EUR-Lex - 52008DC0800 - ET\nKomisjoni teatis Euroopa ülemkogule - Euroopa majanduse taastamise kava /* KOM/2008/0800 lõplik */\nKOM(2008) 800 lõplik\nKOMISJONI TEATIS EUROOPA ÜLEMKOGULE\nEuroopa majanduse taastamise kava\nKäes on aeg tegutseda\nEuroopa valitsuste ja institutsioonide tõeline proovikivi on olukord, kui seistakse silmitsi kõige suuremate raskustega. Sellistel aegadel peavad nad üles näitama kujutlusvõimet, otsusekindlust ja paindlikkust. Nad peavad näitama, et tunnetavad Euroopa Liidu perekondade ja kogukondade vajadusi, et nad seisavad oma ülesannete kõrgusel, püüdes leida õiget lahendust majanduskasvu ja tööhõive valdkonna tulevikuväljavaadete järsule halvenemisele Euroopas.\nEuroopat hinnatakse eelkõige tulemuste põhjal. Alates komisjoni ametisse asumisest on ta tähelepanu koondanud Euroopa Liidu suutlikkusele luua kodanike jaoks käegakatsutavaid tulemusi. Komisjon on võtnud sihipäraseid meetmeid valdkondades, millel on mõju eurooplastele igas ELi nurgas. Komisjon on võtmeosalistega igal tasandil tehtava koostöö puhul eelistanud partnerlust. Ta on väljendanud selget seisukohta, et töö ei ole tehtud enne, kui selle tulemused on nähtavad.\nPraegune majanduskriis annab taas võimaluse näidata, et Euroopa teenib oma kodanike huve kõige paremini siis, kui tegutsetakse konkreetse eesmärgi nimel. Euroopa suudab tulemusi saavutada.\nRasked ajad sisendavad abitustunnet. Kuid Euroopa ei ole abitu. Valitsuste ja Euroopa Liidu käsutuses olevad vahendid ja arukas kooskõlastatus loovad võimu peatada suundumus sügavama majanduslanguse poole. Euroopa, kes võtab kiireid, julgeid, eesmärgipäraseid ja hästi suunatud meetmeid, on Euroopa, kes suudab pidurdada majanduslanguse ja majanduse taas tõusuteele juhtida. Me oleme selles olukorras kõik koos.\nEuroopa Liidu suurim panus on võime aidata oma partneritel koostööd teha. Liikmesriikide ja ühenduse meetmete suunamine loob võime muutusi saavutada. Koostöö kaudu on erinevate Euroopa osade tugevaid külgi võimalik kasutada parimal viisil. Nii on meil võimalik kujundada üleilmne vastus üleilmsele kriisile.\nKuu aega tagasi hakati komisjoni eestvedamisel kavandama, kuidas vastata majanduskriisile otsustavalt ja kooskõlastatult. Mul on hea meel näha, et riikide valitsused teevad tööd olukorra lahendamiseks ja on saanud innustust Euroopa tasandi meetmete võtmiseks kokkulepitud ühistest põhimõtetest. Nüüd tugevdab komisjon seda ühismeetmete platvormi kavaga, millega hoida ohjes majanduslangust ning stimuleerida nõudlust, et päästa sel viisil majanduskasvu naasmist oodates sajad tuhanded töökohad ja VKEde äritegevus.\nEuroopa majanduse taastamise kava toetub kahele peamisele meetmeterühmale ja ühele aluspõhimõttele:\n· Esimene meetmeterühm hõlmab ostujõu suurendamist majanduses, et kasvatada nõudlust ja usaldust. Komisjon teeb ettepaneku, et liikmesriigid ja EL lepiksid kokku eraldada eelarvelise esmaabina 200 miljardi euro suurune summa (1,5% SKPst), et suurendada nõudlust täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.\n· Teine meetmeterühm tugineb vajadusel võtta lühiajalisi otsemeetmeid Euroopa konkurentsivõime tugevdamiseks pikemas perspektiivis. Kavas esitatakse laiahaardeline programm nn aruka investeerimisega seotud otsemeetmetest. Arukas investeerimine tähendab investeerimist tulevikus vajalikesse oskustesse, investeeringuid energiatõhususse, et luua töökohti ja säästa energiat, investeerimist keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse, et edendada vähem süsihappegaasiheiteid tekitavat ehitus- ja autotööstust, ning investeerimist tõhusust ja innovatsiooni edendavasse infrastruktuuri ja võrkude sidususse.\nSamal ajal aitavad kümme kavas esitatud taastamismeedet liikmesriikidel luua asjakohased sotsiaalsed ja majanduslikud vahendid, et vastata tänapäevastele väljakutsetele: tuleb leida uued rahastamisallikad VKEdele, vähendada halduskoormust ja ergutada investeerimist infrastruktuuri ajakohastamisse. Need meetmed on konkurentsivõimelise ja vähem süsihappegaasiheiteid tekitavaks majanduseks valmis Euroopa mootoriks.\n· Kava aluspõhimõtted on solidaarsus ja sotsiaalne õiglus. Rasketel aegadel peavad meetmed olema suunatud neile, kes abi enim vajavad. Tuleb teha tööd, et kaitsta sotsiaalmaksudega seotud meetmete kaudu töökohti. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kaudu ja kiirendatud väljamaksete kaudu Euroopa Sotsiaalfondist tuleb koheselt leida lahendus pikemaajalisteks tööperspektiivideks neile, kes on töö kaotanud. Suunatud energiatõhususe meetmete abil tuleb vähendada haavatavate inimrühmade energiakulusid. Tuleb tegeleda nende inimeste vajadustega, kes ei saa veel Internetti sidevahendina kasutada.\nMa olen veendunud, et kriisiolukordades avanevad võimalused kiiremateks muutusteks ja struktuurireformide rakendamiseks, et meil oleks võimalik olla edukas tuleviku üleilmastunud majanduses. See on Euroopa jaoks suur võimalus.\nLaiahaardeline ja julgete eesmärkidega taastamiskava on nüüd esitatud. Mida kiiremini me kava järgima hakkame, seda kiiremini saame me eurooplastele vajalikku abi osutada.\nÜleilmne majanduskriis on ELi tabanud raskelt. Laenude saamise karmistumine, kinnisvarahindade langus ning kõikuvad börsid on kaasa toonud tarbijate usalduse, tarbimise ja investeeringute olulise vähenemise. Kodumajapidamised on tõsise surve all. Ettevõtjatel ei ole tellimusi. Tarbijakrediidist sõltuvates sektorites, nagu ehitusettevõtlus ja autotööstus, on mitmes liikmesriigis turgude olukord järsult halvenenud.\nVärskemad majandusprognoosid ennustavad 2009. aastaks ELis majandusele kahvatut tulevikku nullilähedase majanduskasvu ja võimaliku majandusseisakuga. Juhul kui parandusmeetmeid ei võeta, võib töötute arv järgmise kahe aasta jooksul kasvada umbes 2,7 miljoni võrra. Eelmise prognoosi avalikustamisele järgnenud nädalate jooksul on majanduse olukord veelgi halvenenud:\n– finantsturud on jätkuvalt nõrgad ning jäävad arvatavasti pingelisteks kauemaks, kui esialgu arvati;\n– kodumajapidamiste ja ettevõtjate usaldus on langenud arvatust palju madalamale;\n– majanduslangus on jõudnud kiire majandusarenguga riikideni, mis mõjutab negatiivselt Euroopa ekspordivõimet.