse jaama tuleb, peaks hakkama jälle minu maha krutitud kettaid juurde lisama, seega tegin (teiste pärast) 15kg kangiga. Vaauu, ma sain hakkama ja olen nii uhke!\nNeljapäeva hommikuks käis sõbranna välja, et lähme trenni, mul oli juba hirm, et öö jääb nõnda lühikeseks ja niigi kolm järjestikust päeva treeninud. Juhtus aga see, et kõndisin jalgsi hommikul kuue ajal soojenduseks trenni, selgus, et sõbranna jäi siiski koju magama. Ma ei lasknud end sellest heidutada ning tegin mega kätetrenni, et pumpis kauem vastu peaks (siia alla kuulus ka 100 kätekõverdust). Enesetunne on nüüd nii hea!\nMiks ma kõike seda kirjutan, et üksi sihitult kõndisin ja et hoolimata teiste alt hüppamisest jõudsin trenni, on see, et kui tahe on olemas, leiab alati viisi realiseerimiseks. Ja kui ei leia, siis arvan, et ju ei olegi nii karjuvat vajadust.\nMul ka tegelikult väga enam pole, aga mulle meeldib õudselt see trennijärgne fiiling. Kusjuures täna trennis vaatasin, et vaau, ma olen ikka täiega püss - sangad on kadunud ja kõhuümbermõõt ka vaikselt väheneb.\nNoh ja kaal ka kilovõrra vähenenud, lisaks lugejate ning kolleegide kiitused, kuidas ma siis saan koju pikutama jääda! :D\nIlmselt juba järgmises postituses saan aga oma uut spordivarustust näidata ;)\nPosted by Mannu at 1:08 AM\nMariliis March 19, 2015 at 4:24 AM\nKusjuures ongi tore, et ajaga on see spordisaali suur peegel üha paremaks sõbraks saanud :D Üha parem keha vaatab sealt vastu, ma olen sinuga samas paadis.\nAga 15kg....no tõeline jõujunn oled! :P\nMannu March 19, 2015 at 4:37 AM\nMul oli korraks hämming, et misassja, ma olen 12kg kaotanud mitte 15 ju :D\nKevad ei mõju mulle hästi..\nLaura Kask March 19, 2015 at 9:21 AM\nMinu meelest sellise raskusega saabki selle õige clean&pressi tunde kätte. Super tubli! Ikka ja alati imestan su võimet leida võimalusi, mitte vabandusi. :)\nOotan põnevusega seda uut spordivarustust!\nRaili Pihlas March 19, 2015 at 7:40 AM\nOoo..tubli, mul max 12 kg..peab siis varsti tõstma :D


Hyundai Fastback lippab nagu põrguline\nHyundai i30 Fastback on nii nutikas, et hoiatab kaasliiklejaid äkkpidurduse korral ohutulede vilkumisega. Sten Sang\nTopauto esinduses ulatab müügikonsultant Kät Mõttus mulle usaldavalt Hyundai i30 Fastbacki võtmed. Loetud hetked hiljem panen pälvitud usalduse tugevalt proovile: järsu pidurduse peale löövad masinal ohutuled vilkuma. Kõrisõlm teeb lõnksti ja kerge hirmuvärin tungib sääremarja.\nÕnneks on kiire masina hingeeluga kõik korras ja ohutuled plinkisid vaid teiste liiklejate hoiatamiseks. Minul jõudis muidugi kogu elu silme eest läbi välkuda ja vaimusilmas dollarimärgid rahakotis tantsu lüüa. Mida ma üldse tegin selleks, et nii äkilise pidurdusega maha sain? Viisin 1,4-liitrise T-GDI bensiinimootoriga masina kinnisele platsile kiirematele ringidele. Sirgel õnnestus kenasti sada sisse saada ning see hoog oli vaja ju kuidagi raugema sundida.\nSulni kõrvupaitava kummivilina saatel saan kurve nii- ja naapidi välja võtta. Erilise peotrikina teen action-filmidest tuttavat tagurpidi sõitu ja saan selle eest tubli diplomi. Usun, et see diplom võetaks režissööri poolt kiirelt mu näppude vahelt ära, kui sama sõitu majade ja inimeste vahel kordama peaksin.\nRaadil autoga paremaid sirgeid otsides õnnestub leida endasugune jumalavallatu hing ning paneme masinad joonele. Jääme võrdseks ja sõidu lõpus viipame üksteisele ülespidiseid pöidlaid. Meie kiirused ei tõusnud kordagi üle lubatud piiri ja katse käigus oli tagatud pealtvaatajate ning metsaloomade ohutus.\nTuleb soov Fastbacki vilkad rattad kruusasel proovile panna. Kruusateel sõidu mõnu saan rahuldatud Saadjärve parklas, millest on Topauto esinduse juhi Enn Poola sõnul kahju, sest Fastbacki pikk teljevahe ja ülitäpseks timmitud sõidustabiilsusassistent pakkuvat kruusal kindlat tunnet. Minu siirad vabandused kalamehele, kellele mitu tolmust tiiru kraevahele tekitan. Tuul oli valelt poolt, ei muud. Raudne ruun kruiisib mõnusalt ning teen kogu Eesti pulmapaaridele auringid ühekorraga ära.\nMaanteel käitub 103 kilovatiga uhkeldav 140 hobuse rammul liikuv pill igati eeskujulikult: püsib vapralt teel ja maanteemüra kostub salongi minimaalselt. Korraks vajutan varbaga tibake rohkem gaasipedaalile ja see meeldib kangesti taga liikuva punase maasturi roolijale. Mitte grammigi ei jää härra minust maha ning lõpuks lasen ta bussitaskus endast mööda. Ka sel katsel jäid kiirused lubatud piiridesse ja tagati kõigi asjaosaliste ohutus.\nKütusekulu lubab tehas keskmiselt 5,4 liitrit saja kilomeetri kohta ning esinduse sõnul on neil demomasinaga õnnestunud sada kilomeetrit läbida 5,6-liitrise bensiinikuluga. Armatuuril on näha auto hetkekulu ning vahepeal suudan sinna liigagi ogara 30 ette vajutada. Seda numbrit silman muidugi vaid kiirenduse ajal ning mäest alla veeredes tiksub vaid 3,7 ette. Mis seal ikka – rohkem mägesid, millest alla veereda.\nEsinduse šeff Poola soovitab, et ajakirjanik võiks rahumeeli ette võtta lõunasöögi Põltsamaal, et veenduda masina ökonoomsuses. „On olnud proovisõitjaid, kes enda kinnitusel on teinud Tartu-Rakvere otsa 5,2 liitriga. Haljala Sämmi grillis võiks ju ka einestada, kui autokatsetus käsil,” jagub tal ideid kamaluga.\nKus on varuratas?\nTahaks veidi Fastbacki kallal ka iriseda ja selleks leian põhjuse juhi käetoe pikenduse puudumises. Kõik oleks parimas korras, kui sõidaksin rohkem tahapoole lükatud juhiistmega. Olles aga juba selline ninapidi klaasis istuja, jääb tugi mulle kaugeks.\nNatuke paneb kukalt kratsima varuratta puudumine, mis viimasel ajal uute masinate puhul pigem trendiks saanud. Nii hoitakse kaalu pealt kokku ja väheneb kütusekulu. Asenduseks pakub tootja rehviparanduskomplekti, mis aga täielikult purunenud rehvi puhul erilist efekti ei anna. See-eest kuulub pakkumise sisse tasuta Road Assistance: kaetakse kohalejõudmise ja hotellikulud ning vajadusel antakse tasuta asendusauto.\nMinu mekitud masina hind jääb 22 000 eurokupüüri kanti. Viieaastase liisingu puhul teeb see kasutusrendi kuumakseks 240 eurot. Sisse on vaja maksta tavapärane kümme protsenti autohinnast ja tasuda tava- ning kaskokindlustus.\nKõige odavama Hyundai mudelina käib müügiesindaja välja pea 10 000-eurose i10-nimelise variandi, mil peal üheliitrine 49 kilovatiga mootor. Samas, odav ei olegi ostjate seas popp ja kõige hinnatuma tiitli saab endale hoopis linnamaastur Tucson. Kõrgema taseme varustusega Tucsoni mudeli laoautosid saab lunastada 25 000 euroraha eest. Egas midagi, hoiupõrsas kaenlasse ja masinaid valima!\nViimati muudetud: 03/10/2018 20:53:07


Pelgulinna kunst: Disainer Leonardo Meigase (PG 1970) intervjuu Sirbis\nDisainer Leonardo Meigase (PG 1970) intervjuu Sirbis\nHeie Treier, Sirp, 23. veebruar 2012\nLeonardo Meigase ülevaatenäitus „Head ajad” Kiek in de Kökis, 14.–29. II , helitaustaks Joosep Tormise remiks Sven Grünbergi ja Tiit Kikase helindeist.\nKiek in de Köki muuseumis eksponeeritud Leonardo Meigase ülevaatenäitusel näeb tema loomingut aastatest 1974–2011. Tegemist on disaineri enda koostatud retrospektiiviga, kus esitletud fotode ja arvutisimulatsioonide abil väga erineva mahuga tellimustöid: disaini väikevorme, graafilist disaini, tootedisaini, mööbli- ja ruumikujundust ning telestuudio disaini. Kõige krooniks võib pidada suurte installatsioonide ehk n-ö elamusdisaini dokumentatsiooni. Näituse konteksti kuulub ka Kiek in de Kök ise: selle praegune ruumilahendus kolmel viimasel korrusel ning maa all (ajarong) on Meigase uusim disainilooming.\nSaatsin Leonardo Meigasele e-kirja teel mõned küsimused, mis on ajendatud tema näitusest ja ümmargusest sünnipäevast. Küsimuste tagamõte oli jäädvustada tulevastele Eesti disaini ajaloo uurijatele mõningad andmed, mida võiks edasi uurida. Saabunud vastused aga veensid, et küsida tuleks hoopis rohkem ja süstemaatilisemalt, sest tegemist on seni maha vaikitud materjaliga.\nLeksikonides algavad kunstnike artiklid sageli perekondliku tausta nimetamisega. Millisesse perekonda sina sündisid ja mida sa sealt kaasa said?\nMinu sündimise aegu oli arhitekti haridusega isa Voldemar Meigas ENSV kommunaalmajanduse minister. Isa pärines Kroonlinnast, minu vanaisa oli seal laevaehitusmeister. Tema hoolika käsitöö näitena on alles üks profiilliistu höövel. Minu mõlemad vanemad olid Venemaa eestlased, saanud hariduse Leningradis. Ema Ester Taal oli õnnistatud lauluandega. Tema suguvõsas ulatub muusikukutse Vene tsaari õukonna orkestri liikmeni. Minu lapsepõlvekodus Nõmmel Vana-Pärnu maanteel toimusid periooditi lahtiste uste päevad. Tollase sünge ajastu taustal oli tegemist väikese kultuurikoldega. Kogunes arhitekte, Estonia teatri muusikuid, dirigente ja TPI õppejõude. Minu vanemad olid kristlased; see oli tollasele riigiametnikule tabuteema, nagu ka rahvuslik meelsus. Ent see vaimse poole tähtsustamine imbus lastesse ikkagi – mul on ka kaks muusikust õde – ja on meid saatnud läbi elu.