Euro ägab, Eesti peab vastu\n5. detsember 2012 kell 4:11\nPwC maailmamajanduse raport viitab eurotsooni süvenevatele probleemidele, Eestist on kujunemas stabiilsussaareke, kirjutab PwC Advisorsi juht Teet Tender.\nSamal ajal kui allapoole on korrigeeritud nii USA kui maailmamajanduse kasvuprognoosi, ennustatakse euroalale lõppevaks aastaks 0,7%list majanduslangust ning ka 2013 terendab nullkasv. Suurematest riikidest on vaid Saksamaa majandusel aastalõpu seisuga oodata väikestki positiivset kasvu (+0,7%), Prantsusmaale prognoositakse nullkasvu, Holland, Hispaania ja Itaalia on miinuspoolel.\nEuroala riikide majanduskeskkond on endiselt habras, seda nii riikide kõrge võlakoormuse ja eelarvedefitsiidi tõttu, aga ka valitsuste suutmatusest olukorra parandamiseks radikaalseid samme astuda. Esialgu pole põhjust uskuda uut majanduslangust, aga nullkasvuga vindumine võib kesta kaua. Kõige eelnenu valguses on Eestile tänavuseks ennustatav ligi 2,5%ne majanduskasv eurotsooni „hooaja edetabeli“ tipus. Täiesti võimalik, et Eestist on kujunemas üks väheseid Euroopa „stabiilsuse saarekesi“, mida investorid usaldavad ja mille majanduskasv jääb veel mõnekski ajaks Euroopa keskmist jõudsalt ületama.\nEuroopast tulevad uudised teevad mõistagi murelikuks eksportivaid ettevõtteid, ent õnneks on Eesti eksport suuresti seotud riikidega, kellel läheb päris hästi (seda muidugi üldise olukorra taustal). Oleme nabanööri pidi euroalas, ent meie kolmest peamisest eksportturust kaks (Rootsi ja Venemaa) on sellest väljaspool ning ka kolmanda ehk Soome majanduse seis pole just kõige hullem. Ka Läti ja Leedu majandused kosuvad Eestiga võrreldavas tempos (kriisiga suurema languse läbi teinud Läti isegi kiiremini). Pealegi peituvad igas kriisis ka võimalused, otsitakse ju rasketel aegadel odavamaid alternatiive ning nutikail ja paindlikel Eesti ettevõtetel on kindlasti omad võimalused Lääne-Euroopa majandussurutisest tulenevaid muutusi oma äri eduks pöörata. Kriisi algusaegadel suutis Eesti majandus ju kiiret kohanemisvõimet tõestada.\nEesti siseturgu analüüsides torkavad silma vastandlikud tendentsid: ühelt poolt keskmise palga ja sisenõudluse kasv, kahanev töötus ning jaekaupmeeste pigem optimistlikud (lähi)tulevikuhinnangud, teisalt tarbijate suhteliselt madal kindlustunne ning suuremate kulutuste edasilükkamine. Mõistusega võttes oleks nagu kõik hästi, aga kriisist on õppinud nii tarbijad kui ettevõtjad ning ollakse ettevaatlikud – mis on ühelt poolt kahtlemata mõistlik lähenemine, teisalt ei aita pankades kasvavad rahamäed majandust edasi samaväärselt julge kulutamisega.\nNii Eesti ettevõtjad kui valitsus on teinud võimaluste piires õigeid otsuseid ja meie olukorral pole viga. Ent väikese avatud majanduse riskide ja määramatuse faktor on alati suur. Siiski, lähtudes vanasõnast, et jumal aitab ainult neid, kes ise ennast aitavad, on põhjust uude aastasse lootusrikkalt vaadata.


Hilja Rüütli – Vikipeedia\nHilja Rüütli (pseudonüüm Aili Helm; 18. aprill 1921 Vana-Kuuste vald – 18. veebruar 2009 Tallinn) oli eesti proosakirjanik, velsker ja meditsiiniõde.\nTa lõpetas aastal 1935 Reola algkooli ja aastal 1939 Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi; jätkas õpinguid aastatel 1940 ja 1941–1942 (heideti veebruaris 1941 poliitilistel põhjustel koolist) Tartu Kolledžis. Aastatel 1942–1944 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aastatel 1944–1945 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas ning aastatel 1944–1945 Tallinna Meditsiinikoolis, mille lõpetas velskrikutsega.\nTa töötas aastal 1940 Tartu raudteeambulantsis ja aastatel 1940–1944 Tartu Ülikooli bakterioloogiainstituudis keemiku abilisena. 1944 aasta augustis-septembris oli ta Tartu rindel soomepoiste pataljonis sanitariks.\n1945. aasta lõpul ta arreteeriti ja saadeti Vorkuta vangilaagrisse, kust vabanes aastal 1956, misjärel töötas Tallinna farmaatsiatehases töölisena. Aastatel 1956–1993 töötas ta Tallinna Pelgulinna haiglas meditsiiniõena, oli aastatel 1958–1981 ülemõde. Ta on tegutsenud lektorina meditsiiniõdede täienduskursustel. Samuti oli ta Eesti Meditsiiniõdede Seltsi asutajaliige ning aastatel 1966–1974 esinaine, hiljem auliige.\nSamuti on ta koos Helmut Tarandiga kujutanud eesti poliitvangide elu tetraloogias (neljas raamat "Kirjad pimedusest" pole raamatuna ilmunud).\nTema raamatud[muuda | muuda lähteteksti]\nKuradil ei ole varju: märkmeid nõukogude naistevanglast 1946. Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1979.\nVägivallamaa: romaan. Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1982\nRežiim - see kõlab uhkelt: romaan. Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1984\n1996 Riigivapi III klassi teenetemärk\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hilja_Rüütli&oldid=5558978"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:25, 16. veebruar 2020.


Tööpakkumise number 91041\nEeldame, et müügijuht omab antud valdkonnas arenguvisiooni. Ta tunneb erinevaid jaotuskanaleid, oskab planeerida müügieelarvet ja prognoosida tulemusi ning teostada müügianalüüsi, suhtleb võtmeklientide ja hankijatega.\nSobiv kandidaat omab tööga seonduvat kõrgharidust ning töökogemust. Eeliseks on töökogemus projektimüügi alal ning turundusalased teadmised, samuti meeskonna juhtimise kogemus. Ta on hea suhtleja ja esineja, on iseseisev, aktiivne ning algatusvõimeline, hea analüüsivõime ja organiseerimisoskusega.\nTööülesannete täitmiseks on vajalik hea eesti ja inglise keele oskus ning vene keele valdamine suhtlustasandil, samuti on nõutav hea arvutioskus ja autojuhiloa omamine.\nPakume omalt poolt huvitavat tööd tuntud kaubamärkidega, häid arengu- ning karjäärivõimalusi, meeldivat kollektiivi ja tööle väärilist kompensatsioonipaketti.\nMPS Eesti kliendiks on BAKT KAUBANDUSE AS – www.bakt.ee\nBAKT KAUBANDUSE AS tegeleb kodumasinate, autotarvete ja tööriistade jae- ning hulgimüügiga. Kodumasinate ärisuunal esindab BAKT KAUBANDUSE AS BOSCH’i ja Siemensi kaubamärke Eestis juba alates 1993 aastast ning müüakse nii integreeritavat kui eraldiseisvat kodutehnikat. Firma esindussalong asub Tallinnas Maakri tn-l. BAKT KAUBANDUSE AS’i eesmärk on pakkuda oma klientidele parimat kvaliteeti nii kauba kui teeninduse osas.\nSeoses äri laiendamisega otsib BAKT KAUBANDUSE AS oma meeskonna täienduseks MÜÜGIJUHTI.