\nMajanduslangus on jõudnud juba euroalale ja mitmesse liikmesriiki. On suur oht, et olukord võib veelgi halveneda: investeeringud ja tarbijate ostuhuvi kaovad, millele järgneb nõudluse vähenemine, äriplaanide ning innovatsioonidele tehtavate kulutuste vähendamine ja töökohtade kaotamine. Kõik see võib ELi viia sügavasse ja pikaajalisse majanduslangusse – järgmisel aastal langeksid majandusnäitajad veelgi ning töötute arv võib kasvada mitme miljoni võrra.\nAllakäiguspiraali peatamiseks on vaja võtta kiireid ja otsustavaid meetmeid. Euroopa peab kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid. See tähendab liikmesriikide ja ELi vahelist koostööd ja Euroopa-sisest kooskõlastatud tegevust, mis aitab kaasa laiaulatuslike üleilmsete vastumeetmete võtmisele. Finantskriisiga võitlemisel on ühenduses püütud kindlustada koostööd ELi ja riikide tasandil. See on aidanud kaasa stabiilsuse taastamisele kõige suuremate probleemide ajal. Liikmesriigid peaksid ka nüüd kasutama ära ELi tugevaid külgi – tõhusat kooskõlastamist, stabiilsuse ja kasvu paktist ning Lissaboni strateegiast tulenevat usaldusväärset raamistikku ning tänu eurole ja maailma suurimale ühisturule saavutatud mastaabieelist. Riiklike ja ELi meetmete koosmõju aitaks kõigil liikmesriikidel üleilmse majanduskriisi tekitatud raskustest kergemini üle saada ning väljuda kriisist endisest tugevamana.\nEuro on osutunud ELi majandusele eriti väärtuslikuks vahendiks ja stabiilsuse alustalaks. Sõltumatu ja tugeva Euroopa Keskpanga toetusel kaitseb euro ELi majandust destabiliseerivate kursimuutuste vastu, mis oleksid oluliselt raskendanud kriisi vastumeetmete võtmist riiklikul tasandil.\nKuu aega tagasi koostas komisjon esialgse kava finantskriisi lahendamiseks. Nähti ette lahendused majandusraskustest ülesaamiseks laiemalt, mille kohaselt saab Euroopast finantskriisi lahendamisel võetavates üleilmsetes meetmetes oluline osaline . Novembri alguses leppisid ELi riigi- ja valitsusjuhid kokku, et on vaja kooskõlastatud vastumeetmeid, ning palusid komisjonil esitada ettepanekud, mida hakatakse arutama nende detsembrikuisel kohtumisel.\nKäesolev Euroopa majanduse taastamise kava on komisjoni vastus praegusele majandusolukorrale. Arvestades praeguse kriisi ulatust, on ELil vaja kooskõlastatud lähenemisviisi, mis oleks piisavalt laiahaardeline ja edasipüüdlik, et taastada tarbijate ja ettevõtjate usaldus. Selles tuleks ühendada kõik ELi ja riiklikul tasandil olemasolevad poliitilised vahendid. Enamik majanduspoliitilisi vahendeid, eelkõige sellised, millega oleks võimalik lühemas perspektiivis tarbimisnõudlust elavdada, on liikmesriikide kätes. Liikmesriikidel on eelarvega seotud manööverdamisruum erinev. See teeb tõhusa kooskõlastamise aga veelgi olulisemaks.\nKõik liikmesriigid peavad kriisile lahenduse leidmiseks meetmeid võtma. Nõuetekohase kooskõlastamise korral on riiklike meetmete abil võimalik tegeleda erinevate eesmärkidega samaaegselt. See võimaldaks lühemas perspektiivis majanduslanguse mõjusid pehmendada. Samuti oleks võimalik edendada struktuurireforme, mis on vajalikud selleks, et aidata ELil väljuda kriisist endisest tugevamana, ilma et seataks ohtu pikaajaline maksupoliitiline järjepidevus. Seetõttu on käesolevas taastamiskavas eriline rõhk asetatud innovatsioonile ja ELi investeeringute keskkonnahoidlikumaks muutmisele. ELi tasand saab olla sellistele nn arukate meetmete katalüsaatoriks, kus ühendataks ELi poliitika ja rahalised vahendid, et abistada liikmesriike sellise investeeringumahu säilitamisel või tekitamisel, mille abil saaks luua uusi töökohti, suurendada nõudlust ning tugevdada Euroopa suutlikkust üleilmastumisest rohkem kasu saada.\n– stimuleerida võimalikult kiiresti nõudlust ja suurendada tarbijate usaldust;\n– vähendada majanduslangusega kaasnevaid elulisi probleeme ja mõju kõige haavatavamale ühiskonnaosale. Kriis on raskelt tabanud või tabamas paljusid palgatöötajaid ja nende peresid. Neid on võimalik aidata töökoha kaotamise takistamise abil. Kui töökoht siiski kaotatakse, tuleks pikaajalise töötuse vältimiseks toetada kiiret tööturule naasmist;\n– aidata kaasa Euroopa valmidusele majanduskasvu taastudes seda ära kasutada, nii et Euroopa majandus oleks vastavuses konkurentsivõimet tagavate nõudmiste ja tulevikuvajadustega, nagu see on sätestatud majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevas Lissaboni strateegias. See tähendab vajalike struktuurireformide läbiviimist, innovatsiooni toetamist ja teadmistepõhise majanduse ülesehitamist.\n– liikuda kiiremini vähem süsihappegaasiheiteid tekitava majanduse poole. Selliselt tagataks Euroopale soodne positsioon, et viia ellu oma strateegia kliimamuutuste ohjamiseks ja energia varustuskindluse tagamiseks. Strateegia, mis aitab kaasa uute tehnoloogiate väljatöötamisele, loob uusi „rohelisi” töökohti ja avab uusi võimalusi kiiresti kasvavatel maailmaturgudel, hoiab nii elanike kui ka ettevõtjate energiaarved kontrolli all ning vähendab Euroopa sõltuvust selle välistest energiaallikatest.\nNende eesmärkide saavutamiseks näeb Euroopa majanduse taastamise kava ette järgmist:\n– tegutseda kooskõlastatult, et kasutada ära tekkiv koostoime ja vältida negatiivseid kaasmõjusid;\n– kasutada kõiki olemasolevaid poliitikavahendeid, fiskaalpoliitikat, struktuurilisi ja finantsturgude reforme ning välistegevust;\n– tagada täielik kooskõla koheste meetmete ning ELi keskpika perioodi ja pikaajaliste eesmärkide vahel;\n– arvestada täiel määral probleemi üleilmse laadiga ja viia ELi tegevus vastavusse rahvusvahelise vastusega.\nEuroopa majanduse taastamise kava pakub reaalmajanduse toetuseks väljatöötatud kaalukate meetmete abil tsüklilisust välistavat makromajanduslikku lahendust kriisiolukorrale. Kava eesmärk on sügava majanduslanguse ärahoidmine. Taastamiskava aluseks on stabiilsuse ja kasvu pakti ning majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia põhimõtted. Kava hõlmab:\n· otsest eelarvetoetust mahus 200 miljardit eurot (1,5% ELi SKPst), mis koosneb liikmesriikide eelarvetäiendustest mahus 170 miljardit eurot (ligikaudu 1,2% ELi SKPst) ja ELi rahalistest eraldistest koheste meetmete toetamiseks suurusjärgus 30 miljardit eurot (ligikaudu 0,3% ELi SKPst).