\nSinu loomingu ülevaade Kiek in de Kökis peaks aitama kirjutada Eesti disaini ajalugu. Sinu osalusel on valminud ka suurepärane dokumentaalfilm Bruno Tombergist (2009, AD Oculos Film, Leonardo Meigase idee ja intervjuud, Ruth-Helene Melioranski käsikiri, režissöör Peeter Brambat), mis on ühtlasi austusavaldus õpetajale.\nTombergi portreefilmi intervjuu salvestasime koos Peeter Brambatiga juba kolm aastat tagasi. Siis aga jäi kassett riiulile paremaid aegu ja uusi kulka otsustajaid ootama. 2009. aastal viisime töö lõpule äsja sündinud disainikeskuse katuse all. Filmi sünd oli õieti seotud ühe suurema plaaniga jäädvustada ja taasesitada meie kultuuri need viis kümnendit, s.o 1940–1990, mis ülejäänud Euroopale tundmatud, kas mastaapsema kultuurifestivali või uue teemapargi programmina. See oleks nii Eestit külastavale inimesele kui meile endale väärtuslik, üllatav, kohati täiesti sürrealistlik maailm. Hea ainevald elamusdisainile.\nSellega on seotud meie olustiku, sealhulgas disaini ajaloo jäädvustamine. Tegutseva disainerina ma erilist huvi selle tegevuse vastu ei ole märganud. Vähegi süsteemset pilti möödunud neljakümnel aastal loodust ei ole mitte keegi asunud kokku panema. Jõudu noorele uurijale nende kujundusmaastike läbimisel! Ajastut, riigi seisundit visualiseerivad ühtaegu nii telesaade kui raamatukujundus, nii muusika kui arhitektuur, nii tööstus- kui unikaaltoode. ETV on oma varasemad lindid hävitanud. Tehased ja nende arhiivid lakkavad olemast. Ka Arsi kunagine fotokogu on hajumas. Disainiajaloo huvi on tähtis. Üksainuke Eesti meil on!\nOlen mõelnud disainerite fenomenile: 1980ndatel oskasid nad olla kursis rahvusvahelise kunstieluga, olla moodsad, kureerida „Ruumi ja vormi” näitusi, kujutav kunst aga suples ebamäärases igavikulisuses. ERKI arhitektuuri- ja disainiosakond olid mh Eesti n-ö avangardkunsti taimelavaks. Sina, mäletan, paistsid noore kunstnikuna eriti välja oma šikkide eri mõõdus kelladega, mida keegi teine ei teinud. Nõukogude aeg polnud aga soodne dokumenteerimise ja materjalivaliku seisukohalt – mis on neist kelladest kui objektidest saanud praeguseks?\nAitäh neid kelli kiitmast, eks semantiline pool oli see, miks valisin need oma näitusekollektsioonide aineks. Oli muutustest pakitsev 1980ndate-1990ndate üleminekuaeg, kasutasin erinevaid materjale ja tehnoloogiaid. Oli katsetamisrõõmu. Ja kelladele leidus siis välisvaluutas maksvaid ostjaid. Euroopa tööstus ei olnud veel Aasiasse ära kolinud ja siinset unikaaltoodet väärtustati. Osa neid kelli jäi ka Eestisse, minu kolmele tütrele ikka jagub. Hiljem olen seina- ja lauakelli tootnud oma firmas väikeseeriana või kujundanud ka tehasele tootesarja osana.\nSul oli tellimusi ka Moskvast. Millised need olid ja millal need tulid? Milline oli see kogemus?\nOi, Moskva püsis mul sõidusuunana aastaid. Töötasin 1977. – 1988. aastani Eesti Kunstifondi Tallinna kombinaadi Ars kujundusateljees disainerina. Kuna olin kavandanud nii Balti jaama kui Aerofloti Tallinna agentuuride infokujunduse, siis käis ka piletite saamine lihtsalt. Tellimused saabusid Arsi ja kuna Eesti disaini ja toodangu maine oli 1980ndail kõrge, siis oli ka tegemist kõrgtasemel tellimustega. Nende hulgas NSVL Kunstnike Liidu Kunstnike Keskmaja visuaalne info. Kunstnike Keskmaja puhul on tegemist tänaseni Venemaa suurima kunstinäituste kompleksiga.\nSamal ajal asus Moskva lähistel paiknev NSVL Kosmoselendude Juhtimise Keskus seoses algavate koostööprojektidega otsima lääne partneritele kinkimiseks sobivaid suveniire. Rahvuslikud puulusikad kosmosega ei klappinud. Alustasin nende sümboolika väljatöötamisest. Kinkeeseme loomisse lülitus ka Üleliiduline Tehnilise Esteetika Instituut, mul on koguni üks naljakas keraamiline vaas sellest alles. Trust Zarubežgeologija tellis välisnäituste tarbeks kakskümmend poolvääriskividest vitraažidega valguskasti. Sacco ja Vanzetti nimeline kirjutustarvete tehas vajas uute pastakate tootedisaini. Samuti puudus ettevõttel tunnusgraafika.\nJuba mainitud Kunstnike Keskmajas tegelesin 1987. aastal toimunud ülemaailmse noorsoofestivali näituse „Teadus ja tehnika” kujunduse ja eksponeerimisega. Olime siis Eestist viiekesi. Siinkohal on sobiv meenutada, et need olid Jaak Joala ja teiste meie lauljate menuaastad Venemaal. See publiku vaimustus oli ju lisaks poiste andele kantud ka meie nõukogulikule surveõhkkonnale vilistavast, mittesovetlikust meelsusest, mida me venelaste silmis esindasime. Moskvas Eesti disainer olla oli kõva sõna, elu oli värvikas.\nMida sajandi lõpu poole, seda monumentaalsemaks sinu looming läks. Ja tegemist on olnud pigem vabaloominguga, s.t installatiivsete objektidega, mitte nii-öelda tarbedisainiga. Pean silmas sajandivahetuse ringjat objekti Vabaduse väljakul, Hartmanni võre installatsiooni (2011, eksponeeritud linnaväljakul Toruńis Poolas, Durhamis Suurbritannias ja Tallinnas), Kiek in de Köki suurtükitorni tippu disainitud pommitaolist kella ja rongi maa alla (2011). Mõttes on ilmselt rohkemgi töid. Taas oled disainerite hulgas erandlik, sest vabaloomingu tellijaid ju naljalt ei leia. Kuidas on sinul õnnestunud olla disainerina monumentalist?\nAastail 1986–1988 tegelesin helendavate installatsioonidega, nimetasin need helenditeks. Kujunes seeria, mida võib ehk nimetada ka meie arhitektide ruumilisteks pastiššideks. Materjali sain tänu Tartu valmistajatehase tootedisaini tellimusele soodsalt kätte. Töötamine gofroplastiga andis suure vormi kogemuse, sellest arenesid järgmised tööd.\nSajandivahetuse projekt „Aeg” oli kantud soovist luua Vabaduse väljakut ja sinna tulnud inimesi aktiveeriva energiaväljaga keskkond. Pikemalt saab projektiga tutvuda Kiek in de Köki näitusel. ETV arhiivist leidsime kaadrid linnavalitsuse hoone keskel paiknenud laseri kiirtest kellaosutitega, mille järgi väljakutäis rahvast juubeldades uude aastatuhandesse astus. Sellist kolme kilomeetri kõrgusele ulatunud osutitega „ajanäitamist” ei ole maailmas teadaolevalt korratud. Valgusinstallatsiooni rajamine on mahukas meeskonnatöö. Seepärast niisama tulesid vilgutama ei tasu hakata.\nMaakiirguse kanalite ehk Hartmanni võre (HV) visualiseerimist katsetasin esmakordselt Tallinna Rotermanni kvartalis Nisurukki veskis 2009. aastal. Avatud linnaruumis esitamiseks tuli aga luua teistsugune konstruktsioon. HV valiti 2011. aastal kolme järjestikuse valgusfestivali installatsiooniks. Huvilisi oli nii Poolas kui Inglismaal meeldiv-ootamatult palju, vastukajades jagunesid netifoorumid pooleks – olenevalt HV toimesse uskumisest.\nValgusinstallatsiooni puhul on eriline osa helitaustal, nagu soundtrack filmis. Olen seni kasutanud Sven Grünbergi loodud suurepärast muusikat. HV saateks on aga Joosep Tormise remiks Sven Grünbergi helindeist.\nMonumentalist olla tähendab tegelda väärikate püsimaterjalide ja linnaruumiga. Disain aga lähtub ajalikest probleemidest ja minagi orienteerin oma mõtted kujundatava keskkonna elamuslikkusele ja energeetikale. Näiteks Köki kohviku kella pind valmis teatridekoraatorite kätetööna. Klaasplastist oleks see\ntulnud püsivam, kuid raske ja kallis. Jõudiski jutt rahani. On hea, et meil on kulka. Aga kulkal oleks aeg seadustada projekti autori stipendium. Autor on ka inimene!\nRahvusvaheliselt hinnatakse disainerit ilmselt ka selle järgi, kas tal on või pole ette näidata patent. Sinul on, aastast 2012: istumiseks mugav ja mitmefunktsiooniline tool Kiek in de Köki kohvikus. Õnne, sest nagu sa ütlesid, vastav teade saabus postkasti nagu sünnipäevakingitus.\nTänan, kasuliku mudeli kinnitamine, jah, võttis paar aastat, aga tunnistus on nüüd olemas. Köki kohviku kell, bastionikäigu sisevalgustusega trepikäsipuud ja „Ajarong” on samuti disainilahendusena registreeritud.\nKehv lugu on aga selles, et need toolid valmisid muuseumile riigihankena. Asjatundmatu töö tõttu toolid pudenevad, tegijad on kadund. Disain kui uut toodet või keskkonda loov tegevus ei ühildu riigihanke vähempakkumise põhimõttega! Ikka läheb koonerdamine kalliks maksma.\nLõpetuseks: mis viis sind Londonisse?\nLondonis Euroopa Majas avati 20. veebruaril kultuurisümpoosion „Euroopa koostöö tulevik” („The Future of European Collaboration”). Mind kutsuti osalema arutlusringi, mida juhatab Londonis paikneva trusti Artichoke juht Helen Marriage. Oleme seal koos Dominik Lejmani (Poola) ja Simeon Nelsoniga (Inglismaa). Valdkond ja päevakavad on põnevad ja oleks tore selle üle edaspidi ka avalikkuses mõtteid vahetada.\nPosted by TRiinu Jürves at 7:27 AM\nAuhind ERM'i joonistusvõistluselt "minu kingitus"\nDisainer Leonardo Meigase (PG 1970) intervjuu Sirb...\n5 K klassi ülevaatenäitus\nTallinna koolide ainevõistlus\nErki Kasemetsa (PG 1987) näitus Tartu Uues Teatris...\nKirke Kangro (PG 1993) Draakoni galeriis\nSoodustus Vunderi kunstipoodides\nPG moeshow 2012 - Hello, Africa!\nKristi Kongi (PG 2004) Helsingis\nKunstirühmitus OTSE! Vilniuses\nPG õpilaste tööd Balti jaama tunnelis\nAndro Kööp (PG 1985) Draakoni galeriis\nAndri Luubi (PG 1990) „Fööniksile” lisandub „Pruun...


