Bitcoin Investments Trust. Video: How to Make Money from Home Part Time 2021, Mai\nBitcoin Investments Trust.. Grayscale Bitcoin Trust to Convert to an ETF, Premium Remains Negative: What’s Next?\nKuid on ilmne, et reguleeritud, professionaalsed Bitcoini teenused muutuvad sagedamini ja Bitcoin läheneb peavoolule. Ükski meie poolt pakutava sisu osa ei kujuta endast finantsnõustamist, õigusnõustamist ega muud nõustamist, mis on mõeldud teie konkreetseks toetumiseks mis tahes eesmärgil.\nSaad lugeda tasuta sisu ilma bännerreklaamideta. Alates Bitcoin Investment Trust oli juba detsembris väärtuses 60 miljonit dollarit. BIT käsitleb pahatahtlikku ja tülikat kogemust krüptovaluutasse investeerimine eestis suure hulga ostmiseks, ladustamiseks ja hoidmiseks investeeringuna.\nPeale ülekandeteenuste on ka muid teenuseid, mida Blocknet pakub arendajatele. RoboMarkets Kauplemine.\nBIT on huvitav võimalus traditsioonilistele investoritele, kes otsivad kokkupuudet Bitcoiniga, kes eelistavad mitte kaubelda Bitcoini kui valuutat.\nLogi sisse Unustasid parooli? Forex online kauplemine on kättesaadav aina rohkematele inimestele ja muutub tulevikus üha populaarsemaks, arvestades asjaolu, et enam kui 1,7 miljardit mobiiltelefone omavatest inimestest on praegu finantssüsteemist välja jäetud.\nMitte iga krüptoraha vahetamine ei võimalda krüptoraha müümist nende kukkumisel, rääkimata ootel olevatest tellimustest. Iga usaldusosalus esindab praegu umbes 0, bitcoini. Org Heralds Global Bitcoin Kasuta.\nSee võimaldab arendajatel tugineda konkreetsele plokiahelavõrgule, kuid võimaldab juurdepääsu teistele plokiahelate võrkude funktsioonidele. Siiski tundub, et see mõjutab vähe või üldse mitte, sest Bitcoini ostmise ja kindlustamise riski haldab Grayscale Investments. Link to the Source: 1, 2, 3. Kuna kord tunnis laekuvad maksed on väga väikesed, peate kõigepealt sooritama põhjalikud kalkulatsioonid, mis võtavad arvesse riistvara energiakulu, elektri hinda ja Bitcoini hetkeväärtust.\nTeave binaarsete valikute kohta kui nüüd hakkab münt uuesti tõusma ja tõuseb kohe kauplemine bitcoinidega maidsafecoinidega 15 dollari peale, siis sul on positsioon juba läinud.\nEi sisalda kuidas oma krüptovaluutaga raha teenida sisu lugemisõigust. Laura Leparulo kl laura untraceableinc. Euroopa Bitcoin'il on Miinused SHA Kaevandamise algoritmi peamiseks puuduseks on selle liigne kontroll kaevurite poolt: suurima arvutusvõimsuse omanikud peamiselt Hiina saavad suurema osa kaevandatud krüptovaluutast, mis välistab detsentraliseerimise kui ühe peapõhimõtte peaaegu kõigile krüptovaluutadele.\nNüüd on Eelmiste aastate edukusele toetudes toob Futurist Conference Digital kokku juhtivate ekspertide, ettevõtjate, investorite, finantsasutuste, ettevõtete juhtide, arendajate, akadeemikute, teadlaste ja meedia rahvusvahelise kogukonna, et kivine krüptokaubandus plokiahelat, digitaalset vara, detsentraliseeritud rahastamist ja muud arenevad parim forexi maakleri metatrader 5 binaarset võimalust, mis häirivad rahanduse ja tehnoloogia tulevikku.\nTraditsiooniline valuuta kannab endaga sageli poliitilist väärtust ning seda kontrollivad riikide keskpangad. See on nagu kullakaupadega kaubeldavate Bitcoin Investments Trust. ETF aktsiate ostmine.\nTeisendage Kodi'l ei Juttu tuleb sellest, kui sageli mänguväljakuid hooldada tuleb, millised on peamised turvariskid ja kui kalliks mänguväljaku hooldamine läheb. Digibyte, kuten Seetõttu ei ole bitcoin hea vahend ei tehinguteks ega ka säästmiseks.\nSeda tehakse eeldatavalt sellel aastal kusagil. Sest see on kõige kergem ja lihtsam. Kuid hinnakujundus ei ole alati nii dramaatiline.\nGbtc: bitcoin investeerimisfond läheb live: Uus nõudlus?\nMöödas on need päevad, kui plokiahelaid kasutati Bitcoin Investments Trust. eesmärgil iseseisvate võrkudena. Sisaldab 11 Eesti tippväljaande tasulist sisu, vähem bännerreklaame, saad jagada kuni 4 kasutajaga.\nIndividuaalsed investorid, kes võisid vahele jätta 1, dollari aktsia kohta, mille puhul kolmapäeval kas saab krüptoraha osta koos liitlase investeeringuga Bitcoin Investment Trust võis aktsiaid osta rohkem kui 18, 35 USA dollarit, siis kaudne jagatud korrigeeritud sulgemishind pärast for-1 varude jaotus krüptovaluutaga kauplemise logo.\nPikaajaliseks investeerimiseks sobib kõige paremini agressiivne investeerimisstrateegia, kuna sellised investeeringud on lühikese aja jooksul väga riskantsed. Selle strateegia tõhusust ei ole ajalooliselt testitud, see on üksnes lähtepunkt, millele tugineda. Tasuta pileteid on saadaval ainult piiratud aja jooksul.