Vastuvõetud tekstid - Eeskirjad teatavate maksustamise vältimise tavadega võitlemiseks * - Kolmapäev, 8. juuni 2016\nEeskirjad teatavate maksustamise vältimise tavadega võitlemiseks *\nEuroopa Parlamendi 19. aprilli 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta.\n3 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule: Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem: viis tähtsaimat meetmevaldkonda COM(2015)0302 (final), 17. juuni 2015.\n(1a) Liit on seisukohal, et võitlus maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu on poliitiline prioriteet, kuna agressiivne maksuplaneerimine on vastuvõetamatu tegevus siseturu terviklikkuse ja sotsiaalse õigluse seisukohalt.\n(3a) Arvestades, et OECD võib liigitada maksuparadiisid läbipaistvaks, tuleks esitada ettepanekud usaldusfondide ja sihtasutuste läbipaistvuse suurendamiseks.\n(4a) Väga oluline on anda maksuhalduritele asjakohased vahendid tulemuslikuks võitluseks BEPSi vastu, millega suurendatakse läbipaistvust suurte hargmaiste ettevõtjate tegevuse osas, eriti seoses kasumi, kasumi pealt tasutavate maksude, saadud subsiidiumide, tulust tehtava mahaarvamise, töötajate arvu ja varadega.\n(4b) Järjepidevuse tagamiseks püsivate tegevuskohtade käsitamisel on väga oluline, et liikmesriigid kohaldaksid nii asjaomastes õigusaktides kui ka kahepoolsetes maksulepingutes ühtset püsiva tegevuskoha mõistet OECD tulu- ja kapitalimaksu mudellepingu artikli 5 kohaselt.\n(4c) Selleks et hoida ära kasumi ebajärjekindel omistamine püsivatele tegevuskohtadele, tuleks liikmesriikidel järgida püsivale tegevuskohale omistatud kasumit käsitlevaid norme, mis on kooskõlas OECD tulu- ja kapitalimaksu mudellepingu artikliga 7, ning nad peaksid viima oma kohaldatavad õigusaktid ja kahepoolsed lepingud kooskõlla nende eeskirjadega, kui need eeskirjad läbi vaadatakse.\n(5) On vaja kehtestada eeskirjad siseturul maksubaasi vähenemise ja kasumi siseturult ümberpaigutamise vastu. Selleks et aidata kaasa kõnealuse eesmärgi saavutamisele, tuleb õigusnormid kehtestada järgmistes valdkondades: intresside mahaarvatavuse piiramine, põhilised kaitsemehhanismid maksuparadiiside või madalate maksudega riikide kasutamise vastu BEPSi eesmärgil, maksustamine riigist lahkumisel, püsiva tegevuskoha selge määratlemine, siirdehindade reguleerimise täpsed normid, raamistik patenditulu maksustamise erikorra jaoks, asendamisklausel, kui puudub sarnast mõju omav usaldusväärne maksuleping kolmanda riigiga, üldised kuritarvitamise vastased normid, välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad normid ja hübriidsete lahknevuste käsitlemise raamistik. Kui nende õigusnormide kohaldamine põhjustab topeltmaksustamist, peaksid maksumaksjad saama maksusoodustust õigusena arvata maha teises liikmesriigis või kolmandas riigis tasutud maks. Seega peaks nende õigusnormide eesmärk olema mitte üksnes võidelda maksustamise vältimisega, vaid hoida ära ka muid takistusi turul, nagu topeltmaksustamine. Õigusnormide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tuleb liikmesriikide maksuhalduritele anda nõuetekohased ressursid. Samas tuleb kiiresti kehtestada ka ühtsed normid liidu piiriüleste äriühingute maksustatava kasumi arvutamiseks selliselt, et ettevõtjate kontserne käsitataks maksustamise eesmärgil ühe tervikuna, et tugevdada siseturgu ja kõrvaldada praeguse äriühingu tulumaksu raamistiku paljud nõrkused, mis teevad võimalikuks agressiivse maksuplaneerimise.\n(6) Piiriülesed kontsernid on üha enam hakanud oma üldise maksukoormuse vähendamiseks kasumit ümber paigutama (tihti suurendatud intressimäära kaudu) kõrgema maksumääraga territooriumilt madalamat maksumäära kohaldatavatesse riikidesse. Intresside mahaarvamise kord on tõelise BEPS-tegevuse tõkestamiseks vajalik, kuna see piirab maksumaksja netokulutuste kogusummat (st summat, mille võrra finantskulu ületab finantstulu). Seepärast on intressikulude osas vaja kindlaks määrata mahaarvamise koefitsient, mis lähtub maksumaksja intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (EBITDA). Maksuvaba finantstulu ei tohiks finantskuludega tasaarvestada. Seda seetõttu, et mahaarvatava intressi suuruse kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta üksnes maksustatavat tulu. Selleks et aidata maksumaksjaid, kelle puhul on maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise oht väike, peaks netointress olema alati mahaarvatav teatud kindla ülemmäärani, mida kohaldatakse siis, kui mahaarvamist võidakse teha suuremas ulatuses kui EBITDAst lähtuva koefitsiendi alusel. Kui maksumaksja kuulub konsolideeritud aruannet esitavasse kontserni, tuleks talle suuremate netokukude mahaarvamise õiguse andmisel arvesse võtta kontserni üldist võlakoormust. Intressidest mahaarvamise korda tuleks kohaldada maksumaksja netokulutuste kogusummale, sõltumata sellest, kas need tulenevad võlakohustusest, mis tekkis siseriiklikult, teises liikmesriigis või kolmandas riigis. Üldise arusaama kohaselt tuleks ka finantsettevõtjate, st finantsasutuste ja kindlustusandjate suhtes kohaldada intresside mahaarvamisel piiranguid, võib-olla enam kohandatud lähenemisviisi abil.\n(6a) Avalikku huvi pakkuvate pikaajaliste taristuprojektide rahastamise korral kolmandalt isikult võetud laenuga, kui laenusumma ületab käesoleva direktiiviga kehtestatud vabastusläve, peaks liikmesriigil olema võimalik teha teatavatel tingimustel erand kolmanda isiku antavatele laenudele, millega rahastatakse avalikke taristuprojekte, kuna intresside mahaarvamist käsitlevate kavandatavate sätete kohaldamine oleks sellisel juhul kahjulik.\n(6b) Kasumi ümberpaigutamine maksuparadiisidesse või madalate maksudega riikidesse seab ohtu eelkõige liikmesriikide maksutulud ning maksustamist vältivate ja maksukuulekate nii suurte kui ka väikeste ettevõtjate õiglase ja võrdse kohtlemise. Lisaks selles direktiivis kõigile jurisdiktsioonidele kavandatud üldkohaldatavatele nõuetele on väga oluline takistada seda, et maksuparadiisid ja madalate maksudega riigid tugineksid äriühingu tulumaksu ja õiguskeskkonna kujundamisel maksustamise vältimise tulemusel saadud kasumi varjamisele, rakendamata samas asjakohaselt hea maksuhaldustava ülemaailmseid standardeid (nagu maksuteabe automaatne vahetamine) või jättes need standardid vaikimisi täitmata, tagamata rakendamise osas võetud poliitilistele kokkulepetele vaatamata nõuetekohaselt maksuõiguse ja rahvusvaheliste lepingute täitmise. Seetõttu soovitatakse võtta konkreetseid meetmeid, et kasutada seda direktiivi vahendina, millega tagatakse see, et praegused maksuparadiisid ja madalate maksudega riigid järgiksid rahvusvahelisi meetmeid maksualase läbipaistvuse ja õigluse saavutamiseks.\n(7a) Hargmaised ettevõtjad kasutavad liiga sageli skeeme kasumi viimiseks maksuparadiisidesse makse maksmata või makstes makse väga madalate maksumääradega. Püsiv tegevuskoht võimaldab täpselt ja siduvalt määrata kindlaks kriteeriumid, millele vastamine tõendab hargmaise ettevõtja asumist kõnealuses riigis. See sunnib hargmaised ettevõtjaid õiglaselt makse maksma.\n(7b) „Siirdehindade“ mõiste osutab hargmaise ettevõtja (sh tütarettevõtjad ja riiulifirmad, kelle kasum võõrandatakse emaettevõtjaks olevale hargmaisele ettevõtjale) siseselt tehtud tehingutega seotud tingimustele ja korrale. Tegemist on hindadega, mida eri riikides asuvad sidusettevõtjad kasutavad kontsernisiseste tehingute, nt kaupade ja teenuste üleandmise korral. Kuna hinnad on määratud sama hargmaise ettevõtjaga seotud ja temast sõltuvate ettevõtjate poolt, ei pruugi need kajastada objektiivset turuhindu. Liit peab olema veendunud, et hargmaiste ettevõtjate teenitud maksustatavat kasumit ei viidaks asjaomase liikmesriigi jurisdiktsioonist välja ning et hargmaiste ettevõtjate poolt riigis deklareeritud maksubaas kajastab seal toimunud majandustegevust. Maksumaksja huvides on väga oluline piirata topeltmaksuvabastuse ohtu, mis võib tekkida juhul, kui kaks riiki on eriarvamusel selles osas, kuidas määrata sidusettevõtjatega tehtavate rahvusvaheliste tehingute puhul kindlaks reaalturuväärtuse kohane hind. See süsteem ei välista kunstlike skeemide kasutamist, eriti toodete puhul, millel puudub turuhind (nt frantsiis või ettevõtetele osutatavad teenused).\n(7c) Intellektuaalomandi, patentide ning teadus- ja arendustegevusega seotud maksustamiskavad on Euroopa Liidus laialt levinud. Samas nähtub mitmetest komisjoni uuringutest selgelt, et patenditulu maksustamise erikorra seosed teadus- ja arendustegevuse edendamisega on sageli meelevaldsed. OECD on töötanud patenditulu maksustamise erikorra reguleerimiseks välja muudetud seosepõhise lähenemisviisi. Selle meetodiga tagatakse, et patenditulu maksustamise erikorra raames kohaldatakse maksusoodustust ainult selle tulu suhtes, mis on seotud kulutustega teadus- ja arendustegevusele. Samas on juba näha, et liikmesriikidel on raskusi seosepõhisuse ja majandusliku sisu mõistete kohaldamisega innovatsiooni maksustamise erikorra suhtes. Juhul kui liikmesriigid ei ole 2017. aasta jaanuariks muudetud seosepõhist lähenemisviisi ikka veel täielikult ja ühetaoliselt kasutusele võtnud, et kaotada ära praegu kehtivad kahjulikud patenditulu maksustamise erikorrad, peaks komisjon esitama uue siduva seadusandliku ettepaneku Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 116 alusel eesmärgiga tuua vanade kahjulike erikordade tühistamine varasemaks 30. juunile 2017. aastal, lühendades ajavahemikku, mille vältel kohaldatakse ajutiselt kohaldatavat varasemalt kehtinud nõuet. Äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas peaks kaotama ära intellektuaalomandiga seonduva kasumi maksuplaneerimise kaudu ümberpaigutamise probleemi.\n(7d) Riigist lahkumisel tasumisele kuuluvat maksu ei peaks nõudma, kui üleantud vara on aktiivset tulu andev materiaalne vara. Sellise vara üleandmine kuulub vältimatult vahendite efektiivse jaotamise juurde ettevõttes ning selle esmane eesmärk ei ole maksude optimeerimine ega maksustamise vältimine ning seetõttu tuleks see tegevus jätta nendest sätetest välja.\n(9) Üldised kuritarvitamise vastased eeskirjad on maksusüsteemides ette nähtud selleks, et võidelda nende kuritarvitavate maksutavadega, mida ei ole konkreetsete sätetega veel reguleeritud. Seega on üldiste kuritarvitamise vastaste eeskirjade eesmärk täita lünki ja need ei tohiks mõjutada konkreetsete kuritarvituste vastaste eeskirjade kohaldamist. Liidus tuleks üldisi kuritarvitamise vastaseid eeskirju kohaldada skeemide suhtes, mille peamine eesmärk või üks peamistest eesmärkidest on saada maksusoodustust, mis on vastuolus muidu kohaldatavate maksusätete sisu või eesmärgiga, ilma et see takistaks maksumaksjal valimast oma majandustegevuse jaoks maksustamise seiskohalt kõige tõhusamat ülesehitust. Lisaks on oluline tagada, et üldised kuritarvitamise vastased eeskirjad kuuluksid ühetaoliselt kohaldamisele liikmesriigi sees, liidu piires ja suhetes kolmandate riikidega, nii et nende kohaldamisala ja kohaldamise tagajärjed ei oleks siseriiklikes ja piiriülestes olukordades erinevad.\n(9a) Skeeme või nende rida võib pidada fiktiivseks, kui selle skeemi või skeemide rea tulemusel maksustatakse erinevalt teatud laadi tulu, nt. patentidelt saadud tulu.\n(9b) Liikmesriigid peaksid rakendama üksikasjalikke sätteid, millega selgitatakse, mida mõeldakse fiktiivsete skeemide ja sanktsioonide alla kuuluva muu tegevuse all maksuküsimustes. Sanktsioonid tuleks õiguskindlusetuse vältimiseks määratleda selgelt, et need oleksid tugevaks stiimuliks maksuõigust täielikult järgida.\n(9c) Liikmesriigid peaksid kehtestama siseriiklikus õiguses sätestatud karistuste süsteemi ning peaksid komisjoni sellest teavitama.\n(9d) Ettevõtjad peaksid vastama artiklis 2 sätestatud püsiva tegevuskoha ja minimaalse majandusliku sisu määratlustele, et hoida ära selliste eriotstarbeliste majandusüksuste nagu varifirmade või madalamaid makse maksvate riiulifirmade loomine.\n(9e) Liidus tegutsevatel maksumaksjatel peaks olema keelatud kasutada varifirmasid. Maksumaksjad peaksid iga-aastase riigipõhise aruandluskohustuse raames esitama maksuhalduritele tõendid kontserni kuuluva iga üksuse majandusliku sisu kohta.\n(9f) Jaanuariks 2017 tuleks kasutusele võtta selgemate normide ja rangemate tähtaegadega vaidluste lahendamise mehhanism, et parandada praegust piiriüleste maksuvaidluste lahendamise mehhanismi liidus, pöörates tähelepanu mitte ainult topeltmaksustamise juhtumitele, vaid ka topeltmaksuvabastusele.\n(9g) Maksumaksjate nõuetekohane tuvastamine on maksuhaldurite vahelise tulemusliku teabevahetuse seisukohalt väga oluline. Parim tuvastamisvahend oleks ühtlustatud ühtse Euroopa maksukohustuslasena registreerimise numbri (TIN) kasutuselevõtmine. See võimaldaks kõigil kolmandatel isikutel tuvastada ja salvestada piiriüleste suhete korral kiiresti, hõlpsasti ja õigesti maksukohustuslasena registreerimise numbrid ning see oleks ka efektiivse automaatse teabevahetuse aluseks liikmesriikide maksuhaldurite vahel. Komisjon peaks tegema ka aktiivselt tööd sarnase registreerimisnumbri loomiseks ülemaailmsel tasandil, nt regulatiivse järelevalvekomitee juriidiliste isikute ülemaailmse tunnuse (LEI) eeskujul.\n(10) Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kohaldamisel omistatakse madala maksumääraga maksustatava kontrollitava tütarettevõtja tulu emaettevõtjale. Seejärel maksustatakse emaettevõtja selliselt saadud tulu riigis, kus ta on maksuresident. Asjaomase riigi poliitilistest prioriteetidest sõltuvalt võivad välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad hõlmata kõiki madala maksumääraga maksustatavaid tütarettevõtjaid või piirduda sellega, et käsitlevad tulu, mis on tütarettevõtjale kunstlikult omistatud. Soovitav on käsitleda nii kolmandates riikides kui ka liidus tekkida võivaid olukordi. Liidus kehtivate õigusnormide mõju peaks laienema kõigile skeemidele, mille üks peamine eesmärk on kanda tulu kunstlikult emaettevõtja asukohaliikmesriigist välismaisesse kontrollitavasse äriühingusse. Sellisel juhul tuleks emaettevõtjale omistatud tulu suurust reaalturuväärtuse põhimõtte alusel korrigeerida, nii et emaettevõtja liikmesriik maksustaks välismaise kontrollitava äriühingu tulu ainult selles ulatuses, mis ei ole selle põhimõttega kooskõlas. Vältida tuleks välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate normide ja asendamisklausli kattuvust.\n(11a) Tuleks töötada välja kogu liidus kehtiv mõiste ja koostada täielik „must nimekiri“ maksuparadiisidest ja riikidest (sh liidu liikmesriikidest), kes maksusoodustuste tegemisega konkurentsi moonutavad. Mustale nimekirjale tuleks lisada loetelu sanktsioonidest, mida kohaldatakse koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ja maksuparadiisides tegutsevate finantsasutuste suhtes.\n(12a) Maksuhaldurite jaoks seisneb üks peamine probleem selles, et rahvusvaheliste ettevõtjate maksuplaneerimise strateegiate kohta ei ole võimalik saada õigeaegselt terviklikku ja asjakohast teavet. Selline teave tuleks teha kättesaadavaks, et maksuhalduritel oleks võimalik kiiresti reageerida maksudega seotud riskidele neid riske paremini hinnates, kontrolli sihipärastades ja tuues välja muudatused, mida on vaja teha kehtivatesse õigusaktidesse.\n(14) Pidades silmas, et käesoleva direktiivi peamine eesmärk on suurendada siseturu kui terviku vastupidavust piiriülestele maksustamise vältimise tavadele, ei ole seda eesmärki võimalik piisavalt saavutada, kui iga liikmesriik tegutseb teistest eraldi. Riiklikud äriühingu maksustamise süsteemid on erinevad ja liikmesriikide sõltumatu tegevus vaid säilitaks siseturu praeguse killustatuse otsese maksustamise valdkonnas. See omakorda laseb erinevate riiklike meetmete koostoimes tekkinud lünkadel ja moonutustel püsima jääda. Tulemuseks on kooskõlastuse puudumine. Kuna ebatõhusus siseturul tekitab eeskätt piiriüleseid probleeme, tuleks liidu tasandil vastu võtta parandusmeetmed. Seetõttu on oluline võtta vastu lahendused, mis toimivad siseturul tervikuna, ning seda on võimalik paremini saavutada liidu tasandil. Seega võib liit kehtestada meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kehtestades miinimumkaitse siseturul, on käesoleva direktiivi eesmärk üksnes saavutada see, et liidu siseselt toimuks nende eesmärkide saavutamisel minimaalne kooskõlastus. Maksualase õigusliku raamistiku ümberkujundamine selliselt, et maksubaasi kahjustavaid tavasid käsitataks reguleerimise abil, oleks siiski võimaldanud kindlustada paremad tulemused võrdsete tingimuste tagamise osas siseturul.\n(14a) Komisjon peaks tegema kulude ja tulude analüüsi ja hindama kõrge maksutaseme võimalikku mõju kapitali kodumaale tagasi toomisele madala maksumääraga kolmandatest riikidest.\n(14b) Kõik liidu osalusega kaubandus- ja majanduspartnerluslepingud peaksid sisaldama sätteid hea maksuhaldustava edendamise kohta, selleks et suurendada läbipaistvust ja võidelda kahjulike maksutavade vastu.\n(1a) „maksumaksja“ – käesoleva direktiivi kohaldamisalasse jääv äriühing;\n(4a) „litsentsikulu” – igasugused kulud, mis tekivad seoses maksetega kirjandus-, kunstiteose või teadustöö, kaasa arvatud kinofilmide ja tarkvara autoriõiguse, patendi, kaubamärgi, disainilahenduse või mudeli, kava, salajase valemi või protsessi või tööstus-, äri- või teaduskogemusi käsitleva teabe või mis tahes muu immateriaalse vara kasutamise või kasutusõiguse eest; makseid tööstuslike, kaubanduslike või teaduslike seadmete kasutamise või kasutusõiguse eest peetakse litsentsikuluks;\n(4b) „maksuparadiis või madalate maksudega riik“ – iga jurisdiktsioon, mis vastab alates 31. detsembrist 2016 mõnele järgmistest kriteeriumitest:\n(a) puudub OECD 21. juuli 2014. aasta „Finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse standard“ kohane automaatne teabevahetus kõigi mitmepoolsele pädevate asutuste kokkuleppele alla kirjutanud osalistega;\n(c) õigus- või haldussätted või tavad, millega ettevõtjatele antakse maksusoodustusi olenemata sellest, kas neil on kõnealuses riigis tegelik majandustegevus või kas nad on selle riigi majanduses märkimisväärselt esindatud.\n(7a) „püsiv tegevuskoht“ – liikmesriigis asuv kindel tegevuskoht, mille kaudu toimub tervikuna või osaliselt teise liikmesriigi äriühingu tegevus; niisugune määratlus peaks hõlmama ka olukordi, kus täielikult elektroonilise digitaaltegevusega tegelevate äriühingute püsivaks tegevuskohaks loetakse liikmesriiki, kui nad on selle liikmesriigi majanduses märkimisväärselt esindatud;\n(7b) „maksuparadiis“ – jurisdiktsioon, mida iseloomustab üks või mitu järgmistest kriteeriumitest:\n(7c) „minimaalne majanduslik sisu“ – faktilised kriteeriumid, sh digitaalmajanduses, mida saab kasutada ettevõtja määratlemiseks, nt iseloomulike inim- ja materiaalsete ressursside olemasolu, iseseisev juhtimine, õiguslik reaalsus ja vajaduse korral varade laad;\n(7d) „Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number“ – number, mille mõiste on esitatud komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatises, mis sisaldab tegevuskava maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tugevdamiseks;\n(7e) „siirdehinnad“ – hinnad, millega ettevõtja annab sidusettevõtjatele üle materiaalset või immateriaalset vara või osutab neile teenuseid;\n(7f) „patenditulu maksustamise erikord“ – süsteem sellise intellektuaalomandist saadud tulu arvutamiseks, mille suhtes on võimalik kohaldada maksusoodustusi, luues seose intellektuaalomandi loomisel kantud soodustuste tegemiseks kõlblike kulude (väljendatakse osana intellektuaalomandi loomisel kantud kogukuludest) ja intellektuaalomandist saadud tulu vahel; süsteemiga piiratakse intellektuaalomand patentide või võrdväärse funktsiooniga immateriaalse varaga ning seda saab kasutada soodustuste tegemiseks kõlblike kulude, kogukulude ja intellektuaalomandist saadud tulu määratlemiseks;\n(7g) „varifirma“ – mis tahes juriidiline isik, millel puudub majanduslik sisu ja mis on loodud ainult maksustamise otstarbel;\n(7h) „maksumaksjaga seotud isik või ettevõtja“ – olukord, kus esimese isiku osalus teises on enam kui 25 % või kolmanda isiku osalus mõlemas on enam kui 25 %;\n(7i) „hübriidne lahknevus“ – ühe liikmesriigi maksumaksja ja asjaomases äriühingute maksustamise süsteemis määratletud teise liikmesriigi või kolmanda riigi sidusettevõtja vaheline olukord, mille puhul erinevused finantsinstrumendi või üksuse õiguslikus kvalifitseerimises toovad kaasa järgmise:\n2a. Liikmesriigid võivad jätta lõike 2 kohaldamisalast välja liigse laenukasutuse kulu, mis tekkis kolmanda osapoole antavate laenude puhul, mida kasutati sellise avaliku taristuprojekti rahastamiseks, mis kestab vähemalt 10 aastat ja mida liikmesriik või liit loeb üldist avalikku huvi pakkuvaks.\n3. Liikmesriigid viivad oma kohaldatavad õigusaktid ja mis tahes kahepoolsed topeltmaksustamise vältimise lepingud selle artikliga kooskõlla.\n1. Liikmesriigis saadud kasum, mis on omistatav artiklis 4a osutatud püsivale tegevuskohale, on samuti kasum, mida püsiv tegevuskoht oleks võinud – eelkõige ettevõtja teiste osadega toimuvate toimingute puhul – saada, tegutsedes eraldiseisva ja sõltumatu ettevõtjana samal tegevusalal ja sarnastel tingimustel, võttes arvesse püsivate tegevuskohtadega seotud varasid ja riske.\n3. OECD BEPSi-vastase 7. meetme osana vaatab OECD praegu läbi OECD tulu- ja kapitalimaksu mudellepingu artiklis 7 määratletud püsivatele tegevuskohtadele omistatud kasumit käsitlevaid norme, ning kui need õigusnormid on ajakohastatud, viivad liikmesriigid oma kohaldatavad õigusaktid nendega kooskõlla.\n1. Maksumaksja peab maksu tasuma summas, mis võrdub üleantava vara turuväärtusega vara riigist väljaviimise hetkel, millest on maha arvatud selle vara maksustamisväärtus, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:\n(a) maksumaksja annab vara oma registrijärgsest asukohast üle teises liikmesriigis või kolmandas riigis asuvasse püsivasse tegevuskohta niivõrd, kuivõrd registrijärgse asukoha liikmesriigil ei ole vara üleandmise tõttu enam õigust üleantud vara maksustada;\n(b) maksumaksja kannab vara oma liikmesriigis asuvast püsivast tegevuskohast teises liikmesriigis või kolmandas riigis asuvasse registrijärgsesse asukohta või püsivasse tegevuskohta niivõrd, kuivõrd püsiva tegevuskoha liikmesriigil ei ole ülekandmisest tulenevalt enam õigust üleantud vara maksustada;\n(d) maksumaksja viib oma püsiva tegevuskoha üle teise liikmesriiki või kolmandasse riiki niivõrd, kuivõrd püsiva tegevuskoha liikmesriigil ei ole üleviimise tõttu enam õigust üleantud vara maksustada.\n7. Käesolevat artiklit ei kohaldata, kui vara kantakse üle ajutiselt ja see kavatsetakse paigutada tagasi vara ülekandja liikmesriiki, ega sellise materiaalse vara üleandmiste suhtes, mis on üle antud selleks, et saada tulu aktiivsest majandustegevusest. Maksu tasumisest vabastuse saamiseks peab maksumaksja tõendama oma maksuhalduritele, et välismaalt saadud tulu on pärit aktiivsest majandustegevusest, näiteks kasutada välisriikide maksuhaldurite väljastatud tõendit.\n1. OECD 18. augustil 2010. aastal avaldatud „Siirdehindade alased suunised rahvusvahelistele ettevõtjatele ja maksuhalduritele“ kohaselt võib lisada ettevõtja kasumile ja vastavalt maksustada kasumi, mida see ettevõtja oleks saanud, kuid mida ta ei saanud järgmiste tingimuste tõttu:\n1. Liikmesriigid ei vabasta maksumaksjat maksu tasumisest välismaalt saadud tulult, mis ei ole saadud aktiivsest majandustegevusest ja mille maksumaksja sai kolmanda riigi üksuse poolt kasumi jaotamisel või kolmanda riigi üksuse aktsiate või osade võõrandamisel või kolmandas riigis asuva püsiva tegevuskoha tuluna, kui see üksus või püsiv tegevuskoht on oma asukohariigis kohustatud tasuma tulumaksu äriühingu tulumaksu määras, mis on madalam kui 15 %. Sellisel juhul on maksumaksja kohustatud maksma välisriigist saadud tulult maksu, arvates maksuresidentsuse riigis maksustatavast summast maha maksu, mille ta tasus kolmandas riigis. Maha ei või arvata suuremat summat kui selle tuluga seotud maksusumma enne mahaarvamist, millelt maksu võib nõuda. Selleks, et saada vabastust maksu tasumisest, peab maksumaksja tõendama oma maksuhalduritele, et välismaalt saadud tulu on pärit aktiivsest majandustegevusest, ning majandustegevusele omistatud tulu õigustavad selle juurde kuuluvad mõistliku suurusega personal, varustus, varad ja hooned.\n3. Kui skeeme või skeemide rida ei võeta lõike 1 alusel arvesse, arvutatakse maksukohustus siseriiklike õigusnormide alusel ja lähtudes majanduslikust sisust, nagu see on määratletud artiklis 2.\n3a. Liikmesriigid annavad oma riiklikele maksuhalduritele ja eelkõige maksuaudiitoritele piisavalt töötajaid, eksperditeadmisi ja eelarvevahendeid ning samuti vahendeid maksuhaldustöötajate koolitamiseks, keskendudes piiriülesele koostööle maksupettuste ja maksustamise vältimise alal ning automaatsele teabevahetusele, et tagada käesoleva direktiivi täielik rakendamine.\n3b. Komisjon moodustab oma struktuuris BEPSi kontrollimise ja järelevalve üksuse, mis oleks tõhus maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tõkestamise vahend ning mille ülesanne on hinnata tihedas koostöös liikmesriikidega käesoleva direktiivi ja tulevaste maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitlevate õigusaktide rakendamist ning anda nendes küsimustes nõu. BEPSi kontrollimise ja järelevalve üksus annab aru Euroopa Parlamendile.\n(b) üksuse asukohariigis kehtiva üldise korra kohaselt kuulub kasum maksustamisele äriühingu tulumaksu määraga, mis on madalam kui 15 protsenti; määr vaadatakse igal aastal läbi, võttes arvesse majanduslikke muutusi maailmakaubanduses;\n(viia)\tmaksumaksja või tema sidusettevõtjate kaubavahetusest saadud tulu, v.a selliste standarditud kaupade puhul, mida vahetatakse regulaarselt sõltumatute osapoolte vahel ja mille puhul on olemas avalikult jälgitavad hinnad;\n2. Liikmesriigid kohaldavad lõiget 1 juhul, kui üksus on liikmesriigi või EMP lepingu osalisest kolmanda riigi maksuresident, või kolmanda riigi üksuse püsiva tegevuskoha suhtes, mis asub liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui maksumaksja suudab tõendada, et välismaine kontrollitav äriühing on asutatud reaalsetel ärilistel põhjustel ja teostab majandustegevust ning majandustegevusele omistatud tulu õigustavad selle juurde kuuluvad mõistliku suurusega personal, varustus, varad ja hooned. Kindlustusandjate puhul loetakse fiktiivseks asjaolu, kui emaettevõtja kindlustab oma riskid edasi omaenda tütarettevõtjate kaudu.\nKomisjon töötab välja ühise meetodi tegeliku maksumäära arvutamiseks igas liikmesriigis, et võimaldada koostada võrdlustabel tegelikest maksumääradest liikmesriikides.\n(a) klausli, millega tagatakse, et mõlemad lepinguosalised võtavad omale kohustuse, et maksud tasutakse seal, kus toimub majandustegevus ja kus väärtus luuakse;\n(c) klausli peamise eesmärgi katsel põhineva üldise kuritarvituste vastase eeskirja kohta, nagu see on määratletud komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta soovituses (EL) 2016/136 maksulepingute kuritarvitamise vastaste meetmete rakendamise kohta1a;\n(d) püsiva tegevuskoha mõiste, nagu see on määratletud makse käsitleva OECD tulu- ja kapitalimaksu mudellepingu artiklis 5.\n1a ELT L 25, 2.2.2016, lk 67.\nKomisjon lisab liidu osalusega rahvusvahelistesse kaubandus- ja majanduspartnerluslepingutesse sätted hea maksuhaldustava edendamise kohta, selleks et suurendada läbipaistvust ja võidelda kahjulike maksutavade vastu.\nLiikmesriigid kehtestavad õigusnormid karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste eeskirjade rakendamine. Ette nähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata kõnealustest õigusnormidest ja meetmetest ning kõikidest nende hilisematest muudatustest.\nLäbivaatamine ja seire\n2a. Komisjon kehtestab eriotstarbelise seiremehhanismi käesoleva direktiivi täieliku ja piisava ülevõtmise ning kõikide esitatud mõistete ja nõutud meetmete korrektse tõlgendamise tagamiseks liikmesriikide poolt, et saavutada kooskõlastatud Euroopa lähenemisviis võitluses BEPSi vastu.