9: seltsi- ja kääbuskoerad\n4: karvutud koerad\n288 16.02.2011 (en et)\nHiina harjaskoer on Hiinast pärinev koeratõug.\nLÜHIÜLEVAADE TÕU AJALOOST: Hiina harjaskoeri on kahte tüüpi – karvutu tüüp ning karvane tüüp (nn „puudritups“). Karvutul tüübil on pea peal karvatutt, mis ulatub pisut mööda kaela allapoole, varbaid katvad „sokid“ ning karvatutt sabal. Ülejäänud kere on nagu nimigi ütleb – karvutu. Karvane tüüp on üleni kaetud pika pehme karvaga. Nende päritolu ei ole täpselt teada, ent väidetavalt kuulusid seda tõugu koerad Hiinas Hani dünastia perekondadele. Hiina harjaskoeri peeti sel ajal valvekoertena ning selle tõu suuremaid esindajaid kasutati ka jahikoertena. Tõug oli esindatud koertenäitustel Ameerikas aastatel 1885-1926, ent peale seda umbes viiekümne aasta vältel olid see suhteliselt vähe levinud.\nÜLDMULJE: Väike, aktiivne ja graatsiline koer. Keskmise või peene luustikuga ning sileda karvutu kerega. Karvaga on kaetud vaid käpad, pea ja saba. Karvane tüüp on üleni kaetud pehme pika karvaga. Kaks selgelt eristatavat tõutüüpi: kerge ja peene luustikuga hirvetüüp ning jässakas, kerelt ja luustikult massiivsem ja raskem tüüp.\nKÄITUMINE/ISELOOM: Rõõmsameelne, mitte kunagi kuri.\nSUURUS JA KAAL: Ideaalne turja kõrgus: Isased koerad: 28-33 cm. Emased koerad: 23-30 cm\nNAHK: Ilma karvata, sile, katsudes soe. KARVKATE: Karv: Kerel ei ole ühtegi suurt karvadega laiku. Eelistatud on pikk ja lendlev karvatutt pea peal, ent lubatud on ka hõreda karvaga tutt. Ideaalis saab karvatutt alguse laubalõike juures ning läheb kaelale langedes õhemaks. Üleni karvaste koerte karvkate koosneb pehmest pikakarvalisest aluskarvast ning loorina langevast pealiskarvast. Värvus: Lubatud on kõik värvused ja kõik värvikombinatsioonid.\n↑ "Hiina harjaskoer". EKL. Vaadatud 23.08.2018.\nHiina harjaskoer koer.ee saidil\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hiina_harjaskoer&oldid=5247694"\nLehekülje viimane muutmine: 22. märts 2019, 10:38


Koolist enne ja praegu | Viimane kustutab tule\nArchive for the ‘Koolist enne ja praegu’ Category\nPosted in Koolist enne ja praegu, meenutused, vana aja lood on 4. sept. 2016| 1 Comment »\nMõtlen, kas mul ikka on vaja seda kõike taas meenutada-aga teisalt, miks mitte. Saab see ometi kord välja kirjutatud.\nJutt siis kooliajast. Tõuke andsid see ja see postitus siin.\nMulle ei meeldinud koolis käia. Mitte selles alg- ja põhikooli osas, see meil oli samas koolis.\nSee kool oli sel ajal ja selle riigikorra ajal nagu…nagu kergematsorti kinnipidamisasutus. Minu jaoks. Küllap on neid, kel on asjast teine arvamus, siia saab kirja vaid minu kogemus. Ma karstin õpetajaid ja ma polnud ainus. Meil olid “surmatunnid”, kuhu mitte keegi minna ei tahtnud ja ometi me olime seal sunnitud käima.\nMuidugi, mida oodatagi lapselt, kes oma lapsepõlve on elanud turvalises metsatalus vanemate ja vanavanemate selja taga ja kes siis päevapealt heidetakse nn. laia maailma. Meie, kaugema kandi laste, osaks oli elada internaadis. Ma ei olnud kuni selle ajani mitte kordagi väljaspool kodu ööbinud ja nüüd siis hops, kohe viis päeva korraga kodunt eemal. Esimesed paar nädalat nutsin igal õhtul kasvataja süles koduigatsusest. Aga inimene teadagi harjub… Igal võimalikul ja võimatul põhjusel püüdsin nädala sees vähemalt korra koju pääseda. Selleks oli vaja vanematelt kaasa nuiata avaldus internaadi kasvatajatele: palun lubada minu laps see ja see sel ja sel päeval koju… Vahel leiutasime miski põhjuse, näiteks tööõpetuse vahendeid tooma või midagi.\nMeie algklasside õpetaja oli kohutavalt kuri. Ta karjus meie peale vist iga tund. Oma kehva kirjatehnikat pidime peale tunde internaadis ümber kirjutama ja siis talle koju ette näitama minema. Nii me siis seisime värisevil jalgeil ta korteri ukse taga ega julgenud koputada. Minema pääsedes oli kohutav kergendus.\nSee naine tappis oma kaks poega ja iseenda. See oli sügisel, kui me just olime tema alt pääsenud ja uue klassijuhataja saanud. Aga tema oli nüüd mu õe klassijuhataja. Samas klssis käis ka üks poegadest. Ma ei tea, kuidas tookord seda kõike üle elasime, ei olnud sel ajal miskeid tugipsühholooge ega nõustamist sellistel juhtumitel. Ja meil ei olnud ka toetavat kodu, meil, kes me internaadis olime. See oli selline vaikiv õudus, sügisvihmade ja tormide võimendada. Masendus. Ega sellest ju ei räägitud eriti. Ja mis ei tapa, võib küll tugevamaks teha, aga teeb ka kuradi palju haiget. Veel aastakümneid hiljem.\nMa enam ei mäleta, kas oli see samal aastal või varem või hiljem, kui suri veel üks õpetaja. Ja mu algklasside aeg sattus sellesse ajajärku, kus järjest lahkusid suure nõukogudemaa riigijuhid ja lisaks nende õpetajate leinamisele oli veel tänu “suurte juhtide” leinaaegadele üks pidev matusemuusika meeleolu rõhumas.\nMeie järgmine õpetaja oli palju toredam. Oskas hästi õpetada ja oli selline kanaemalik. Ja ega mul polegi ju õpetajatele üksikult miskit ette heita, kogu süsteem oli selline kui oli. Siiski oli meie koolis kord mõnevõrra rangem ja karmim, kui näiteks linnakoolides. Meil ei tohtinud iial olla ühtegi ehet, keelatud olid sõrmused ja kõrvaaugud, küünte lakkimine ja kõikvõimalik mukkimine. Üks me klassiõdedest käis kolmveerand aastat suvepealinnas koolis ja saabus sealt tagasi värvitud juustega. Tema käitumishinne oli kuni värvi välja kasvamiseni mitterahuldav ja ta ise või siis vanemad pidid igal veerandilõpul õppenõukogus aru andmas käima. Ikka sellesama juuste värvi pärast.\nSelline asi, nagu ülal viidatud postituses, õigemini kommentaarides läbi käib, et inimene ebameeldivates tundides lihtsalt ei käinud ja tegi vaid kontrolltööd-eksamid, ei oleks meie ajal või vähemasti meie koolis kohe kindlasti kõne alla tulnud. Tõenäeoline tagajärg oleks olnud mõni raskestikasvatatavate laste koloonia-koolidest.\nMa olen selline inimene, kel haige olles peaaegu kunagi palavikku ei ole. Kord miski suurema haiguslaine ajal, kui end väga halvasti tundsin, jäin koos teiste tõbistega internaati. Miskil ajal tuli velsker meid kraadima ja mind kupatati armutult kooli kui miskit simulanti. Ja oi seda mõnitamist, mis siis õpetajate suunalt tuli. Ühes tunnis küsis õpetaja mind vastama, arvates ilmselt, et ma sellepärast ei tahtnud kooli tulla, et õppimata on. Ja kui ma viiele vastasin, leidis ta miski muu pirni mu alandamiseks ja kogu klassi naeruks heita.