Rännud siin ja seal pool sood: August 2019\nAegviidu - Käsmu. Käsmu - Tallinn\nMis teha, kui ilmad ilusaks lähevad? Eks ikka pakin kotid rattale ja siirdun linnast minema. Nii ka seekord - ees ootas nädal aega vabas looduses, värske õhu ja õllega. Taaskord ühildus rattamatk iga-aastase kogupereüritusega Viru Folk. Seda nüüd siis kolmandat korda, kui Käsmusse rattaga lähen. Juba ette garanteeritud hästi veedetud nädal. Seekord alustasin sõitu juba varem ning läksin Käsmu väikese tiiruga, veeredes eelnevalt RMK 2018. aastal valminud Penijõe-Kauksi matkarajal ja külastades nii mõndagi Eestimaa kaunist paika.\nKuna otse Tallinnast sõitma hakata polnud kuigi ahvatlev mõte, siis sättisin ennast koos ratta ja varustusega rongile, mis viis mind Aegviitu. Aegviidu, mis kuulutati 2015. aastal matkapealinnaks, on tänaseks kolme erineva pika matkaraja sõlmpunktiks (Oandu-Ikla, Peraküla-Ähijärve ja Penijõe-Kauksi). Lootus, et esmaspäeval peaks kurikuulsas “porgandis” ehk veidi rahulikum olema, osutus lolli lohutuseks, sest rong läks üsna ruttu rahvast täis – mitu noort ema titekärudega, hulgi jalgrattaid ja koer lösutamas põrandal. Aga kohale jõudsin ja suutäis värsket õhku ajas suunurgad taas üles. Väike mandipeatus Aegviidu poes ja sõit võiski alata.\nSõidu algusosa oligi märgistatud kolme erineva matkaraja märkidega, nii et vali, kuhu poole tahad minna ja anna jalgadele valu.\nEsimesed tõusud Kõrvemaa maastikukaitsealal ei lasknud end kaua oodata. Raja profiil oli selline vahva väljakutse kohe algatuseks. Mõnigi kord tuli sadulast maha ronida, et kogu krempel järsust künkast üles trügida. Rajamärgistuse märkamisega tekkisid kohe väiksed probleemid, kuna lopsaka looduse seest polnud see rattaga sõites mõnes kohas teps mitte kerge.\nStiilinäiteid rajalt. Viimasel pildil on ka muuseas RMK raja märk kuskil.\nNagu näha juuresolevalt pildilt, siis igav see rada kindlasti ei ole ja iga loodusesõber saab seda täie rinnaga nautida. Aga Nikerjärvelt võttis üle tunni aja, et Jänedale jõuda, kuigi kilomeetreid tuli selleks vaid nii kümne ringi läbida.\nJänedal tegin väikse jalasirutuspeatuse ja sõitsin siis kohe edasi. Jänedalt Lehtsesse läksin korraks RMK rajalt maha ja läbisin selle vahemaa asfaldil, sest vahepeal oli vaja pisut väledamini edasi liikuda, kui tahtsin õhtuks plaanitud laagrikohta jõuda. Olin ju ka sõitu alustanud päris hilisel kellaajal, nii 2 paiku umbes. Pärast Lehtset jõudsin aga RMK rajale kenasti tagasi. Suurelt teelt maha keerates järgnesid päris kobedad mudast roopad, nagu põllul oleks sõitnud. Tuli “vagude” vahel kuidagi püsida, aga eks ole ennegi sellistes kohtades sõitnud. Õnneks muutus tee ka paar-kolm kilomeetrit hiljem pärast väikese silla ületamist oluliselt mõnusamaks, kus oli võimalik ka kiiremini sõita kui 10 km/h.\nJah, see on täitsa rattatatav rada, kui üks silm kinni pigistada\nKella 6 paiku õhtul jäi teele Ohepalu lõkkekoht, mis asub lagedal väljal ja selle lähedusse jäi majutusasutus nimega Õnnela. Ilmselt maine paradiis, kui nime järgi arvata, aga oma õnne sinna otsima ei läinud. Minu õhtusesse paradiisi oli veel jupp maad minna, nii et tuli edasi sõtkuda. Nii oma 18 kilti jäi veel Tissipuu lõkkekohani, kus plaanisin öö veeta. Milline suurepärane nimevalik, kas pole?!\nPäeva lõpp kujunes pehmelt öeldes keeruliseks. Nimelt läks pärast Kadrinast läbisõitmist rada otse Pandivere kõrgustikus asuvatesse Neeruti mägedesse, mida nimetatakse ka Karuaugu mägedeks. Siinkohal tasub mainida, et Neeruti mäed või kõrgendikud koosnevad radiaalsetest oosidest ja oosilohkudest ja ooside vahel on mitmed järved. Eks Kalevipoeg on kündmas käinud, sest Kalevipojaga see piirkond ka seotud on ja neid oose nimetataksegi Kalevipoja künnivagudeks. Küllaltki huvitavad nimed on ka nendele oosidele pandud – Riistamägi, Tammemägi, Valgeristi mägi, Sadulamägi, Linnamägi, Tornimägi, Kuresöödi mägi ja Mustakatku mägi. Absoluutsed kõrgused ulatuvad oosi lagedel kuni 126 meetrini. Eks ole maastikul paras koht, kuhu rattaga tulla?! Ja üks asi on kõrgus merepinnast, aga hoopis teine asi konkreetse tõusu nurk. Ja need künkad olid kohati päris karmid, nii et tuli ratas jõuga mõnestki järsust seinast üles sikutada. Ühe korra olekski selle käigus kogu täiega alla sadanud, aga läks õnneks ja sain veel pidama. Üles jõudes võttis õige mitu minutit hingamise taastumiseks. Ja ega sellistest küngastest alla laskuda ka lihtne polnud, kui tuli seda koormat kinni hoida. Nii et üsna tihe rebimine oli. Sellise paraja adreka sai sealt Neeruti oosidelt kätte küll.\nRMK matkarada Neerutis\nVõttis aega, mis ta võttis, aga aega võttis ja lõpuks Ees- ja Tagajärve lähedal asuvasse Tissipuu lõkkekohta välja jõudsin. Päris kurnatud olin, aga meel oli hea. Seljataha oli jäänud 63 km ja ära põlenud arvestatav hulk kilokalureid. Õhtul sai kogu vaev tasutud. Lihtsalt mõnus oli vaikuses istuda metsade vahel ning rammus dehüdreeritud matkatoit (Tactical Foodback) taastas jõuvarud nagu võluväel.\nPäeva kokku võttes tuleb öelda, et polnud see kergete killast, kaugeltki mitte. Aga põnev oli samuti. Nagu eespool juba mainitud, siis päeva jooksul sain lisaks vahvatele küngastele ka RMK rajamärgistusega maadelda. RMK äpi (mis on ikka hindamatu abimees) abil sain küll varsti rajale tagasi, aga lisameetreid kogunes nõnda ikkagi omajagu. Mis ei tapa, teeb tugevaks.\nHommik saabus kella 9 paiku. Vana hea gurmeejook 3 in 1 sisse ludistatud ja asjad kokku pakitud võis teele asuda. Päev tõotas samasuguseid vahvaid tõuse kui eelmisel päeval oli, lisaks ähvardas ilmaportaal yr.no ka ohtra vihmasajuga. Oli mida oodata.\nVaevalt paarsada meetrit sain sadulas olla, kui juba tuli maha ronida. Esiteks tahtis üks omapärane Kalevipoega kujutav skulptuur vaatamist.\nTeiseks oli vaja treppimööda Tornimäe otsa ronida, kõrval piilumas veel ka Sadulamägi. Sadulamägi olla Neeruti tuntuim linnamägi, mis olevat oma kuju saanud sellest, et Kalevipoeg hobusele puhkust andes tal sadula seljast võtnud ja vaoharjale asetanud.\nÜhesõnaga korralik traali-vaali üles-alla läks jälle lahti, nii et esimese 11 km läbimine võttis ähkides ja puhkides aega üle tunni aja. Kohati ei saanud vändata sellepärast, et oli vaja ronida üles või ukerdada alla, vahepeal jälle läks rada nagu slaalom puude vahel ja suured kotid pakiraamil ei lasknud seda sadulas läbida. Kohati oli isegi ratas käe kõrval ohtlik liikuda, kuna läbitav nõlv oli kangesti kaldu vasakusse suunda. See “sõit” tõi meelde 2017. aastal Nepalis mäenõlvade läbimise, kus ühel hetkel pidi ratast (ilma pagasita) hoidma vasaku käe otsas ja paremaga kuskilt kinni hoidma, et mitte alla kukkuda. Aga nüüd oli rattal ka koorem peal, mis tegi asja veel lõbusamaks. Oli vaja pingutada, et sealt läbi trügida terve nahaga. Neeruti kandi rõõmud, aga vaeva ja pingutusi väärt. Vähemalt tagantjärele mõeldes.\nNeeruti maastikukaitselaga sain sellega peagi ühele poole ja sisenesin Porkuni maastikukaitsealale, millega võeti 1978. aastal kaitse alla Võhmetu-Lemküla-Porkuni karstijärved ja oosid. Turnimisele järgnes lõpuks auga väljateenitud puhkepaus Mardihansu lõkkekohas. Jalg puhatud ja pulss alla viidud läks sõit edasi juba hõlpsamalt. Sain metsadevahelisel kõvakattega teel ka inimese kombel vändata ja isegi asfalti nägin enne Porkunisse saabumist. Kae õnne!\nKuna poodidega oli sel päeval kitsas käes, siis astusin läbi Porkuni järve kaldal asuvast kohvikust Kulles, et midagi hamba alla saada. Teenindajaproua polnud sugugi vaimustuses, et teda niimoodi segama tuldi. Altkulmu põrnitsedes mulle 3,50 maksma läinud pelmeenid siiski valmis meisterdas ja külma Saku Originaaligi oli nõus külmikust üle leti ulatama. Kui aga küsisin luba korraks oma telefoni laadida tema kohvikus, siis porises provva moka otsast, et see on ju tema elektriarve. Tõsi ta on ja laadimata seekord ka jäi. Ei taha ju inimest pankrotti ajada oma laadimisega.\nPorkunist edasi sõites lootsin väikese haagi abil ka ühe külapoe üles leida, sest kaardi järgi pidi justkui Pandiveres säärane täitsa olemas olema. Üles seda siiski ei leidnud ja pole kindel, kas seda seal üldse ongi enam alles. RMK rada järgides polekski sel päeval enam lootust olnud ühtegi poodi teel kohata. Kuna mul õhtuks manti ei olnud (pole olnud vajadust Eestis mitmeks päevaks varuda), siis tuli uus plaan välja mõelda. Ja nii võtsingi suuna Roela asemel hoopis Pajusti ja Vinni suunas. Uljaste järve ääres jõuan ilusti RMK rajale tagasi, mõtlesin. Pajustisse jõudsingi kenasti ilma pikema jututa. Jupp jupilt oma teekonda kujundades seadsin järgmise sihtpunkti Ulvi mõisa. Kuna Ulvis oli interneeduse kohaselt samuti pood olemas, siis Pajustist suuremat manti kaasa ei ostnud. Ja pärast ei jõudnud ära kiruda ennast. Läbi Vinni vurades hakkas korralikult vihma kallama. No ikka väga korralikult, nagu pangest kallas. Probleem oli selles, et kuna olin RMK rajalt maas, siis oli vaja telefoni kaardirakenduse abil navigeerida õigele teele. Paduvihmas on aga teatavasti üsna keeruline nutitelefoni käidelda, nii et pöörasin mingil hetkel vaid heale õnnele lootes paremale. Hiljem selgus, et päris õige tee polnud, aga kohale see siiski viis. Vahepeal jäi minu õnneks teele bussipeatus, kus pääsesin viimaks tiheda vihma eest varju. Kuigi olin juba märg nagu atlandi heeringas, siis sain natuke aega hõlpu ja hilpe kuivatada. Bussipeatuse kõrval olid mingi vana hoone varemed, mille ümber ja sees tatsasid ja määgisid ringi kümned lambad, erinevas vanuseklassis ja suuruses. Pisikesed talled määgisid segamine uttede ja vanade oinastega. Päris omapärane kontsert oli, mitmehäälne - kui üks ees “mää!” ütles, vastasid teised samaga.\nLambad on siin ja lambad on seal. Ilusad hea, ilusad head....\nLõpuks andis padukas järele ja lubas taas sadulasse asuda. Ulvis selgus, et seal on Meie toidukaupade pood täitsa olemas, ainult et pühapäeviti ja teisipäeviti on see suletud ja võite isegi arvata, mis päev parajasti oli J Rebaseonu kavalus oli jälle luhta läinud ja tuli järjekordne alternatiiv leida. Uljastest umbes 5 km kaugusel asuvas Sonda alevikus oli pood olemas. Kuna ööbimise olin paika pannud Uljaste järve äärde, siis sain boonusena päevakilometraažile juurde oma 10 km (Uljaste - Sonda - Uljaste). Kui pea ei jaga, siis jagavad jalad. Tegin poes tiiru ära ja jõudsin Uljaste järve äärde. See koht ei ole nii eeskujulk kui näiteks Tissipuul, aga ajas asja igatahes ära, sest katusealune laud pinkidega vihmakaitseks oli olemas. Uljastes hakkaski jälle üsna kohe kõva hooga sadama, nõnda tuli päris pikalt oodata, enne kui telki üles panema hakata sain. Katusealune tundus algus elupäästjana, aga see tilkus mõnuga läbi, mitmest kohast. Nii et aegajalt kukkus tilk kraevahele või nina otsa või asjadele.\nUljaste lõkkekkoht - läbitilkuvas vihmavarjus\nTerve õhtu siiski ei kallanud ja viimaks pistis rännumehe rõõmuks päikegi oma nina pilve tagant välja. Sain asuda toimetama. Vihma lakates ja päikese saabudes kerkis mõnus aur järve kohale, sest kohe läks ka soojaks. Päeva läbisõiduks tuli kokku 83 km.\nVastu hommikut kuulsin jälle meeliülendavat krabinat telgi katusel. Uus päev algas järjekordse vihmasajuga. Passisin telgis kella 10-ni, oodates saju lakkamist, siis roomasin ikkagi välja. Kui vahepeal lubaski ilmataat pisut telki kuivatada, siis mõni aeg hiljem keeras oma taevakraanid taas lõpuni lahti.\nEsimene pilt, mis telgist väljudes avanes, oli kaunis trööstitu. Mu asjad olid metsa all millegipärast pilla-palla laiali. Olin söögitavaari õhtul lolli peaga kilekotti visanud ja koti õue laua kõrvale jätnud. Sellest kilekotist polnud nüüd jälgegi, küll leidsin metsa alt termokruusi, saia ja veel natuke toidukraami. Singipakk oli seest tühjaks noolitud, juustupakk oli ja jäigi kadunuks. No tuleb vist siinkohal pilgud kohaliku reinuvaderi poole suunata, kes öösel ilmselt külas käis ja midagi head hamba alla otsis. Ja leidis ka. Kilekotti läheduses lõpuks ei leidnudki, otsisin, mis ma otsisin. Rebase asemel võis kahtlustada siiski ka teist isendit, keda kotiotsingul mööda oksa triivimas märkasin.\nIkka edasi, ikka edasi. Ei sammukestki tagasi.\nLõpuks jäi vihm ka lõplikult järgi ja sain asjad kokku pakkida ja märja telgi kotti suruda. Kuna sõidupäev oli tulemas lühike, siis kiiret polnud teeleasumisega. Ikka hea gurmeejook koos pakipudruga enne hinge alla, et oleks tugev tunne sõita. Alles poole ühe paiku sain liikuma.\nTee viis uuesti Sondasse, sealt edasi “kaunitesse” Ida-Virumaa linnadesse Kiviõlisse ja Püssi. Kiviõli tuhamägedest tuhisesin mööda, need on päris muljetavaldavad. RMK rada pidi küll seal seikluspargist läbi minema, aga mina seal ukerdama ei hakanud, vaid panin mööda teed otse, kuni taas RMK rajamärgistust nägin. Enne Kiviõli linna jõudmist sain rattaga veel mööda heinamaid sahistada. No väga mõnus pole märjas heinas liikuda, peab tunnistama. Kiviõli sai linnaõigused küll 1946, aga aastatel 1957-1991 kuulus hoopis Kohtla-Järve koosseisu. Huvitav teada. Midagi säravat linn endast aga ei kujuta. Markantseim näide siit:\nKiviõlist sõitsin edasi mõne kilomeetri kaugusel ja Purtse jõe kaldal asuvasse Püssi, vallasisesesse linna Lüganuse vallas, kus elanikke tuhande kanti. Tegin oma toimetused Püssi kaupluses ära ning siis siirdusin juba Aidu karjääri vallutama.\nPäeva lõpp-peatus oligi Aidu-Liiva RMK lõkkekoht. Sinna jõudmine oli omaette ooper, sest mind ootas seal päris põnev üllatus. Pärast ca 9 km sõitu jõudsin kohta, kus ees seisis veetõkke ehk kanali ületus. Teisel kaldal oli parv, mis otstega või maakeeli peenikese köiega kinnitatud mõlema kalda külge. Seega tirisin parve enda juurde, tõstsin pakid rattalt maha, et parve sisse pääseks, venitasin ka ratta üle parve “parda” ja siis asusin end teisele kaldale tõmbama. Ega palju polnud vaja tirida, nii oma paarkümmend meetrit, aga kalda ääres oli vaja “praami” ka paigal hoida, et koos ratta ja kolaga kaldale pääseks.\nKaldal vaatas mulle lisaks RMK matkaraja märgistusele vastu hoiatussilt, et “ettevaatust, vees on köis ja parv!” Tänan hoiatamast.\nRMK lõkkeplats on Aidu-Liivas aga super. Üsna uued katusealusega laud, puukuur puudega, kattega lõkkekoht, WC ja laavu. Laavus järgmise öö ka veetsin, endiselt märjavõitu telgi sain niisama kuivama riputada. Ja vaade ülevalt kaldapealselt oli väga lahe, sest tänu veekogu põhjas olevale kipskristallidele, mida vesi peegeldab, on vee värv ilusat sinakasrohelist tooni.\nAidu karjäär ja RMK lõkkekoht\nÕhtul sain taas ka vihma, aga erinevalt Uljaste katusest pidas see ehitis kenasti vet, nii et polnud suuremat häda. Päikeseloojangut õnnestus siiski ka näha, nii et päris terve õhtu ei sadanud. Häbiga pean tunnistama, et lõket teha ei õnnestunud, sest puud olid ikkagi niiskevõitu ega tahtnud kuidagi tuld võtta. Tiksusin siis niisama ja nautisin vaikust sooja tee ja paari suutäie lustivedelikuga. Päevaga sai seekord kõigest 28 km sõidetud ehk päris lebo oli.\nÕhtune vaade, pärast saju lõppemist\nHommikul sain telgist välja kella 9 paiku, uni laavus oli ikka väga mõnus. Nagu tavaliselt ikka sain kõik toimetamised toimetatud, telgi kokku pandud ja asjad rattale seatud umbes tunni ajaga. Seejärel hakkasin vaikselt tagasi Püssi suunas veerema mööda päris kobedate kividega kruusateed, sedapuhku küll karjääri teiselt poolt, et mitte uuesti hakata “praami” juures asju rattalt maha lappama ja uuesti peale siduma teasel kaldal. 9 km hiljem olingi juba Püssis. Sealt edasi aga lahkusin selleks korraks jäädavalt RMK matkarajalt ja võtsin suuna põhjaranniku suunas, sest Viru Folgi alguseni oli jäänud veel vaid üks päev.\nPüssist viis tee edasi läbi Lüganuse, kus sattusin juhuslikult ühe talukohviku peale ja sain seal väga maitsvat sooja lihapirukat konsumeerida. Rasvane suutäis kulus marjaks ära, sest energiat oli vaja ja hommikul polnudki midagi hammaste vahele saanud.\nJärgnes sõit suurel trassil E20, kus häiris see, et rekka- ja bussijuhid ei ole nõus sentimeetritki tee keskele tõmbama minust möödudes, kuigi teiselt poolt keegi vastu ei tule. Lihtsalt kiusu pärast, aga mul oli seetõttu teepervel päris kitsas ja ebamugav. 8-9 km sai niimoodi sõita, kuni lõpuks sain trassilt maha Aseri peale keerata. Selles ca 1500 elanikuga nõukaaega meenutavas alevis ei soovinud küll pikemalt viibida ja pärast põgusat poepeatust tegin sealt sääred.\nJärgmine stop oli Viru-Nigulas, kus vaatasin üle mälestusmärgi Vabadussõjas langenutele ja lipsisin pingi peal jäätist.\nPäeva lõpp-punktiks valisin Toolse ordulinnuse varemed. Vahepeal oli küll teemaks ka ööbimine läheduses asuvas Retro talus, aga mõtlesin, et nii lühikese matka jooksul pole mõtet raha eest ööbima hakata ja nõnda sellesse ilusasse ajaloolisse kohta jõudsingi ja panin päästepüstaku lähedale telgi üles. Mine tea, millal päästerõngas võib ära kuluda.\nErinevalt Uljaste järve püstakust oli siin päästerõngas alles\nÜlejäänud õhtut sain nautida linnuse juures ja mere kaldal kolades, merd vaadates ja mõnda kosutavat õlunaadi mekkides. Kerge ja pideva uduvihma saatel. Toolse ordulinnus valmis arvatavalt aastal 1471 ja see pidi kaitsma tol ajal Rakvere mereväravaks olevat Toolse sadamat mereröövlite rüüsteretkede eest. Oligi aeg päev lukku panna. Päevaga läbitud distants sedapuhku 61 km.\nÕhtu Toolse lähistel\nHommikune äratus saabus juba koos väikese elevusega eesootava folgi pärast. Ilm oli pilvine, aga mõnusalt soe. Just paras ilm rattaga sõitmiseks. Tee Võsule viis mööda Sagadi mõisast, kus oli päris palju rahvast sagimas. Sagadi mõisakompleks tähistab ju sel aastal auväärset 550. sünnipäeva. Ei hakanud sinna inimeste hulka pressima ja veeresin lihtsalt edasi. Võsul külastasin kamraad Rauli rahvatantsurühmitusest Leigarid, kes Võsul asuvas suvilas suisel aal oma prouaga toimetab. Isetehtud tammelaua taga juttu juba jätkus külma õlle kõrvale päikese paistel. Hea salajane pelgupaik neil, sest Kuugli mapi kaudu seda kohta poleks õnnestunud leida. Oleks mööda ka pannud õigest kohast, kui Raul hoovi pealt poleks mind märganud ja hõiganud. Seal hoovi peal käisin veel ka laupäeval ennelõunal, kui sai väike grill ja tšill tehtud, enne kui folgimelu jälle hooga käima läks.\nRauli suvila kaasperemehed\nJutud räägitud jäi üle veel vändata viimased 5 km Käsmusse, kaptenite külla, kus Viru Folki juba alates 2008. aastast korraldatakse. Sel aastal oli folk pühendatud Iirimaa ja iiri rahvamuusika ja -tantsu tutvustamisele.\nKäsmu jõudes tegin kõigepealt sulpsu merre, et vähemalt suurem higikelts maha uhtuda enne inimeste hulka astumist. Seejärel sain kõne koolivend Laurilt, tänu kellele oli soolas telkimisplats tema äripartneri maja juures. Selgus, et temagi oli meie ühine koolivend. Kui telk üleval ploomipuu kõrval, asjad ära sätitud ja ratas kenasti aia külge kinni pandud oligi aeg siirduda folki nautima.\nViru Folk 09.08. – 11.08.\nViru Folgi miljöö on alati suurepärane, inimesed sõbralikud ja mõnus muusika kõrvu paitamas. Sealhulgas noorte tänavamuusikute esituses. Esimesed kaks päeva festivalist olid ka ilmad suurepärased. Kolmandal päeval saime küll ka ohtralt vihma, aga ega see kellegi tuju ilmselt suurt ei rikkunud, kes kohale jäi. Lisas kohati isegi pigem vürtsi. Samuti lisas vürtsi minu lemmik kõhutäide folgil, millest enam ei saa üle ega ümber – soojad krõbekilud, mida müüdi tuutu sees ja mida said kaasas tassida. See on sõltuvusttekitavalt hea kraam, eriti veel külma õlle kõrvale. Nii et enne näpud ei peatu, kui tops tühi on.\nMuusikalise poole pealt sai nii mõndagi lahedat kollektiivi vaadata-kuulata, nii meilt kui Iirimaalt. Kuulatud kollektiivid olid siis järgnevad:\nThe Kilkennys (Iirimaa) – väga hea sisejuhatus festivalile.\nUntsakad, VLÜ & sõbrad (tribuut legendaarsele iiri ansamblile The Pogues) – ühed parimad eesti folkmuusika bändid ei kõlanud nii, nagu oleks oodanud. Ilmselt selline kooseis tekitabki liiga suuri ootusi.\nÖösorr oma tuntud headuses. Minu üks folgi lemmikuid. Laval ka bändi asutajaliige Indrek Ojari (polnud sellest asjaolust küll varem teadlik, et ka Ojari Öösorri asutamisega seotud oli).\nNedsaja Küla Bänd (öösimman) – umpa-umpa musa saatel sai jalga keerutada.\nJuhan Uppin – esimene Vabariigi Pillimeheks kroonitud rahvamuusik, kes mängis nii lõõtsa kui kannelt, sekka ka laulis. Mõnus tšill kuulamine, Folkmillile seetõttu ei jõudnudki.\nBeoga (UK) – päris minu maitse pole, kuigi väidevatalt üha rohkem kuulsust ja populaarsust koguv briti band.\nRüüt – vana hea Rüüt tuntud headuses. Eriti live kontserdil meeldivad.\nSaatpalu & Sööt (ehk Söötpalu). Nemad on nagu Tättvere, kel laulude vahepeal kogu aeg erinevaid lugusid suust tuleb, mis pikitud täis muhedat huumorit.\nNikns suns & Mehed (läti keeles Kuri Koer koos meestega) – aus ja mehine eesti värk, folkrock, tõid taas ka päikese välja.\nFolk möödus, nagu alati, imekiiresti. Pühapäeva õhtul sain veel sauna pererahva juures, kelle aia ääres telkisin need päevad. Lisaks kostitati kohaliku samakaga, mille maitse oli vägagi kiiduväärt. Hästi tehtud kraam. Ja siis oligi käes esmaspäev ja aeg tagasiteed Tallinna poole alustada.\nTagasisõitu alustasin läbi metsa, möödudes ka Käsmu järvest. Mõnus oli mändide all kulgeda metsarajal kilomeetreid. Loksale saabudes oli mõttekoht, kas sõita tagasi otsejoones koju (ca 80 km), teha ööbimispeatus kuskil mere ääres, mis ei ole Tallinnast väga kaugel (Kaberneeme kant nt) või teha ööbimispeatus hoopis lähemal Juminda poolsaarel, kus ka RMK lõkkekoht olemas. Ei hakanud siiski sel päeval veel tagasi linna sõitma, sest tööle pidin naasma alles ülejärgmisel päeval. Samas ähvardas ilmateade taas vihmahoogudega, nii et pidasin targemaks kindla peale välja minna ja võtsin suuna Juminda poole. Seal vähemalt teada, et võimalik katuse all olla vihmahoo aegu. Loksal olles avastasin poodi minnes, et rattalukk keeldub edasisest koostööst ja võtmega seda avada ei õnnestunud enam. Tänasin õnne, et see häda ei tabanud ajal, kui ratas millegi külge aheldatud oli. Näiteks Käsmus peremehe aia külge.\nJuminda lõkkekohas olid küll sakslased juba koha sisse võtnud oma käru peale pargitud suvilaga, aga kedagi liikumas esialgu ei näinud ja katusealuse ümbrus täitsa asustamata. Nii et jäin sinna ja panin kohe telgi üles. Õhtu edenedes täitus plats terve karja poolakatega, 6 väikebussi tuli, millega moodustati oma eraldatud ruudukujuline plats. Nende möll käis varajaste hommikutundideni.\nPäeval oli ilm olnud äärmiselt mõnus ja päikeseline, kuid tõmbas järjest tumedamaks taevas. Vaevalt jõudsin telgi laua lähedale püsti lükata, kui hakkaski tihedalt sadama. Taevas oli ühtäkki hallimast hall, et mitte öelda must ja ladin kestis järjepanu neli tundi. Kogu selle aja kössitasin laua taga. Vahepeal saabus üks ekipaaž Lätist. Neiu palus inglise keeles luba katusealust kaaskasutada, mille ta muidugi ka sai. Mingit ühist keskustelu mul nendega aga ei tekkinud, polnud ilmselt enam väga suhtlemise soovi. Ei minul ega neiu kavaleril polnud huvi vestlust arendada. Nemad toimetasid omi asju, mina omi. Panin küll tähele, et autos oli neil terve köök vist kaasa võetud, kastide kaupa laoti tavaari autost välja söögi tegemiseks.\nNeli tundi hiljem tõmbas taevas lõpuks klaariks ja taevataat andis loa taas võrratut päikeseloojangut nautida mere ääres. Kohas, kus asus ka Juminda merelahingu mälestusmärk.\n1941. aastal Juminda lähistel toimunud vene laevastiku hävitustööd sakslaste ja soomlaste poolt on õigupoolest keeruline üldse lahinguks nimetada. Selle käigus lasti põhja Saksa vägede eest põgenedes Kroonlinna teel olnud vene laevastiku konvoide 200 laevast 64 (ajaloolase Mats Õuna andmetel) ja hukkus ca 15 000 inimest, kellest suur hulk tsiviilisikuid (sh palju eestlasi). Sõidetud sai seekord 42 km.\nHommikul pakkisin end kiirelt kokku ja asusin teele. Ees ootas puhtalt väntamise päev kodu suunal. Väiksematel ja suurematel asfaltteedel. Sõit kulges üsna nobedasti, midagi passida enam polnud. Kuusalu tanklas “kuuma koera” boksipeatus. Koogi poe ees tegin ka peatuse, kus üks vanem härrasmees tahtis väga suhelda ja tegi ettepaneku talle poest viina tuua. Jätsin tema soovi täitmata, kuna tema alkoholimõõt oli selleks päevaks ilmselgelt täis. Juttu rääkisin ikkagi. Tundsin huvi, et kuidas ta selle poe eest koju kavatseb jõuda, sest ega tema liikumisvõime teab mis suur enam polnud. Ega ta ei teadnud ise ka seda öelda. Poemüüjad olid temaga samuti hädas, sest ta läks ja avaldas manguvas kõneviisis soovi, et need võiks talle natuke siiski viina anda, et ta maksab hiljem ära. Loomulikult sai ta sealtki eitava vastuse. Sain aru, et maakohale omaselt poemüüjad teavad teda ja lubasid ka tema tütrele teada anda, mida taat teeb hetkel. Nii et küllap härrasmees ikkagi päeva lõpuks koju ühel või teasel moel sai. Nagu ka ma ise. Maardu kandis hakkas paduvihma sadama ja nõnda veest tilkudes läbi Lasnamäe tänavate kodu poole liikusin. Peterburi maanteelt on rattaga kõige vaevalisem linna siseneda, mis tõttu olingi sunnitud läbi Lasnamäe põikama, et mitte tihedas liikluses rataste alla jääda. Viimane lõpp oli tõesti märg, isegi naljakas hakkas mingil hetkel. Hiljem selgus, et kuskil sealkandis oli välk ka puusse lajatanud ja selle põlema süüdanud.\nKoju jõudes näitas spidomeeter päeva läbisõiduks 78 km. Kokku kogunes seekordsel lühikesel matkal läbitud kilomeetreid 417. Oli vinge sõit ja lahe folk. Järgmisel aastal jälle.\nPosted by marghushali at 04:29 1 comment:


Mis varajane tiitlilahing? Bayerni püss paukus juba avapoolajal rekordiliselt palju! - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n17. OKTOOBER 2021, 18:31 SAKSAMAA\nMüncheni Bayern ja Leverkuseni Bayer jagasid enne Saksamaa kõrgliiga kaheksanda vooru algust liidripositsiooni ja omavahelist lahingut peeti varajaseks tiitlilahinguks, kuid lahingut ei tulnud, sest tiitlikaitsja otsustas mängu saatuse juba avapoolajal, mis võideti koguni 5:0.\nBayern haaras juhtohjad juba neljandal minutil, kui Robert Lewandowski säras kannaväravaga. Poola väravamasin suurendas Bayerni eduseisu 30. minutil ja kerkis Bundesliga väravalööjate edetabelis Dortmundi Borussia ründaja Erling Braut Haalandiga samale pulgale - mõlemad mängijad on tänavusel hooajal löönud üheksa väravat.\nSellega polnud Bayerni suurepärane hoog avapoolajal lõppenud, sest lühikese aja jooksul löödi veel kolm vastuseta väravat. Thomas Müller suurendas 34. minutil eduseisu kolmeväravaliseks ning Serge Gnabry tabamused 35. ja 38. minutil tähendasid, et mäng oli otsustatud. Teisel poolajal lõi Patrik Schick Leverkuseni auvärava.\nBayerni saavutus kirjutati Bundesliga ajalukku, sest kiiremini on võõrsil löönud viis väravat vaid kaks meeskonda - Dortmundi Borussia 1964. aastal Gelsenkircheni Schalke ja Karlsruher samal aastal Frankfurti Eintrachti vastu.\nMüncheni Bayern on kaheksa vooru järel Saksamaa kõrgliiga liider, edestades Dortmundi Borussiat ühe ning Leverkusenit ja Freiburgi kolme silmaga. Seejuures on Freiburg ainus kaotuseta meeskond, sest kaheksa mänguga on saadud neli võitu ja neli viiki.\nLisaks on Bayern löönud esimese kaheksa mänguga 29 väravat, mis tähendab, et tiitlikaitsja kordab enda nimel olevat Bundesliga rekordit hooajast 1976-77. Endale on lastud kaheksa väravat ehk kekmiselt üks värav mängu kohta. Parim kaitse (6 väravat) on Freiburgil.\nLeverkuseni Bayer - Müncheni Bayern 1:5 (0:5)\n55- Patrik Schick - 4., 30. Robert Lewandowski, 34. Thomas Müller, 35., 38. Serge Gnabry


Mikk Reintam: selle, mis vastupidavusest puudu jäi, heastasime võitlusega - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n20. SEPTEMBER 2020, 18:36 PREMIUM LIIGA\nNõmme Kalju keskkaitsja Mikk Reintam sõnas pärast FCI Levadia käest saadud 1:2 kaotust, et kuigi meeskonda tabanud koroonaviirus on nad mitmes mõttes keerulisse olukorda asetanud, vaadatakse järgmistele kohtumistele otsa eluterve optimismiga, sest seis võiks olla ka palju hullem!\n"Kogu meeskonna – kõik väljakul olnud mehed, treeneritetiim ja ülejäänud klubi meie ümber – ees müts maha. Andsime täna endast kõik. Natuke jäi puudu. Mõned võimalused meil olid, seega viik oleks olnud võimalik. Plaan nägi ette lihtsate vigade vältimist ja kui lõpu poole tuli neid väsimuse tõttu veidi rohkem, siis alguses õnneks mitte," võttis Reintam kohtumise kokku.\nTäna platsil käinud Kalju jalgpallurid mängisid viimati jalgpalli 22. augustil ehk sisuliselt kuu aega tagasi. "Peamine probleem on, et puudu jääb mahust. Ning kui joosta ei jõua, siis tulevad ka tehnilised vead. Aga suutsime oma struktuuri suhteliselt hästi hoida ja väga palju Levadiast maha ei jäänud. Selle, mis vastupidavusest puudu jäi, heastasime võitlusega," sõnas Reintam.\nJuba kolmapäeval ootab Kaljut järgmine kadalipp, kui peetakse järele koroonaviiruse tõttu edasi lükatud mäng Tartu Tammekaga. "Teeme kaks trenni ja läheme Tartusse! Kaotada pole midagi. Oleme olukorda enda jaoks teadvustanud ja sellega leppinud. Teeme oma tööd edasi ja läheme punktide järele. Pole vajadust ega mõtet midagi põdeda. Asi võiks ka palju hullem olla – praegu oleme terved ja mängime jalgpalli," rääkis Reintam.


Mootor väiksem, võimed suuremad 1\nVõimsam, võimekam, turvalisem, ilusam ja mugavam, aga ikkagi jääb Nissan Navara pikap väikeseks veoautoks, mitte ei muutu luksusdžiibiks.\nNissanil oli viimane aeg Navarat uuendada, sest praeguse põlvkonna pikap ilmus müügile kümme aastat tagasi. Euroopa turu 120 000 – 130 000-autolisest pikapite aastamüügist tahetakse oma osa võtta tänu uue mudeli NP300 juures tehtud uuendustele. Navara on endiselt ehitatud raamile, saadaval pool- ja täispika kabiiniga, taga- ja nelikveolisena ning sõltuva tagavedrustusega, ning evib enam kui tonnist kandevõimet. Haagise suurim mass kerkis nelikveolistel versioonidel 3,5 tonnini, mistap Navara peab ses vallas sammu klassi vägevamatega (Ford Ranger, Isuzu D-Max) ning häbenema ei pea ka veokasti mõõtmeid (sõltuvalt kabiini suurusest on kasti pikkus 175 või 154 cm – esimesel juhul see kahanes 11, teisel kasvas 3 cm võrra).\nKuna Euroopas müüdud Navaradest on siiani 90% olnud nelikveolised ja 80% pika kabiiniga (Double-Cab, DC), nähtigi rohkem vaeva just sellise versiooniga. Senine 2,5liitrine diisel (144 või 190 hj) asendati Renault’ kaubikult laenatud 2,3liitrisega, kuid selle 160hobujõulise põhiversiooni kõrval saab vaid DC-le ka kahe turboga 190hobujõulise variandi, mille võib kuuekäigulise käsikasti kõrval liita seitsmekäigulise automaatsega. Mootorivalikust kadus kolmeliitrine 231hobujõuline V-6-diisel.\nAutomaatkasti ja võimsama mootori võimaluse kõrval on DC kolmas eripära mitmikhoobade ja keerdvedrudega tagavedrustus (poolpika kabiiniga autol on endiselt lehtvedrud). See peaks lisamugavust pakkuma eelkõige tagaistmel sõitjaile, kuid samas on kandevõime endiselt 1047–1062 kilogrammi.\nKivirahnudega kaetud ja vihmast kohati ära uhutud kruusasel mägirajal on uus DC eelkäijast tublisti pehmem ja intelligentsemalt käituv sõiduriist, mis ei raputa sisikonda enam päris segamini. Auklikul asfaldil kiiremini sõites saab aga selgeks, et sõiduautoliku džiibi kannule Navara endiselt ei küündi, sest (trummelpiduritega) talasild koos 18tolliste ratastega (rehvid 255/60) tähendab suurt vedrustamata massi, mis kipub teekonarustel omapäi hüplema ning autot ja sõitjaid raputama.\nVeoautolikku fiilingut süvendab mootori ja käigukasti koostöö. Kahetonnine auto läheb liikvele raskelt ning jõuallika mühiseva ohke saatel. Käsikastiga autos on käiguvahetuskäel tööd tublisti, sest suurim moment on saadaval vahemikus 1500–2500 p/min ning palju üle 3500 p/min mootor teha ei taha. Automaatkastiga on juhi põli parem, aga käigud vahetuvad väikese viivitusega: mingist bmwlikust kiirusest-sujuvusest pole mõtet unistada. Teiste pikapitega kõrvutades pole Navaral aga häbeneda midagi. Sõidumüra on vähemalt suvisel asfaldil vähe ja dünaamikatki küllaga. Telgede vahe viiesentimeetrine kärbe koos esisilla muudetud konstruktsiooniga vähendas ka pöörderingi läbimõõtu (13,1 m) terve meetri võrra ning uus mootor on säästlik. Isegi automaatkastiga jäi keskmine kulu 7,5 l / 100 km juurde, kuigi teekond viis läbi paljude külade-linnade ning kiirteel kerkis kiirus 140 km/h ligi.\nNavara juhikoht on hästi korraldatud, kuid rool seadub vaid püstsuunas. Tagaistme seljatugi on mugava 23kraadise nurga all ja jalgeruumi leidub piisavalt, aga istmepadi on pikaks reisiks liiga madalal, sundides sõitja põlved püsti. Istmepadja saab üles käänata, tekitades esiistmete taha suure pagasiruumi. Kummalise kokkuhoiuna on laekäepidemete juurest kadunud rõivanagid.\nTipmise Navara saab varustada uhkelt. Leedlähi- ja -kaugtuled on nii võimsad, et sarnanevad ksenoonidega, navi peab sõidutempoga hästi sammu ning hajameelse juhi päästab kokkupõrkest kiirushoidiku automaatpidurdus. Maastikusõitu hõlbustavad mägipidur, nõlvaltstardiabi, aeglusti ning pidurite abiga imiteeritav esi- ja tagasilla diferentsiaalilukusti. Küsitavam on auto ümbrust kuvava kaamerasüsteemi kasulikkus, sest keskekraanile ilmuv pilt on väike, moonutatud ning kehva eraldusvõimega, rääkimata sellest, et porist ei oska kaamerad ennast ise puhastada.\nKuna NP300 tootmine algab Barcelonas detsembris ning Eestisse jõuab see parimal juhul jaanuari lõpus, pole hinna ega varustuse kohta veel suurt midagi teada peale lubaduse, et kõigil versioonidel peaks olema seitse turvapatja, eelmainitud maastikusõiduabilised, automaatne hädapidur, veokonks ja elektriaknad. Senise Navara DC hinnakiri algas 25 990 eurost, kuid NP300 parem varustus võib tuua hinnatõusu.\nNavara sai parem kui varem, aga sõidab endiselt veoautolikumalt kui hea džiip.\nMootor R-4 diisel biturbo, 2298 cm3\nVõimsus 140 kW (190 hj)\nHooldevälp 2 aastat või 30 000 km\nKütusekulu(l/m/k) 8,7/6/7 l / 100 km\nGarantii 5 aastat või 160 000 km\ntom 1 aasta 4 kuud tagasi\nsellel uuemal nissan navara np300 kastalon kerekipup roostetama