Vaata taevasse! airBaltic tähistas äri laienemist Eesti turul ägeda kingitusega - Reisijuht\nairBaltic avab Eestis üha uusi lennuliine ning suurt edu tähistas firma omamoodi kingitusega nii endale kui ka eestlastele. Tallinna lennuväljal paiknevas Magnetic MRO angaaris sai airBalticu lennuk Airbus A220-300 uue kujunduse — lennukile värviti peale Eesti lipp ning selle nimeks sai Tallinn.\n„Nõudlus Eesti turul kasvab ning seega suureneb ka meiega reisijate hulk. airBaltic esitleb uhkusega Eesti reisijatele tehtud kingitust ning Eesti lipu värvidega tutvustame Eestit kogu maailmale,“ räägib airBalticu tegevjuht Martin Gauss innukalt.\n„Oleme Magnetic MROs väga tänulikud ja uhked, et airBaltic valis just meie ettevõtte nende üht uuemat lennukit värvima. Eesti hooldusettevõttena oleme tehtud töö üle väga uhked ning nüüd vaatab kindlasti iga eestlane tähelepanelikumalt taevasse, et näha sinimustvalget raudlindu,“ sõnab Magnetic MRO värviosakonna juhataja Rihards Priedkalns.\nMeistritööd värvis kokku 15 meest, neil kulus kokku 1000 töötundi ning 250 liitrit kruntvärvi, värvi ja lakki. Sellest kogusest sai lennuki peale 0,12 mm disainikihi.\nSelle aasta esimese viie kuuga on airBaltic lennutanud Eestisse ja siit ära 210 000 reisijat, mis tähendab 31% tõusu võrreldes eelmise aasta sama ajaga. airBaltic lennutab Tallinnast Euroopasse, Skandinaaviasse, Venemaale, mitmesse endisesse Nõukogude Liidu ja Kesk-Ida riiki.\nPuhkuse ABC | Mida põnevat võtta ette Lätis? 30.04.2019\nTänu kohaliku nõudluse kasvule lisab airBaltic rohkem otselende väljumisega Tallinnast. Sel aastal lisatakse lausa kolm uut lennuliini ning seega on neil kokku 12 otseliini Tallinnast. Läti lennufirma pakub parimat lennuühendust Tallinnasse ja siit teistesse sihtpunktidesse.\nJuunis toob airBaltic Tallinnasse kaks lennukit Airbus A220-300, mis on praegu kõige loodussõbralikum lennukitüüp. See on esimene lennukitüüp, mille puhul on täpselt teada selle mõju keskkonnale, võimaldades nii vähendada CO2 saastet 20% ja NOx saastet 50% võrra.\nairBaltic lendab Riiast, Tallinnast ja Vilniusest kokku rohkem kui 70 sihtkohta, pakkudes seega suurimat sihtkohtade valikut ning mugavaimat ühendust Riia kaudu mujale Euroopasse, Skandinaaviasse, endistesse Nõukogude Liidu ja Kesk-Ida riikidesse. 2019. aasta suvehooajal avab airBaltic uued lennuliinid Riiast Dublinisse, Stuttgardi, Lvivi ning Kosi ja Menorca saarele.\nVaata, kuidas ilus eesti lipu värvides lennuk Berliinis Tegeli lennujaamas maandub ja õhku tõuseb:


Riigigümnaasiumi direktorit veel koolimajja ei lasta - Harju Elu\nEsileht / Riigigümnaasiumi direktorit veel koolimajja ei lasta\nRiigigümnaasiumi direktorit veel koolimajja ei lasta (0)\nViimsi riigigümnaasiumi direktor Karmen Paul veel veel avamata koolihoone ees.\nKui üle Eesti on paljudes maakondades juba riigigümnaasium olemas, siis Harjumaa esimene riigikool avab uksed septembris. Väikese viivituse tõttu ehitustööd veel käivad ja 1. septembril uues hoones aktust ei peeta, kuid septembri keskpaigas peaks majas õppetöö algama.\nHarjumaale on kokku kavandatud neli riigigümnaasiumit, kolm peaks neid lisaks avatama Tallinnas. Esimene pääsuke lehvitab tiibu aga Viimsi vallas, kus uue riigigümnaasiumi avamisega muutub senine Viimsi keskkool põhikooliks. Üsna senise keskkooli lähedale kerkinud Riigi Kinnisvara ASi juhtimisel ehitatud maja aga pole veel lõplikku viimistlust saanud ja nii valmistuvad ka riigigümnaasiumi juhtkond ja õpetajad esimeseks õppeaastaks hoopis Viimsi Äritares asuvas ruumis. Ja seetõttu ei pääsenud ka Harju Elu ajakirjanik Viimsi riigigümnaasiumi direktori Karmen Pauliga kohtuma mitte uude majja, vaid kohtumine tuli kolmapäevaks kokku leppida Viimsi Äritares asuvas kohvikus.\nUue riigigümnaasiumi hoone ümber ja sees käib veel kibe ehitustöö. Kas maja jõutakse ikka õigeks ajaks valmis?\nKarmen Paul: Ehitaja kinnitas veel täna (29. augustil), et 31. augustiks on maja valmis. Me pääseme majja pisut hiljem, sest mööblipaigaldajad on veel sees. Aga kuna me olime planeerinud kooli alguseks projektinädala juba enne seda, kui tuli välja, et on viivitusi, siis meid see ei häirinud, sest me olime planeerinud tegevused väljaspool maja. Saame 10. septembrist juba osaliselt ruume kasutada ja 17. septembril alustame õppetööd.\nMillest viivitus tekkis?\nSee sai alguse juba detsembris seoses erinõuetega päästeameti poolt.\nMis tunde see Teis tekitab, et olete suure kooli direktor, aga majja veel ei pääse, olete hoopis Viimsi Äritares?\nPraegu on meie staap tõesti siin, on üks suur ruum, kus toimuvad nõupidamised. Vastavalt vajadusele käiakse siin ja ka kaugtöö on võimalik, nii et ei ole probleeme. Meil on vaim valmis ja põnev projektinädal ees, seetõttu me ei muretse. Kõik õpilaste vanemad kutsume uude majja kokku septembri lõpu poole.\nKuidas õpilased ja vanemad sellesse suhtuvad, et koolimaja pole veel valmiski?\nPole kuulnud, et see oleks probleem. Me õpime ju kõikjal ja klass pole ainuke õppekeskkond. Me ise ei tee sellest probleemi. Tähtis on, et enne kui alustame koolipingis, saame omavahel tuttavaks, tekib ühtsustunne. See on hästi oluline iga alguse puhul.\nKuidas on kulgenud õpetajate värbamine?\nAlustasime detsembris. Kuna osa Viimsi kooli õpetajatest tuli meile üle, sest põhikoolis enam kõigile tööd ei jätku, siis alustasime varem, et inimesed teaksid, kus nad edaspidi töötavad.\nOtsingud on jätkunud terve suve ja kõige keerulisem on olnud matemaatikaõpetaja leidmine. See on tõsine probleem. Meie otsisime kahte matemaatikaõpetajat ja meil õnnestus nad leida, aga see oli väga keeruline. On neid, kes on matemaatikaõpetajaks õppinud, aga läinud muule elualale tööle ja kes ütlevad, et nad ei ole valmis tagasi tulema kooli. Puuduvad õpetajad leidsime tudengite seast.\nTeine suur murekoht Eestis on füüsikaõpetajate puudus. Kogu riigis on ootused koolile ja reaalteaduste õpetamisele hästi suured, aga puudu on inimesed, kes õpetaksid. Ma pean ennast optimistiks, aga see olukord teeb mulle tõsist muret.\nLisaks vananeb õpetajaskond. Meil õnnestus saada nooremad õpetajad, meie õpetajate keskmine vanus on alla 40. Ma ei kujuta ette, mis toimub väiksemates kohtades, kuidas seal koolijuhid leiavad vajalikud õpetajad.\nOtsingud on jätkunud terve suve ja kõige keerulisem on olnud matemaatikaõpetaja leidmine. See on tõsine probleem.\n11. ja 12. klassid tulevad riigigümnaasiumisse otse senisest Viimsi keskkoolist üle. Kas nendesse klassidesse ei toimunudki vastuvõtukonkurssi?\nVõtsime õpilasi vabadele kohtadele. 11. klassides on praegu ootejärjekorras rohkem, kui on vastuvõetud õpilasi. Vastavalt haridus- ja teadusministeeriumi ja Viimsi valla vahelisele kokkuleppele, mis sõlmiti juba 2014, oleme kohustatud Viimsi keskkoolist ületulevatele õpilastele tagama sealse õppekava alusel õpingud. Praegusele 11. klassile oleme teinud kombinatsiooni vanast õppekavast ja sellest süsteemist, mille järgi 10. klass õpib. 12. klass lõpetab selle õppekava järgi, millega nad Viimsi keskkoolis alustasid. 12. klass saab olema korraga nii Viimsi keskkooli 36. lend kui riigigümnaasiumi 1. lend.\nOlete teinud ka statistikat, et kui palju tuli valda tagasi õpilasi, kes on käinud põhikoolis mujal, nt Tallinnas?\nOn teatud hulk. Suur osa tuleb ikkagi Viimsi valla koolidest, lisaks Meriväljalt ja Piritalt. On ka neid, kes on läinud 10. klassi Tallinna, aga soovivad nüüd tulla 11. klassi Viimsi riigigümnaasiumisse, sest on kuulnud, et meil on teistmoodi õpe.\nMeil on 10. klasse viis tükki, igasse võtame 30 õpilast. Maksimum on 36, aga see on suur arv õpetaja jaoks ja kui me tahame individuaalset lähenemist, siis me peame õpetaja jaoks selle võimaluse tekitama. Mida rohkem on õpilasi, seda rohkem on loengu vormi ja passiivset õppimist. Ideaalis peaks üks lend jääma 150 ja 180 õpilase vahele. Praegu on meil umbes 330 õpilast, maksimaalne arv on 540.\nOlete olnud ka Viimsi keskkooli direktor. Kui palju on erinevat uues riigigümnaasiumis?\nErinev on see, et riigigümnaasiumisse ei võtnud me vastu õpilasi, kellel olid mitterahuldavad hinded 9. klassi tunnistusel või kes oli teinud mõnes aines järeleksami. Meile on oluline, et õpilane oleks järjepidev ja sihikindel õppija. Ka riigigümnaasiumi kvaliteedikokkulepe ütleb, et õpilane on põhikoolis olnud heade tulemustega.\nViimsi kooliga võrreldes on ka see erinevus, et kuivõrd põhikooli osa on seal nii suur, siis läkski põhitähelepanu sellele. 1. klassi ja gümnaasiumiklasside vajadused on aga nii erinevad, et olen tugevalt põhikooli ja gümnaasiumi lahutamise usku. Muidu võtame me mingi keskmise, kuidas mõlemal oleks parem. Õppijad võidavad sellest, kui kaks kooli on eraldi.\nPalju on räägitud nn Tallinna eliitkoolidest ja nende vahest ülejäänud koolidega. Kas riigigümnaasiumitega ei teki sama olukord ka Harjumaal?\nSee oli üks põhjus, miks me otsustasime, et me ei kopeeri kedagi, ei võistle kellegagi. See, kellele sobib meie süsteem, tuleb meie juurde õppima. Eks mõned aastad tuleb meile aega anda, et uuendused sisse töötada.\nAlati jääb lapsi, kes lähevad Tallinna õppima.Üks põhjus on koolid, mis on kitsa suunitlusega – näiteks pakutakse IB (rahvusvaheline bakalaureuse) õpet, või siis Tallinna Reaalkool, mis pakub väga tugevat reaalharidust.\nMis on Viimsi riigigümnasiumi eripära? Kunagi räägiti mere teemast, aga täna see vist enam nii ei ole.\nPraegu me ei ole ennast mere valdkonnaga sidunud, aga oleme planeerinud edaspidi teha koostööd mereakadeemiaga. Meie eripära on moodulõpe, mis tähendab, et meil ei ole õppesuundi, vaid õpilane saab valida igaks õppeaastaks ühe valdkonna kursuste paketi. Teiseks on meil mentorsüsteem, mis tähendab, et meil pole klassijuhatajaid, vaid väiksemad mentorgrupid, kus tegeldakse õpilaste motivatsiooni hoidmisega ja aidatakse õppida. Täna on üle Eesti gümnaasiumites probleemiks õpilaste puudumine ja koolist väljalangemine. Mentorsüsteemis on tähelepanu õpilasele suurem.\nKolmas eripära on küpsuseksam. Õpilane analüüsib kolme aasta jooksul enda tegemisi, käib töövarjuks, käib vabatahtlikku tööd tegemas ja läbi eneseanalüüsi kaitseb oma portfooliot gümnaasiumi lõpus, see on nagu gümnaasiumi väljaastumisvestlus.\nKas puhas gümnaasium on teie arvates kui eelülikool?\nSee on kindlasti vaheetapp järgmiseks sammuks. Mulle meeldib Eesti haridussüsteemis see, et ei ole lõpp-punkte – sa saad alati edasi õppida. Näiteks lõpetad kutsekooli ja saad edasi minna ülikooli. Tahame koostööd teha kutsekoolidega, rakenduskõrgkoolidega, näiteks teeme koostööd Tallinna tehnikakõrgkooliga inseneeria moodulis, teeme koostööd ülikoolidega. Gümnaasium annab laiema baasi – ta ei kujunda meid arstiks või matemaatikuks, vaid annab pigem valdkonna, millega tahad edasi tegelda.\nKÜSIMUS: Millal valmib Viimsi riigigümnaasiumi hoone ning millal saab seal alustada õppetegevusega?\nViimsi riigigümnaasiumi ehitustegevus on jõudnud lõppfaasi. Koolihoones toimuvad viimased siseviimistlustööd, sisustamine ning aknakatete paigaldus, erinevate süsteemide häälestamine, koristustööd ning koolitused. Välitöödest toimub kooliõue haljastus, fassaadiplekkide paigaldus ning välisalade kivikattetööd. Ehitustööde lõpp liikus edasi lisatööde vajadusest. Tavapärane õppetöö algab koolimajas 17. septembril, koolimaja pidulik avamine on plaanitud oktoobri algusesse.


Vajame selle aasta hooajaks klienditeenindajaid alates mai kuust. Mais ja septembris tööpäevad laupäeviti ja pühapäeviti. Juuni - august töö kõikidel nädalapäevadel vahetustega. Ootame kandidaatidelt keeleoskust: inglise keel keskmisel suhtlustasemel, kasuks tuleks...\n15. mai - laadarong (Lavassaare vanavara laat) 21. mai - muuseumiöö "Öös on unistusi" 11.-12. juuni - aurupäevad 09.-10. juuli - aurupäevad 06.-07. august aurupäevad (raudteelaste päev) 27.-28. august - koolijütsi aururong 17.-18. september aurupäev (Lavassaare...\nÜritus toimub nagu varem planeeritud (vt. eelmist postitust), kahel päeval. Kui külm peaks auruveduri veevarule liiga tegema, veab rongi diiselvedur. Laupäeval pakub rongis lusti Jõulumoor ja Lavassaares aitavad rongisõitjaid päkapikud lastel jõulupuud ehtida. Kui...


Riik toetab 2 miljoni euroga maaperede infrastruktuuri rajamist - Põllumajandusuudised\nAutor: Meelika Sander-Sõrmus • 12. mai 2014\nRiik toetab 2 miljoni euroga maaperede infrastruktuuri rajamist\nHajaasustuse programmist saavad käesoleval aastal lastega maapered riigilt ligi kaks miljonit eurot toetust vee-, kanalisatsiooni- ja autonoomse elektrisüsteemi ning teede rajamiseks.\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) regionaalarengu keskuse direktori Monica Hankovi sõnul osaleb tänase seisuga hajaasustuse programmis 162 omavalitsust. „Rõõm on tõdeda, et programmis osalevad pea kõik omavalitsused üle Eesti ja neid on rohkem kui kunagi varem. Sellel aastal on Ida-Virumaa tõeline edulugu. Kui eelmisel aastal osales Ida-Virumaalt kaks valda (Kohtla ja Aseri) ja summa kahe omavalitsuse peale oli 21 000, siis sellel aastal osaleb 10 omavalitsust osalussummaga 156 750 eurot,“ lisas Hankov.\nAlates möödunud aasta sügisest saavad hajaasustusega piirkondades elavad maapered taotleda kuni 6500 eurot toetust, et korrastada või ehitada vee- või kanalisatsioonisüsteeme, juurdepääsuteid ning autonoomseid elektrisüsteeme. Programmi eesmärgiks on hajaasustusega maapiirkondades elavatele lastega peredele tagada head elutingimused ning seeläbi aidata kaasa elanike arvu püsimisele hajaasustusega maapiirkondades.\nToetuse taotlemiseks peab taotleja omalt poolt panustama vähemalt kolmandiku kogu projekti maksumusest, millele riik ja kohalik omavalitsus lisavad kumbki kolmandiku. Maksimaalne toetussumma ühe majapidamise kohta on 6500 eurot.\nTaotlusvoorud on juba avatud Tartumaal, Valgamaal, Lääne-Virumaal, Ida-Virumaal, Järvamaal, Hiiumaal, Võrumaal, Läänemaal, Harjumaal,Viljandimaal, Jõgevamaal ja Raplamaal. Suvel avanevad voorud Põlvamaal, Pärnumaal ja Saaremaal. Taotlusvooru kuulutavad maakonnas avatuks maavalitsused.\nTaotlusi võetakse vastu alalise elukoha järgses kohalikus omavalitsuses. Täpsem informatsioon EASi kodulehel.\nHajaasustuse programm on välja töötatud regionaalministri valitsemissalas ja seda rakendab EAS. Hajaasustuse programmi rahastatakse Eesti riigieelarvest.\nHajaasustuse programmis osales eelmisel aastal kokku 125 omavalitsust, kus rahastati 622 projekti kogusummas 3 miljonit eurot, millest riigipoolne toetus on 991 923 eurot.\nKõige rohkem rahastati veesüsteemide valdkonna tegevusi – 355, kanalistsioonisüsteeme 304, juurdepääsuteede valdkonna tegevusi 73 ja autonoomsete elektrisüsteemide valdkonna tegevusi 4.


Võrkpallineiud Eesti viiendad - Saarte Hääl\nSaarlaste saagiks jäi viiest kohtumisest üks võit. Treener Sinaida Sillarti sõnul kimbutasid võistkonda vigastused. “Otsustavaks sai see, et polnud mängijat, kelle peale otsustavatel momentidel kindlalt loota.\nPalju läks geime käest just tasavägistes lõppudes,” ütles Sillart. Samas tundis ta aga heameelt, et nulliga kaotust ei saadud kellegi käest. 3:0 võideti hoopis viimaseks jäänud pärnakaid. Meistriks tulnuile kaotati 2:3 , Narvale 1:3,Viljandile 1:3 ja Tartule jäädi alla 2:3.\nVõistkonnas mängisid Krista Vahter, Liana Kipper, Heddi Põld, Gerda Kaubi, Maria Õunpuu, Merli Suu, Anneli Õige.