\nIlmselt kuskilt sealt pean otsima ka põhjuseid, miks ma paaniliselt kardan avalikult rahva ees esineda. Seda hirmu saada alandatud ja mõnitatud, jääda naerualuseks. Koolilõpupeol, kui klassiõde esitas laulu, millele ma olin sõnad kirjutanud, keeldusin ma püsti tõusmast, kui mind kui sõnade kirjutajat esitleti. Ma kartsin, ma ei tea mida, tähelepanu? Istusin kangekaelselt pea norus tegemata välja ümberkaudsete ärgitamisest püsti tõusta ja kummardada. Tegelikult ma tõmbasin sellega kindlasti palju rohkem tähelepanu, aga tol hetkel ma seda ei mõelnud.\nKord ühes “surmatunnis” juhtusime pinginaabriga millegi üle itsitama. Õpetaja kutsus mu klassi ette ja küsis, mis number harjutus tänaseks õppida jäi. Muidugi ma ei teadnud seda peast. Istu, kaks! Sest naerda nõukogude koolis teadagi ei tohi ja naerust saidki pisarad. See oli kas neljas või viies klass ja see oli mu esimene kaks. Mis sel hetkel oli maailma lõpp. Järgmisel päeva sain teise veel. Sama asja eest. Kõige piinlikum oli mul nende kahtedega isa ette ilmuda. Mitte, et isa miskit halba öelnud oleks, mul omal oli nii häbi lihtsalt.\nHiljem see õpetaja leebus mu suhtes tänu mu headele kirjanditele ja pigistas ehk mõnikord muus osas silma kinni. Kuigi ega põhjust polnud, mitte miskil tingimusel ei julgenud ma mitte kunagi õppimata jätta selleks tunniks. Ega muukski. Ja mul oli väga piinlik, kui õpetaja mu kirjandeid kogu klassile ette luges.\nKuuendas klassis saime me taas uue klassijuhataja. Seekord noore meesõpetaja ja mulle tundub, et sellest alates meil läks kogu õhkkond vähehaaval paremuse poole. Kogu koolis ja mitte ainult meie õpetajast johtuvalt, samal perioodil tuli kooli hulganisti noori õpetajaid, tuues justkui kaasa värskeid puhanguid.\nErinevalt eelmisest klassijuhatajast see uus meid enam ei nunnutanud vaid lasi kõike ise teha-klassiõhtud korraldada või isetegevuskavasid välja mõelda või midagi muud organiseerida. Klass muutus kokkuhoidvamaks-minu meelest. Teiste eest ma rääkida ei tea, meie hulgas on neid, kes kedagi oma klassikaaslastest näha ei taha. Ja mul pole aimu ka, mis tagamaad seal olla võivad, koolis tundusid nad pigem poppide kaaslastena.\nSelle õpetaja ajast mäletan üht teatriskäiku, kus tüdrukud tulid bussi ootama värvitute-mukitutena. Ma ei mäleta täpselt, aga minu meelest kauplesid nad selle jaoks loa välja just klassijuhatajalt ja tema ei näinud probleemi, kuna tegu oli väljaspool kooli (ja kogu kolhoosi) oleva üritusega. Aga tüdrukute õnnetuseks sattus sel ajal, kui me kooli juures bussi ootasime, koolimajja tulema üks neist “surmatunni” õpetajatest ja pisarate saatel kraani alla see kamp saadeti. Meil, “intrakatel” silmad värvitud polnud, ei olnud selliseid vahendeidki. Aga tuju oli rikutud kõigil…\nNii möödus me kooliaeg rõõsade mukkimata nägudega. Järgmises koolis käisin ma mõnda aega ilmselt nagu miski kehvalt mukitud kloun, sest kõik tegematajäetu oli vaja kohe ja kiiresti tasa teha. Õnneks läks see ruttu mööda 🙂\nJa õnneks on sellised ajad jäädavalt möödas. Ja see vana kool on praegu hoopis sõbralikum ja toredam, oli juba peale meie lõpetamistki, kui kogu riigis uutmise tuuled käimas olid ja nõuka-kord vaikselt varisema hakkas.\nTegelikult on üks direktor veel selle sajandi alguses samast koolist miskit koloonia-laadset teha üritanud. See langes mu suure lapse seal õppimise aega ja mul tuli koolis käia aru andmas, miks poiss vaatas töömehi liiga lähedalt või et ta oli (kogemata) tooliga põrandale kriipsu tõmmanud. Ja politseis käisime tunnistusi andmas ühe meie poisist tükkmaad pisema klassivenna vastu, kes väidetavalt olla meie poissi rünnanud. Dire soov oli,et teeksime avaduse selle poisi vastu ning ta saaks selle suguvõsa viimase juurika koolist välja visata. Me ei teinud. Aga politsei oli sel ajal seal koolis kui mitte igapäevane, siis iganädalane külaline. Pole vist vaja lisada, et tolle dire eemine töökoht oli alaealiste asjade komisjon, ta suhtus absoluutselt kõigisse-nii õpilastesse, kui õpetajatesse-nagu potsentsiaalsetesse kurjategijatesse. Minu jätkuv kummardus selle õpetaja ees, kes tookord süsteemile nii palju vastu hakkas ja asja direktori lahkumiseni ja uue määramiseni viis.\nMulle meeldib, et mu lapsed saavad käia koolis ilma rõhuva hirmuta. Mul on hea meel, et neile meeldib koolis käia ja mulle ei meeldi, et vanemad inimesed siiani kooliorjusest räägivad. Kõik oleneb suhtumisest eksole: kas oled oma lapsele rõõmus ja toetav või siis haletsed seda vaesekest, kes taas orjuse ikkesse läheb.\nSoovin toredat kooliaastat kõigile! 🙂\nKaitstud: Koolisüsteemist ja muustki veidi teise nurga alt\nPosted in ajakirjandus, elu soomes, Koolist enne ja praegu on 17. mai 2015|\nKaitstud: Ei me ette tea…\nPosted in kohtumised, Koolist enne ja praegu, Lapsed, palju toredaid inimesi on 13. aug. 2013|\nPosted in Koolist enne ja praegu, kurb, palju toredaid inimesi on 10. nov. 2011|\nKaitstud: Esimene september\nPosted in Koolist enne ja praegu, Lapsed on 1. sept. 2011|\nPosted in Imeline loodus, käsitöö, koduelu, Koolist enne ja praegu, Lapsed, treenin igal võimalusel on 18. veebr. 2011| Leave a Comment »\nEt külm on, pole mingi uudis 🙂\nLapsed on sel nädalal kaks päeva koolis käinud. Kolmapäeval oli suurema tüdruku klassis kaks last ja väiksem oli oma klassist ainsana kohal. Ja need olid veel kõige leebema külmaga päevad 🙂\nEile sain ootamatult vaba päeva ja kudusin üle kahe meetri vaipa. Veidi oli enne tehtud ja jupike jäi teha. Vaja on seda vaibakest kokku 4 m 😀\nTäna hommikul oli päikesetõusul -28,9. Auto ei käivitunud. Ajasin juba suusad alla ja jõudsin oma sada meetrit suusatadagi, kui kartuliperemees helistas. Et tal ei lähe auto käima, kas mul läheb. Et töömees ka ei saa jalgrattaga tulla. Soovitas mul koju tagasi minna, kuni oma teise auto käima saab ja ise järele tuleb 😀 Õnneks. Kolmekümnekraadises külmas suusatamine pold üldse lõbus-tegelikult hakkasid ainult sõrmeotsad külmetama, sest mul polnud selleks puhuks sobilikke kindaid. Aga nagu ma ütlesin, ei jõudnud kuigi kaugele ka 😛 Koju tagasi tulin jalgsi ja see oli küll üks kosutav paarikilomeetrine jalutuskäik. Päike paistis ja see juba veidi soojendas. Aga kõik eluolu ümberringi oli nagu külmast tardunud-ei ühtki heli. Isegi külakoerad ei haukunud. Korstendest tõusev suits oli ainuke liikuv asi ses külmunud pildis.\nKoju jõudsime kaasaga peaaegu korraga- tema tuli lõunaselt laevalt 🙂 Tegime siis mõned vajalikud käigud poodi ja ema juurde ja…Siis muidugi koju kütma. Lpased olid ju kodus, hoidsid vähemalt pliidi all tule ja väga külm ei olnudki.\nKaasa kojutulek muutis mu tiheda nädalakava veelgi tihedamaks. Nüüd on vaja veel esmaspäeval ja teisipäeval maakonnalinnas käia pangaga asju ajamas. Loodetavasti tasub see käik ennast ära 😉\nAga ööseks lubab -35 :O Hoidke varbad soojas 😉 Mees tõi oma töömaalt sokilõnga-vardad juba välguvad 🙂\nPosted in Koolist enne ja praegu, Lapsed on 15. dets. 2010| Leave a Comment »\nKooli õpilasomavalitsuse valimistel sai mu viimases algklassis käiv piiga teise arvu hääli, teda edestas vaid viimases põhikooliklassis käiv õpilane 🙂\nMuidugi on mul hea meel tüdruku üle, samas ma tean, et kerge ei saa tal olema. Aga varakult saab asjast aimu ja see on hea 🙂