\n· lisaks mitmeid esmatähtsaid meetmeid, mis põhinevad Lissaboni strateegial ning peaksid samas valmistama Euroopa riikide majandust ette pikaajaliste väljakutsetega toime tulemiseks, rakendades jätkuvalt struktuurireforme potentsiaalse majanduskasvu suurendamiseks.\n2. Reaalmajanduse toetamine ja usalduse suurendamine\nKuna kõikide liikmesriikide majandus on tihedalt integreeritud siseturu ja paljude ühiste poliitikavaldkondade kaudu, peavad vastumeetmed ühendama rahanduse ja laenudega seotud aspekte, fiskaalpoliitikat ning majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia kohaseid meetmeid.\n2.1. Rahandus- ja laenutingimused\n2.1.1. Euroopa Keskpanga ja muude keskpankade roll\nPraegu on rahanduspoliitikal oluline roll. Arvestades keskpika perioodi oodatava inflatsioonimäära langust, on Euroopa Keskpank intressimäärasid euroalal juba langetanud ja seda on teinud ka teised ELi keskpangad. Euroopa Keskpank andis märku, et intressimäärasid on võimalik veelgi langetada. Euroopa Keskpank on juba mänginud olulist rolli turgude stabiliseerimisel: ta on andnud pankadele laene ja aidanud tagada likviidsust.\n2.1.2. Pankade roll\nReaalmajanduse probleemide põhjuseks on finantsturgude ebastabiilsus. Usaldusväärne ja tõhus finantssektor on tugeva ja kasvava majanduse eelduseks. Seepärast on pangandussüsteemi stabiliseerimine esmatähtis, et peatada majanduse jahenemine ning soodustada majanduse sujuvat ja jätkusuutlikku paranemist. EL peab säilitama ühise soovi taastada ikka veel hapra finantssektori stabiilsus ja usaldusväärsus ning luua tingimused majanduse jätkusuutlikuks taastumiseks. Kriis on osutanud finantsturgude praeguse juhtimisega seotud ohtudele, mis ebastabiilsetel aegadel juba on avaldunud või võivad avalduda süsteemiriskidena. Lähikuudel säilitatakse reformi tempo, et taastada stabiilsus ja kaitsta Euroopa elanike ja ettevõtjate huve.\nPraegu on aga oluline, et pangad täidaksid oma tavapärast rolli, milleks on likviidsuse tagamine ja reaalmajandusse tehtavate investeeringute toetamine. Liikmesriigid peaksid pangandussektorile antavaid suuri rahalisi toetusi kasutama ära selleks, et soodustada tavapärase laenutegevuse jätkumist ja tagada, et keskpanga intresside langetamise mõju avalduks ka laenusaajatele. Komisjon jälgib jätkuvalt seda, kuidas pangandussektori toetamiseks võetud meetmed mõjutavad majandust ja konkurentsivõimet.\n2.1.3. Euroopa Keskpanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga roll\nPraegune kriis vajab Euroopa Investeerimispanga grupi suuremat sekkumist. Euroopa Investeerimispank suurendab kahel järgmisel aastal iga-aastase sekkumise ulatust ELis ligikaudu 15 miljardi euro võrra. Kuna kõnealune tegevuse suurendamine hõlmab laene, aktsiaid, tagatisi ja riskijagamisrahastut, mõjub see positiivselt erasektori täiendavate investeeringute finantsvõimendusele. Euroopa Investeerimispanga esitatud pakett aitab kahe järgmise aasta jooksul mobiliseerida erasektori vahendeid täiendavate investeeringute toetamiseks. Selleks et Euroopa Investeerimispank saaks suurendada rahastamistegevust, peaksid liikmesriigid enne aasta lõppu tegema otsuse, et Euroopa Investeerimispanga kapitalibaasi suurendamiseks lisatakse panga 60 miljardi euro suurused reservid, mis saadab turgudele selge poliitilise signaali ja suurendab märkimisväärselt panga võimet anda laene. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank peaks ka suurendama oma praegust rahastamise taset 500 miljoni euro võrra aastas uutes liikmesriikides.\nUsalduse taastamine sõltub Euroopa võimest ergutada nõudlust läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakti kohase paindliku eelarvepoliitika abil. Praegustes tingimustes on eelarvepoliitikal veelgi olulisem osa majanduse stabiliseerimisel ja nõudluse säilitamisel.\nÜksnes märkimisväärsete stimuleerivate meetmete paketi abil saab Euroopa pidurdada nõudluse eeldatavat vähenemist ja leevendada selle kaudset negatiivset mõju investeeringutele ja tööhõivele. Seepärast teeb komisjon ettepaneku, et liikmesriigid jõuaksid kokkuleppele eelarvet stimuleerivate kooskõlastatud meetmete paketi osas, mis peaks olema õigeaegne, suunatud, ajutine ja koheselt rakendatav.\n2009. aasta riiklike eelarvete raames toimuva kooskõlastatud eelarve stimuleerimise suuruseks peaks olema 170 miljardit eurot, mis moodustab 1,2 % ELi SKPst, et oluliselt ja kiiresti mõjutada Euroopa majandust ja tööhõivet positiivses suunas lisaks automaatsetele stabiliseerivale rollile. Kulutusi ja/või maksukärpeid hõlmav eelarve stimuleerimine peaks olema kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti pakutava paindlikkusega ning tugevdama Lissaboni strateegia struktuurireforme. Kõnealune eelarve stimuleerimine peaks olema ajutine. Liikmesriigid peaksid võtma kohustuse korrigeerida eelarvepuudujäägid ja taas püüdma saavutada keskpika perioodi eesmärgid.\nSelleks et eelarve stimuleerimise mõju saaks maksimeerida, tuleks arvesse võtta iga liikmesriigi lähtepositsiooni. Selge on see, et kõik liikmesriigid ei ole samas seisundis. Riikidel, kes kasutasid häid aegu ära riigi rahanduse seisundi tugevdamiseks ja konkurentsivõime parandamiseks, on nüüd rohkem tegutsemisruumi. Liikmesriigid, kelle on suuri probleeme maksebilansi välis- ja sisetasakaaluga (eriti väljaspool euroala), peaksid eelarvepoliitika teostamisel keskenduma eelkõige tasakaalustamatuse vähendamisele.\nEelarve stimuleerimine peab olema hästi kavandatud ja tuginema järgmistele põhimõtetele.