Riik, kus kellaaeg on lihtsalt üks number - Vaba aeg - Lõuna-Eesti Postimees\nRiik, kus kellaaeg on lihtsalt üks number\n8. veebruar 2019, 0:08\nKohalikule omavalitsusele kuuluv suursugune kasiinohoone laulufestivalide poolest tuntud Sanremo sadamalinnas, mille majandus toetub suuresti turismile. FOTO: Jaanus Mark\nKui meil võib tekkida raskusi Euroopa kaardilt mõne riigi leidmisega, siis saapakujulise Itaalia peaks enamik inimesi kiirelt kätte leidma.\nApenniini poolsaarel asuv Itaalia on jaotatud kahekümneks maakonnaks. Üks neist, Liguuria, asub Vahemere-äärsel kitsal rannikuribal mägede jalamil Põhja-Itaalias. Maakonnakeskus on Genova ja rannik ulatub Prantsusmaa piirini.\nKui turism kõrvale jätta, on oliiviide kasvatus ja oliiviõli tootmine paljude kohalike peamine tuluallikas. Vahemere äärest põhja pool hakkab maapind tõusma. Kuhu aga silm ulatub, on mäeküljed täis oliivipuid. Värske oliiviõli, mida mägikülade väikestest pressimistöökodadest osta saab, paneb söögilaual salatilehed sätendama ja maitseb suurepäraselt.\nItaalia on ülipika ajalooga veinimaa, mis peab õigustatult end Euroopa veinikultuuri hälliks. Liguuria piirkonnas toodetakse puuviljasemaid valgeid veine. Viinamarjaväätidega aedu oli isegi väikelinnade eramute vahel. Vein on Vahemere-äärse kultuuri lahutamatu osa. Söögikorrad selle joogita pole eriti populaarsed. Huvitaval kombel ei joo itaallased end pildituks, kuigi vein maksab mõnes poes vähem kui gaseeritud vesi.\nKitsastes oludes on transporditöödel kohalike parimad abimehed kolmerattalised kasti ja kabiiniga rollerid. Neid kohtab Itaalias igal sammul.\nRohkelt mõlgitud väikeautosid\nKagu-Eestis ei ole mingit ummikutes passimist, sõida vabalt ja rahulikult. Itaalias ei tea iial, millal, kus ja kui kaua võid teel olles takerduda. Samas tundub seal planguks kulunud rehvide ja ühegi sileda kereplekita auto juhtija turvalisem liikleja kui meie siin. Kitsastes oludes on keeruline liigelda, seepärast on neil ka autod võimalikult väiksed. Juhtidel on kiire reaktsioon ja tähelepanuvõime, mis kitsukestel tänavatel kulub marjaks ära. Samas on see segunenud kõik hoogsa hooletusega, kus väikesed plekimõlkimised igapäevased.\nKõikjal liigub tohutu hulk rollereid. Sõidab nii vana kui noor. Kleit tuules lehvimas, kihutavad vanemad naised kitsastel tänavatel autode tulvast meisterlikult läbi, ise lahkelt naeratades. Roller on sealses linnaliikluses üks kiiremini edasi viivaid sõiduvahendeid.\nVahemere-äärses Liguurias leidub rohkelt liivarandasid. Pildil San Lorenzo al Mare puhkeala. FOTO: Jaanus Mark\nVahused lained leevendavad kuumust\nKas puhkuse ajal peab kogu aeg vaatamisväärsustega tutvuma või saab ka ilma? Täitsa vabalt saab. Teed mis tahad, kulged lõunaeuroopalikus rütmis. «Aigu om,» nagu ütlevad kleepsud Võrumaal vuravate busside külgedel. Vahemere ääres, tulitavalt kuuma ja kalahõngulise liiva sees püherdades ning end meeldivalt soojadesse lainetesse kastes ununevad argipäevapäevamured. Eestimaalasele harjumatult läbipaistev merevesi pakub ujumisprillide toel põnevat avastamist. Kalu ujub kaldaäärses sinetavas vees ringi pidevalt.\nSoolasest merest väljudes lased end päikesel praadida, nii et mõne päeva möödudes nahk tulitades kestendab. Seepärast on mõistlik seal kandis pidevalt päikesekreemi ja peakatet kasutada. Mitu rannaala on tasulised, kus keskmiselt seitsme euro eest saad rentida endale lamamistooli ja päikesevarju. Randades liiguvad ringi päikeseprillide, suvekaabude ja ehete müüjad. Ranna piirdele on aga välja pandud hoiatavad sildid. Kes pakutavat kaupa ostavad, neile on omavalitsuse korrakaitsel õigus teha trahvi. Just ostjatele, mitte müüjatele.\nRannaäärsed söögikohad pakuvad alati suuremate rahanumbritega menüüd kui mõni kvartal eemal. Toidud on aga igal pool maitsvad. Pitsat saab tellida peaaegu igas kohas. Imelikul kombel meeldib aga mulle pitsa ühes Põlvamaa teeäärses söögikohas hoopis rohkem kui selle sünnimaal. Seal on krõbedale põhjale puistatud muud manti ka, mitte ainult kolm läbipaistvat pepperoni-vorstiviilu, nagu Itaalias tavaliselt. Palju süüakse mereande ja värskeid köögivilju ning kasutatakse vürtse, eelistades kohalikku toorainet. Liguuria köögi kuulsus pidi olema aga pesto.\nImperia provintsis Prino oru oliivisalude keskmes asuv Dolcedo küla, taamal keskaegne sild. FOTO: Jaanus Mark\nSõbralikud inimesed ja loomad\nImperia-nimelises linnas maksis korralik triiksärk kuus eurot. Meie kaubamajades on analoogne müügis umbes 30 euro eest. Miks? On see transpordikulu, väikesed kogused, vähe ostjaid või suured juurdehindlused, mis hinna Maarjamaal kõrgustesse viivad?\nVahemere ääres liikudes kohtab ohtralt sakslasi, kellest paljud tulnud oma autodega. Samuti näeb piisavalt Hollandi ja Šveitsi numbrimärkidega sõidukeid. Paljud Saksa ja Šveitsi pered on endale kohapeale soetanud suvemajad, mida kasutatakse nii enda kui sugulaste puhkuste ajal, samuti üüritakse neid välja teistelegi.\nNaeratavaid ja sõbralikke inimesi kohtas igal sammul. Isegi koerad on seal riigis sõbralikud. Miks koerad Eestis möödujaid kileda klähvimisega tervitavad, jääbki mõistatuseks. Sealmaal näeb nii aedades kui väljaspool seda vaid saba liputavaid neljajalgseid. Millest selline erinevus? Mine või loomaspetsialist Turovski käest uurima.\nKeskpäevane kuumus teeb loiuks. Arusaadav, miks Vahemere ääres siestat peetakse. Muudmoodi ei saagi. Kohalikud, kes just füüsilist tööd teevad, alustavad tööpäeva varahommikul, enne päikesetõusu, et pisutki leebemates klimaatilistes tingimustes ja lagipähe särava päikseta liikumises püsida. Kella kümne paiku tullakse juba tööpostilt, et varjus leevendust saada.\nMerepinnast ligi 800 meetri kõrgusel asuv Triora mägiküla Prantsuse piiri lähistel on tuntud suvise nõidade festivali poolest.\nPühapäevad on puhkamiseks\nOtsides pühapäeval autole tanklast AdBlue kütuselisandit, nägin uksel suurt kollasel taustal silti nii kohalikus kui inglise keeles. Frantsiisitanklat pidav omanik oli sinna kirjutanud: «Oleme avatud, kui ma saabun, ja suletud, kui läinud olen.» See iseloomustab minu meelest väga selgelt Vahemere-äärse kultuuri eripära, kus kellaaeg on lihtsalt üks number ja tegelik elu toimub täpselt nii nagu inimestel endal selleks soov või vajadus.\nTanklast saimegi soovitud vedeliku alles järgmisel päeval. Samal reisil olnud ettevõtjast sõber ütles seepeale, et näed kus Itaalia ettevõtjad on ikka asjalikud. Selle asemel, et töölistele pühapäeval topelttasu maksta, pannakse firma uksed hoopis kinni. Kõik saavad puhata, uueks nädalaks jõudu koguda ja tööjõukulud pole ettevõttele ka nii tapvad.\nFrantsiisitanklat pidav omanik oli sildile kirjutanud: «Oleme avatud siis, kui ma saabun, ja suletud siis, kui ma läinud olen.»\nKiirustamine ja rabelemine, mammona kokkuajamine ning pidev ohkimine pole Itaalias kombeks. Tuntakse rõõmu lähedastega koos olemisest, lihtsalt lebotamisest ja ilmaelu nautimisest. Pere ja kogukond on palju tähtsamad kui maja korrashoid või uhke auto garaažis.\nKoos veedetakse õhtuid head toitu nautides ja söömisega ei kiirustata. Pole üldse ebatavaline, kui kella kaheksa ajal algav õhtusöök lõppeb varahommikul. Ja juttu jätkub kõigil. Jäi meelde vahva vaatepilt tänavalt, kus kolm kõrvuti liikuvat naist üksteisega vahetpidamata ja korraga rääkisid, ühegi pausita. Paistis, et kõik said oma jutud räägitud ja kuulsid üksteiselt samal ajal uudiseid. Sellised oskused on lõunamaalastel – vaata ja imesta.\nTriora külla sisse sõitjaid hoiatab liiklusmärk lendavate nõidade eest. 6 x jaanus mark FOTO: Jaanus Mark\nRahvaarv ligi 60,7 miljonit.\nLevinuim religioon on katoliiklus.\nKõige populaarsem spordiala on jalgpall.\nItaalias asub riikidest enim UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvaid objekte.


Abiturentidest kaksikud Benedikte ja Henri Petrutis sisustavad vaba aega jäätiseäriga | NordenBladet.ee\nOHMYGOSSIP — Saku vallas Kajamaal elavad kaksikud Benedikte ja Henri Petrutis hakkavad kevadel kooli lõpetama, kuid lisaks sellele tegutsevad aktiivselt ka jäätiseäris. Kitsepiimast valmistatud Jätsuga tegelemine on noorte vaba aega röövinud juba üle aasta.\n“Eelmise aasta kooliaasta alguses anti meile ülesanne teha uurimistöö, aga mina ei tahtnud. Siis ma mõtlesin, et võiks teha õpilasfirma hoopis,” selgitas Benedikte saates “Maahommik”. “Võtsin oma klassiõe kampa ja hakkasime mõtlema, mida võiks teha. Jõudsime natuke uurides järeldusele, et Eestis ei olegi kitsepiimast jäätist, seda on väga vähe. Siis otsustasimegi seda tegema hakata,” rääkis ta.\nFoto: Väljavõte ETV saatest “Maahommik”\nBenedikte PetrutisEestiHenri PetrutisJäätisKajamaakitsepiimkitsepiimajäätismeelelahutusõpilasfirmaSaku valduudisuudised


Silja, Food & Paris: Šokolaaditrühvlid krõbeda musta leivaga\nNonii, seekord jälle magusalainel, sest jagamist ootavad krõbeda musta leivaga trühvlid! :) Suus sulavad kergelt vürtsikad šokolaadikommid on suurepärased nii kingituseks kui ka niisama maiustamiseks. Pärast toekat jõulueinet ei tahagi ju vahel magustoiduks midagi muud, kui vaid paari ampsu midagi hõrku, mis koos tassikese espressoga magusavajaduse rahuldavad! Ma ise küll tunnen, et kui olen juba taldrikutäie (enamasti siiski paar taldrikutäit) kartulit, hapukapsast, ahjuliha ja verivorste ära söönud, siis ega väga enam suured tordilõigud või rammusad kringlitükid ei isuta, pigem tahaks ergutada seedimist tassikese kange kohviga, mille juurde aga tummine šokolaadikomm on ju suisa kohustuslik ;-)\nKrõbeda leivapuruga kommid on hea võimalus ära kasutada (pühade ajal) seisma jäänud must leib. Kasutasin trühvlite valmistamisel Fazeri neljakandilist traditsioonilist musta leiba, aga sobivad ka teised sama tootja mustad leivad. Mida vanem on leib, seda parem on seda köögikombainis puruks töödelda ja seda vähem aega kulub röstimisele, sest värske leib on oluliselt niiskem, kui juba mitu päeva vana küpsetis.\nKui trühvlite valmistamisest jääb magusat riivleiba üle, siis aseta see õhukindlasse anumasse. Kergelt vürtsikat krõmpsuvat leivapuru saad kasutada väga hästi muudes magustoitudes, nt kihilises kohupiima-, vahukoore- või toorjuustudesserdis, samuti koogikattena.\nVõid lisada kommidele nii kardemoni või kaneeli kui ka mõlemat korraga, kui soovid vürtsikamat maiust. Kardemoni ja kaneeli asemel saad kasutada piparkoogimaitseainet - doseeri seda vastavalt oma maitsele, aga vähemalt üks teelusikatäis ikka ;-)\nMett lisa vastavalt šokolaadile, mida kasutad. Kui sul on 70%-ilise kakaosisaldusega ja mõrudam variant, siis tuleks mett kindlasti lisada; väiksema kakaosisladusega ja magusama šokolaadi puhul see aga vajalik ei pruugi olla. Seega soovitan trühvlisegu kindlasti enne maitsta, kui mett lisad, et magusus oleks sinu jaoks paras :)\nKuumuta suurem pann, vala sellele pool leivapurust ja rösti keskmisel kuumusel aeg-ajalt segades u 10 minutit, kuni see on kergelt krõbe. Korda sama teis epoolega. Väiksemal pannil tasuks leivapuru röstida mitmes osas, et see ühtlaselt küpseks.\nVala leivapuru pannilt suuremasse kaussi ja lase jahtuda. Aeg-ajalt sega või pudista kätega puru nö lahti, et see tükki ei tõmbuks.\nTükelda šokolaad, sulata vesivannil ja sega ühtlaseks. Aseta kaussi toasoe toorjuust, alkohol või kohv ja sulatatud šokolaad, vajadusel ka mesi. Sega ühtlaseks ja lisa 6 sl leivapuru. Sega läbi, kata kauss kilega ja aseta paariks tunniks külmkappi.\nKui Sulle tundub, et leivapuru võiks olla peenem, siis aseta ülejäänud leivapuru köögikombaini ja töötle ühtlaseks jahulaadseks pulbriks. Võta teelusika täis šokolaadimassi, vormi sellest sõrmede vahel pallikesed ja veereta neid riivleivas. Kokku saab u 30 trühvlit. Hoia külmkapis õhukindlalt suletud nõus.\nRetsept sündis koostöös Fazeriga\nPostitaja: Silja Luide kell 11:33\nSildid: jõulud, kingitus, kodumaa sünnipäev, magustoit, šokolaad, toorjuust