KOKARAAMAT NÄGEMISPUUDEGA INIMESTELE: Pannkoogid muffinipannis\nSelveris ja kindlasti ka mõnes kodutarvete poes müügiloleva teflonist muffinipanni abil, milles on 12 pesa, saab ahjus teha edukalt väikseid pannkooke, teflonpinna tõttu ei jää koogid sinna külge ja pann on kergesti puhastatav, kuid õliga tuleks ikka määrida. Samuti on pesasid ümbritsevate kõrgemate äärte tõttu lihtne kooke ümber keerata, kuid vältida tuleks teravate riistadega panni kriipimist. Odavam muffinipann maksab Selveris 119 krooni. Lisaks pannkookidele saab sellega ahjus teha omletti, kotlette, väikseid kooke, muffineid ja veel muudki.\n1,5 detsiliitrit jahu\nSellest kogusest saab 2 muffinipannitäit pannkooke ehk siis 24 väikest pannkooki.\nMuna kloppida kahvliga lahti, lisada suhkur, sool, segada läbi, siis lisada jahu ja lõpuks piim, nüüd segada taigen korralikult läbi. Oluline on, et kõigepealt paneks jahu ja alles siis piima. Kui piima peale panna jahu, siis tekib palju jahutükke ja raske on taigent ühtlaseks saada.\nEnne taigna tegema hakkamist panna ahi sooja 200 kraadi juurde, pane ahju alumisse vahesse ahjurest, mille peale muffinipann panna. Küpseta pannkooke kindlasti ahju alumises vahes, siis küpsetab alt kõige paremini.\nPane iga muffinipanni pesasse pool teelusikatäit õli, selleks vala eelnevalt natuke õli tassi, kust on hea lusikaga võtta.\nTõsta igasse muffinipanni süvendisse 1 supilusikatäis tainast ja hõõru see sõrmega panni süvendis laiali. Pane muffinipann kuuma ahju alumises vahes olevale restile, arvesta aega 5 minutit, siis on aeg pannkoogid ümber keerata. Selleks tõsta muffinipann ahjust välja. Hoia ühe käega pajakinda abil pannist kinni ja teise käega hakka järjest süvendites kahvli abil kooke ümber keerama, pannes kahvel ühte koogi äärde ja ettevaatlikult, et panni teflonpinda ei kraabi tõsta kook teistpidi. Kui kõik koogid on ümber keeratud, pane uuesti ahju ja nüüd küpseta 4 minutit. Kui jätad liiga kauaks ahju, muutub koogi pealispind kõvaks. Nende minutite järgi tehes jäävad pehmed koogid.\nEnne teise pannitäie küpsetamist pane uuesti igasse muffinipanni süvendisse õli, aga kuna pann on kuum, siis ära laiali aja, võid 1 minutiks ahju panna sooja, siis õli muutub vedelamaks ja vajub vormides laiali. Nüüd tõsta igasse süvendisse 1 supilusikatäis tainast, kui tainast jääb natuke üle, võid mõnda süvendisse natuke rohkem panna, aga üldiselt ei tohiks üle jääda.


Mis vahe on kõne analüüsi- ja kõne kvaliteedi armatuurlaua? - Skype for Business\nMis vahe on kõne analüüsi- ja kõne kvaliteedi armatuurlaua?\nRakenduskoht: Skype’i ärirakendus Skype'i ärirakenduse halduskeskus Rohkem... Vähem\nSkype’i ärirakendus annab teile kaks võimalust jälgida ja kõne kvaliteedi probleemide tõrkeotsing: kõne analüüsi- ja kõne kvaliteedi armatuurlaud. Selles artiklis kirjeldatakse nii ja ütleb teile, millal kasutada iga.\nMis on kõne Analytics ja millal seda kasutada?\nKõne Analytics kuvatakse üksikasjalik teave seadmed, võrkude ja ühenduvuse seotud kindla kõned ja koosolekud Skype’i ärirakendus konto iga kasutaja jaoks. Kui olete Skype’i ärirakendus administraator, saate kõne Analytics Skype’i ärirakendus kõne kvaliteeti ja ühendusega seotud probleemide tõrkeotsinguks.\nKui soovite, et mitte-administraatorid, nt kasutajatugi agentide välise edasimüüjalt, kasutada kõne Analytics, saate määrata õigused, et nad saavad kasutada Analytics helistada, aga ei pääse ülejäänud Skype’i ärirakendus halduskeskus:\nKasutajatoe agentide õigustega taseme 1: agentide näha piiratud hulk andmeid ja kõne Analytics isikuttuvastava teabe (PII). Nad saavad tõrkeotsing kõnesid, kuid need annab välja probleemid koosolekute taseme 2 agent.\nKasutajatoe agentide õigustega taseme 2: agentide näha kõiki olemasolevaid andmeid kõne Analytics ja tõrkeotsing nii kõned ja koosolekud. Neil on täielik juurdepääs Kõnelogid ja klientide andmeid.\nKõne Analytics häälestamise kohta leiate üksikasjalikumat teavet teemast ärianalüüsi helistamine Skype'i häälestamine. Kuidas kasutajatoe agentide saate töötada Analytics kõne kohta leiate lisateavet teemast kasutamine kõne Analytics tõrkeotsingu kehva Skype'i ärirakenduse kõne kvaliteeti.\nMis on kõne kvaliteeti armatuurlaua ja millal seda kasutada?\nKõne Analytics annab teile üksikasjaliku, teatud teavet kõne kvaliteedi kogenud kasutajad. Miks kasutaja Tony Smith olla halb kõne pärastlõunal? Kõne Analyticsi kasutamisel Skype’i ärirakendus administraator või koolitatud kasutajatoe agent saate uurida seadme, võrgu, Ühenduvus ja seotud Peeter 's kõne ka muud tegurid.\nKui CA on mõeldud administraatorid ja kasutajatoe agentide tõrkeotsingut kõne kvaliteeti teatud helistada, kõne kvaliteeti armatuurlaua (CQD) on mõeldud Skype’i ärirakendus administraatorid ja võrgu insenerid optimeerimine võrgus. CQD nihkub kindlatele kasutajatele liikumine ja selle asemel vaatab liitväärtuse kogu Skype’i ärirakendus ettevõtte teave.\nPeeter on kehva kõne kvaliteedi põhjuseks võib-olla võrgu probleemi, mis mõjutab ka paljud teised kasutajad. Peeter 's üksikute kõne pole nähtav CQD, kuid on jäädvustatud üldist kvaliteeti kõnede Skype’i ärirakendus kasutamise kohta. CQD, mille üldine mustrite võib ilmnevad, lubamisel võrgu insenerid kursis püsida hinnata kõne kvaliteeti. CQD pakub kõne kvaliteedi mõõdikute, mis annab teile ülevaate aruanded üldist kõne kvaliteeti, serveri-kliendi-ja kliendi-kliendi ja helikvaliteet SLA.\nLisateavet, vaadata kõne kvaliteeti armatuurlaua Skype'i ärirakenduse veebiväljaande funktsioone.\nKõne analüüsi- ja CQD paralleelselt ja saavad kasutada eraldi või koos. Näiteks, et taseme 1 agent määrab, et neil on vaja kõne probleem tõrkeotsinguga seoses rohkem abi. Esimese taseme 1 agent edastab kõne taseme 2 agent, kellel on juurdepääs rohkem teavet kõne Analytics kui esimese taseme 1 agent. Esimese taseme 2 agent saate omakorda Teavita võrgu insener, et probleemi. Võrgu insener võib kontrollida CQD kuvamiseks, kui üldine saidi seotud probleemi võiks kaasa kõne probleeme põhjustada.\nCQD kohta leiate lisateavet teemast sisselülitamine ja kõne kvaliteedi armatuurlaua Skype'i ärirakenduse kasutamise ja Mõõdud ja mõõdud saadaval Skype'i ärirakenduse kõne kvaliteeti armatuurlaua.