Viiking Spaa on puhkuseunelm, mis viib reaalsusest sootuks mujale. Kohta, mis on täidetud elamuste ja mugavustega. Pärnu Viiking Spaa on tervisekompleks, mis pakub võimalusi nii klassikaliseks taastusraviks kui ka lõõgastavaks lühipuhkuseks.\nStressita tööle ja tagasi\nPuhkuselt töölaua taha naasmine on peaaegu alati keeruline. Korraga on vaja muuta päevarütmi ning sageli ka hakkama saada puhkuse ajal kogunenud töökoormaga.


GormonHelp.ru - Uuring 2021\nAndrogeeni mõiste hõlmab terve rühma steroidset tüüpi hormoone, mida toodavad neerupealised ja suguelundid. Meestel on androgeenide hulk kehas suur (umbes 6000 mcg), naistel on see ebaoluline (umbes 250 mcg).\nAndrogeenide peamised tüübid on:\nAndrogeenid täidavad paljusid funktsioone ja osalevad metaboolsetes protsessides, mis on nii meestele kui ka naistele olulised.\nInimese morfoloogilise struktuuri kohta.\nEsmaste ja teiseste seksuaalomaduste ilmumine poistel.\nReguleerib suguelundite arengut.\nKolesterooli langetamine, keha kaitsmine vereringeelundite haigustest.\nOsalemine anabolismi protsessides kudedes, valkude sünteesi aktiveerimine, nukleiinhapped, struktuursete lipiidide ja polüsahhariidide lõhustamine.\nSuguelundite moodustamine meestel, sekundaarsed seksuaalomadused.\nLuukoe mineraalimine, inimese luustiku moodustumine.\nHuvi tekkimine vastasseisus, partneri valik.\nMõju psüühikale ja käitumisreaktsioonidele - depressiooni vähendamine, enesekindluse suurenemine, tervisliku agressiivsuse tekkimine.\nSuurendage füüsilist jõudu ja aktiivsust.\nKontrollige rasunäärmete ja higi näärmete tootmist.\nProkoagulantide toime (verehüübimine).\nFolliikuli küpsemise protsessi reguleerimine.\nLoote soo kindlaksmääramine.\nKüsimust androgeeni funktsionaalse rolli ja hormoonide kohta naistel võib vastata pärast seda, kui on kindlaks tehtud, millised on nõrga soo esindajad.\nAndrogeensete hormoonide nimekiri naistel on järgmine:\nAndrostenedioon on sekundaarne androgeen, mis sünteesitakse neerupealiste koore munarakkudes ja rakkudes. Selle liigne keha põhjustab hirsutismi, kliitormaagalaid, dermatoloogilisi patoloogiaid ja kõvera jämedust.\nTestosteroon on peamine androgeen, vastutab libiido hoidmise eest, rasvade ja lihaste massi suhe organismis, reguleerib luukoe seisundit.\nDehüdroepiandrosteroon (DHEA-C) on aktiivne hormoon, mida toodetakse neerupealiste koorega 95% ulatuses, ainult munasarjades 5%. Aine kontsentratsiooni suurendamine võib põhjustada virilisatsiooni.\nAndrostenediol on inaktiivne androgeen, androstenedioni vorm. Kas naiste normi või patoloogia indikaator võib laboratoorsete uuringute abil kindlaks teha hormonaalsete häirete olemasolu.\nDihüdrotestosteroon - moodustub androsteendiooni neerupealist ja munasarjadest. Hormooni kerge tõus on täheldatav raseduse ajal, patoloogias põhjustab see menstruaaltsükli ebaregulaarsust, viljatust ja meessoost märkide ilmnemist.\nNaiste kehas asuvate androgeenide põhiosa toodetakse neerupealiste koore ja rakkude rakkudes, väiksemas koguses muudetakse nahaks, lihasks, maksaks, lipiidkudeks.\nSamuti, kui meeste suguhormoonid toimivad ensüümide all, ilmnevad östrogeenid, mis reguleerivad paljusid elutähtsaid protsesse. Seetõttu võib androgeenide taseme kõikumised üles või alla olla pöördumatud.\nÜldist pilti mõjutavad mitte ainult androgeenide sekretsioon, vaid ka nende seostumise kiirus verevalkudele - albumiin ja globuliin, samuti rakkude retseptorite tundlikkus sihtkudedes. Seega on oluline, kui suurel hulgal hormoone toodab naise keha, kuid mis veelgi olulisem on rakkude tundlikkus nende hormoonide suhtes.\nKui naistel esineb hormooni androgeenide kõrgenenud või retseptorite ülitundlikkus, võime patoloogia kohta rääkida. Teisel juhul on põhjus funktsioon pärilik edastamine. Liigse koguse androgeenide kokkupuude kehaga võib põhjustada erinevaid sümptomeid, mis avalduvad igal üksikul isikul eraldi.\nEnamik dermatoloogilisi probleeme tekib siis, kui naine on suurendanud hormooni androgeeni.\nSee juhtub rasunäärmete aktiivse töö tagajärjel, nimelt seepika suurenenud tootmine viib:\npõletikuliste protsesside ilmumine - akne, seborröa.\nNahk muutub õline ja poorne, kõhulahtistav.\nViriliseerimine on androgeenide kontsentratsiooni suurenemine organismis iseloomulike omaduste ilmnemisele nõrgemas soos meestele:\nMuudatused täiskasvanuna on järk-järgult\nInimeste aktiivse kasvu hetked noorukieas ja lapsed - kõige kiiremini.\nLapsed on vastuvõtlikumad hüperandrogeenilisuse negatiivsele mõjule, kuna nende sümptomid ilmnevad kõige selgemalt.\nHormooni androgeeni suurenemine naistel on täheldatud mitmel põhjusel:\nHüperandrogeenimise allikas on kas neerupealiste või munasarjade häireid.\nKa rakkude kõrge tundlikkus testosteroonile võib põhjustada patoloogia arengut.\nHüperandrogenisatsioon võib olla tõsise haiguse tunnuseks:\nOnkoloogilised kasvajad neerupealised või munasarjad;\nStein-Leventaalsündroom või polütsüstiline - healoomuliste tsüstiliste moodustumiste moodustumine munasarjades, kuni 8% juhtudest;\nStromaasi hüperplaasia on munasarjade stroomarakkude patoloogiline proliferatsioon;\nPeamised sümptomid on hüpertekoos (Frenkeli sündroom) - menstruaalhäired, endomeetriumi hüperplaasia ja raske hüperandrogenism;\nItsenko-Cushingi sündroom või hüperkortisolism - seda iseloomustab steroidhormoonide hüpersekretsioon, mis hõlmab patoloogiate kompleksi;\nAdrenohüpise sündroom on neerupealiste kaasasündinud geneetiline haigus, millega kaasneb ilmne virilisatsioon ja hirsutism.\nTeised negatiivsete hüperandrogeensete tegurite hulka kuuluvad:\nSteroidhormoonide sisaldavate ravimite kasutamine.\nNaiste androgeenide hormooni tõus on tõusnud sekretsiooni näärmetega, mida täheldatakse 10-20% naispatsientidest. Kui identifitseerite patoloogia esialgses faasis ja efektiivses ravis, võib virilisatsiooni protsessi peatada.\nHüperargingravi sümptomiteks on järgmised sümptomid:\nLiigne juukserõivus või hirsutism - näo, kõhu, selga juuste välimus.\nSuurenenud higistamine nahk.\nDermispõletik - akne, seborröa, lööve.\nVäliste suguelundite kõrvalekalded - kliitori hüpertroofia, välise vulva huulte sulandumine.\nMeesetüüpi luustiku areng.\nÜlekaalulisuse, rasvumise nähtus.\nMasculiniseerumise diagnoosimiseks võetakse arvesse hüperandrogenismi ajalugu ja kliinilisi ilminguid. Naistel tuvastab günekoloog ja endokrinoloog hormoonide tasakaalu.\nKui androgeenide kõrge tase on väline, tehakse järgmised testid:\nKogu ja vaba testosterooni taseme kindlaksmääramine organismis;\nTäpseks diagnostikaks peab enne testosterooni koguhulga määramist kontrollima mitut reeglit:\nAnneta verd hommikul tühja kõhuga.\nEnne uuringut vältige füüsilist koormust.\nVältige alkoholi, praetud ja rasvade toitude kasutamist.\nNaiste suguhormoonide taseme normaliseerumine organismis viib naised põhjalikult läbi patoloogia põhjuste.\nSelle põhjal kõrvaldatakse see ja viiakse läbi põhjalik ravi, mille eesmärk on androgeenide tootmise vähendamine.\nMadalate hüperandrogeensuse korral kõrvaldavad nad kosmeetilised defektid ja teostavad antiandrogeeniravi ravimitega Diane-35, Androkur.\nAndrogeeni rakkude tundlikkuse inhibeerimine toimub retseptide aktiivsust blokeerivate vahendite abil - flutamiid, tsiprotsteroon.\nNeoplasmide tuvastamisel on vaja kirurgilist sekkumist, millele järgneb ravi.\nKui adrenogenitaalsündroom on kliitori ja isaspiirkonna huulte muutuste korral vajalik, on vaja hormonaalide operatsiooni ja hooldusravi.\nSamaaegsete sümptomite esinemine määrab vajaduse külastada endokrinoloogi ja laboratoorseid analüüse, et määrata kindlaks testosterooni tase.\nAndrogeenid on naiste ja meeste suguhormoonid, mida toodetakse mõlemast soost kehas.\nEnamik neist on toodetud tugevama seksi esindajatest ja just nemad kontrollivad oma seksuaalset arengut ja teiseste sümptomite teket.\nLubatud näitajatega ületav hormoon-androgeen viib asjaolu, et meestel on iseloomulik märke.\nMillised on naisorganismi eest vastutavad androgeenid?\nNaiste Androstenedione on selliste soolhormoonide eelkäija nagu testosteroon ja östroon, mis toodetakse munasarjades ja neerupealistes.\nSeejärel muutub androstenedioon muutuks testosterooniks ja see juhtub ka soolesõlmedes.\nAndrogeenid on meeste hormoonid naistel, millest hiljem toodetakse östrogeene. Neid toodetakse naisorganismi neerupealistes ja munasarjades ning ilma nendeta ei ole reproduktiivse süsteemi täielik toimimine võimalik.\nSiiski on üsna teine asi, kui hormoonide tase naistel on märkimisväärselt ületatud. Sellises olukorras on elundite ja süsteemide töös erinev genitaal-, hormonaalsed ja muud häired.\nAndrogeenid naisorganismis vähendavad tupe loodusliku määrimise sekretsiooni ja tulemus võib olla liiga valus vahekord.\nAndrogeenimine võib olla tingitud järgmistest põhjustest:\nandrogeenialiit sündroom või kasvaja, mis mõjutavad neerupealised või munasarjad;\npolütsüstiline munasarja või osteoporoos;\npidev närvisüsteem ja emotsionaalne üleküllus;\naju funktsioneerimise häired, mis kontrollivad munasarjade, hüpotalamuse ja hüpofüüsi tööd;\nkaasasündinud neerupealiste koorehäired;\nTestosterooni tootmise vähenemine naise kehas on sama ebasoovitav kui selle suurenemine. See nähtus võib olla tingitud järgmistest patoloogilistest seisunditest:\nrasestumisvastaseid tablette või narkootikume;\nluuüdi neerupealiste rünnak;\nsuguelundite funktsioneerimisega seotud probleemid ja hüpofüüsi tekitatud hormoonide süntees;\nirratsionaalne ja kehv toitumine.\nAndrogeense toime tagab ja toetab naiste lihasmassi normaalset arengut. Nende rohkuse tõttu hakkavad ilmuma isasoolast iseloomulikud tunnused.\nNaistel suureneb keha ja näo juuste kasv, lihasmass kiiresti koguneb ja rasvumine areneb.\nAndrogeenid suurendavad glükolüütiliste ensüümide kontsentratsiooni ja aitavad glükoosit kasutada. Lisaks kiirendavad nad valgusünteesi ja annavad anaboolse toime.\nHormoonid vähendavad nahaaluse rasva ja kolesterooli sisaldust, toetades kardiovaskulaarsüsteemi tööd.\nHüperandrogenism on meeste hormoonide domineerimine naistel, eriti androgeenidel. Selline tasakaalustamatus võib olla üsna ohtlik ja sellega kaasneb teatud sümptomite ilmumine.\nIsegi veidi üle normi mõjutab naise keha tööd, seega on vaja kindlaks teha naise androgeenne seisund.\nMa võin anda tunnistust androgeenide taseme tõusust naistel järgmistes sümptomites:\nAkne ja seborrea. Naiste androgeenide suurenenud tootmine viib ummistunud väljaheidete kanalitesse ja enamasti esineb see nähtus puberteediperioodil.\nSellised suguhormoonid noorukitel põhjustavad lööve näol, kuid teatud vanuses nad kaovad.\nJuhul, kui akne ja seborrea püsivad täiskasvanud naisel, on see põhjus endokrinoloogi ja günekoloogi külastamiseks. Sageli näitab see sümptom sellist haigust nagu polütsüstiline munasarja.\nHirsutism. Naiste kehas asuvate androgeenide suurenenud tootmine võib põhjustada sellist nähtust nagu hirsutism, mis mõjutab välimust.\nTüdrukud näol näivad liigse koguse juuksed, mis asuvad kohtades rohkem tuttav meestele.\nEsialgu on juuksed pehmed ja kerged, kuid aja jooksul muutub see jämeks ja karmiks.\nAlopeetsia. Alopeetsia või alopeetsia võib olla märk naiste organismi androgeenide liigsest levikust.\nKui meeste puhul on selline nähtus üsna tavaline, siis saab naiste jaoks tõeliseks katastroofiks. Templite, kroonide ja esiosa peal ilmuvad kiilased plaastrid.\nMitme liigse androgeeni koguse üheaegne ilmumine naisorganismis võib korraga näidata pikaajalist hüperandrogeensust, mis sageli juhtub hormooni sekreteerivate kasvajate korral.\nMeeste hormoonide suurenenud taseme sümptomiks võib olla närvisüsteemi kahjustus, see tähendab, et naine muutub liiga agressiivseks ja tema südamega mõtted.\nLisaks võib esineda probleeme reproduktiivse süsteemi ja raseduse puudumisega pikka aega.\nMenstruaaltsükli vältel on pidevalt häired ja võimalik emakasisene verejooks, samuti ovulatsiooni puudumine.\nSelliste ebameeldivate sümptomite kõrvaldamiseks on vajalik androgeenide tase naisorganismis vähendada ja see peaks toimuma arsti järelevalve all.\nAndrogeenide puudumine organismis põhjustab organite ja süsteemide häireid, samuti enneaegset vananemist.\nSageli põhjustab androgeeni puudulikkus naistel halva tervise ja järgmiste sümptomite ilmnemist:\ntermoregulatsiooni protsess on häiritud, see tähendab, et see viskab kuumuse, seejärel külmale;\nmures pideva nõrkuse, jõu kaotuse ja halb tuju pärast.\nNaiste androgeenide alandatud tase peegeldub kogu organismi toimimisel, ja energia täispikk inimene järk-järgult muutub halva mälu ja kontsentratsiooni puudumisega vrakiks.\nÖstrogeeni hulga vähenemine täiskasvanueas ja eriti pärast menopausi algust vähendab luutihedust.\nSelle patoloogilise seisundi tagajärjed on sagedased komplekssed luumurrud naistel.\nPuberteetri ajal androgeenide puudumisel venib puberteet ja hilinevad mensaalsed sündmused. Lisaks sellele suureneb kiilaspäisus ja viljatus kasvab tulevikus.\nNaiste kehas olevate androgeenide puudumise peamisi ilminguid peetakse lapse nõtmise võimetuseks ja seetõttu otsivad nad spetsialisti abi.\nUuringute sarja läbiviimisel ilmnes hormoonide tasakaalustamatus kehas ja östrogeene on võimalik toota ainult eriliseks raviks.\nKui ilmneb üks või mitu liigne või seksuaalhormooni puudumist, on soovitatav konsulteerida spetsialistiga. Ta uurib ja diagnoosib hormonaalset rike, samuti valib ravikuuri.\nMeditsiinipraktikas viiakse läbi sellised eksamid nagu primaarne ja sekundaarne.\nEsialgse diagnoosi ajal uuritakse patsienti ja antakse viide kõikidele vajalikele testidele.\nSpetsialist määrab naise hormonaalse seisundi, see tähendab menstruaaltsükli tõrgete, reproduktiivsete ja endokriinsete süsteemide ning väetamise võime.\nSekundaarse diagnoosi puhul on naiste uuringu eesmärk selgitada diagnoosi. Hormoonide vereanalüüsi võib teha testosterooni hulga hindamiseks kehas.\nLisaks sellele viiakse läbi uuring selle kohta, kui palju hormoone on vaja reproduktiivsüsteemi täielikuks toimimiseks.\nSekundaarse uuringu käigus võib läbi viia vaagna- ja rinnavähi ultraheli ning hüpofüüsi ja neerupealiste põhjaliku uuringu.\nVaba androgeeni indeks määratakse naistel, kellel on suurenenud meeste juustele iseloomulikkus, preeklampsia, ovulatsiooni puudumine ja kilpnäärme funktsioonihäired.\nNaiste androgeensust peetakse vähem haruldaseks ja seda iseloomustab nii mehe kui ka naiste omaduste ilmumine mees.\nÜhe või teise hüperandrogeniseerimise sümptomite kõrvaldamise meetodi valik sõltub selle arengu põhjusest.\nMunasarjade või neerupealiste hormonaalselt aktiivse kasvaja korral tähendab ravi seda kirurgilist eemaldamist.\nJuhul, kui sümptomeid põhjustab kaasasündinud adrenaalse hüperplaasia, siis valitakse ravimeid ja naistele määratakse glükokortikoide ja antiandrogeenseid ravimeid.\nPolütsüstiliste munasarjade sündroomi kõrvaldamine on suunatud sellistele aspektidele nagu ülekaalulisus, viljakuse probleemid ja lipiidide ainevahetus.\nErinevaid muutusi välistes suguelundites saab parandada kirurgia teel.\nHirsutismi ravi viiakse läbi, kasutades alfa-reduktaasi ensüümide blokaatoreid. Nende abil on võimalik vältida testosterooni üleminekut aktiivsetele vormidele, millel on märkimisväärne mõju juuksefolliikulite kasvu stimuleerimisele.\nSamuti on androgeense toimega tsüproteroon, mis on saadaval rasestumisvastaste vahendite pillide komponendina.\nPolütsüstiliste munasarjade sündroomiga naistel võib liigse juuste vastu võidelda spironolaktooniga.\nRasvunud patsientidel tuleb vabaneda lisaraskadest ja teha seda tänu tervisliku toitumise ja aktiivse eluviisiga. Nende abil saab kehakaalu normaliseerida, mis võib avaldada terapeutilist toimet kogu kehale.\nPolütsüstiliste munasarjade sündroomiga patsientidel võib kasutada metformiini, mis aitab kaasa kehakaalu langusele ja androgeenide taseme vähendamisele organismis. Võibolla kosmeetiline protseduur, näiteks laserkiirte eemaldamine.\nNaistel esineva hüperandrogenismi ravi võib läbi viia rahvatervise abiga, kuid pärast arstiga konsulteerimist.\nArvatakse, et looduslikud antiandrogeenid ja nende kombinatsioonid võivad aidata hormonaalset taset normaliseeruda. Nende ravimite meeldivaks lisandiks on akne, kiilaspäisuse ja hirsutismi ennetamine.\nNaiste keha hormoonide taseme taastamiseks võite kasutada antiandrogeense toimega järgmisi maitsetaimi:


2 spl Suhkrusiirup\nJõuluaeg on pikk ja küpsetamist mahub paljudesse päevadesse. Piparkoogitainast ei pea sugugi ainult tähe- või südamekujulisi küpsiseid valmistama. Meisterdage lastega mõnel päeval hoopis toredaid piparkoogipulki. Lapsed võivad neid kaasa võtta ka kooli, lasteaia jõulupeole või jõululaadale. Võid kasutada ka poest ostetud piparkoogitainast. Kogus 20 tükki.\n1. Sega jahu piparkoogimaitseainega.\n2. Pane võitükid, suhkur, piim ja siirup kastrulisse. Kuumuta madalal kuumusel, kuni segu on ühtlane. Tõsta pliidilt, lase 2 minutit jahtuda, seejärel puista sisse jahusegu ja sega ühtlaseks.\n3. Kui tainas on käsitsemiseks piisavalt jahtunud, sõtku kergelt ning vajuta palliks.\n4. Rulli tainas jahusel laual õhukeseks. Lõika tainalõikuri või noaga 1,5 x 15 sentimeetri suurused pulgad. Tõsta need küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile.\n5. Pintselda lahtiklopitud munaga ja puista üle pärlsuhkruga.\n6. Küpseta 200 kraadi juures u 5 minutit.


Artiklid › Treening › Ära lase kükkides põlvi varvastest mööda. Müüt või tegelikkus? II osa | Fitness.ee\nÄra lase kükkides põlvi varvastest mööda. Müüt või tegelikkus? II osa\nTreening | 01.01.14 | tekst: Janar Rückenberg | fotod: 12minuteathlete | Kommenteeri\nTegelikult pean tunnistama, et olen ka ise kükkimist õpetades usin propageerija, et „üritame põlvesid varvaste vertikaaltasapinnast mitte väga palju mööda lasta“.\nKäesolevas artiklis annan omapoolse kommentaari sellest, millised mõtted mind seoses nende kükkide, varvaste ja põlvedega valdavad.\nJa ehkki tõepoolest, praktikas ei teostata kükkides asju alati kaugeltki nii must-valgelt, kui meile teoorias õpetada püütakse, usun, et jään ka edaspidi esmast kükitehnikat tutvustades selle pooltõe juurde, et „kükki minnes üritagem põlvi varvastest mitte mööda lasta“. Miks? Sellepärast, et kõige muu olulise juures, mis kükitehnikat puudutab on just selle tehnilise aspekti juurest küki õpetamist väga hea alustada. Omandasin kükkimise tehnikat ka ise selle „põlved varvastest mitte mööda“ tõe valguses. Kusjuures, sain seda tehnilist nüanssi silmas pidades kükkimise ka selgeks, kuid kiiresti tekkisid vastakad tunded. Tundsin kohe alguses, et kui ma üritan jõuliselt läbi kanna kükkida ja põlvi varvastest mööda ei lase, siis jõuan ma oluliselt vähem kükkida (nii raskust, kui pikka seeriat silmas pidades). Tundsin, et töötan küll peaaegu täielikult puusasirutajate ja tagumise lihasahela pealt, kuid seetõttu rakendan ka ainult 2/3 oma jõuressurssidest. Ent, kui kükkisin selliselt, et kükki minek algas küll tagumiku jõulisest tahasuunamisest, kuid allaminekul lasin vastavalt vajadusele mõnevõrra ka põlved varvastest mööda ja pressisin üles valdavalt läbi rõhuga päkkadele oli märksa tugevam tunne alt üles tulla. Samuti, vastakad mõtted tekkisid ka siis, kui vaatasin alati eeskujuliku kükitehnikaga näiteks toodavate klassikaliste tõstjate kükkimise tehnikat. Klassikalised tõstjad kükivad ju tõepoolest väga ilusa tehnikaga ja sügavaid kükke. Mõtlesin juba nendel aegadel, et huvitav, et teooria ja praktika ei lähe ju üldse kokku. „Ära lase põlvi varvastes mööda“, ent hea tehnika etaloniks viidatavad sooritused on kõike muud, kui seda seisukohta arvestavad.\nAga, tagasi selle juurde, miks ka minu arvates siiski ikkagi tasub kükitehnika õpetamist sellest osaliselt mitte paikapidavast tõest alustada. Kui te vaatate, kuidas enamus inimesi alguses esimestel kordadel kükivad, siis nad tegelikult ju kükivadki nii (põlved jõuliselt varvastest mööda), kuid mitte ainult. Minul treenerina/juhendajana on ausalt öeldes küll nii mõnegi kükkimist, paljalt keharaskusegagi, lausa valus vaadata. Alla minnakse sellise kiiruse ja „pauguga“, põlved varvastest mööda, lisaks kannad maast lahti, nii, et suisa ragin (põlveliigestes) on taga ja alt ilge põrkega üles tagasi. Seda on valus vaadata! Selge, et üks asi on küki tegemise kiirus ja põrge, mis ei ole põlvede varvastest möödumisega väga palju seotud. Teine asi, miks need põlved ikkagi varvastest sedavõrd palju sisuliselt kõikidel alustajatel mööda „lendavad“ ja kannad maast lahti tulevad on asjaolu, et ei osata kükkimisel kui komplekssel liigutustegevusel üldse kasutada puusasirutajaid ja tagumist lihasahelat (reie tagakülg, tuharalihased ja alaselg). See viib aga vigastusohtlikult suure koormuse põlveliigestele. Ainuüksi see puudus algajate tehnilises pagasis tingib minu arvates vajaduse alustada kükitehnika õppimist sellest veendumusest, et kükki minek peaks algama puusade tahasuunamisest ja põlvede möödumist varvastest tuleks piiritleda nii palju, kui see võimalik on.\nLeian, et esmalt tuleks omandada oskus rakendada kükkimisse tagumine lihasahel. Seejärel tuleks edasi tegutseda juba olukorra spetsiifiliselt. Mängu tuleb iga indiviidi biomehhaanika, kas ollakse reie – nelipea dominantne või puusa sirutava tagumise lihasahela dominantne, väga suur määraja on kükkija pikkus, omakorda keha tüve pikkus, jalgade pikkus tervikuna, kükkimisel töös osalevate liigeste liikuvused jne. Võttes arvesse kõiki eelpool nimetatud asjaolusid võib loomulikult sõltuvalt individuaalsetest faktoritest hakata põlvesid varvastest mööda laskma. Kusjuures, kui rääkida kükkija pikkusest, siis pikkadel kükkijatel ei olegi võimalik tegelikult isegi mitte reie paralleelasendit saavutada ilma, et põlved varvastest mööda ei läheks. Kui väga pikk inimene üritab kükkida selliselt, et säär jääb peaaegu vertikaalseks ja istutakse taha, siis kukutakse lihtsalt ümber, kuna selliselt ei ole võimalik tasakaalu säilitada.\nOlen ise võimeline kükkima mõlema tehnikaga, suhteliselt puhtalt ainult tagumise lihasahela pealt, kui ka kang kõrgel turjal ja põlvi varvastest märgatavalt mööda lastes. Naturaalsemana ja tugevamana tundub see teine variant. Ent, ma ei saa eitada seda, et kui kükin pikema perioodi vältel põlvedele vaba voli andes ja neid varvastest vabalt mööda lastes hakkavad põlved teatud aja möödudes kergelt ragisema ja annavad tunda. Varem, kui kükkisin rõhutatult valdavalt just tagumise lihasahela pealt, siis ei teadnud, mis on põlvevalu, samuti ei tekkinud põlveliigestes kükkimisel kergemaidki raginaid.\nKas ja kui palju põlved varvastest mööda, siin on väga mitmeid faktoreid, mida arvesse võtta. Esmalt, loomulikult peame arvestama seda, et kas ja kuidas me suudame tasakaalus püsida. Teiseks, ehkki puusaliigestele langeb kükkides proportsionaalselt alati suurem koormus, ei ole otstarbekas (tervislik) kükkida ka jõuliselt rõhutatult üksnes puusaliigese pealt. Samuti ei ole eriti tervislik kükkida valdavalt põlveliigeste pealt. Arvesse peaks võtma ka seda, et kuigi puusad saavadki kükkides proportsionaalselt alati suurema koormuse kui põlved tuleks koormust vastavalt individuaalsetele iseärasustele püüda nende kahe pearaskust kandva liigese vahel otstarbekalt jagada. Ka ei saa me mööda vaadata asjaolust, et paljudel inimestel on põlveliigesed juba sünnipäraselt, aga ka anatoomiliselt suhteliselt nõrk „koht“ ning keha tsentris paiknev suur puusaliiges on juba anatoomiliselt ja biomehhaaniliselt võimeline vastu võtma suuremat koormust kui põlveliigesed.\nNiisiis, lihtsalt väljendudes on minu seisukoht selles küsimuses selline, et kõigepealt õpime kükkimise kui protsessi korral puusaliigeseid ja puusasirutajaid tunnetama/kasutama, seejärel, lähtudes suurel määral individuaalsetest omapäradest hakkame vaatama, kas ja kui palju peaks põlvesid varvastest mööda laskma, kui võimalik, vajalik ja õigustatud see on. Kusjuures, ei mingit irooniat, tihtipeale võibki põlvede möödumine varvastest olla meie keha iseärasusi silmas pidades õigustatud, nõutav ja vägagi vajalik. Ent, päris algaja puhul tuleks selle (põlvede varvastest möödumisega küki ajal) soovitamise, õpetamise ja rõhutamisega pigem ettevaatlik olla!\nÄra lase kükkides põlvi varvastest mööda. Müüt või tegelikkus?