Arengufond - IT Akadeemia\nEesti IKT kõrghariduse konkurentsivõime tõstmine\nEesti suuremate kõrgkoolide rektorid, Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit ning Eesti Arengufond allkirjastasid 26. augustil 2009 Eesti IT Akadeemia koostöömemorandumi. IT akadeemia on algatus, mille eesmärgiks on viia Eesti IKT alane kõrgharidus uuele, rahvusvaheliselt läbilöögivõimelisele tasemele.\nMemorandumit allkirjastades tõdesid osapooled, et Eesti IKT kõrgharidus seisab tõsiste väljakutsete ees:\nKuidas kahekordistada IKT tudengite arv?\nKuidas tõsta IKT põhidistsipliinide, teaduse ja hariduse kvaliteet rahvusvahelisele tasemele?\nKuidas arendada välja ja käivitada turu vajadustele vastavad interdistsiplinaarsed, rahvusvahelised ja ettevõtlikkust arendavad IKT õppekavad?\nKuidas meelitada Eestisse IKT valdkonna talente: tudengeid, professoreid ja teadlasi, spetsialiste?\nTänane IKT kõrgharidus ei suuda pakkuda piisaval hulgalt vajaliku ettevalmistusega spetsialiste ning suurest väljalangevusest ja demograafilistest trendidest tingituna süveneb tööjõukriis lähiaastatel veelgi - IKT tudengite arv jääb 2014. aastal üle 3 korra alla turunõudluse. Sektori olemasolevad ettevõtted suudaksid koheselt tööle rakendada 1000 spetsialisti. Investeeringute ligimeelitamiseks peab Eestil olema vaba kõrgetasemelist tööjõudu pakkuda veel poole rohkem.\nArenenud maailmas on pea võimatu leida riiki, kes ei käsitle IKTd prioriteetse kompetentsina majandusarengu tagamisel. Ka Eesti riik on määratlenud IKT üheks majanduse eelisarendatavaks valdkonnaks, kuid kvalifitseeritud tööjõu puudus pidurdab nii IKT sektori kasvu kui ka IKT kasutuselevõttu teistel elualadel. Eesti IKT läbilöögivõime eelduseks on võime sammu pidada maailma IKT tähtsamate arengusuundadega ning neid kasutusele võtta. Vajalik on IKT hariduse kvaliteedi murranguline uuendamine.\nSektor vajab uue arenguhüppe tegemiseks lisaks IKT põhidistsipliine valdavatele spetsialistidele ka interdistsiplinaarse ettevalmistusega ettevõtlikke professionaale, kes suudaksid tegeleda kõrgetasemelise erinevaid valdkondi ühendava tootearendusega. IKT kõrghariduse ees seisvad väljakutsed on mitmetahulised ning kompleksset lahendust nõudvad.\nProbleemi peavad asuma lahendama kõik asjassepuutuvad osapooled – ülikoolid, riik ja ettevõtted üheskoos.\n1. Ühelt poolt peavad ülikoolid koos leidma lahenduse IKT põhidistsipliini hariduse taseme tõstmiseks ja süsteemseks arendamiseks. Kõik ülikoolid peavad tegelema põhidistsipliini õppekavade edasiarendamise ja rahvusvahelistumisega. Selleks tuleb välja töötada ühine IKT põhidistsipliinide kvaliteedi tõstmise strateegi. 2. Teiselt poolt tuleb leida lahendus ettevõtete poolt nõutud interdistsiplinaarsete oskuste ja rahvusvahelise töö võimekusega ettevõtlike spetsialistide tootmiseks. Tuginedes Eesti IKT arengu senisele eduloole, on Eestil hea võimalus rajada siia maailmatasemel IKT nišikõrgkool Northern IT Academy (töönimena "NORITACA"). NORITACA tegevusmudel põhineb avatud globaalsel koostööl ning spetsialiseerutakse IKT ristseostele teiste valdkondadega (meditsiin + IKT, avalikud teenused + IKT, keskkond + IKT, disain + IKT jne).\nOlemasolevate põhidistsipliinide taseme tõstmine ning uudsete interdistsiplinaarsete õppekavade arendamine on võrdselt olulised ja üksteist täiendavad ülesanded. Mõlemasse tuleb panustada oluliselt ressursse ning arendustöö peab käima osapoolte tihedas koostöös.\nRaport "Kõrgkool 2018: rahvusvahelistumise trendid ja praktika maailmas" (pdf 4 mb) EHIS-e põhjal koostatud ülevaade välistudengitest Eestis 2005-09 (doc, 0,3 mb)\nTeadmistepõhine majandus ja IKT haridus: hetkeolukord ning väljakutsed. Poliitikauuringute keskus Praxis. Tallinn 2005. (pdf, 1,74 mb)\nA new university concept for Helsinki Metropolitan Area (”Innovation University”). Professor Mauri Airila, Helsinki University of Technology (TKK), 22.5.2008, Tallinn (pdf, 0,7 mb)\nEuroopa teaduspoliitilised arengud ja Eesti teaduse rahvusvahelistumine. Andres Koppel ja Jüri Engelbrecht. Tartu, 3.11.2009 (pdf, 1,1 mb)\nHinnanguliselt tuleks järgneva 5 aasta jooksul investeerida IKT kõrghariduse arendamisse 1 miljard krooni: 1⁄2 sellest põhidistsipliinide taseme tõstmisesse, 1⁄2 uue interdistsiplinaarse hariduse pakkumisse.\nMõlemat suunda tuleb toetada nn hariduse ja talentide impordiga. Hariduse import tähendab Eesti andekate tudengite välisõpingute ja väliskoostöö aktiivset toetamist. Talentide (IT spetsialistide) impordi soodustamiseks tuleb luua selleks sobilikud tingimused.\n1. IKT kõrghariduse koordineeritud, süsteemseks ning eesmärgistatud arendamiseks tuleb luua IKT Kõrghariduse Ümarlaud. 2. IKT potentsiaali maksimaalseks realiseerimiseks tuleb IKT spetsiifiliste õppekavade arendamise kõrval viia sisse IKT baasõppe moodulid ka kõikidesse teistesse õppekavadesse. 3. Suurema lisandväärtuse pakkumiseks tuleb panustada IKT teaduse taseme tõstmisele ning tootearendusoskuste edendamisele. 4. Kriitilise massi kohalike tudengite puudumise tõttu tuleb aktiivselt tegeleda välistudengite värbamisega. 5. Välja tuleb arendada unikaalsed interdistsiplinaarsed õppekavad. 6. IKT põhidistsipliinide õppekavade arendamine peab toimuma AINULT ülikoolide tihedas KOOSTÖÖS. 7. Teadustöö mahu ja kvaliteedi tõstmiseks tuleb Eestisse tuua välisprofessoreid ning arendada rahvusvahelisi koostöösuhteid. 8. IKT teaduse finantseerimine peab toimuma koordineeritult ning eesmärgipäraselt – konkurentsil põhinev finantseerimissüsteem tuleb asendada vajadustel põhineva süsteemiga. 9. Õppejõudude koosseisu tuleb jõuliselt uuendada ja selleks tuleb valmis olla maksma konkurentsivõimelist palka.\nTutvu tervikdokumentidega: "Eesti IKT kõrghariduse konkurentsivõime tõstmine" (pdf 0,5 mb), "IT akadeemia äriplaan" (pdf 5 mb) ja IT akadeemia tervikplaani kokkuvõttega (pdf 0,3 mb)\nIT akadeemia tervikplaani kokkuvõte (märts 2011) (pdf 0,3 mb)\nIT akadeemia loomise ajatelg (jpg 0,2 mb)\nITL: aasta idee on IT Akadeemia (26.04.2011)\nVideoselgitused Üllar Jaaksoolt IT akadeemia projekti arengutest\nÜllar Jaaksoo artikkel 2010. a raportis Riigikogule (pdf)\nIT akadeemia ärimudeli töötoa slaidid (pdf, 1,2 mb, inglise keeles) ja seal visandatud IT Akadeemia äriplaani canvas(pdf, 6,8 mb, inglise keeles), 08.-09.02.2010\nIT Akadeemia väisas Stanfordi Ülikooli. Ü. Jaaksoo 18.01.2010 (pdf, 0,2 mb)\nIT Akadeemia tööplaan. Ü. Jaaksoo 06.11.2009 (pdf, 1,9 mb)\nOtt Pärna taustaslaidid koostööleppe "Eesti IT akadeemia" põhjustest (pdf 2 mb).\nJälgi ka slidecast'i koos Ott Pärna audioselgitusega koostöömemorandumi allkirjastamiselt.\n26.08.2009 KOOSTÖÖLEPE „Eesti IT akadeemia“\nLoe lisaks ka EST_IT@2018 seire järeldusi, sh kõrghariduse kohta.\nERR: IT Akadeemia egiidi all alustab neli õppekava (25.04.2012)\nI.Kahro: IT Akadeemia - algul pigem snaiper kui automaat (EPL 07.11.2011)\nÄP: IT Akadeemia näitab head eeskuju (5.10.2011)\nR.Neudorf: "IT akadeemias nähakse uut edulugu" (Postimees 25.04.2011)\nPuhas kuld: Jaak Vilo arvamus Postmehes (15.02.2011)\nIndrek Kald: "Vastloodud akadeemia püüab tõsta IKT-hariduse taset" (ÄP-online, 27.08.2009)


Tere, teema kogenumatele vastamiseks. - CB Foorum\nTere, teema kogenumatele vastamiseks.\nLiitunud: P Apr 05, 2015 2:53 am\nPostitusPostitas JackCanyon » P Apr 05, 2015 3:04 am\nTervist, olen suht uustulnuk sellel alal ja sooviks et kogenumad seletaks lahti järgnevad mõisted\nEttetänades, Aitäh !\nPostitusPostitas es6do » T Apr 07, 2015 10:54 pm\nNeed on juu kirjad Baofengi ekraani pealt. Manuaalist saad teada, Google aitab Sind.\nPostitusPostitas es1dc » K Apr 08, 2015 9:17 am\nNo siin vast asja olemus segaseks jäänud.\nSQL (squelch) mürapiiraja, selle nivoo reguleerimine. Signaal mis allapoole nivood jääb, ei jõua valjukasse ja ei ole kuuldav.Mis üle selle nivoo, tuleb läbi. MIs enam-vähem piiri peal, see võib tulla katkendlikult, siis vaja seadistust muuta.\nTXP ilmselt tx=transmit p=power saatja väljundvõimsus antenni, mida rohkem võimsust, seda kaugemale kuulda on, aga akut tarbib rohkem\nVOX häälega juhtimine ehk saatmiseks ei ole vaja nuppu vajutada, selline hands-free põhimõte. Nagu beebimonitor, kui häält teeb, siis on teises otsas kuulda.\nW/N wide/narrow ehk lai/kitsas vastuvõetava kanali ribalaius wide= ringhäälingu FM, narrow = amatöörid, mereside, taksojuhid, muud kasutajad\nABR JÄTAME PRAEGU TEISTELE SELETAMISEKS\nTDR Wouxuni ja ilmselt ka Baofengi tootemaailmas tähistab see kahe bändi pseudo-dual vastuvõttu, ehk siis vastuvõtja lülitab ennast mitmeid kordi sekundis kuuldele eri bändide kanalitel. St kuulatakse kahte kanalit korraga aga ühe kõrvaga. Päris dual reception on see et kuulatakse kahte eri kanalit kahe eri kõrvaga ja samaaegselt.\nTOT time out timer seadistab kui pikalt saab nupulevajutamisega järejest saatele jääda. Pmst ei kasutata.\nR-DCS receive digital selective calling selektiivväljakutse koodi kasutamine saatel ( eriti ei kasutata, kui vajadus tekib, siis selleks ajaks pole neid mõisteid vaja lahti seletada, tead juba ise)\nR-CTS receive CTCSS piloottooni kasutamine vastuvõtul - teatud liiki mürapiiraja, kui vastuvõetav ctcss toon ei ole sama mis teisel saatjal, siis samuti valjukast midagi kuulda ei ole. Kasutatakse kui ühiskasutusega kanalil teiste plära hakkab segama. Ja repiiteritel selleks, et iga mürapiiraja nivoost üle minev signaal repiiterite ei avaks, linnatingimustes on häireid palju.\nT-DCS receive digital selective calling selektiivväljakutse koodi kasutamine saatel\nT-CTS transmit CTCSS piloottooni kasutamine vastuvõtul\nSC-REV midagi mis seotud skaneerimisega. Ja REV võiks tähendada, skaneerimise suuna ümbervahetust, et kui alguses oli kanalite järjekor 1,2,3,4,5, siis pärast on 5,4,3,2,1.\nPostitusPostitas taivo » K Apr 08, 2015 11:55 am\nSuht tüüpiline hiina kabula menüü.\nSC-REV - Scanner Resume Method . Hiina krapatsitel mingi kolm valikut seal tavaliselt, TO- laseb sul kuulata u. 4 sekundit kanalil toimuvat ja jätkab skänni, CO istub sel kanalil kuni tegevus lõppenud ja alles siis jätkab skänni, valiku SE puhul vist jäigi sinna istuma kus midagi kuulis.\nWN - Wideband / Narrowband. Kui jutuks mingi baofengiloom , siis see ringhäälinut ei kuula, ja need võib täitsa koguaeg WIDE peal hoida, tavaliselt neil hääl vaikne niigi ,et NARROW valikuga võid sa teistele veel vaiksem olla. Aga katsetamise teema rohkem, mõni krapats on õnnestunud paremini kui teine jne... .\nABR - Display Illumination Time . Saad valida aja, kaua ekraani taustvalgus põleb. (suht suvalised tähed nagu siia akronüümi valitud )\nPostitusPostitas Ambur » K Apr 08, 2015 1:09 pm\nWide/Narrow funktsioon WOUXUN-il tähendab ribafiltri ümberlülitamist. Usun, et BAOFENG-il sama.\nWide peal on vastuvõtu ribalaius 25 KHz, Narrow peal 12,5 KHz.\nVastuvõtul kitsama ribaga (Narrow) on see eelis, et lähedalasuvad, kõrvalkanalil töötavad jaamad ei löö sellele kanalile sisse nagu laiariba (Wide) peal.\nPostitusPostitas Kaarel » K Apr 08, 2015 1:14 pm\nPostitusPostitas JM75 » N Apr 09, 2015 8:58 am\nSiin käisid läbi mõned mõisted, mis on seotud ka seadustega. Kuna hiljuti sai just sel teemal arutletud, siis sai Riigiteatajast ka järgi vaadatud.\nTX power peab PMR446-l olema mitte rohkem kui 0.5W\nTOT peab olema mitte rohkem kui 180 sekundit.\nPostitusPostitas bob » N Apr 09, 2015 4:01 pm\nPostitusPostitas Kaarel » N Apr 09, 2015 5:53 pm\nPostitusPostitas bob » R Apr 10, 2015 6:55 am\nKaarel kirjutas: mis paneb sind arvama et mul koi 5w karjub?\nSest kui on piiratud võimsus. Siis 1w seda sul ei juhtuks ja pildil polnud ekraanil märki mis näitaks, et jaam on sul piiratud võimsusel. Vaata palun manualist järgi ja tee järeldused.\nMode võib OUT teema ära kustutada. Kuna tõesti pole vahet kas 5W või 1W PMR saatealas\nPostitusPostitas Kaarel » R Apr 10, 2015 9:25 am\nBob,ma ei saa aru miks sa nokid?Jah mul on torni otsas koi 1W peal.Kaablit on ka parasjagu vahel,ehk jõuab antenni üle poole wati, aga mitte oluliselt.Alguses oli mul kodus katsetamine ja pilt on kodus tehtud.Lukku lõi ka 1W peal kui saatereziim oli wide.Kui sa mind ei usu siis mine roni torni ja vaata ise järgi mis võimsus kasutusel on.\nPostitusPostitas bob » R Apr 10, 2015 9:58 am\nKaarel kirjutas: Bob,ma ei saa aru miks sa nokid?Jah mul on torni otsas koi 1W peal.Kaablit on ka parasjagu vahel,ehk jõuab antenni üle poole wati, aga mitte oluliselt.Alguses oli mul kodus katsetamine ja pilt on kodus tehtud.Lukku lõi ka 1W peal kui saatereziim oli wide.Kui sa mind ei usu siis mine roni torni ja vaata ise järgi mis võimsus kasutusel on.\nAusalt ka ei noki, juhtisin lihtsalt tähelepanu sellele, et probleem miks lukku lööb on võimalik liigne võimsus.\nPuutun ise sellega Tallinna piirkonnas koguaeg kokku kui kõrval kanalid kärisema hakkavad.\nEhitajad on leidnud palju lõbusamad PMRid kui seda olid Cobrad. Nende PMRidega saab läbi müra oluliselt kaugemale rääkida ja veel rohkem häireid põhjustada.\nmitte midagi isikliku, sul oli mure ja ma viitasin probleemi allikale.