\n1) See peaks olema õigeaegne, ajutine, suunatud ja kooskõlastatud\nLiikmesriikide eelarveid stimuleerivate meetmete paketid peaksid olema:\n– õigeaegsed, et väikese nõudluse ajal saaks kiiresti toetada majandustegevust, sest viivitused pakettide rakendamisel võivad tähendada seda, et rahaline impulss antakse alles siis, kui majandus on juba toibumas;\n– ajutised, et vältida eelarveseisundi alalist halvenemist, mis vähendaks stabiilsust ja nõuaks rahastamist maksude püsiva suurendamise kaudu tulevikus;\n– suunatud majandusprobleemide tekkeallikale (suurenev töötuse määr, ettevõtete/majapidamiste krediidipiirangud, jne) ja struktuurireformide toetamisele, sest see aitab maksimeerida piiratud eelarvevahendite stabiliseerivat mõju;\n– kooskõlastatud, nii et paketid mitmekordistavad positiivset mõju ja tagavad jätkusuutliku eelarve pikas perspektiivis.\n2) Eelarve stimuleerimine peaks sisaldama nii tulu- kui ka kuluvahendeid\nÜldiselt arvatakse, et avaliku sektori mittekohustuslikel kulutustel on lühiajaliselt suurem positiivne mõju nõudlusele kui maksukärbetel. See on seletatav sellega, et mõned tarbijad võivad eelistada säästmist kulutamisele, v.a juhul, kui maksukärped on ajutised. Arvestades liikmesriikide eri olukordi, võiks kaaluda järgmisi meetmeid :\n– avaliku sektori kulutused mõjutavad nõudlust lühiajaliselt. Meetmed, mida saab kiiresti kehtestada ja suunata majanduse jahenemise tõttu kõige rohkem kannatavatele majapidamistele, mõjutavad tõenäoliselt tarbimist vahetult; need meetmed hõlmavad nt ajutisi suuremaid sotsiaaltoetusi töötutele või madala sissetulekuga majapidamistele või töötushüvitiste kestuse ajutist pikendamist. Seda aitavad saavutada ka avaliku sektori investeeringud sellistesse projektidesse, millest saavad kasu VKEd ja mis aitavad toetada avaliku sektori pikaajalisi eesmärke, nt infrastruktuuri toetuste tõhustamine või kliimamuutuste vastu võitlemine;\n– tagatised ja laenutoetused praeguse ebatavaliselt suure riskipreemia neutraliseerimiseks võivad olla eriti tõhusad keskkonnas, kus on üldiselt krediidipiirangud. Nad võivad aidata saada üle lühiajalise käibekapitali puudusest, mis on praegu paljude ettevõtete jaoks probleem;\n– hästi kavandatud finantsalgatused (nt energiatõhususega seotud algatused), et kiirendada majanduse kohandamist pikaajaliste selliste probleemidega nagu kliimamuutused.\n– madalamad maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed: tööandjate makstavate sotsiaalkindlustusmaksete määra vähendamisel võib olla positiivne mõju töökohtade säilitamisele ja loomisele, samal ajal kui töötulu väiksem maksustamine võib suurendada eelkõige madalapalgaliste ostujõudu;\n– ühtse käibemaksumäära ajutine vähendamine on kiiresti kehtestatav ja võib anda fiskaalse impulsi tarbimise toetamiseks.\n3) Eelarvet tuleks stimuleerida stabiilsuse ja kasvu pakti raames\nEelarvepoliitikat tuleb kujundada stabiilsuse ja kasvu pakti raames, et luua ühine ja usaldusväärne poliitikaraamistik. Stabiilsuse ja kasvu pakti läbivaatamine 2005. aastal võimaldab paremini arvesse võtta tsüklilisi tingimusi ja samal ajal tugevdada eelarvedistsipliini keskpikas ja pikas perspektiivis. Selline raamistik eeldab rangemat poliitikat headel aegadel ja võimaldab suuremat paindlikkust halbadel aegadel. Finantskriis ja majanduslangus on tekitanud ebatavalise olukorra, mis õigustab eelarvepoliitika kooskõlastatud lõdvendamist ELis. Seetõttu tuleb mõnel liikmesriigil võib-olla ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust 3 % SKPst. Samas tuleb ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriikidel võtta parandusmeetmeid kooskõlas majanduse taastumise ajalise raamistikuga. See on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud menetlustega, mille abil kindlustatakse, et ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeeritakse õigel ajal, mis tagab eelarveseisundi pikaajalise jätkusuutlikkuse.\nSeepärast tuleb stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldada mõistlikult, et tagada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepoliitika. Antitsüklilisi meetmeid kehtestavad liikmesriigid peaksid esitama ajakohastatud stabiilsus- või lähenemisprogrammi 2008. aasta detsembri lõpuks. Kõnealuses ajakohastatud programmis tuleks esitada meetmed, mida kehtestati eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks ja jätkusuutlikkuse tagamiseks pikas perspektiivis. Seejärel hindab komisjon eelarvet stimuleerivaid meetmeid ning stabiilsus- ja lähenemisprogramme lähtuvalt ajakohastatud prognoosidest ja annab juhiseid sobiva poliitika kohta, tuginedes järgmistele eesmärkidele:\n– lühikeses perspektiivis eelarvepuudujääki suurendavate meetmete tagasipööratavuse tagamine;\n– keskpika perioodi eelarvepoliitika parandamine liikmesriikide eelarveeskirjade ja -raamistike tugevdamise abil;\n– pikas perspektiivis riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamine eelkõige selliste reformide abil, mis aitaksid vähendada elanikkonna vananemisest tingitud kulude suurenemist.\n4) Eelarve stimuleerimisega peaksid kaasnema struktuurireformid, mis toetavad nõudlust ja parandavad vastupanuvõimet\nKuna kohene mõju majanduskasvule ja töökohtadele lühikeses perspektiivis peab tulema majandus- ja fiskaalpoliitika stimuleerimisest, peab laiaulatuslik taastamiskava sisaldama edasipüüdlikke struktuurireformikavasid, mis vastavad konkreetsete liikmesriikide vajadustele ja aitavad neil kriisist tugevamana välja tulla. Osalt on see nii seepärast, et mõned struktuurireformid võivad ka aidata suurendada kogunõudlust lühikeses perspektiivis. Lisaks on struktuurireforme vaja selleks, et lahendada praeguse kriisi teatavaid algpõhjuseid ja parandada majanduse kohanemisvõimet, mida on vaja kiireks taastumiseks.\nVastupanuvõimeline ja paindlik majandus aitab leevendada majanduskriiside negatiivset mõju. Lissaboni strateegia on juba tugevdanud Euroopa majanduse alustalasid. Vastavalt vajadustele kohandatud Lissaboni strateegia struktuurireformid võivad olla sobivad lühiajalised poliitikameetmed kriisi lahendamiseks, kuna nad suurendavad majanduse vastupanuvõimet ja paindlikkust. Liikmesriigid peaksid kaaluma järgmisi meetmeid:\n– tarbijate ostujõu suurendamine turu parema toimimise kaudu: peamiste turgude toimimist tõhustavad meetmed võivad aidata nõudlust säilitada, kuna nad aitavad hindu alandada ja toetavad seega majapidamiste ostujõudu;\n– konkurentsiga seotud kiireloomuliste probleemide lahendamine: liikmesriikides, kellel on probleeme inflatsiooni ja konkurentsivõimega, tuleb kiiresti võtta meetmeid, et parandada palgamehhanismi ja tootlikkuse seost;\n– tööhõive toetamine ja tööturu üleminekute lihtsustamine: praegu on tööturu peamine probleem selles, kuidas nõudluse lühiajalise ebastabiilsuse tõttu kannatavad tööstusharud saaksid vältida kulukat tööjõu vähendamist. Seoses sellega võib kasu olla paindlikumast tööajast või tõhusamatest tööturuasutustest;\n– ettevõtete regulatiivse ja halduskoormuse vähendamine: sellised reformid tõstavad tootlikkust ja tugevdavad konkurentsivõimet. Kiiresti rakendatavad meetmed hõlmavad jätkuvaid jõupingutusi, et vähendada ettevõtte asutamiseks kuluvat aega.