Armsad muusikasõbrad, head ERSO sõbrad! | ERSO\nArmsad muusikasõbrad, head ERSO sõbrad!\nEesti Riikliku Sümfooniaorkestri nimel edastame Teile ERSO kunstilise juhi ja peadirigendi Neeme Järvi teadaande:\n“Meie Eesti Riiklik Sümfooniaorkester on esmaklassiline maailmaorkester ja vajab teie toetust oma kodumaal. Muusikaelu ei tohi kannatada ning kontserdid ei tohi ära jääda. Muusika peab kõlama ja rahvas peab sellest rõõmu saama – eriti sellisel rõõmsal ajal nagu aasta lõpus. Aga… mina olen väsinud ja vajan pausi. See on arsti range ettekirjutus, mistõttu olen sunnitud mõnda aega lavalaudadelt eemal olema. Sügisese tiheda töögraafiku ja sellele järgnenud pingelise Ameerika-turnee järel olen sunnitud vältimatult aja maha võtma.”\nERSO soovib oma armastatud peadirigendile head paranemist ning jääb teda ootama veebruaris toimuvatele kontsertidele.\nMikko Franck. Foto Heikki Tuuli.\nÜllatusuudisena anname oma publikule teada, et maestro Neeme Järvi asemel astub detsembriks ja 1. jaanuariks välja kuulutatud kontsertidel orkestri ette Grammyga pärjatud dirigent Mikko Franck – maailmalavade üks nõutumaid dirigente.\nPärast aastatepikkust tööd Belgia Rahvusorkestri ja Soome Rahvusooperi peadirigendina avalikustati hiljuti uudis, et praegu 34-aastasest Mikko Franckist saab järgmine Prantsuse Raadio sümfooniaorkestri peadirigent.\nMuusikamaailmas väga harukordsena saavutas ta edu nii sümfooniorkestri- kui ooperidirgendina väga varakult. Juba 20ndate eluaastate algul juhatas ta paljusid olulisi Euroopa orkestreid, sh Londoni Philharmonia Orchestra ja Londoni Sümfooniaorkester, Müncheni ja Iisraeli Filharmoonikud, samuti lavastusi Berliini Riigiooperis. Ka Grammy auhinna kaasmaalase Jean Sibeliuse loomingu salvestamise eest saavutas ta juba 23 aasta vanuses. Loogilise jätkuna kiirele edule on koostöö paljude maailma juhtivate sümfooniaorkestrite, sh Berliini Filharmoonikute, New Yorgi Filharmoonikute ja paljude teistega.\nAastail 2002-2007 oli Mikko Franck Belgia Rahvusorkestri peadirigent ning äsja lõpetas üheksa hooaega kestnud töö Soome Rahvusooperi kunstilise juhi ja peadirigendina. Nädal enne ERSO ette tulekut annab ta kaks kontserti Orchestre de Paris’ga, mille peadirigent ja kunstiline juht on ERSO kunstiline nõustaja Paavo Järvi.\nFrancki esmakordne kohtumine Eesti publikuga toimus juba 1997. aasta detsembris. Tollal 17-aastane Franck juhatas koos oma tollase õpingukaaslase Anu Taliga Põhjamaade Sümfooniaorkestri esimest kontserti. 1. jaanuaril 2002 juhatas Mikko Franck ERSO uusaastakontserti.\nIlusat jõuluaega ja kauneid muusikaelamusi soovides,


Mis juhtub, kui te kogemata papilloomist ära lõigate - Sünnimärgid - 2018\nPapilloomist katkestatud tagajärjed\nPapilloom on healoomulised kasvajad, mis paiknevad nahal. Välismärkide järgi on neil sarnased kasvulõhedega ja neil on piimjas või tumepruun toon. Lõviosas olukordades on nad end tundnud naha sees, kuigi on ka juhtumeid, kus limaskestadel moodustuvad papilloomid. Kui kahjustatud alal ilmnevad mõned muudatused, muutub see mustadeks ja seda saab ära lõigata. Seetõttu on küsimus, kas papilloomid on võimalik ära lõigata, vastus on rangelt negatiivne. Lõppude lõpuks võivad tagajärjed olla kahetsusväärsed.\nHariduse ülekandmise märgid ja meetodid\nKui tõlgite ladina keeles, siis tõlgitakse papilloom papillana. Tundub, et haridus on lillkapsast sarnane. Praktikas võib ülesehituse järjepidevus olla pehme või tihendatud. Kui moodustumine on tihe, on see varustatud stroomaga, millel on kiuline sidekoe. Pehmed elemendid on varustatud lahtiste elementidega, sel juhul on kangast läbilõike muljetavaldavate õhukeste seintega laevade arv. Kasvaja suurus on umbes 2-4 cm. Seega, kui see langeb, võivad ilmneda kõige ebasoodsamad tagajärjed.\nUurides moodustumist mikroskoobi all, näete, et selle kompositsioonis on palju väikseid papillesid. Keskosas on stromat. Sellisel juhul võib neoplasm ilmneda mitte ainult nahal, vaid ka limaskestadel. Kasv võib näidata kehas healoomulist nähtust ja areneda ka pahaloomuliseks moodustumiseks. Sellised elemendid edastatakse kontakt-leibkonna meetodi abil. Kui tegemist on suguelundite piirkonnas tekkivate tüükadest, on nende edasikandmine seksuaalsel teel. Selliseid kasvu ei saa mingil juhul kärpida.\nPraegu pakub meditsiinivaldkond väga palju meetodeid, et neist haigustest lahti saada. Neid saab eemaldada laseriga, vedel lämmastikuga, elektrivooluga, ravimitega ja isegi rahvaparandusvahenditega. Kõik koosseisud on ühendatud ühe teguriga: neid ei tohi rangelt lasta välja lõigata ega tõmmata. Kuna haridusel on mitte-solvav iseloom, võivad eneseerituse tagajärjed kujuneda tõsisteks üldhaigusteks. Samuti on vaja vältida kogunemisprotsessi tõsiseid mõjusid, eelkõige hõõrdumist, kriimustusi, kardinaid, põletusi.\nMida oodata, kui papilloomid on eraldatud?\nTraditsiooniliselt toimub see protsess papilloomidena, mis on deformeerunud või põletikulised. Lõppude lõpuks on need vaevused kõige tundlikumad mehaaniliste mõjude, rõivaste, ehteid. Kõige sagedamini oli ägenenud kasvu tendents suureneda juba varem. Mõned mulla põhjused võivad olla põletikulised:\nhormoonplaani ravimite kasutamine;\nliigne stress või depressioon;\npäriliku haiguse esinemine;\nravimi hõõrumisega põhjustatud trauma.\nAbsoluutult võib mis tahes kahju põhjustada olukorra, kus inimene juhuslikult hävitas sünnimärki kehast. Aluse lahutamise tulemusena tekib epidermise kahjustus. Pärast seda võib nakkusprotsess tungida dermi piirkonnas tekkivasse haava. Põletikuline reaktsioon klassikalises olukorras muudab neoplasmi värvi ja suuruse omadusi. Lisaks sellele põeb inimene selles piirkonnas sügelemist ja ebameeldivat põletustunne.\nInfektsioon toimub tavaliselt koos protsessiga, kui põrn, veri vabaneb, tekib ebameeldiv lõhn. Seega võib papilloom välja tulla. Sellises olukorras ärge paanikat ega tõsist muret. Enne arstiga ühendust võtmist on oluline võtta ennast käsitsi ja läbi viia tegevuste kogum. Ja see on parim, et seda ei juhtu, külastage spetsialisti ette. Hea arst valib kvalitatiivse meetodi kogunemise eemaldamiseks detailse uuringu läbiviimisega.\nMida teha sünnimärgi eraldumise korral\nSelle kogumise eemaldamiseks on tahtlikult keelatud ja see olukord ei tohiks tekitada kahtlusi. Ärge kasutage isegi kõige populaarsemaid ja populaarsemaid meetodeid, kui te pole veel suutnud kindlaks teha haiguse olemust. Kui ripitud kasvaja juhuslikult, on vaja järgida konkreetse tegevuste jada, mis kokku viib soodsa tulemuse.\npüstitada vabanemiskoht operatiivselt koos kõrgekvaliteedilise antiseptilise koostisega;\ntihendage haav steriilse plaastriga;\nvältima solaariumi ja otsese päikesevalguse külastamist ning teiste välistegurite (tuul, külm, niiskus) mõju;\nNii oleme uurinud ja uurinud, mis juhtub, kui me papilloomist pisarad. Verejooksu tuvastamisel tuleb kasutada vesinikperoksiidi lahust, millega haav töödeldakse ja seejärel sideme sidemega. Mõnikord kasutatakse bändiabi üsna tahtlikult, et sünnimärgi eraldamise protsessi kiirendada. Need manipulatsioonid on äärmiselt murettekitavad, sest ilma arstiga kokkuleppimata võivad isegi kahjutu kogunemisega kaasneda väga ebameeldivad tagajärjed.\nSpetsialist teostab inspekteerimistegevust ja määrab vajaliku analüüsi, mille eesmärgiks on kindlaks teha, mis tüüpi purustatud või katkestatud kogunenud on. Lõppude lõpuks on väärt meeles pidada, et haridus võib olla nii healoomuline kui pahaloomuline. Kui juhul te ei tajumatu rebend mutid ei ole täheldanud olulisi muudatusi, külastada arsti ei tegutse kohustuslik sündmus. See viitab sellele, et haav saab oma paranemisega paraneda, kuna keha on hästi organiseeritud ja tõhusalt võitleb viirusega.\nStatistika kohaselt on papilloom välja tõmmates, 90% -l olukordadest kõik läheb hästi. Tavaliselt inimesed elavad kiiresti ja jätkavad normaalset eluviisi. See fakt sai teadusliku ametliku tõendi. Arstid on veendunud, et paljudel aastatel on organismil tugevus, et vastupanu viiruslikule nakkavale protsessile, arendades kaitsvaid elemente. Diagnoosi kinnitamiseks saavad arstid eritestide määrata. Kui äkki haridus ei ole täielikult eemaldatud, on oluline pöörduda arsti poole, kes lõpetab töö kvalitatiivselt ja operatiivselt.\nMillised on pealetungi katkemise peamised tagajärjed\nEbaratsionaalselt langenud majanduskasv või tahtlikult kahjustatud sünnimärk võib viia täiesti igasuguste tagajärgedeni. Esimene ja kõige elementaarsem negatiivne hetk on kartsinoomi tekkimise tõenäosus (vähktõbi, mis tekkis epiteelirakkudest). See võib ilmneda kohas, kus kasv oli olemas. Kui tüdruk purustas papilloomi või mees, laps, tegi esimesed muudatused, siis on see tõenäoliselt märkamatu. Lõppude lõpuks on olemas võimalus levitada väljakasvu naha piirkondades, mis on läheduses. Seepärast on jällegi vaja võtta mitmeid meetmeid, et asjatundlikult ja ratsionaalselt sellest olukorrast välja tulla.\nKui papilloomikahjustused põhjustasid selle eraldamise, on vaja olukorra parandamiseks võtta teatavaid meetmeid. Sellegipoolest on oluline meeles pidada negatiivse mõju tagajärgi, mis toob kaasa sarnase olukorra.\nMitme neoplasmi välimus tõenäosus ühe endise asemel. Samas on see keskmiselt umbes 100%.\nKui te papilloomi ära lõigate või lõigatakse, jääb väike haav, mis on nakkusele äärmiselt haavatav. Ja need on teadaolevalt teatud patoloogiliste protsesside väljatöötamise peamised provotseerijad.\nKui kaelale või muule kehaosale ilmnes kogunemine ja te üritasite end sellest lahti saada, samal ajal kui haiguse lülisamba jäi, põhjustab see pahaloomulise kasvu tõenäosust.\nNüüd teate, mida teha, kui papilloom on kadunud ja milliseid meetmeid on oluline võtta negatiivsete tagajärgede kõrvaldamiseks. Ainult kogenud arst võib teile öelda ja tagada hea tervise.\nKui teil pole võimalust lasta papilloom langeda, kasutades selleks tõestatud füsioteraapiat (laser, koagulatsioon, hävitamine vedela lämmastikuga), võite kasutada õrnaid ravivõimalusi. Nende eelis seisneb selles, et nad ei eelda mehaanilist mõju hoonestatud servale, see tähendab, et see ei kukuks teie kätte, vaid looduslikust manipulatsioonist. Kuid enne ravi alustamist on oluline konsulteerida spetsialistiga, kes analüüsib kogunemisohu taset.\nSäästvate meetodite hulgas, mille tulemusena papilloomid hakkavad iseenesest kaduma, on võimalik märkida kohaliku tegevuse ettevalmistusi - kreeme, salve, geeli. Nende komponendid kahjustavad kudede seisundit ja haiguse alguse väga võimalikku põhjuslikku tegurit. Selleks kasutage mitut ravimite rühma, mis on pärit taime- või apteekidest:\nravimtaimed (tuuni, kummel);\nhappelised salvained (3% salitsüülhape);\nNüüd teate, kuidas papilloom katkeb, mida sel juhul teha, et mitte kahjustada teda. Kui viiruslik infektsioon siseneb kehasse seksuaalvahekorra tulemusena, on meditsiiniline sekkumine ravi ebareaalne. Üksikasjalikku diagnostikat on vaja teha mitu analüüsi. Kui selline haigus on katki rikutud, on tähtis kohe pöörduda raviarsti poole, kes suudab kõigis küsimustes konsulteerida.