Roskilde Business College, Roskilde, Taani\nKüsi tasuta infot Roskilde Business College\nRoskilde Business College on üks vanimaid ärikooli Taanis. Asutatud aastal 1869, kolledž on olnud oluline osa haridussektori Roskilde rohkem kui sajandi. Kolleegium asub linna Roskilde, mis on ainult 20 minutit rongiga Kopenhaagenisse. Roskilde Business College pakub koolitust noortele ja täiskasvanutele kaasaegse õppekeskkonna koos stimuleeriv akadeemiline õpe, kombineeritud elementidega üldhariduse ja sotsiaalset pädevust ning tulevikku suunatud õppemeetodeid. &nbsp\nArengu ja kvaliteedi Campus Roskilde (Business & IT) on pikk ja uhke, mis ühendab tipptasemel dünaamilise ja uuendusliku kultuuri. Meie eesmärk on olla üks parimaid haridusasutusi meie regioonis kui tegemist on haridus ja koolitus. Vastavalt Taani määruse oleme rakendanud kvaliteedi mõiste ja poliitika, kus me mõlemad küsitlus meie töötajad kui ka üliõpilased. Üldine eesmärk on olla kindel alus arendada aastase tegevuskava, mille eesmärk on rahuldada meie kasutajatele veelgi paremini. Sa võid õppida rohkem infot meie kvaliteedi mõiste siin. &nbsp\nStudent Küsitlused Campus Roskilde (Business & IT) korraldab iga-aastase arvamuse küsitluse õpilaste seas kõigis meie programme. Teiste seas uuring võimaldab kolledži parandada nii õpetamise ja kolledži keskkond. Benchmark Küsitlused Sarnase uuringu viib läbi üheaegselt kõigi ärikooli Taanis. Nii kolledžites on võimalik tulemusi võrrelda ja õppida nende kolledžid, mis eriti hästi teatud valdkondades. See uuring on oma nime võrrelda uuring.\nAP kraad arvuti teadust AP Programme in Computer Science - õpilase huvitatud programmeerimine, ehituse tarkvara ja side. Mida te teete 3 aastat? Sul võib olla töötavad infotehnoloogia rahvusvaheline firma! Võibolla vastutab süsteemi arendamine ja programmeerimine! Käitlemise multimeedia jooksul meedia või reklaami valdkonnas! Ehk kuidas veebi disain ja tootmine! Lõpuleviimisele AP Õppekava informaatikas at Roskilde Business College, siis on võimalik arendada, uuendada ja hallata IT süsteemide oma algatusel nii avalikes asutustes ja eraettevõtetes. Või võite jätkata oma top-up bakalaureuse programmi Veebiarendus, 1 ½ aasta programmi AP lõpetajate Arvutiteadus või Multimedia Design....\nAP Programme Marketing Management - õpilase huvitatud International Marketing, Majandus-ja Kommunikatsiooniministeerium\nAP kraad Marketing Management (AD) AP Programme Marketing Management - õpilase huvitatud International Marketing, Majandus-ja Kommunikatsiooniministeerium AP Programme turunduse juhtimine on suunatud nii Taani ja rahvusvaheliste üliõpilaste ja kestus on 24 kuud. Inglise keel on töökeel, nagu kõikides klassides õpetatakse inglise keeles. Infotehnoloogia on täiendavalt kaasatud kõik klassid / ained ja õppetöö. Programm on uuringu rahvusvahelise kommunikatsiooni ja turunduse-, kultuuri-, äri-majanduse analüüs ning rahvusvaheline kaubandus, mis kvalifitseerub teil võtta töö jooksul marketing, ekspordi, müügi, ostu, logistika, projektijuhtimine, või alustada oma äri. ...\nBa Rahvusvahelise Müügi Ja Turunduse Juhtimine\nZIBAT Campus Roskilde (Business & IT) pakub võimaluse top-up bakalaureusekraad rahvusvahelise müügi ja turunduse juhtimine.\nBA rahvusvahelise müügi ja turunduse juhtimine ZIBAT Campus Roskilde (Business & IT) pakub võimaluse top-up bakalaureusekraad rahvusvahelise müügi ja turunduse juhtimine. Kui teil on AP (Academy Profession) kraadiõppe turunduse juhtimine või korraldada sarnane rahvusvaheline kvalifikatsioonide alal ettevõtluse ja ökonoomika, siis see 1 ½ aasta top-up programm võib teile huvi pakkuda. Kas karjääri rahvusvahelises äris? Eesmärk muidugi on koolitada bakalaureuse rahvusvahelise müügi ja turunduse juhtimine, kes suudavad täita kohustusi, mis on seotud rahvusvahelise äri turul sõltumatult ja professionaalselt - keskendudes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, eriti rahvusvaheliste äri-to-business müük....\nBa Vabal Juhtimine\nKas soovite jätkata karjääri jooksul juhul, turismi-, spordi-või vaba aja?\nBA Leisure Management Kas soovite jätkata karjääri jooksul juhul, turismi-, spordi-või vaba aja? ZIBAT Campus Roskilde (Business & IT) pakub bakalaureuse programmi Leisure Management. Bachelor of Leisure Management on ainulaadne programm on suunatud üritus, turismi-, spordi-ja külalislahkuse sektoris. Programm avab ukse põnev maailm ja kogete õpikeskkond keskendub teie vajadustele. Lisada oma 3 ½-aastase bakalaureuse kraadi on 6-kuu internatuuri. Üld-või spetsialist? Bakalaureuse programmi Leisure Management annab Sulle võimaluse kas lai uuring erinevaid vaba aja veetmise äri või spetsialiseerumine teatud ala meelelahutustööstus. Aasta jooksul programmi, saate valida järgmisi erialasid: ...\nBa Veebi Areng\nZIBAT Campus Roskilde (Business & IT) pakub top-up võimalust bakalaureusekraad Web Development.\nBA Veebiarendus ZIBAT Campus Roskilde (Business & IT) pakub top-up võimalust bakalaureusekraad Web Development. Kui teil on AP (Academy Profession) lõpetanud Computer Science, Multimedia Design või korraldada sarnane rahvusvaheline kvalifikatsioonide alal veebi programmeerimine ja meedia tehnoloogiatele, siis see 1 ½ aasta top-up programm võib teile huvi pakkuda. Kas karjääri veebi arengut ja e-äri? Struktuuri ja make-up programmi on selgelt suunatud tulevikku, mis kõik kuuluvad veebi-ja multimeedia ettevõtted anticipates.This tähendab, et põhirõhk on õpilaste töötavad tehnoloogiad, mis tagab, et nad on valmis võtma palju erinevaid töökohti, näiteks: ...\nLink to and share "Roskilde Business College, Roskilde, Taani"


Padisel selgus kestvusratsutamise Eesti meister - Muud alad - Ratsutamine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPadisel selgus kestvusratsutamise Eesti meister\n13. august 2018, 16:19\nSeeniorite medalikolmik vasakult: Anne Rohtla, Brenda Prants ja Heigo Rohtla. FOTO: Merike Udrik-Õispuu\nKestvusratsutamise Eesti meistrid noorte ja seeniorite klassis selgusid möödunud laupäeval Padise Endurance Festival VIII raames peetud Eesti meistrivõistlustel. Tiitli võitsid Jasmin Viinamägi ja Brenda Prants.\nKui tavainimesed võtsid laupäeval veel rannailmast viimast, siis kestvusratsutajatel seisis ees raske võistluspäev Padisel. Õnneks oli suur kuumus möödunud ja ilm ratsutamiseks sobilikumaks muutunud. Padise rajad viisid läbi maaliliste külade ja kauni maastiku, kuid olid väga tehnilised ja rasked. Pinnasest olid esindatud vist kõik võimalikud tüübid: pehme ja kõva liivapinnas, kruusateed, metsaalused, asfalt jne. See nõudis ratsanikelt tarka sõitmist ja keskendumist kogu distantsi vältel. Keerulised olud olid nähtavasti ka põhjuseks, mis päris suur hulk paare võistluselt välja langes.\nRaskelt tulnud võit on seda enam magus ja nii olid peale viimast veterinaarkontrolli valatud õnnepisarad seda suuremad. Noorte klassis tegid parima tulemuse ja said tasuks kaela Eesti meistrivõistluste kulla Jasmin Viinamägi (RK El Awrah) ja Ilueedi, kelle lõpptulemuseks 120 km distantsil jäi aeg 7:44:41 ja keskmine kiirus 15,494 km/h. Hõbemedali võitis Anett Laever (Viru Ratsu, treener Mare Kalme) hobusel Päike (7:57:37, 15,075 km/h). Pronksmedalile tuli Gerli Sein (Liivimaa RK) hobusel Hr. Hanks (9:15:03, 12,972 km/h).\nNoorte medalikolmik: Anett Laever, Jasmin Viinamägi, Gerli Sein. FOTO: Merike Udrik-Õispuu\nSeeniorid sõitsid samuti 120 km pikkust rada. Medaliheitlus oli väga tasavägine ja sealt väljus võitjana ning kuulutati Eesti meistriks Brenda Prants (EER, treener Õnne Halliko) hobusel Fix (7:29:37, keskm kiirus 16,014 km/h). Fixile muide on see juba teine Eesti meistritiitel, sest kevadel tõi ta Kõrvemaal kullale juuniorite klassis Lilian Schönbergi. Teistele medalikohtadele oli põnev duell abielupaari Rohtlate vahel, kus peale jäi naispool. Anne Rohtla (RK Ruila Tall) ja Cedrik võitsid hõbeda ajaga 7:29:38 ja keskm kiirusega 16,013 km/h. Heigo Rohtla pidi seekord leppima pronksiga. Fatas Zanzibaariga sõideti välja aeg 7:29:40, keskm kiirusega 16,012 km/h.\nRahvusvahelises arvestuses võisteldi samuti 120 km distantsil ja seal oli CEI2* 120 km esimene Anne Rohtla Cedrikul. CEIY2* 120 km distantsi esikoha sai Viinamägi Ilueedil. CEI1* 80 km saavutas esikoha Kairit Järv (EER) hobusel Mustafo Malabah (4:20:42, keskm kiirus 18,412 km/h). Rahvusliku 80 km esikoht läks Greta Froschile hobusel Druid (5:51:35, keskm kiirus 13,653 km/h).\nKokku osales rahvusvahelistel distantsidel sportlasi viiest riigist.