\n2.3. Meetmed Lissaboni strateegia neljas esmatähtsas valdkonnas\nSelleks et saada suurimat võimalikku kasu ja saavutada taastamiskava eesmärgid, milleks on kaitsta elanikke ja hoida ära see, et kriis juhiks tähelepanu kõrvale ELi pikaajalistelt huvidelt ja vajaduselt investeerida oma tulevikku, peaksid fiskaalstiimulid olema tihedalt seotud Lissaboni strateegia nelja esmatähtsa valdkonna (inimesed, ettevõtted, infrastruktuur ja energeetika, teadustegevus ja innovatsioon) meetmetega, nagu on esitatud käesolevas punktis. Selle saavutamiseks annab komisjon 16. detsembril 2008 igale liikmesriigile osana oma iga-aastasest Lissaboni paketist konkreetsed juhised, mis sisaldavad soovituste ettepanekuid.\nELi poliitika ja vahendite arukas kombineerimine võib soodustada oluliste investeeringute tegemist, aidates kaasa ELi tulevase jätkusuutliku jõukuse saavutamisele. Sama oluline on kehtestada stabiilsed prognoositavad raamtingimused, et suurendada usaldust, soodustada investeeringuid ja leida ühistele probleemidele kõige soodsamad lahendused. Mitme käesolevas punktis kavandatud meetme eesmärk on suunata ELi vahendid fiskaalstiimulite edendamisse ja aidata liikmesriikidel oma poliitika ellu viia. Teiste meetmete eesmärk on parandada tulevaste investeeringute raamtingimusi, vähendada halduskoormust ja kiirendada innovatsiooni. Kokkuvõttes moodustavad kõnealused meetmed ühtse meetmepaketi: meetmete mõju puhul eelarvele tuleks arvestada eelmises punktis osutatud põhimõtteid.\n2.3.1. Kaitsta tööhõivet ja edendada ettevõtlust\nPeamine prioriteet on Euroopa kodanike kaitsmine finantskriisi kõige halvema mõju eest. Selline olukord mõjutab neid kui töötajaid või ettevõtjaid või nende kodumajapidamisi kõige esimesena. Liikmesriigid peaksid tööhõivega ja finantskriisi sotsiaalse mõjuga tegelemisse aktiivselt kaasama sotsiaalpartnerid.\nSelleks et edendada tööalast konkurentsivõimet, tagada töö kaotanud töötajate kiire naasmine tööturule ning vältida pikaaegset töötust, on oluline rakendada aktiivse kaasamise ja ühtse turvalise paindlikkuse poliitikat, milles keskendutakse inimeste tööturule tagasitoomise meetmetele, ümberõppele ja oskuste täiendamisele. Selles kontekstis on oluline pakkuda ka asjakohast sotsiaalkaitset, mis pakub stiimuleid töötamiseks, säilitades samas ostujõu.\n1. Käivitada oluline Euroopa algatus tööhõive toetamiseksa) Komisjon teeb ettepaneku lihtsustada Euroopa Sotsiaalfondist toetuse saamise kriteeriume ja teha ettemakseid alates 2009. aasta algusest senisest kiiremini, pakkudes liikmesriikidele senisest varem täiendavalt kuni 1,8 miljardit eurot, mille abil tuleb teha järgmist: kiiresti tugevdada turvalise paindlikkuse strateegiate raames eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate tööturule tagasitoomise kavasid, mis sisaldavad individuaalset nõustamist, töötajate mahukat (ümber)õpet ja kvalifikatsiooni tõstmist, praktikat, subsideeritud tööhõivet ning toetust füüsilisest isikust ettevõtjana töötamiseks ja ettevõtte asutamiseks;muuta kõnealuseid kavu, et toetus oleks suunatud kõige haavatavamatele, ning vajaduse korral võimaldada sel ajavahemikul projektide täies mahus rahastamine ühenduse vahenditest;täiustada oskuste arendamise ja parandamise jälgimist ning kooskõla olemasolevate ja eeldatavate vabade töökohtadega. See viiakse ellu tihedas koostöös sotsiaalpartnerite, riiklike tööhõiveametite ja ülikoolidega;koostöös liikmesriikidega teeb komisjon ettepaneku muuta Euroopa Sotsiaalfondi kulusid, et tagada vahetute prioriteetide täitmine.b) Komisjon teeb ka ettepaneku vaadata läbi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eeskirjad, et ta saaks sekkuda senisest kiiremini olulistesse valdkondadesse kas kaasrahastades töö kaotanud töötajate koolitamist ja praktikavõimalusi või hoides tööturul kvalifitseeritud töötajaid, keda on taas vaja majanduse taastumise korral. Komisjon vaatab seoses muudetud eeskirjade rakendamisega läbi ka kõnealuse fondi olemasolevad eelarvevahendid.2. Luua nõudlus tööjõu järeleLiikmesriigid peaksid kaaluma tööandjate madala sissetulekuga tööjõu eest makstavate sotsiaalmaksude vähendamist, et edendada madalama kvalifikatsiooniga töötajate tööalast konkurentsivõimet. Liikmesriigid peaksid ka kaaluma selliste uuenduslike lahenduste (nt teenuste ja lastehoiukupongid kodumajapidamiste toetamiseks, ajutine toetus haavatavate rühmade värbamiseks) kasutuselevõttu, mis on mujal ELis juba andnud häid tulemusi; nõukogu peaks enne Euroopa Ülemkogu 2009. aasta kevadist kohtumist võtma vastu kavandatud direktiivi, et muuta töömahukate teenuste suhtes kohaldatavad vähendatud käibemaksumäärad alaliseks. |\nErasektori investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise eeltingimus on piisav ja taskukohane juurdepääs rahastamisele. Liikmesriigid peavad kasutama oma mõju, mis kaasneb pangandussektorile pakutava olulise rahalise toetusega, et tagada pankade tavalise laenutegevuse jätkumine. Selleks et toetada väikeettevõtjaid ja ettevõtlust, peavad EL ja liikmesriigid võtma kiiresti meetmeid, et märkimisväärselt vähendada VKEde ja mikroettevõtjate halduskoormust, analüüsides selleks esmajoones komisjoni vastavaid ettepanekuid. Selle saavutamiseks tuleks ka Euroopa väikeettevõtluse algatust („Small Business Act”) hakata rakendama võimalikult kiiresti.