Teie perekogule: lugemiseks tasuvad raamatud\nTeie raamatukogus peab olema vähemalt paar tosinat klassikalise kirjanduse teoseid. Millised teised raamatud on teie perekonna raamatukogus uhkust väärivad? Lugege seda artiklit lugedes.\nOleme juba jaganud teiega valikut raamatuid, mis on kasulikud copywriterite, juhtide, sportlaste, disainerite ja kunstnike jaoks.\nMeie tänane valik erineb eelmistest valikutest: see aitab teil mitte professionaalset, vaid perekonna raamatukogu täiendada. Selles leiad raamatuid lastele ja kokaraamatud, samuti väljaandeid, mis aitavad teil koju korraldada või öelda, kuidas suhelda pereliikmetega, kui nad on, näiteks, sobimatud perfektsionistid või introvertsid.\n„Kodune magus kodu”, Deborah Needleman\nKasulik nõu neile, kes soovivad muuta oma kodu mugavamaks, atraktiivsemaks ja magusamaks. Ilusa ja stiilse interjööri loomiseks ei ole vaja palgata kallid spetsialistid - kui soovite, saate selle ise luua.\nDeborah Needleman räägib sellest, kuidas hingata sisse interjööri, peegeldada oma isikupära selles, sellest, mida peaksite kõigepealt mugavaks tegema.\nKui reaalses elus on koht häire, hädaolukordade, mälestuste ja õnnetuste jaoks, siis kõik see on maja kujundamisel lubatud ja isegi soovitav.\n"Une teadus", David Randall\nMida teie pereliikmed hommikul kurdavad? See on õige, une puudumine. Paljud meist alahinnavad kahju, mida õige une puudumine meile teeb. See mõjutab negatiivselt mitte ainult meie tootlikkust, vaid ka meie tervist. Oma raamatus räägib David Randall teile, kuidas saada piisavalt magada ja kuidas parandada une kvaliteeti ning keskendub ka unistuste saladustele.\nLühidalt, unistus teeb meid sellest, mida me tahame olla. Kõik, mida vajame, on silmade sulgemine.\nColin Campbelli ja Thomas Campbelli "Hiina uuringud"\nMe kõik tahame kaitsta oma lähedasi haiguste ja haiguste eest. Ja me kõik teame, et vale toitumine kõige negatiivsemal viisil mõjutab meie keha tööd.\nSelle raamatu autorid kirjutavad levinud haigustest ja seostavad neid meie toitumisega. See raamat on kasulik kõigile, kes on otsustanud minna uuele dieedile või otsivad asjakohast teavet, mida kinnitab statistika, ja mitte ainult teise ilusate sõnade kogumit.\n“Pyroholoogia”, Irina Chadeev\nPüüan pildistada ja kirjutada nii, et sa tahaksid koos minuga rõõmu tunda - rõõmu teada, rõõmu näha, rõõmu mõista ja tunda. Ma loodan, et mõnikord õnnestun.\nMe kõik tahame rõõmustada oma lähedasi. "Pie uuringud" aitavad siin: siit leiate retsepte maitsvate kookide ja muude küpsetiste jaoks. Lisaks on raamatul palju kulinaarseid elusid.\n„Kuidas see kõik toimib. Seadmete ja mehhanismide entsüklopeedia ", David McAulley\nEsmapilgul tundub, et see on ainult lasteraamat. Kuid tegelikult ei leia mitte ainult teie lapsed vastuseid paljudele nende küsimustele, vaid võib-olla olete nendega koos. ;)\nKui teie laps ei huvita täppisteaduste vastu, siis võib-olla aitab see raamat magada uudishimu ja aitab suitsu edukamalt toime tulla kooliga.\n“Töö 2.0: läbimurre vaba ajale”, Gleb Arkhangelsky\nKaasaegsed tegelikkused on sellised, et meie kaheksatunnise tööpäeva pärast saame kaks tundi turvaliselt tööle minna. Ja kui me ikka veel liiklusesse jäänud ...\nJa nüüd mõtle: kui palju aega, sellises rütmis elades, saate pühendada oma perele? Ja kui palju aega saate kulutada ainult iseendale?\nGleb Arkhangelsk teeb oma raamatus ettepaneku oma suhtumist tööprotsessi uuesti läbi vaadata, et vabaneda mittevajalikest kohtumistest ja tarbetutest reisidest.\nOn vaja õppida, kasutades võrgutehnoloogiat, ühendada suure linna ja mugavuse ärivõimalused, ühtsus loodusega, mis on saadaval väikelinnas või külas.\nTuleb märkida, et tegemist ei ole vabakutseliste, vaid tavalise büroo töötaja töö muutustega.\n„Introverts. Kuidas kasutada oma iseloomu omadusi, "Susan Kane\nTeile ei üllata, et samas perekonnas võib olla inimesi, kellel on täiesti erinevad tegelased, harjumused ja hoiakud elu suhtes. Sageli on sellistel inimestel raske ühes majas eksisteerida, sest ühe harjumuste ja käitumise tagajärjeks on hämming või isegi tagasilükkamine teisest.\nKui olete introvert või introvert on keegi teie perekonnast, siis peaksite seda raamatut lugema. Sa õpid palju ennast või lähedast.\n"Perfektionistlik paradoks, " Tal Ben-Shahar\nKeegi ei väida, et koos mehega, kes püüab olla kõiges täiuslik, on väga raske saada.\nSa ei võida kunagi, sest otsite täiuslikkust. Täiuslikkus on ainult muuseumidele.\nKõik oleks hea, kuid perfektsionistid püüavad reeglina parandada mitte ainult oma elu, vaid ka oma lähedaste elu. Kui püüate pidevalt kurikuulsat täiuslikkust kõiges, siis loe seda raamatut, kust saate teada, et perfektsionistid on sageli edukad, kuid harva õnnelikud. Kui sa elad sama katuse all perfektsionistina, siis peaksite lugema ka seda raamatut: see aitab teil leida ühise keele "täiusliku" inimesega.\n"Selgitav kunst", Lee LeFever\nEnamik perekonna tülisid paistavad, sest inimesed ei saa omavahel korralikult suhelda. Lee LeFeveri raamat on kasulik kõigile, kes tahavad õppida, kuidas lihtsalt ja lihtsalt midagi selgitada kõigile - pereliikmetele, kolleegidele, ülemustele, sõpradele, klientidele ja isegi võõrastele.\nRaamat on kasulik ja äsja vermitud vanemad, sest me kõik teame, kui raske on lapse täiskasvanute maailmast fakte selgitada.\n"Loomad: joonistamisetapid", Ed Amberley\nLapse fantaasia on dialoog asjadega. Laps ei erista oma fantaasiat asjadest, millega ta mängib.\nSee raamat on ideaalne 3-6-aastase lapse jaoks. Abiga aitab ta astuda samm-sammult joonistamismeetodile, õppida loomi joonistama, kompositsioone koostama ja mis kõige tähtsam, arendama oma kujutlusvõimet.\nJa millised raamatud (välja arvatud muidugi kohustuslik ja suurepärane klassika) on teie perekonna raamatukogus?


Suvel algavad uue kodumaise komöödiafilmi «Eesti matus» võtted - Film - Kultuur\nSuvel algavad uue kodumaise komöödiafilmi «Eesti matus» võtted\nAndrus Kivirähki näidend «Eesti matus» on ühe Eesti suguvõsa ja ühe kodutalu lugu.\nTänavu juuni lõpus alustab režissöör René Vilbre käe all filmivõtetega uus kodumaine komöödia «Eesti matus». Tegemist on ühe menukaima Andrus Kivirähki kirjutatud näidendi ekraniseeringuga. Filmis teevad kaasa nii juba lavastusest tuntud kui ka mitmed teised Eesti näitlejad. Film jõuab kinodesse tuleva aasta 19. veebruaril.\n««Eesti matus» on ekraniseering Andrus Kivirähki samanimelisest näidendist, mis publikumenu tõttu on püsinud Draamateatri mängukavas alates aastast 2002 ja saanud sellega Eesti teatri absoluutseks rekordlavastuseks. Hetkel paistab, et on õige aeg see pöörane ja naljakas lugu filmiks vormida. Sel korral on filmi stsenaristiks andekas kirjanik Ott Kilusk,» ütleb produtsent Tanel Tatter.\nŽanrimääratluselt on tegemist komöödiaga, mis Kivirähile iseloomulikul moel avab ühel eestlaseks olemise ilu ja valu. «Mida tõsisemalt üht või teist teemat käsitleda püütakse, seda naljakamalt see välja kukub,» ütleb produtsent. Näitlejatest teevad filmis kaasa tõelised Eesti tippnäitlejad Jan Uuspõld, Merle Palmiste, Tambet Tuisk, Peeter Oja, Hilje Murel ja Ago Anderson, aga ka nooremad tegijad Anna Sergejeva, Sandra Ashilevi ja Markus Habakukk.\nÜksikuks jäänud taluperemees, kes viimse hingetõmbeni on eestlaste kombel laste nimel jäägitult tööd rabanud – sureb! Sureb muidugi ausa eestlase kombel, käed tööd täis!\n«Eesti matuse» režissöör Rene Vilbre on olnud «Klassikokkutuleku» triloogia lavastaja. Rene Vilbre sõnul «Eesti matus» filmina kõnnib üsna kõverteid, leidmaks eestlast või eestlust üldse üles.\n«Eestlane armastab väga oma lähimineviku kangelasi! Olevikus oleme aga pidevalt mures, kuidas teistel tegelikult läheb! Kas meie armas üleaianaaber on rikkam kui mina, kes on must lammas naabri perekonnas või miks minu mees on laisk joodik ja elus, aga naabrinaise kaine mees sureb jalapealt ausat tööd tehes?» selgitab Vilbre. Ta lisab, et kahjuks või õnneks me kõik oleme eestlased ja oleme senini hakkama saanud. «Anname eestlusele veel ühe võimaluse. Võimaluse enda üle naerda. Võimaluse vaadata ennast läbi kummalise kõverpeegli. Hetkel vist polegi paremat aega.»\nFilm valmib Taska Filmi, Apollo Film Productionsi ja Filmivabriku koostootmisel. Varem on Rene Vilbre, Kristian Taska ja Filmivabriku koostöös valminud populaarne lastefilm «Röövlirahnu Martin» Apollo Film Productions ja Taska Film tõid sel aastal ekraanile Oskar Lutsu «Talve». Filmi levitab Hea Film.


Räpina Tuletõrje väljaku piirdeaia renoveerimine - Elluviidud projektid - Räpina Vallavalitsus\nRäpina Tuletõrje väljaku piirdeaia renoveerimine\nProjekti eesmärgiks on kohalikule kogukonnale parema ja atraktiivsema elukeskkonna kujundamine läbi avaliku korrastatud kultuuriobjekti. Korrastatud ja turvaline väliürituste korralduspaik säilitab ja täiustab kogukonna koostöövõimalusi ühisürituste organiseerimisel ning parandab Räpina keskuse välisilmet.\nProjekti nimi: Räpina Tuletõrje väljaku piirdeaia renoveerimine\nTaotleja: Räpina Vallavalitsus\nProjektiga kavandatavad tegevused/tulemused\nProjekti käigus uuendatakse tuletõrjeväljaku kogu piirdeaed koos kolme väravaga. Vertikaalne puitaed, kõrgusega 1,2 m, mis piirab kinnistust kolmest küljest, uuendatakse ning kirikupoolne külg, mida piirab 1,4 m kõrgune metallvõrgust aed, asendatakse vertikaal puitaiaga. Kolme olemasolevasse väravaauku paigaldatakse uued lukustatavad väravad, mis koosnevad autoväravast ja jalgväravast.\nProjekti abikõlbulik maksumus\n14 635,94 eurot\n4 804,46 eurot\nEesti maaelu arengukava 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga kaasneva maaelu arengu toetuse meede 19.2 „Toetus tegevuste teostamiseks kohaliku arengu strateegia raames". Meetme rakendusüksuseks on Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA). Projektitaotlust menetles kohalik tegevusgrupp – MTÜ Piiriveere Liider.


Kommentaarid: Uudo Sepp: kindlasti mõni mõtleb, et olen see veidrik, kes ei saanud sõjaväes hakkama\nAnu Saagim, 23. august 2018 00:01\nHeldur72/ 24. august 2018 17:07\nhuvitav, millal see härra aru saab, et mitte kedagi ei koti tema tegemised :)\nkus on härra?/ 24. august 2018 17:23\nAlvar/ 23. august 2018 19:05\nAh ära põe Uudo, Eestimaa on täis lontruseid kes pole kaitseväes käinudki. Küll on närvid läbi, käed värisevad, sõrm kõver jne. Minu arvates oled norm vend.\nkui enne ei mõelnud, siis/ 23. august 2018 17:40\nnüüd kindlasi mõtlen nii, seda küll.\nMulle tundub../ 23. august 2018 12:42\n...et Uudul on mõningane sarnasus meie ,nõndanimetatud,presidendiga.\nToomas/ 23. august 2018 12:30\nEi noh,tore poiss,on kena ja peab viisi ka.Aga ta pole superstaar,kaugel sellest.Superstaar on sissi!!!\n****/ 23. august 2018 11:46\nTegelikult enamusel inimestest endaga nii palju tegemist, et teiste peale ei mõelda.\nBean/ 23. august 2018 11:34\nEi ole sa mingi veidrik, lihtsalt jobu oled\nTead, Uudo!/ 23. august 2018 11:30\nMa ei mõtle sinust midagi. Isegi seda, mida elevant reklaamis mõtleb.\nMatu/ 23. august 2018 11:08\nNo mis superstaar? Isegi vaadata on teda naljakas, rääkimatta väljaütlemistest ja laulmisest.\nA./ 23. august 2018 11:33\n,,rääkimatta,,? Teil on see-eest õigekirjaga probleeme.\nPriit/ 23. august 2018 10:54\nSuperstaar ? Hea nali !\nJürka/ 23. august 2018 11:04\nÜks tagasihoidlik maapoiss, ei muud.\nGjbv/ 23. august 2018 10:17\nÄra roni meedia, siin on ainult inimesed kes toituvadki teiste õnnetustest\nHeh/ 23. august 2018 09:57\nPalun ütle oma emale, et ta rohkem vait oleks. Siis on vähem probleeme ja ei naeruväärista ka keegi.\nkommentaarid/ 25. august 2018 10:24\nTe räägite kõik, et ei loe kommentaare. eelmisest "superstaarist" on meedias isegi tema teadmata tehtud pilt, kus ta loeb kommentaare....irw. Ohs eda võltsedevust.\nJürka/ 23. august 2018 11:05\nAga Oksmaa oli ju ka enda arvates staar.\nTaat/ 23. august 2018 09:52\nUudo on pidevalt "pildil",see nüüd küll probleem ei ole.Mis puutub laulmisesse,siis siin on küll arenemisruumi "kalendri" jagu,äkki läheb paremaks!\nvõiks mõnipäev ilma selle uduta ka saada.\nkatriina/ 23. august 2018 09:35\nEi tänama peab meediat.Kogu aeg on seda Uudot kuidagi halvas valguses püütud näidata.Pildid temast on ajalehtedes kas põllul või loomadega-kuidagi naeruvääristavad.Miks õhtuleht ei andnud teada,et 5 isamaalist laulu kontserdi astus üles ka Uudo Sepp.Tema esinemisi ei kajastata.Kahju saarlastest,et hääletasite ta superstaariks-poiss oleks saanud laulda ja vaikselt areneda ja oma elu vaikselt edsi eladaNüüd kisutakse kogu aeg naeruvääristavaid artikleid üles.KAHJU\nJürka/ 23. august 2018 11:06\nKõik on õige, aga jäta edaspidi pärast kirjavahemärke ikka sõnavahe ka, hirmus tülikas on muidu lugeda.\nTead/ 23. august 2018 09:29\nUudu paljude silmis sa oledki veidrik ja just mõne arvates oled superstaar.\nPooled küsimused naistest/ 23. august 2018 09:16\nMõtlesin, et kes see ni totraid küsimusi esitab, pärast nägin, et Saagim.\nIntervjuu või asi.\n:)mitte mõni ei mõtle/ 23. august 2018 09:12\nvaid kõik on nii aru saanud\nkõik tahavad pildile/ 23. august 2018 09:05\nUdokene,sinu ema ju mõtles,et temast sai superstaar ja tänu tema pläägutamisele, pead seda jama helpima!\nUudu oma sõbraga kindlasti tublid maamehed ja töömehed, aga veidrikud mõlemad/ 23. august 2018 09:05\nAga unistada ikka võib, kui just sellega teistele pinda käima ei hakata.\nSõbra unistus ajas lausa naerma: hommikul sööb - läheb trenni, lõunaajal sööb - magab, õhtul taas trenni. Ja nii iga päev.\n3a/ 23. august 2018 09:00\n1940/ 23. august 2018 08:58\nlahe/ 23. august 2018 08:50\non lugeda siin kommentaare. Jääb mulje, et siin riigis on kõik tegijad, vooruse verstapostid, karsked. Nagu jämejala asunikud:)\njaa/ 23. august 2018 08:43\nKõike head Sulle, Uudo!\npüksid/ 23. august 2018 08:41\nJälle üks superstaar!!!!\nkuule/ 23. august 2018 08:41\npoiss,ära topi koguaeg pildile,tekitad saarlastele piinlikust.\nJaak/ 23. august 2018 08:35\nMina näiteks ei mõtle sinust üldse mitte midagi!\nKes/ 23. august 2018 08:25\nOn see noormees\nTõeleid/ 23. august 2018 08:34\nKuidas kes !? No oled ikka äpu, kas sa tõesti meiesuperstaare siis ei tunne!\nhea ,et ise ka aru saad ,et/ 23. august 2018 08:16\noled veidrik .\nLLL/ 23. august 2018 08:24\nhahhahhahaha mitte ei mõtle vaid kõik teavad...\n23. august 2018 08:16\nsee jääb väga pikaks ajaks kummitama, irw\nei teagi/ 23. august 2018 08:13\nmis valemiga nyyd äkki kuulus. mina kyll staari ainest ei näe...puudub looduse poolt see- miski..aga eks igayks voib ju proovida....aeg näitab. nyyd pool aastat hiljem pole kyll peale ajalehtedes haipimise midagi kuulda\nKas kaitses viiakse vasturünnakut läbi? Mis me teeme siis, kaevame augu, istume seal ja ootame-loodame, et vaenlane tuleb sinna augu juurde? Krt, lammas\nLamp tee omale elementaarsed asjad selgeks.\n23. august 2018 08:09\nNimeta mõni riik, millel on ründevägi.\nmõtlik/ 23. august 2018 08:17\nRündeväge ehk polegi aga kaitsevägi on küll olemas.\nbanaanias/ 23. august 2018 08:54\npalgasõdurite sõjavägi elik misjonärid\nto 07.55/ 23. august 2018 09:57\nkuidas ei ründa,1918a sõjas ju krabasime venelt omale maad ja pidasime lahinguid lätis,aga sealt vist ei saanud midagi.\nÄra muretse./ 23. august 2018 07:54\nMõni kindlasti mõtleb, aga enamus täiskasvanud inimestel on täiesti pohlad mida, kus ja millal sa teed. Selle toreda saate vaatamise peale oma aega ei kulutanud, aga kommenteerida mulle meeldib.\nheasoovlik/ 23. august 2018 07:42\nUdo, veel pole hilja...\nNagu ütles üks klassik: laula ja ära mölise.\nTegelt oli juttu muidugi sõitmisest, aga see ütlus kehtib ka siin. Kõigepealt laula ennast kuulsaks ja siis võib laterdada palju tahes.\ntegemist polnud/ 23. august 2018 08:04\nkuid Udole edu!\nheasoovlik/ 23. august 2018 08:17\njajah, jutumärgid ununesid...\naga peab tunnistama, et soovitus oli hea\nwm/ 23. august 2018 07:41\nEi mötle.Nii on.\nvanake/ 23. august 2018 08:22\nolin küll vene sõjaväes , aga ka seal oli tühipükse küllaga. Kahju hakkas nendest sageli ja sai nii mõnegi kaitseks välja astutud. Tänapäeval on sellised aga kuulsad.\nMemmemunal on mingid kompleksid. Suure ja raske tööga ... ahahaa.\nJa/ 23. august 2018 08:59\nSaad aru, see laulmine pole mingi möödaminnes tehtav asi. Ega siis ainuke töö ja vaev põllal rabamine pole et sa teaks\nKuvand on loodud/ 23. august 2018 06:52\nAga sa ei käinudki sõjaväes. Käisid ju kaitseväes. Sõjalisest seisukohast on need kaks täiesti erinevat asja.\n23. august 2018 07:10\nSelgita siis, kuidas nimi muudab sõjaväeliselt korraldatud struktuuri sisu.\nAl/ 23. august 2018 06:47\nAvaliku elu tegelasena pead kasvatama paksu naha.Eesti kubiseb lollidest inimestest, kes muud ei oskagi kui teisi halvustada.Uudo, lohuta ennast sellega,et need halvustajad on tavaliselt ise äpud.Jõudu igaljuhul.\nei/ 23. august 2018 06:46\nmis sa nüüd, Ei me arva midagi. Emme räägib ja ja ise näeme ka,\nHiiumaa mees/ 23. august 2018 08:22\nTõesti, mida siin arvata. Oled korduvalt näidanud, kelega on tegu ja veidrik on küll pehmelt öeldud.