Millal sõjad alguse said? | Buduaar\nMillal sõjad alguse said?\nNuiade ja kaigastega üksteise teagaajamisest oleme jõudnud massihävitusrelvadeni, kus kõigest üks pomm võib põhjustada tohutusuuri kaotusi ja kahjustusi nii sealsele inimkonnale kui ka loodusele. Enam ei pea teist inimest tapma n.ö. silmast silma ja oma kätega, vaid saab hakkama ilma, et peaks hukatavatega otsesesse kontaktigi astuma ning neid ei pea isegi mitte nägema.\nPäris täpset päeva ja esimese sõjategevuse alguse aega ei suuda ütelda vast keegi kuid on teada, et sõjad on olnud siinses maailmapildis juba väga ammusest ajast saati ning seda kuni tänapäevani välja – seni veel lahutamatu osana, kahjuks.\nMeetodeid, kuidas peeti sõdu vanasti ja peetakse neid tänapäeval, võib iga usin inimene teada saada raamatutest, õpikutest, internetist ja loomulikult ka meedia vahendusel.\nKlassiühiskoonas on sõda seaduspärane nähtus. Et ürgkogukondliku korra ajal klassid puudusid, siis ei olnud ka sõdu selles tähenduses. Klassiühiskonna tekkimisest peale on peetud sõdu teiste maade ja rahvaste alistamiseks, riisumiseks, orjade saamiseks, rõhutute vastupanu mahasurumiseks.\nAntiikajal oli valitsevate klasside esindajail ebaõiglasi sõdu õigustavaid teooriaid ( näiteks Platoni ja Arestotelese teooria). Välisvaenlaste vastu peetavaid sõdu nimetasid roomlased õiglasteks ( bella justa ). Orjade ja rõhutute võitlust rõhujate vastu ( Spartacuse ülestõus jmt., mis olid inimkonna ajaloo esimesed vabaduse eest peetavad sõjad) nimetasid roomlased ebaõiglasteks sõdadeks ( bella in justa ) .\nSõdade juurde on kuulunud varasematel aegadel (mõnes piirkonnas ka tänapäeval – n: Aafrika erinevates suguharudes erilised jahipidamise viisid) palju tähtsaid toiminguid, rituaale – kreeklastel ja roomlastel oli näiteks sõjakuulutamine ametlik rituaal, usuliste kombetalitlustega toiming, millega õigustati sõda. Roomas kuulutasid sõda fetsiaalid, kelle eeskõneleja pater patratus heitis vaenlase maa-alale verrekastetud piigi. Antiikaja kreeklastel oli ka oma sõjahüüd â


VõIDA TASUTA ILUTOOTED: 365 PäEVA ILU - JUUKSED - DAILYBEAUTY - ILUAMET - JUUKSED - 2019\nArva, mis meil sel nädalal on? Et näidata oma tänulikkust meie ilusate New Beauty'i lugejate eest, anname teile võimaluse võita igal aastal tasuta ilu tooteid, mis on teie jaoks 365 päeva ilu. Registreeruge, vastake lihtsale iluküsimusele ja sisenete, et võita üks meie igapäevaseid annetusi. Millised tooted on teile kõige põnevamad?\nEsmaspäev, 3. juuniHairMax LaserComb Professional 12 ja tervislikud juuksehoolduspaketid ja vitamiinid ($ 580 väärtus)\nLaserComb on ainus luminofoorlamp, mis on FDA poolt puhastatud juuste väljalangemiseks ja juuste kasvu soodustamiseks. Juuksevärvi šampoon, peanaha ravi ja vitamiinid on lisatud ka juuste ja folliikulite taaselustamiseks ja tugevdamiseks, et toetada tervet juuste kasvu.\nTeisipäev, 4. juuni Eminence orgaaniline nahahooldus Bright Skin Starter Set ($ 58)\nSee komplekt on pakitud ilusti pakutuna ühe kuu pikkuste sihtotstarbeliste orgaaniliste toodetega, et ravida hüperpigmentatsiooni. See sisaldab naturaalseid koostisosi, mis toidavad ja kaitsevad nahka heleduse ajal.\nKolmapäev, 5. juuniJane Iredale Quad Bronzer Moonglowis (48 dollari väärtus)\nIdeaalne kõikidele nahatüüpidele ja valmistatud tõelise 24-karaadise toiduainete kullahelvestega, seda dramaatilist suulae võib kasutada põskedel, silmadel ja huulel või näo ja keha üleüldse põsepuna ja pronksina.\nNeljapäev, 6. juuniVince Camuto naiste kingituste komplekti jaoks ($ 85 väärtus)\nEsimene Vince Camuto aroom on kaasaegne, seksikas ja kogenud ning sisaldab kehakreemi, vanni- ja dušikreemi ja rullitud lõhna.\nReede, 7. juuniFat Hair & Fat Curls Bundle ($ 62 väärtus)\nSee vapustav juuksehoolduspakett sisaldab rasvaste lokkide lokkimise tekitavat mousse, Curl-reaktiivset pihustit, Curl-võimendavat kreemi, Curl-defineerivat geeli ja rasva juuste tugevdavat juuksepihustit ning paksendavat šampooni ja palsamit.\nLaupäev, 8. juuniHydroxatone Anti-Acne CC kreem ja silmaümbruse all (88 dollarit)\nSee mitut kasu omav Anti-Acne CC kreem on valmistatud akne vastu võitlemise tehnoloogiaga ja tahkestav toimega, samal ajal kui Under Eye Illuminating Serum vähendab koheselt tumedate ringide välimust ja paistetust.\nPühapäev, 9. juuniKiehl's Orange Flower & Lychee aromaatne udu ($ 75 väärtus)\nSee puhas ja sensuaalne aroomipihusti on oranži lilli ja litsi eksootiline liitmik ning seda magustatakse mesi ja maroko roosiga.\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ 365 ilu päeva: võida tasuta ilu tooteid kogu nädal


Vähirakk – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Vähirakud)\nSee artikkel räägib kehasisestest kasvajarakkudest; koekultuurides kasvatatavate vähirakkude kohta vaata artiklit "Vähirakkude koekultuur"; vähivaktsiinides kasutatavate vähirakkude kohta vaata artiklit "Vähivaktsiin"\nNormaalse raku anatoomia # Tuumake # Tuum # Ribosoom # Vesiikul # Karedapinnaline tsütoplasmavõrgustik # Golgi kompleks # Tsütoskelett # Siledapinnaline tsütoplasmavõrgustik # Mitokonder # Vakuool # Tsütoplasma # Lüsosoom # Tsentrosoom (tsentriool)\n1 Vähiraku anatoomia ja füsioloogia\n2 Vähiraku geneetika\n2.1 Kopsuvähi rakud\n3 Vähi kujunemisega seotud geenid\n4 Paraneoplastilised sündroomid\n6.2.1 Kasvaja kasvutegur beeta\nVähiraku anatoomia ja füsioloogiaRedigeeri\nRaku tuumas asuvates tuumake(st)es aset leidvaid mitmeid rakutsükli muutusi seostatakse rakkude soovimatu paljunemise ja tumorigeneesiga.\nArvatakse, et vähirakkudes on erinevate tegurite toimel tuumakeste aktiivsus suurenenud ja ribosoomalse RNA süntees muutunud tavalisest kiiremaks.\nPikemalt artiklis Tsentrosoom\nTsentrosoomid on loomarakkudes mikrotuubuleid organiseerivad keskused või piirkonnad, milles paiknevad tsentrioolid. Tsentrosoomide kohta teatakse vähe kuid arvatakse, et nende funktsioonide hulka kuuluvad ka kromosoomipaaride segregatsioon meioosis ja tsütoplasma ning rakuorganellide lõpliku jagunemise tagamine, pärast rakutsükli lõppemist.\n1914. aastal pakkus Theodor Boveri välja teooria, mis sidus tsentrosoomide amplifiktsiooni ja kromosomaalse ebastabiilsuse teket pahaloomuliste kasvajarakkude arenguga.\nVähirakkude täpseid arengu ja taandarengumehhanisme ei tunta.\nÜks vähirakk või vähirakkude kogum on kasvaja algmeks.\nGenoomimuutused võivad olla kromosoomide tasemel või DNA-tasemel. Raku võivad vähirakuks suunata mutatsioonide esinemine nii jagunemist, kasvu, diferentseerumist ja programmeeritud rakusurma juhtivates geenides, ning rakk muutub käitumiselt pahaloomuliseks.\nSelgroogsete vähirakus võib olla isegi 10 000 – 100 000 mutatsiooni (nii somaatilisi kui pärilikke). Somaatilised muutused on organismi eluajal paikselt toimuvad muutused ja ei ole üldjuhul pärilikud (inimestel esineb sagedamini kasvajavastane geeni TP53 mutatsiooni).\nEnamiku kasvajate korral ei ole rakkude kontrollimatu vohamine põhjustatud ainult üksikust protoonkogeeni kontrollimatust aktivatsioonist (punktmutatsioonid) või tuumori supressorgeeni inaktivatsioonist.\nVähkkasvaja koed on valdavalt monoklonaalsed, pärinedes ühest emarakust, mis saab kasvueelise.\nOsad vähirakkude tüübid võivad pärineda ka kasvaja tüvirakkudest.\nVähiraku tundemärgid on järgmised:\nteatud arengujärgus rakkude geenide mutatsioonid ja uue fenotüübi kujunemine\nautonoomsus kasvu soodustavatest signaalidest – vähirakk toodab enda jagunemiseks soodustavaid signaale ise näiteks onkogeenid e aktivatsiooni kaudu, vähirakkude mitootiline aktiivsus on harilikult suurem kui vastava koe harilikel rakkudel;\nautonoomsus kasvu piiravatest signaalidest – vähirakkude kasvajavastased geenid on inaktiveerunud;\nprogrammeeritud rakusurma vältimine – täpseid mehhanisme ei teata arvatakse, et võib seisneda kas onkogeenide aktivatsioonis või kasvajavastaste geenide inaktivatsioonis;\ninvasioon ümbritsevatesse kudedesse, metastaseerumine ja siirete moodustamine.