\nELi riigiabieeskirjad pakuvad liikmesriikidele mitmeid võimalusi anda ettevõtjatele, piirkondadele ja töötajatele/töötutele rahalist abi ning ergutada nõudlust. Samal ajal tagatakse nende eeskirjadega võrdsed võimalused. Nimelt tagatakse, et riigiabi antakse selliste ELi eesmärkide nagu teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, info- ja sidetehnoloogia, transpordi ja energiatõhusus toetamiseks ning see ei moonuta põhjendamatult konkurentsi, eelistades teatavaid ettevõtjaid või valdkondi. Praeguste erakorraliste asjaolude tõttu on ettevõtjate peamiseks mureks juurdepääs rahastamisele ning komisjon töötab välja ajutised suunised, mille kohaselt võib riik laene toetada (vt allpool).\n3. Parandada ettevõtjate juurdepääsu rahastamiseleEuroopa Investeerimispank on koostanud 30 miljardi euro suuruse laenukava VKEdele, mida on võrreldes tema tavalise laenumahuga sellele sektorile suurendatud 10 miljardi euro võrra; Euroopa Investeerimispank suurendab ühe miljardi euro võrra ka laenumahtu, mis on suunatud ELi majanduse oluliseks osaks olevatele keskmise suurusega ettevõtjatele. Lisaks eraldab Euroopa Investeerimispank täiendavalt üks miljard eurot Euroopa Investeerimisfondi vahefinantseerimisrahastusse; komisjon koostab lihtsustamispaketi, et eelkõige kiirendada oma otsuste tegemist riigiabi valdkonnas. Riigiabi tuleks anda horisontaalse kava alusel, mis on loodud eelkõige selliste Lissaboni eesmärkide edendamiseks nagu teadustegevus, innovatsioon, koolitus, keskkonnakaitse ja eelkõige keskkonnasäästlikud tehnoloogiad, transport ja energiatõhusus. Komisjon lubab ajutiselt liikmesriikidel subsideeritud tagatiste ja subsideeritud laenude kaudu lihtsustada ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, et edendada investeeringuid toodetesse, mis ületavad ELi keskkonnanõudeid. 4. Vähendada halduskoormust ja edendada ettevõtlustTuginedes Euroopa väikeettevõtluse algatusele ning selleks et märkimisväärselt vähendada ettevõtjate halduskoormust, edendada nende rahavooge ja aidata senisest rohkematel inimestel hakata tegelema ettevõtlusega, peaksid EL ja liikmesriigid tegema järgmist:tagama, et ettevõtet oleks võimalik üle kogu ELi luua kolme päeva jooksul ilma ühegi kuluta ning et esimese töötaja värbamisega seotud formaalsused saaks täita ühtse kontaktpunkti kaudu; tühistama mikroettevõtjatele kehtestatud nõude koostada igal aastal raamatupidamisaruanne (sellised ettevõtjad säästavad hinnanguliselt seitse miljardit eurot aastas) ning vähendama Euroopa eraühingu kapitalinõude ühe euroni; kiirendama kavandatud Euroopa osaühingu põhikirja vastuvõtmist, et alates 2009. aasta algusest saaks selle alusel hõlbustada VKEde piiriülest ettevõtlust ning et see võimaldaks neil tegutseda kogu ELis ühiste ettevõtluseeskirjade alusel;tagama, et ametiasutused maksavad tarnete ja teenuste eest esitatud arved ühe kuu jooksul, sealhulgas VKEdele, et leevendada likviidsuspiiranguid, ja peavad e-arveid paberkandjal esitatud arvetega samaväärseks (see võib tuua kaasa 18 miljardi euro suuruse kokkuhoiu). Samuti peaksid avalik-õiguslikud asutused tasuma varem tekkinud võlad;vähendama patenditaotluste riigilõivu kuni 75 % võrra ning säilitama ja vähendama ELi kaubamärgiga seotud kulusid poole võrra. |\n2.3.2 Jätkata investeerimist tulevikus\nPraegu on algamas oluline struktuurne muutus, mille raames minnakse üle vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele. See annab ELile võimaluse luua uusi ettevõtteid, tööstusi ja miljoneid uusi hästitasustatud töökohti. Osalema peavad kõik sektorid: näiteks eraldati hiljutise ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamist käsitleva otsusega kolm miljardit eurot kliimasõbralikeks investeeringuteks maaelu arengusse. Sellega seoses saavad lühiajalised meetmed anda nii kohest kui ka pikaajalist kasu ELile. Selleks et investeerida senisest kiiremini, nimelt teha olulisi infrastruktuuriinvesteeringuid ja hõlbustada kombineeritud rahastamist, täpsustab komisjon õiguslikku raamistikku seoses avaliku sektori ja erasektori partnerlusega.\nc) Infrastruktuur ja energeetika\nSelleks et suurendada kasu ja vähendada kulusid on oluline kasutada võimalusi, et suurendada näiteks hoonete, valgustuse, jahutus- ja küttesüsteemide ning muude tehnoloogiate nagu sõidukid ja masinad energiatõhusust. Olulist positiivset mõju saab lühikese aja jooksul tekitada nii kodumajapidamistele kui ka ettevõtjatele.\nSamal ajal peab Euroopa senisest kiiremini investeerima oma infrastruktuuri, eelkõige üle-euroopalistesse võrkudesse kuuluvatesse keskkonnasäästlikesse transpordiliikidesse, kiiret andmevahetust pakkuvatesse info- ja sidetehnoloogia võrgustikesse, energiavõrkude sidumisse ning üleeuroopalistesse teadusuuringute infrastruktuuri. Infrastruktuuriinvesteeringute kiirendamine ei leevenda mitte ainult probleeme ehitussektoris, mille kasv on enamikes liikmesriikides järsult pidurdunud, vaid see suurendab ka Euroopa pikemaajalise jätkusuutliku kasvu potentsiaali. Eelkõige energeetikasektoris aitaksid mitmed kõrgetasemelised üleeuroopalised projektid suurendada ELi energiavarustuse kindlust ning integreerida senisest rohkem liikmesriike Euroopa elektrivõrku.\n5. Suurendada investeeringuid Euroopa infrastruktuuri ajakohastamiseksVähemalt kahe järgneva aasta jooksul ei kasutata tõenäoliselt kõiki finantsraamistikus sätestatud ELi eelarvelisi vahendeid. Seega teeb komisjon teeb ettepaneku suunata 2009. ja 2010. aastal täiendavalt 5 miljardit eurot üleeuroopalistesse energiaühendustesse ja lairiba-infrastruktuuri projektidesse. Selle teostumiseks peavad nõukogu ja parlament olema nõus finantsperspektiivi muutmisega jooksva eelarve piirides. Ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud rohkem kui 347 miljardi euro suurune rahastamispakett on ühtekuuluvuspoliitika raames oluline täiendus avalikele investeeringutele nii liikmesriikide kui ka piirkondlikul tasandil. Kuid on oht, et surve riigieelarvetele aeglustab ka kavandatud investeerimistempot. Et aidata koheselt kaasa majanduse taaselustamisele, tuleks kiirendada struktuurifondide kasutusse võtmist. Sel eesmärgil:Teeb komisjon ettepaneku suurendada omapoolset programmide eelrahastamist ning teha 2009. aasta esimesel poolel kättesaadavaks kuni 4,5 miljardit eurot. Peaksid liikmesriigid kasutama selliseid paindlikke võimalusi ja eraldama kiirkorras vahendeid, suurendades seega ühendusepoolset rahastamist.Soovitab komisjon mitmeid muidki meetmeid suuremate investeeringuprojektide kiiremaks käivitamiseks, sealhulgas finantskorraldusvahendite kasutamise hõlbustamine, riigiabi raames väljamakstavate ettemaksete käsitlemise lihtsustamine ja kõigi fondide abikõlblike kulutusvõimaluste laiendamine ühtse määra alusel.Rõhutab komisjon vajadust võtta need ettepanekud vastu võimalikult kiiresti.Enne 2009. aasta märtsi lõppu kuulutab komisjon välja üleeuroopaliste transpordiprojektide (TEN-T) konkursi mahus 500 miljonit eurot, mille tulemusel algavad ehitustööd enne 2009. aasta lõppu. See toob käibesse olemasolevad vahendid, mis oleksid 2010. aastal mitmeaastase TEN-T programmi vahekokkuvõtte alusel ümber jaotatud. Samaaegselt suurendab Euroopa Investeerimispank märgatavalt ehk kuni 6 miljardi euro võrra aastas kliimamuutuse, energiavarustuskindluse ja infrastruktuuriga seotud investeeringute rahastamist, kiirendades samas koostöös komisjoniga väljatöötatud kahe innovatiivse rahastamisvahendi rakendamist (riskijagamisrahastu teadus- ja arendustöö toetamiseks ning TEN-T projektide laenutagamisvahendid erasektori aktiivsemaks kaasamiseks).Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank enam kui kahekordistab oma panuse energiavarustuskindluse tagamisse, kliimamuutuse leevendamisse ning omavalitsuste ja infrastruktuuriteenuste rahastamisse. See võib erasektori mobiliseerimise kaasabil tähendada investeeringuid 5 miljardi euro ulatuses.6. Parandada ehitiste energiatõhusust Liikmesriigid ja ELi institutsioonid peaksid koostöös võtma kiiresti meetmeid, et parandada elamufondi ja avalike hoonete energiatõhusust ning aidata kaasa „roheliste” toodete levikule. Liikmesriigid peaksid võtma kohustuse tagada avalike hoonete ja nii era- kui ka sotsiaalmajade vastavus kõige rangematele Euroopa energiatõhususe normidele ning nende energiatõhususe korrapärase sertifitseerimise. Liikmesriigid peaksid oma sisenormide täitmise eesmärgil kaaluma energiatõhusate ehitiste puhul kinnisvaramaksu vähendamist. Komisjon esitas hiljuti oma ettepanekud  ehitiste energiatõhususpõhimõtete põhjalikuks uuendamiseks ning palub nõukogul ja parlamendil need võimalikult kiiresti vastu võtta.Lisaks peaksid liikmesriigid läbi vaatama struktuurifondide rakenduskavad, et eraldada rohkem vahendeid investeeringuteks energiatõhususse, sealhulgas sotsiaalelamumajanduses. Lisavõimaluste loomiseks selles suunas kavandab komisjon muudatusettepanekut struktuurifondide eeskirjadesse ning rõhutab vajadust muudatused kiiresti vastu võtta. Komisjon teeb koostööd Euroopa Investeerimispanga ja mitmete riiklike arengupankadega aastani 2020 toimiva energia-, kliimamuutuste ja infrastruktuurivajadusi teenindava fondi loomiseks, et rahastada omakapitalil või kvaasikapitalil põhinevaid projekte. Komisjon kutsub liikmesriike ja tööstusharu üles töötama viivitusteta välja innovatiivsed rahastamismudelid, näiteks põhjalike uuendustööde rahastamine energiasäästust tulenevatest tagasimaksetest mitme aasta jooksul. 7. Aidata kaasa „roheliste toodete” levikuleKomisjon teeb ettepaneku vähendada roheliste toodete ja teenuste käibemaksu, mis on suunatud eelkõige ehitiste energiatõhususe suurendamisele. See julgustab liikmesriike pakkuma tarbijatele uusi stiimuleid keskkonnahoidlike toodete nõudluse kasvatamiseks. Samuti peaksid liikmesriigid kehtestama keskkonnatoimega seotud nõuded välistoiteallikatele, elektrikulule oote- või väljalülitatud režiimis, digiboksidele ja luminofoorlampidele. Komisjon koostab lähemal ajal meetmed, mis käsitlevad teisi väga suure energiasäästupotentsiaaliga tooteid, nagu televiisorid, koduvalgustus, külmikud ja sügavkülmikud, pesumasinad, boilerid ja kliimaseadmed. |\nd) Teadus- ja arendustegevus\nFinantskriis ja sellega kaasnev rahaliste vahendite nappus nii avalikus kui ka erasektoris võib anda põhjuse lükata edasi või suurel määral kärpida kavandatud investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning haridusse, nagu see on majanduse jahtudes Euroopas varemgi juhtunud. Nüüd tagasi vaadates on selliste otsustega tehtud korvamatut kahju nii kapitali liikumisele kui ka teadmiste valdkonnas ning neil on olnud väga halb mõju Euroopa majanduskasvule ja tööhõivele keskpikas ja pikaajalises perspektiivis. Kuid Euroopas ja sellest väljaspool on ka näiteid riikide kohta, kellel on olnud ettenägelikkust suurendada majanduslikult rasketel aegadel kulutusi teadus- ja arendustegevusele ning haridusele, millega loodi alus edasisele tugevale positsioonile innovatsioonivallas.\n8. Suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, innovatsiooni ning haridusseLiikmesriigid ja erasektor peaksid suurendama hariduse ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas kavandatavaid investeeringuid (kooskõlas oma riigi teadus- ja arendustegevuse eesmärkidega), et ergutada majanduskasvu ja tootlikkust. Samuti peaksid nad kaaluma võimalusi suurendada erasektori teadus- ja arendustegevuse investeeringuid, näiteks pakkudes rahalisi stiimuleid ja/või toetusi. Liikmesriigid peaksid jätkama investeerimist hariduse kvaliteedi parandamisse.9. Arendada auto- ja ehitustööstuses keskkonnahoidlikke tehnoloogiaidSelleks et toetada innovatsiooni tööstuses, eelkõige ehitus- ja autotööstuses, kus nõudlus on viimasel ajal majanduskriisi tagajärjel järsult vähenenud ja kus tuleb teha märkimisväärseid jõupingutusi keskkonnahoidlikule majandusele üleminekuks, teeb komisjon ettepaneku luua avaliku ja erasektori vahel 3 olulist partnerlust.Autotööstuses tuleks luua „Euroopa energiasäästlike autode algatus”, mille raames uuritaks eri tehnoloogiate kasutamise võimalust ja aruka energia infrastruktuure, mis on vajalikud taastuvate ja saastevabade energiaallikate kasutamiseks ning ohutuse ja liikluse sujuvuse vallas läbimurde saavutamiseks. Partnerlust rahastaksid ühendus, EIP, tööstus ja liikmesriigid