Kümne aasta tagused suurprojektid jäid teostamata - Äripäev\nKümne aasta tagused suurprojektid jäid teostamata\nEsimese moodsa elamurajooni Tiskre arendaja, Kodumajagrupi ASi juhi Urmas Lauri sõnul puudus 94. aastal kinnisvaral turuhind. Kuna puudus ka igasugune konkurent, kellega hindu võrrelda, kujunes Tiskre elamute hind kulupõhiselt jooksvalt tööde käigus.\n1994. aastal tegutses ehitusalal 1664 ettevõtet, praegu on ehitusettevõtete arv tõusnud 3000ni. Kümne aastaga on ka ehitusturu käive kasvanud 3,5 miljardilt kroonilt 24,5 miljardi kroonini. 1994. aasta ehitusturu käibest andis märgatava osa just ehitiste renoveerimisse ja ümberehitustesse paigutatud summad. Uusehitisi oli küll plaanitud, kuid paljud jäid nn uduprojektide tasemele. Raskusi tekkis investorite leidmisel või ihaldatud maatükile hoonestusõiguse saamisel. Takistuseks oli ka ehitusgarantiid, sest miljonitesse küündivad projektid nõudsid mitmekümne tuhande krooni ulatuses pangagarantiisid, mis aga käis kogemusteta ja väikestele ettevõtetele üle jõu. Tolle aja ehitusmaastikku iseloomustas ka ehituskindlustuse puudumine, kusjuures turul tegutses kindlustusfirmasid, kes teadlikult müüsid 1000 krooni eest katteta kindlustuspoliise.


Aed: Lõika Hüdrogeenide Valmistamine - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Lõika Hüdrogeenide Valmistamine\nHydrangeas on koheselt äratuntavad nende suurte, helendavate lillepeenade eest, mida sageli kuivatatakse ja kasutatakse käsitöös või kuivatatud lilleseadetes. Ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi hardy taimede tugevusvööndites 3-9 oleneb liigist, on need ka aias ilusad. Nagu lõikelilled, lahkuvad nad siiski...\nLõika hüdrandiaadid kestavad palju kauem vaas, kui neid õigesti valmistatakse.\nHydrangeas on koheselt äratuntavad nende suurte, helendavate lillepeenade eest, mida sageli kuivatatakse ja kasutatakse käsitöös või kuivatatud lilleseadetes. Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi Hardy taimede tugevusvööndites 3-9 oleneb liigist, on need ka aias ilusad. Nagu lõigatud lilli, jätavad nad aga midagi soovitud - värsketest lilleseadmetest kasutatavad hüdrantsaasid mõnikord kaob pärast seda, kui nad on vaasesse paigutatud, kuid seda saab vältida, kui neid korralikult töödeldakse.\nLõika hüdransiisid hommikul varsti enne, kui kaste on kuivanud. Head aeda, enne kui päike on täielikult üles ehitatud.\nLõika nurga all teravate kääridega. Pöörake väikseim varre otsa, lõigake pilud külgedesse või kasutage nõela, et aukud aukudesse põhja lähedal asetsevad. Hydrangeas on puitunud varred, mis ei võta vett samamoodi nagu muud lõikelilled.\nPöörake varred kohe pärast nende lõikamist külma veega.\nKeetke ahju veele. Lülitage soojus välja siis, kui vesi hakkab keema ja lase tal veidi jahtuda - üks või kaks minutit peaks olema piisavalt pikk, vastavalt Southern Living.\nAsetage varred põhjaga kuuma vette ja jäta need sinna juurde 30 sekundit. Lõigake kõik lehed varrasest, mis jäävad vaasse pinnale.\nTäida vaas värske külma veega ja lisage lillede säilitusaine pakend või valmistage endale 2 tl suhkrut, 2 supilusikatäit valget äädikat ja 1/2 tl plekit 1 pint sooja veega ja kasutage seda, et täita vaas\nEemaldage varred kuuma veest ja asetage need vaasse. Hortengaasid nagu külm vesi, nii et võite isegi vaasse lisada paari jääkuubikuid.\n1/2 teelusikatäis pleegitajat\nKuidas Kasutada Orhideede Kookospähklipuid\nKuidas Prune Pink Achillea Millefolium


Miks tossud hõõruvad ja muud küsimused - Sport\nMiks tossud hõõruvad ja muud küsimused\nJooksujalatsi paelte kinnitamineSaucony/ajakiri Sport\nJookusjalanõu valik on sageli keeruline kompromisside kunst. Jalats peab olema mugav, sobiva laiusega, istuma võrdselt hästi mõlemas jalas, ei tohi hõõruda jne. Ajakirja Sport aprillis ilmus lugu kuidas teha võimalikult häid valikuid, millest Delfi avaldab Jooksueksperdi nõustaja Tarmo Torim soovitusi.\nMis on kõige sagedasemad põhjused, et tossud hõõruma hakkavad?\nKindlasti on esimene põhjus see, et jalanõud ei ole õige kujuga. Näiteks võib tuua nn ühest tükist kootud pealsed. Tähelepanu on suunatud sellele, et ühe ja sama jalatsimudeli pealne oleks sobivalt veniv ja võtaks võimalikult erineva kliendi jala kuju. Seega, kuna uuema põlvkonna tehnoloogia pealsed on mugavamad, siis on need ka kallimad.\nTeine ja mitte vähem levinud hõõrumise põhjus on see, et algaja ei oska arvestada jalgade paisumisega liikumisel. Jalad on paaritunnise treeningu jooksul suuremaks paisunud, vaba ruum, mis varvastele jäetud oli, saab tossu sees otsa. Hea suurusega jalanõu on selline, mis ei suru varbaid ka paisunud jalaga liikudes.\nMilliseid nippe soovitate, et peale jalanõu valikut poes oleks hilisem pettumus kõige väiksem?\nPoes tasub teha seda, mida plaanite ostetavate jalatsitega hiljem tegema minna. Jooksujalatsite proovimisel võiks kindlasti poes joosta. Kui proovisite poes jalanõusid vaid istudes, siis sai jalanõu hästi valitud just istumistegevuseks. Hea spordipood peaks kohapeal liikumist võimaldama ja ka julgustama. Internetipoest ostmisel on suur risk saada põrsas kotis - kas jooksujalatsid on ikka see kaup, mida proovimata osta. Proovimisel võiks jalas olla isiklikud poodi kaasa võetud puhtad jooksusokid, siis on väiksem risk, et valed sokid jätavad jalanõust vale mulje. Hea jooksusokk moodustab väga suure osa lõpptulemusest, see on nagu hea särk ülikonna all.\nTule 28.04 loengule: Kuidas panna ihu ja vaim koos sportima? 22.04.2015\nPaljudel inimestel on probleem, et üks jalg on pisut suurem kui teine. Kuidas sellisel juhul õige valik teha, kumma jala järgi?\nEnamikul meist on vasak ja parem kehapool veidi ebasümmeetrilised. Tavaliselt sellega probleeme ei teki, oleme nende erinevustega tavaelus hästi kohanenud. Kui probleemid on suuremad, siis tuleb mõelda kompromissidele. Kui väiksemas jalas jalanõu loksub ja sama suurus teises jalas pigistab, siis tuleb läbi mõelda ülejäänud omadused, millega jalats jalaga koostööd tegema panna. Tavaliselt tuleks leida viis, kuidas väiksema jala juures loksumist vähendada - liiga väikest suurust ju ka valida ei tohiks. Sel juhul hakkab tavaliselt suurt rolli mängima jalatsi laiuse, samuti paelutuse täpne seadmine. Otsima peaks parema talla ja pealse painduvusega mudeleid, sest need liiguvad koos jalaga loomulikumalt. Niimoodi saab vähendada väiksema jala ümber loksumist nii, et suuremale jalale siiski ka piisavalt ruumi jääks.\nKas uued tossud peaks kuidagi ka n-ö sisse kandma või võib kauplusest lahkudes kohe jooksurajale minna?\nKui on leitud väga hästi sobiv jalats, siis pole probleem ka kohe kauplusest jooksurajale minna. Enamasti aga soovitame esimesel treeningul veidi ettevaatlikum olla ja mitte kohe pikale 20-kilomeetrisele ringile minna. Tavaliselt tehakse vähemalt 3-4 pikemat treeningut, et jalanõusid täiel määral usaldama hakata.\n- Kas talvel ja suvel jooksmiseks peaks olema erinevad jalanõud?\n- Kas jooksujalanõud aitavad vigastusi vältida?\n- Kus on tervislikum joosta, kas metsas pehmel pinnasel või linnas asfaldil?\nleiate veel aprilli lõpuni poelettidel olevast ajakirjast Sport!\nKompressioontooted kiirendavad taastumist ja aitavad ennetada spordivigastusi


Noorsootöö koostöögrupp kogunes aasta suurkoolitusele - Uudised ja teated - Harku Vallavalitsus\nNoorsootöö koostöögrupp kogunes aasta suurkoolitusele\n07.11.2019 144 Vaadatud\n6. novembril toimus Kiisa vabaajakeskuses noorsootöö koostöögrupi raames aasta suurkoolitus, kuhu oli kutsutud noortega tegelevad spetsialistid Saue KTG-st - Saku,- Saue,- Harku,- Kohila-, Lääne-Harju vallast ja Haapsalu linnast.\nÜheskoos Tiina Saar-Veelmaga otsiti võimalusi, kuidas tänapäeval töötada koos noortega, millised on X-, Y- ja Z-generatsioonide erinevused ja ootused tööandjale? Mitut karjääri on üldse mõistlik oodata ühelt tööelult? Millisest koosneb elukestev karjäär ja teaduslikult tõestatud tööõnnevalem?\nKokkusaamise eesmärk oli saada uut energiat ja jaksu tegemistesse, tunda organisatsiooniga suuremat osadust ning näha oma kolleege arenguvitamiinina eesmärgiga suurendada noorsootöö tulemuslikkust.\nKoolitust toetatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi, Eesti Noorsootöö Keskuse ja Euroopa Sotsiaalfondi toel ning on rahastatud „Tõrjutusriskis noorte kaasamine ja noorte tööhõivevalmiduse parandamine" programmi vahenditest.