Rahvuslik liikumine Eestis by Natalja Dovgan 24311 views\nOrganismi eluspüsimiseks peavad tema keharakud pidevalt tööd tegema. Rakkudes aset leidvad reaktsioonid vajavad aga toimumiseks kindlaid tingimusi: temperatuur ei tohi olla liiga kõrge ega liiga madal, keskkond ei tohi olla liiga aluseline või liiga happeline ega sisaldada mürke, peab olema piisavalt vett jne.Kuna väliskeskkond ei ole stabiilne, peavad organismid kulutama energiat, et kaitsta end väliskeskkonna mõjude eest ning sisekeskkonna tasakaalus hoidmiseks.Et elus püsimiseks vajalikud protsessid saaksid tõrgeteta toimuda, peab mõningaid parameetreid hoidma teatud vahemikus. Sellised pärameetrid on: pH, glükoosi kontsentratsioon, CO2 hulk veres, vee hulk, ioonide kontsentratsioon, temperatuur.Inimene saab energiat toidust. Rakuhingamisel lõhutakse glükoos ja selle tulemusena vabaneb energia, mida salvestatakse ATP molekulidesse.\nEnergiat on vaja näiteksselleks, et säilita püsiv kehatemperatuur, transportidaaineid rakkudesse ja sealt välja, ehitadauusi rakke, selleks et lihasrakud kokkutõmbuks,immuunsüsteem käigus oleks ning närviimpulssidliiguks. Kogu keha töö juhtimiseks vajab närvisüsteempalju energiat, sest signaalide edasiandmineühelt rakult teisele on energiakulukas. Ajuise tarbib umbes 20% kogu energiast, mille inimenetoidust omandab.\nInimese energiakulu võib jagada kolmeks:1) Ainevahetuse põhikäive. Siia kulub tavainimesel kõige suurem osa energiast (70%). See on energiahulk, mida inimene vajab eluks oluliste füsioloogiliste protsesside käigushoidmiseks. Põhikäibe tasemel kulutab inimene energiat siis, kui ta lamab liikumatult maas, tema keha ei tegele toidu seedimisega ning ümbritseva keskkonna temperatuur ei nõua keha jahutamist ega soojendamist (umbes 20-22 kraadi juures). Põhikäive sõltub inimese kehakaalust, soost ja vanusest. Lapseeas on see eriti suur, kuna palju energiat kulub kasvamiseks.2) Kehaline aktiivsus. Keskmisel inimesel kulub kehalise aktiivsuse peale umbes 20 protsenti kogu omastatud energiast. Füüsilise aktiivsuse tõstmisega on võimalik energiakulu suurendada. Profisportlasel võib füüsilise aktiivsuse peale kuluda isegi 60% kogu tarbitud energiast.3) Toidu seedimine ja omastamine. Kuigi seedimisprotsessis kokkuvõttes energia vabaneb, siis alguses tuleb toidu lagundamiseks energiat ka kulutada. Selleks kulub umbes 10% kogu tarbitud energiast. Seedimisele kuluv energiahulk sõltub toidu koostisest. Kõige rohkem energiat kulub valkude seedimiseks, kõige vähem aga rasvade seedimiseks.\nToitu vajab inimene energia saamiseks ja keha ülesehitamiseks. Toiduga saadakse ka keha uuendamiseks vajalikke aineid: aminohappeid, süsivesikuid, lipiide, mineraalaineid, vitamiine. Seedimise käigus lõhustatakse toit molekulideks, mida rakud kasutada saavad. Lõhustumisprotsessides vabaneb energia, mida saab kasutada organismi energiavajaduse rahuldamiseks.Toidus sisalduva energia hulka mõõdetakse kilokalorites (kcal). Kuna kalor on teaduses vananenud energiaühik ja meetersüsteemis on selle asemel kasutusele võetud džaul (tähis J). 1 kcal = 4,2 J. Kalor on energia, mis kulub 1 grammi vee temperatuuri tõstmiseks 1 °C võrra.Inimene ei suuda omastada kogu toidus sisalduvatenergiat. Toidus on alati ka seedumatudkomponendid, mis väljaheidetega väljutatakse. Seega toidukalorsus ei väljendakogu energiasisaldust, vaid ainult seda osa,mida inimesed on võimelised toidust omastama.\n1 g rasva sisaldab 9 kcal.1 g valku sisaldab 4 kcal.1 g süsivesikuid sisaldab 4 kcal.1 g alkoholi sisaldab 7 kcal.Täiskasvanud meestel soovitatakse päevas omastada2500 kcal energiat, naistel 2000 kcal. Lapsed,vanainimesed ja istuva eluviisiga inimesed vajavadvähem energiat, suurema füüsilise koormusekorral on aga vaja rohkem energiat. Kuna aju on väga suure energiavajadusega organ, vajab keha ka pingelise mõttetööga perioodil veidi rohkem energiat.Energia seisukohalt pole oluline, millises vahekorras toiduaineid tarbitakse. Aga miks siis ei tohi tarbida ühekülgset toitu?Ei tohi unustada, et lisaks keha energiaga varustamisele on toidul ka teine ülesanne – anda kehale vajalikke aineid rakkude töö käigushoidmiseks. See tähendab,et kui inimene sööb ühekülgset toitu, millesmõnda vajalikku toitainet on liiga vähe, tunnebta ikka nälga kuigi igapäevane vajalik energiakogus on juba kätte saadud. Piisava toitainete koguse kättesaamiseks peab ühekülgset toitu sööma oluliselt rohkem kui mitmekülgset toitu. Nii tarbitakseka palju rohkem energiat, kui vaja on. Energia ülejääk salvestatakse rasvkoes.\nÜlekaalulisus on maailmas ühe enam levi ja võib põhjustada paljusid haigusi, näiteks diabeeti, südame-veresoonkonnahaigusi, vähki ja kõrgvererõhktõbe.Ülekaalulisuse peamised põhjusteks on liignesöömine, liiga väike kehaline aktiivsus ja geneetilineeelsoodumus. Ülekaalu kirjutamine aeglaseainevahetuse arvele on laialt levinud müüt– tegelikult on ülekaaluliste inimeste ainevahtusepõhikäive pea alati suurem kui normaalkaalusinimestel.Keha normaalkaalu hindamiseks kasutataksekehamassiindeksit (KMI). Sellega hinnataksekaudselt rasva hulka inimese keha kogumassist.KMI arvutamiseks jagatakse inimese kehakaalkilogrammides tema pikkuse ruuduga meetrites.Enamasti loetakse normaalkaaluks KMI väärtust18,5 kuni 25. KMI väärtus üle 25 näitab ülekaalu. KMIüle 30 näitab aga juba rasvumist, mis on tõsiseksohuks tervisele.Selleks, et saavutada normaalne kaal, tulebsuurendada energiakulu ja vähendada energiatarbimist – st suurendada liikumist ja piirata söömist.Et kaalukaotus oleks tervisele ohutu ja järjepidev,ei tohiks igapäevane energia puudujääkolla kuigi suur.\nAlakaalulisteks peetakse inimesi, kes kaaluvadvähem, kui nende tervisele kasulik oleks.Kehamassiindeksi arvutamisel peetakse alakaaluksväärtust alla 18,5. Kõige levinum alakaalulisusepõhjus on toidupuudus. Alakaalu võivadaga põhjustada ka geenid või haigused. Näitekskaasneb kaalukaotus tuberkuloosi ja vähiga, agaka selliste vaimsete häiretega, nagu toitumishäiredbuliimia ja anoreksia.Alakaalulistel inimestel on kehv vastupidavusja nõrk immuunsüsteem, mis muudabnad vastuvõtlikuks nakkushaigustele. Võib tekkidaosteoporoos ehk luude hõrenemine. Vägaalakaalulistel naistel katkeb menstruaaltsükkel,võib kujuneda viljatus või raseduste katkemine,aneemia ning juuste väljalangemine. Sarnaseltrasvumisele on ka tõsine alakaal suureks ohuksinimese elule.\n2. Mida teame? • Milleks on vaja stabiilset sisekeskkonda? • Kust inimene energiat saab? Külli Kori, Meelis Brikker 2\n3. Mida teada saame? • Mis on organismil energiat vaja? • Kuidas saadakse energiat? • Mis on ülekaalulisus ja alakaalulisus? 3 Külli Kori, Meelis Brikker\n4. Energiavajadus • Kehatemperatuuri hoidmine. • Ainete transport. • Rakkude jagunemine. • Lihaste töö. • Immuunsüsteem. • Närviimpulsside liikumine. 4 Külli Kori, Meelis Brikker\n5. Energiakulu • Ainevahetuse põhikäive. – 70% energiast. – Sõltub kehakaalust, soost, vanusest. • Kehaline aktiivsus. – 20% energiast. – Sõltub füüsilisest koormusest (sportlasel kuni 60%). • Seedimine. – 10% – Sõltub toidu koostisest. 5 Ainevahetus Kehaline aktiivsus Seedimine Külli Kori, Meelis Brikker\n6. Energia saamine • Toitu on vaja energia saamiseks ja keha ülesehitamiseks. • Mõõdetakse kilokalorites (kcal) või džaulides (J). • 1 kcal=4,2 J. • Inimene ei suuda omastada kogu toidus sisalduvat energiat. 6 Külli Kori, Meelis Brikker\n7. Energia toiduainetes • 1 g rasva sisaldab 9 kcal. • 1 g valku sisaldab 4 kcal. • 1 g süsivesikuid sisaldab 4 kcal. • 1 g alkoholi sisaldab 7 kcal. • Päevane energiavajadus on meestel 2500 kcal, naisetel 2000 kcal. – Sõltub vanusest, soost, füüsilisest koormusest. 7 Külli Kori, Meelis Brikker\n8. Ülekaalulisus • Põhjusteks on liigne söömine, vähene kehaline aktiivsus, geneetiline eelsoodumus. • Kehamassiindeks (KMI) = kehakaal (kg)/pikkus (m) 2. • Normaalne KMI on 18,5-25. • Ülekaalulisuse puhul KMI on üle 25, rasvumise puhul üle 30. 8 Külli Kori, Meelis Brikker\n9. Alakaalulisus • Kaaluvad vähem kui tervisele kasulik on. • KMI on alla 18,5. • Põhjused: vähene toitumine, geenid, haigused. • Võib kaasneda kehv vastupidavus, nõrk immuunsüsteem, luude hõrenemine, viljatus, aneemia, juuste välja langemine. 9 Külli Kori, Meelis Brikker\n10. Kokkuvõte • Energiat on vaja ainevahetuses, füüsiliseks aktiivsuseks ja toidu seedimiseks. • Energia hulka toidus mõõdetakse kilokalorites (kcal) või džaulides (J). • Ülekaalulisuse puhul on kehamassiindeks üle 25 ja alakaalulisuse puhul alla 18,5. 10 Külli Kori, Meelis Brikker\n17.immuunsüsteem inimese kaitsemehhanismid\n13.sünnijärgne areng sünnist surmani