\nVähirakkudel on täiesti uus genotüüp, mis aga võib ühe kasvajakolde piires samuti erineda, osad vähirakud ei ole liigispetsiifilised. Vähirakk on iseseisev ega sõltu ümbritsevatest keharakkudest, sünteesides ja eritades tsütokiine, elukohale vastavat tüüpi kasvufaktoreid ja ise neile reageerides, kasvades kas kiiresti või aeglaselt, endofüütselt või eksfüütselt ning liikudes teatavate mehhanismide abiga vere- ja lümfisoonte kaudu ühest elundist teise. Selleks kasutavad pahaloomulised kasvajarakud kasvusignaale mis kutsuvad esile neovaskularisatsiooni – veresoonte kontrollimatu tekke ja 'puhkemise' (ingl sprouting). Kapillaaride ja suuremate veresoonte uussoonestumist peetakse oluliseks teguriks osade kasvajate arengul vähktõveks. Neovaskularisatsiooni keskseks kasvufaktoriks peetakse siin vere- ja lümfisoonte endoteeli kasvu ja diferentseerumist reguleerivat kasvufatorit VEGF.\nTeatud vähirakud toodavad ka immunoglobuliine.\nArvatakse, et vähirakul on palju sarnasusi tüvirakkudega ja vähirakud võivad hakata paljunema inimese kõigis kudedes.\nPikemalt artiklis Kopsuvähk\nKopsuvähi klassifitseerimisel ja rühmitamisel ning fenotüübi määramisel soovitatakse kasutada mitte vähiraku vaid vähiraku tuuma suurust, kuna selles paikneb DNA.\nVähi kujunemisega seotud geenidRedigeeri\nVähi tekkele viivaid mutatsioone on tuvastatud paljudes geenides. Vähi kujunemisega seotud geenid liigitatakse kahte põhirühma: onkogeenid ja kasvajavastased geenid.\nParaneoplastilisi sündroome kutsuvad esile vähirakkude eritatud signaalmolekulid või mediaatorained (hormoonid, peptiidid, tsütokiinid, immunoglobuliinid jt) ja lümfoid(-immuun)süsteemi üsna võimsad vastused neile.\nVähirakkude adenosiintrifosfaadi sisaldus on võrreldes normaalsete rakkude omaga suur.\nUuringud näitavad, et soolevähi rakud sünteesivad immunoregulatoorseid glükokortikoide, mis võivad inhibeerida immuunrakkude aktivatsiooni ja soodustada nende surma.\nUuringud inditseerivad, et rakukolesterool sünteesitakse kas rakus endas või tõmmatakse väljast rakku ja tarbitakse vähiraku poolt. Kolesterooli vastuvõttu vahendavad kõrgtihedusega lipoproteiinide püüdurretseptorid SR-BI (Scavenger receptor class B member 1) ja madaltihedusega lipoproteiinid LDLR. Normaalseks peetavates kudedes ekspresseeritakse SR-BI maksas ja steroidogeensetes kudedes, kus kolesterooli ringlus on vajalik steroidhormoonide sünteesiks. On tõendeid selle kohta, et SR-BI mängib rolli eesnäärme kartsinoomi välja kujunemisel.\nPikemalt artiklis Glutatioon\nKui kasvaja on välja kujunenud, siis võib glutatiooni kõrgenenud tase vähirakkudes kaitsta neid kemoteraapia ravimite eest.\nVähkkasvajas on glutatiooni metabolismil nii inhibeeriv kui patogeenseid protsesse edendav roll. Arvatakse, et glutatioonil on tähtis roll kartsinogeenide detoksifikatsioonil. Rakusisese glutatiooni kõrgenenud tase vähirakkudes suudab inhibeerida mitut tüüpi vähirakkudele suunatud kemoteraapiaagensite kahjulikku toimet.\nPikemalt artiklis Puriin\nPuriini ja pürimidiini süntees on vähirakkudes ülesreguleeritud.\nKasvaja kasvutegur beetaRedigeeri\nPikemalt artiklis Kasvaja kasvutegur beeta\nKasvaja kasvutegur beeta (TGFβ) on tsütokiini tüüp, mis mõjutab rakkude kasvu ja diferentseerumist.\nKarolinska instituudi teadurite uuringud näitavad, et just see eritatav tsütokiin varustab vähiraku pinda valgete verelibledele omaste retseptoritega selliselt, et need pääseksid immuunjärelevalvele võimalikult märkamatult lümfisüsteemi.\nEri tüüpi vähirakkudel on tuvastatud opioidiretseptorid. Nende retseptorite roll vähirakkude kasvul ja migratsioonil ei ole selge.\nPahaloomuliste kasvajarakkude diferentseerumise astme ja kliinilise kulu alusel jagatakse kasvajad healoomulisteks, piirpahaloomulisteks või pahaloomulisteks kasvajateks.\nKasvajarakkude moodustatud kasvajakollete eemaldamiseks võidakse kasutada ka operatiivset ravi, kuid kuna pahaloomulised kasvajad on ümbritsevate kudedega tihedalt seotud võib kasvaja eemaldamine võimatuks osutuda ja taasteket, milleks arvatakse üksiku infiltreerunud vähiraku olemasolust piisavat, ei saada välistada.\nMitmed kasvajarakkude populatsioonid võivad arendada välja resistentsuse nii hormoon-, keemia-, bioloogilise kui ka kiiritusravi suhtes.\nKasvaja tüvirakud (kontseptsioon)\n↑ Antonino B D'Assoro, Wilma L Lingle ja Jeffrey L Salisbury,amplification and the development of cancer, Oncogene (2002) 21, 6146–6153. doi:10.1038/sj.onc.1205772, veebiversioon (vaadatud 16.11.2014.a.)(inglise keeles)\n↑ 2,0 2,1 2,2 "Pärilikkusmeditsiin", tõlkinud Laine Trapido, Helle Lippmaa, toimetanud Tiiu Sulsenberg, Mait Raun, Katrin Hallas, lk 186 – 205, 2010, AS Medicina, ISBN 9789985829929\n↑ Ain Heinaru, "Geneetika" õpik kõrgkoolile, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 757, 2012, ISBN 978-9949-32-171-1\n↑ Toivo Maimets, Viljar Jaks, Ade Kallas, Martin Pook, Martti Maimets, Elo Madissoon, Külli Zimmermann, Embrüonaalsete tüvirakkude uurimisgrupp, veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)\n↑ Daniel Sidler, Pietro Renzulli, Christina Schnoz jt, Colon cancer cells produce immunoregulatory glucocorticoids, Oncoimmunology. 1. juuli 2012 ; 1(4): 529–530. PMCID: PMC3382911, veebiversioon (vaadatud 15.05.2015)(inglise keeles)\n↑ David Schörghofer, Katharina Kinslechner, Andrea Preitschopf, Birgit Schütz, Clemens Röhrl, Markus Hengstschläger, Herbert Stangl ja Mario Mikula, The HDL receptor SR-BI is associated with human prostate cancer progression and plays a possible role in establishing androgen independence, Reproductive Biology and Endocrinology 2015, 13:88 doi:10.1186/s12958-015-0087-z, veebiversioon (tarve 7.11.2015)(inglise keeles)\n↑ Balendiran GK, Dabur R, Fraser D, The role of glutathione in cancer, Cell Biochem Funct. november – detsember 2004;22(6):343-52, Copyright (c) 2004 John Wiley & Sons, Ltd, veebiversioon (tarve 13.11.2015)(inglise keeles)\n↑ Nucleotide Synthesis in Cancer Cells\n↑ How cancer tricks the lymphatic system into spreading tumours, 11. mai 2015, veebiversioon (vaadatud 13.05.2015)(inglise keeles)\n↑ Marina Lohk, Teadlased paljastasid, kuidas vähirakud lümfisüsteemi pääsevad, 12. mai 2015, veebiversioon (vaadatud 13.05.2015)\n↑ Ingrid Mesila, Enn Jõeste, Mari-Ann Reintam, Hannes Tamm, Živile Riispere, Maret Murde, Retlav Roosipuu, "Patoanatoomia õpik kõrgkoolile", lk 204, 2012, Tartu Ülikooli Kirjastus, ISBN 978 9949 32 084 4\nHarri Jänes, kas vähk võib iseenesest paraneda?, veebiversioon (vaadatud 18.05.2014)\nMihhail Žarkovski, Gennadi Timberg, Eesnäärmevähi luumetastaasid: patofüsioloogia ja ravi, Eesti Arst 2007; 86 (11): 824–830, veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)\nBaba AI, Câtoi C., Comparative Oncology., Chapter 3 TUMOR CELL MORPHOLOGY, Bucharest: The Publishing House of the Romanian Academy; 2007, veebiversioon (vaadatud 1.10.2014) (inglise keeles)\nNovaator, Kuidas vähk meid tapab?, 10.10.2010, veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)\nPiret Pappel, Kas kasvaja on uus eluvorm?, 28.07.2011, veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)\nYiwei Li, Dejuan Kong, Bin Bao, Aamir Ahmad, ja Fazlul H. Sarkar,Induction of Cancer Cell Death by Isoflavone: The Role of Multiple Signaling Pathways, Nutrients., oktoober 2011; 3(10): 877–896., doi: 10.3390/nu3100877, PMCID: PMC3244210, NIHMSID: NIHMS342791, veebiversioon (vaadatud 6.10.2014)(inglise keeles)\nMichael J. Gonzalez, DSc, PhD, Jorge R. Miranda Massari, Jorge Duconge, PhD, Neil H. Riordan, PhD, ja Thomas Ichim, PhD, Schedule Dependence in Cancer Therapy: Intravenous Vitamin C and the Systemic Saturation Hypothesis, J Orthomol Med., 1. jaanuar 2012; 27(1): 9–12., PMCID: PMC4031610, NIHMSID: NIHMS476007, veebiversioon (vaadatud 27.09.2014)(inglise keeles)\nPiret Pappel, Vähk ei lase end paljastada, 8.03.2012, veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)\nPiret Pappel, Vähk on sama vana kui loomariik, 25.06.2014, veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)\nAllikas: Science Daily, Iga vähirakk kasvab eri kiirusega, 14.08.2014, veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)\nMichaela Krausova, Vladimir Korinek,Wnt signaling in adult intestinal stem cells and cancer, Cellular Signalling, 26. väljaanne, nr 3, lk 570–579, märts 2014, doi:10.1016/j.cellsig.2013.11.032, veebiversioon (vaadatud 4.02.2015)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vähirakk&oldid=5399000"\nLehekülje viimane muutmine: 19. juuli 2019, 22:15\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:15, 19. juuli 2019.