Näpunäide 1: Kuidas määrata rasedust joodiga - Valud December\nPaljud naised, kes unistavad last, otsivad erinevaid meetodeid, kuidas rasedust kodus määrata. Mõned neist hoiavad käsitsi rasedustestide, teised ootavad hilinemist ja alles seejärel apteegist minema. Kuid test ei pruugi alati näidata imetamise algust, eriti raseduse alguses. Seepärast on parem pöörduda tõestatud meetodite poole, mis võimaldavad naistel nende huvitavat positsiooni teada.\nTegelikult ei saa ükski kodukontroll anda täielikku garantiid, et saate varsti ema. Kuid on ka mõningaid meetodeid, mida saab kindel olla 90 protsenti, et rasedus on endiselt olemas. Need meetodid hõlmavad järgmist:\nHilinenud menstruatsioon. Üks tõsisemaid sümptomite ilmnemise märke on menstruatsiooni puudumine. Menstruatsiooni ilmnemine ühe päeva viivitusega võib viidata sellele, et naismust viljastatakse. Kuid mõnel juhul võivad need sümptomid olla hormonaalsete häirete või mis tahes muu haiguse põhjuseks.\nRind Pöörake tähelepanu piimanäärmetele. Kui nad paisuvad, tunnete ebamugavust nende puudutamisel, siis võib süüdistada rasedust. Tundke oma rindu, kui see on muutunud tihedamaks, elastsemaks, siis on kogu asi uues elus, mis on teie sees. Mõnel juhul võivad piimanäärmed suureneda enne menstruatsiooni.\nValu kõht. Kui teil pole kunagi olnud valu enne menstruatsiooni ja nüüd on teil äkki tunda ebameeldivaid tundeid kõhupiirkonnas, siis võivad nad olla väetamise käskjalad. Paljud naised raseduse alguses kaasavad kõhupiirkonnas ebameeldivaid ja valusaid tundeid.\nMood swings. Varem võisite nautida suurepärast huumorit ja rauda närve, kuid nüüd sa ei saa aru poolte lähedaste inimeste naljustest ja neid petab petuslased? Ärge süüdista teisi, võite olla rase, seega meeleolu kõikumine.\nMaitse eelistused. Paljud naised tunnevad raseduse pärast, kui nad äkki hakkavad saama soolase toiduga või nende tavaline toit muudab oma maitset teisele. Vaadake ennast, võite hakata tõmbama ebaharilikku toitu, mida te varem häbistasite.\nVeel üheks raseduse kontrollimiseks on hommikuse uriini ja joodi kasutamine. Kasutage pipetiga tilka joodi, mis peaks tilgama uriiniga. Tühja kohene levimine ei leidnud kontseptsiooni, kuid kui mõni sekund jääb jäänukaks, siis võidakse õnnitleda perekonna lisandumisel. Seda testi tuleb võtta sõna-sõnalt, sest see ei taga sajaprotsendilist kontseptsiooni.\nBaastemperatuuri mõõtmine. Kui hoiate baastemperatuuri muutuste ajakava, saate rasedust kergesti kindlaks teha. Prognoosimisel on temperatuur alati suurem kui enne viljastamist.\nRaseduse esinemist saab määrata ka sooda abil. Selleks võtke puhas klaasist mahuti, sood ja lusikas. Koguge keskmise hommikuse uriiniga anumasse, seejärel valage see lusikatäis sooda. Pärast seda jälgige paagis tekkivat reaktsiooni. Kui pärast sooda lisamist hakkab uriin põletama ja vaht, ei ole rasedust. Kui ei ole mingit reaktsiooni, siis võime teid raseduse ajal õnnitleda!\nMida teha, kui rasedus on kinnitatud\nKui märkate ülalkirjeldatud sümptomeid, mis on sarnased teiega, peaksite külastama apteekrit ja ostma rasedustesti. Pärast seda, kui näed 2 riba, tuleb kõigepealt teha ultraheli, et määrata emaka või emakaväline rasedus.\nUltraheli tulemusel lähete oma lehele kinnitatud günekoloogi günekoloogi kliinikusse. Saate teada, kes teie arst on vastuvõtul. Kui te esimest korda günekoloogi külastate, peate lisaks ultraheli tulemustele sisaldama mähe, jalatsikaanteid, ravikindlustust. Günekoloog vaatab teie dokumendid üle, mille järel ta küsib, kas kavatsete sünnitada või otsustate abordi teha.\nKui sa lähed sünnitama, pannakse see rasedusele registreerituks, mille järel määratakse teile teatud katsete tegemiseks ja mõned spetsialistid. Kui te plaanite rasedust katkestada, siis kõik sõltub sellest, millisel kellaajal teil on ja kas on mingeid haigusi, mis võivad uue kontseptsiooni veelgi mõjutada.\nKui raseduse olemasolu kinnitas spetsialist, teavitage oma abikaasat peagi perekonna lisamisest. Muidugi, ta on hea meelega seda head uudiseid tundma õppinud.\nOlen lapsega unistanud mitu aastat. Ta läbis testid, abikaasat läbisid ka mitmed uuringud, kuid arstid ei leidnud kõrvalekaldeid. Kui ma olin lootusetu, et kunagi ei saanud emaks, tundsin ma kõhu ärevust, rind muutus tundlikumaks. Sel ajal oli mul menstruatsiooni hilinemine. Nädal hiljem külastasin günekoloogi, saadeti mulle ultraheli, kus rasedus kinnitati.\nMa sain teada rasedusest soodi abil. Minu vanaema ütles mulle seda retsepti, ja ta ütles, et see oli see, kuidas nad said noori raseduse kohta teada.\nKodu raseduse kontrollimine on üsna lihtne, kui maksate artiklites märgitud märke. Kui teil on endiselt kahtlus, kas see oli loodud või mitte, siis tehke ultraheli või ostke rasedustesti.\nKõigil maja peal peab olema jood. See on tuntud usaldusväärne ja odavat antiseptilist valmistist, mida kasutatakse erinevate haavade või jaotustükkide jaoks. Kuid paljud inimesed ei tea, et selle kasutamist on üsna tavatu. Näiteks kodus saate hõlpsalt teha rasedustesti joodiga. Kõik üksikasjad leiate meie artiklist.\nKuidas toimub raseduse katse, kasutades joodi\nPaljud, kes on seda meetodit proovinud või tahavad proovida, on huvitatud sellest, kuidas see toimib, nimelt millistel põhjustel muudab jood värvi. Püüame välja selgitada, kas see reaktsioon on seotud rasedusega ja seetõttu võib see tulemus olla vale.\nSelles meetodis olevad isikud usuvad, et alkoholilahus, mis puutub rase naise uriinis kokku, võib selle värvi muuta sellepärast, et sel ajal sisaldab suur hulk hormoone. Kui pöördume teaduse poole, on tegelikult kõik veidi erinev.\nPaljud on oma elus juba näinud, kuidas jood muutus pruuni värviks lilla või mustale. Põhimõtteliselt täheldatakse seda reaktsiooni, kui alkoholilahus puutub kokku tärklisega. Sellepärast on joodi ja paberiga rasedustesti läbiviimisel võimalik selgitada sarnast värvimuutust värviga, kuna tselluloosisse kuulub väike kogus tärklist.\nLisaks sellele saab positiivset tulemust saavutada isegi siis, kui katsemeetodid (pipett või konteiner) puutuvad kokku tärklist sisaldavate ainetega.\nNüüd pole teaduslikke tõendeid selle kohta, et naise uriinis raseduse ajal on ained, mis suudavad joodi. On olemas teooria, et sellel perioodil muutub uriini tihedus ja seetõttu võib jood segada, kuid see ei ole teaduslikult õigustatud. Erinevad tulemused võivad olla tingitud ainult organismi individuaalsetest omadustest.\nSellest hoolimata on paljudel inimestel küsimus, kuidas selgitada juhtumeid, kui test aitas tõesti kaasa lapseea kujunemisele. Tõenäoliselt oli see ainult kokkusattumus. See test on täiesti turvaline ja lihtne, kuid koos sellega ei ole informatiivne.\nSee on tähtis! Sellise raseduse katse tulemused tingimusteta tugineda ei ole seda väärt, sest sellel meetodil pole teaduslikku põhjendust.\nMillal nad seda teevad?\nNüüd on maailm aktiivselt arenemas, kuid isegi nii jääb folkmeetodite ja retseptide koht veel endiseks. See hõlmab ka rasedustesti joodiga. Kui nüüd igas apteegis leiad suure hulga erinevate kiirtestide valikut, tekib küsimus, miks ma arvan, et kohvipaksused on?\nSellest hoolimata on tänaseks veel palju külgi, mis on kaugel linnapiiridest ja nende elanike jaoks on üsna raske mitte ainult keskusesse jõuda, vaid ka lähima apteegi juurde. Kuigi jood on peaaegu kõik majas.\nSeega on kaks võimalust kodus rasedustestiga joodiga teha.\nSee meetod nõuab joodi, osa hommikust uriinist ja paberilehest. Kui kõik on valmis, tehke järgmised toimingud:\nniisutage paberit uriiniga;\nasetage paber tasasele pinnale;\njood pipeteeritakse ja tilguti paberile;\nKui lahuse tilgad muutuvad violetseks või siniseks, loetakse, et imetamise tõenäosus on üsna kõrge ja selline test on positiivne. Kui alkoholilahus ei muuda oma värvi üldse, näitab selline reaktsioon või selle puudumine negatiivset tulemust.\nTeist meetodit peetakse lihtsamaks, kuna see ei vaja isegi puhast paberilehte. Niisiis, kõik, mis on vajalik, on joodi, uriini ja pakendi alkoholilahus, kus seda uriini tuleb koguda.\nhommikune uriin kogutakse puhta tara;\nvõetakse pipeti, milles võetakse paar tilka alkoholilahust;\nlahus rakendatakse uriini pinnale;\nTulemust võib pidada positiivseks juhul, kui vedeliku pinnal on lõhnatud joodilõhed ja need pole levinud. Samuti on võimalik, et alkoholilahus asetub põhjas, ja siis tule uuesti. Sarnast reaktsiooni võib täheldada ka raseduse korral.\nJuhul, kui lahus kohe vedeliku pinnale levib ja lahustub, ei ole naine kindlasti rase.\nOn olemas võimalus, kui joodi ja uriini raseduse katse tulemusena võib ilmneda kahtlane tulemus: kui esimene tilk joodi levib ja seejärel uuesti kokku koguks. Sellisel juhul võib sellist testi korrata järgmisel päeval või järgmisel päeval.\nOn mitmeid reegleid, mis võimaldavad õigesti testida ja suurendada usaldusväärse tulemuse tõenäosust.\nenne uriini kogumise algust tuleb läbi viia hügieeniprotseduurid;\nuriini tuleb koguda ainult hommikul;\nkogutud uriin peaks olema üle 25 minuti;\nuriini kogumispaak peaks olema puhas.\nNaised, kes plaanivad lapsi saada, on sageli üsna haavatavad, eriti juhtudel, kus juba toimub rohkem kui üks katse ja soovitud tulemus on endiselt puudu. Sel põhjusel ei tohiks te tugineda sellise raseduse katse tulemustele. Kuna kui kõik sama kontseptsioon juhtus ja test näitab negatiivset tulemust, ei tekita tarbetuid negatiivseid emotsioone kindlasti kasu. Ja kui rasedust ei ole ja test "ütleb" vastupidist, siis naine kindlasti veelgi rohkem ärritub.\nSee on tähtis! Kui otsustate raseduse ajal viia läbi testi joodiga, ei oleks enam vajalik tutvuda selle protseduuri kohta saadaolevate ülevaadetega.\nKahtlemata ei tohiks te tugineda sellisele küsitavale testile, kui soovite raseduse või selle puudumise kohta teada saada. Kuid isegi kui te seda otsustate, on soovitatav pärast seda seda ohutult hoida ja lisaks osta apteegist erikatse.\nSiiski on kõige tõestatud meetod, mis võimaldab teil kindlalt teada saada, kas konjunktuur on olemas või puudu, hCG või ultraheli analüüs.\nMillest kuust ujuda laps, kellel on kaela ümber ringi, kuidas seda teha, millal? Dr Komarovski nõustamine ja videoõpe.Veetöötlus on väikese lapse jaoks mõeldud erikohtlemine.


WhatsAppi rakendus läheneb Maci jõudmisele | Ma olen Macist\nWhatsAppi rakendus läheneb Maci jõudmisele\nJordi Gimenez | 16/11/2021 19:00 | Kuulujutud\nOleme juba paar aastat palunud võimalust kasutada WhatsAppi oma Macis või iPadis natiivselt ja antud juhul viitab kõik, et see on toimumisele väga lähedal. Mitte, et meil oleks rakendus juba beetaversioonis või midagi sellist, aga jah, nad töötavad selle arendamise nimel samuti nad näitavad alates WABetaInfo.\nSee rakendus on võtmetähtsusega paljudele kasutajatele, kes on WhatsAppi kasutanud alates selle loomisest. Teiselt poolt leiame mitu kasutajat, kes kasutavad WhatsAppi ja muid sõnumsiderakendusi, nagu Apple Messages või Telegram. Nendel kahel juhul omarakendused iga seadme jaoks need on hea kasutuse ja suurepärase kogemuse võtmeks.\nRäägitakse Catalyst-põhisest rakendusest Macile\nLoomulikult ei ole see Apple'i raamistik uus ega äsja käivitatud, nii et käivitage katalüsaatoril põhinev rakendus Praegu pole see halb, kuid see pole ka põnev. Neile, kes ei tea, on seda tüüpi rakendused iOS-i versioonid, mis on nende koodi kopeerimise teel porditud macOS-i.\nNad oleksid võinud seda varem teha. Seda mõtlevad paljud kasutajad praegu uudiseid lugedes ja see tähendab, et selle rakenduse portimine Catalysti kaudu on midagi, mida oleks võinud pikka aega tarbida. Praegu on need väljatöötamisel, nii et peame ootama, kuid on hea, et nad lõpuks kannavad, et vältida kasutage töölauaversiooni, millel, kuigi see töötab hästi, on alati vähem valikuid kui algsel või konkreetsel rakendusel OS-i jaoks, milles see töötab.\nTäielik tee artiklini: Olen macist » õun » Kuulujutud » WhatsAppi rakendus läheneb Maci jõudmisele\nFederico R. DIJO\nNoh.. ja allikas? või on see lihtsalt spekulatsioon?\nVastus Federico R.\nMacOS Monterey 3 beeta 12.1 on nüüd arendajatele saadaval\nTäielik Fraggle Rocki sari on saadaval alates 2022. aasta jaanuarist


BMA avab uue telekanali – Kanal 1+ - Bestmarketing\nBaltic Media Alliance Ltd. direktor Margus Merima\nSuurbritannia tele-ettevõte Baltic Media Alliance Ltd. (BMA) avab uue telehooaja algul Eestis uue telekanali „Kanal 1+”. Tegemist on eestikeelsele auditooriumile suunatud meelelahutusliku koguperekanaliga.\nUue telekanali programmi põhiosa moodustavad filmid, seriaalid, telemängud, erinevad meelelahutussaated, reality-showd, elustiilisaated, lasteprogrammid jne.. „Esialgu on põhirõhk nendel programmidel, millele BMA kontsern on juba näitamisõigused omandanud,” lisas Merima.. „Kõik eetrisse minevad saated saavad eestikeelse tõlke. Kanali keel on eesti keel,” ütles Kozõrenko. „Loodame, et vaatajate huvi saab olema suur,” lisas ta.


Finantsekspert: dollarit ootab krahh - Tavid Kuld ja Valuuta\nAvaldatud Kirke Sööt kategoorias Kogu uudisvoog või 23.03.2015\n“Ma olen üllatunud, et dollar nii palju tugevnes, aga ma ei usu, et selline olukord on jääv,” ütles Schiff. “Kui kauplejad ärkavad üles ja saavad aru, et nende panused on valed, loobuvad nad oma positsioonidest ning dollar hakkab kukkuma.” Schiffi meelest pole USA majandus taastunud ning Föderaalreserv nii pea intressimäärasid tõstma ei hakka.\n“Kui inimesed saavad aru, et Föderaalreserv ei suuda oma bilanssi vähendada, stimuleerimist lõpetada ning inflatsiooni kontrollida, siis neil ei ole kuhugi peitu pugeda,” ütles Schiff.\n“Ma ei arva, et dollari krahhi saabumiseks kulub kümneid aastaid. Ma olen üllatunud, et see on nii kaua kestnud,” lisas ta. “Kuna me oleme nii kaua oodanud, siis lõpptulemus on seda hullem. Probleemid on paisunud veelgi suuremaks ning Föderaalreserv on tekitanud mullide mulli.”\nSchiff usub, et dollari kukkumine premeerib neid, kes on kuulanud tema pikaajalist soovitust osta kulda. “Kulla hind hakkab tõusma,” oli Schiff kindel. Ta jäi oma vanade prognooside juurde ja ütles, et kulla hind võiks tõusta 2000-5000 dollarini untsist.