kogusummas vähemalt 5 miljardit eurot. EIP annaks autotootjatele ja tarnijatele kulutustel põhinevaid laene, et rahastada innovatsiooni, eelkõige tehnoloogiate puhul, millega parandatakse autode ohutust ja keskkonnasäästlikkust, nt elektriautod. Algatusse tuleks kaasata ka nõudlusega seotud meetmed, nagu liikmesriikidepoolne registreerimis- ja ringlusmaksude vähendamine väiksemate heitkogustega autode puhul ja vanade autode vanametalliks muutmine. Lisaks toetab komisjon piirkondlike ja kohalike omavalitsuste hankevõrgustiku arendamist, selleks et katta ühiselt nõudlust keskkonnahoidlike busside ja muude liiklusvahendite järele ning kiirendada algatuse CARS21 rakendamist.Ehitussektoris tuleks luua „Euroopa energiatõhusate ehitiste” algatus, et edendada loodushoidlike tehnoloogiate ja energiatõhusate süsteemide ja materjalide kasutamist nii uute kui ka renoveeritavate ehitiste puhul, vähendades seeläbi oluliselt ehitiste energiatarbimist ja süsinikdioksiidi heitkoguseid . Algatuse puhul tuleks arvesse võtta reguleerimise ja standardimise aspekti ja sellega peaks kaasnema piirkondlike ja kohalike omavalitsuste hankevõrgustiku loomine. Kõnealuse partnerluse hinnanguline eelarve on 1 miljard eurot. Algatust toetataks ka infrastruktuuri ja energiatõhususe meetmete 5 ja 6 all kavandatavate erimeetmete kaudu. Selleks et suurendada tehnoloogia kasutamist tootmises, tuleks luua „tuleviku tehaste algatus”, mille eesmärk oleks aidata ELi eri sektoritel, eelkõige VKEdest tootjatel kohaneda ülemaailmse konkurentsisurvega, suurendades ELi tootmise tehnoloogiabaasi. Selleks tuleks arendada ja kaasata sobivaid tulevikutehnoloogiaid, nagu inseneritehnoloogia kohanemisvõimeliste masinate ja tööstusprotsesside väljatöötamiseks, info- ja sidetehnoloogia ning täiustatud materjalitehnoloogia. Nende meetmete hinnanguline eelarve on 1,2 miljardit eurot.10. Kõigile kättesaadav Interneti kiirühendus Interneti kiirühendus edendab tehnoloogia kiiret levikut, mis omakorda tekitab nõudlust uuenduslike toodete ja teenuste järele. Tänapäeval on Euroopa varustamine moodsa infrastruktuuriga sama tähtis, kui 19. sajandil oli raudtee ehitamine. Selleks et edendada traat- ja traadita side teenuste levikut Euroopas ja kiirendada lisandväärtust pakkuvate teenuste arendamist, peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema koostööd sidusrühmadega, et töötada välja lairibateenuste strateegia, mille abil kiirendada võrkude ajakohastamist ja laiendamist. Strateegiat toetatakse avaliku sektori vahenditest, et pakkuda lairibateenuseid ka alateenindatud ja suuremaid kulusid nõudvates piirkondades, kus turg ei ole konkurentsivõimeline. Eesmärk peaks olema, et aastaks 2010 oleks kogu Euroopas tagatud Interneti kiirühendus. Olemasoleva võrgu toimimise tõhustamiseks peaksid liikmesriigid edendama konkurentsivõimelisi investeeringuid kiudoptilistesse võrkudesse ja heaks kiitma komisjoni ettepanekud vabastada teatav spektriosa traadita lairibasideks. Meetme 5 all nimetatud vahendeid kasutades suunab komisjon täiendavad 1 miljardit eurot aastatel 2009–2010 võrkudesse tehtavatesse investeeringutesse. |\n3. Ülemaailmsete lahenduste saavutamine\nELi probleemid on osa ülemaailmsetest makromajanduslikest probleemidest, mida arutati hiljuti Washingtonis toimunud finantsturge ja maailmamajandust käsitleval tippkohtumisel. Euroopa majanduse taastamise kava on osa ELi tegevusest tihedama rahvusvahelise makromajandusliku koostöö (sealhulgas kiirelt areneva majandusega riikidega tehtav koostöö) suunas, mille eesmärk on taastada majanduskasv, vältida negatiivset doominoefekti ja toetada arengumaid. EL on viimastel aastakümnetel saanud märkimisväärset kasu suurenenud piiriülestest kapitali- ja kaubandusvoogudest, mis tulenevad koostööst arenenud riikidega ja üha enam ka kiiresti areneva majandusega riikidega. Finantskriis näitas, et tänapäeva maailmas on riigid muutunud üksteisest äärmiselt sõltuvaks. See, mil määral ja kui kiiresti ühes maailma osas kaotatud usaldus mõjutas finantsturge ja kandus üle kogu maailma majandusele, paneb mõtlema. Tänapäeval on üht süsteemi seisukohast olulist finantsturgu tabav vapustus ülemaailmne probleem ja seda tuleks ka vastavalt käsitleda. Seepärast peab ELi kooskõlastatud vastus majanduslangusele tingimata sisaldama tihedamat koostööd rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega, et tegutseda ühiselt riigisiseste ja -väliste probleemide lahendamise nimel, sealhulgas arengumaades, kus kriisi mõju on enim tuntav.\nMaailmakaubanduse jätkumise tagamine\nEuroopa majanduse taastumine sõltub meie ettevõtjate võimest kasutada võimalusi, mida pakuvad ülemaailmsed turud. Samuti sõltub Euroopa tagasipöördumine kindla majanduskasvu juurde tema ekspordivõimest. Avatus kaubandussidemetele ja investeerimisvõimalustele on ka üks parimaid viise, kuidas vähendada kriisi ülemaailmset mõju, sest maailmamajanduse taastumine sõltub suurel määral kiiresti areneva majandusega riikide ja arengumaade jätkusuutlikest majandustulemustest.\nSeepärast peame me kindlaks jääma avatud turgude poliitikale, hoides omaenda turu võimalikult avatud ja nõudes ka kolmandatelt riikidelt samasugust poliitikat, eelkõige kinnipidamist WTO eeskirjadest. Selle eesmärgi saavutamiseks peaks Euroopa võtma uusi meetmeid, et:\n– jõuda WTO Doha voorus kokkuleppele ülemaailmse kaubanduslepingu osas. Pärast 15. novembri Washingtoni tippkohtumisel võetud uusi kohsutusi kiirendasid komisjon ja WTO partnerid oma jõupingutusi, et saavutada enne aasta lõppu kokkulepe lepingu üksikasjades. Kui Doha voor on edukas, saadab see lühemas perspektiivis kogu maailmale tugeva signaali usaldusväärsuse paranemise kohta. Aja jooksul toob see kogu maailma tarbijatele ja ettevõtjatele kasu madalamate hindade näol, sest oluliste partnerite turgudel seni kehtinud kõrgeid tariife kärbitakse;\n– jätkata kandidaatriikide ja Lääne-Balkani riikide majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamise toetamist ELi ja kogu piirkonna huvides. Selleks on komisjon ette näinud 120 miljoni euro suuruse „kriisipaketi” ja 500 miljoni euro suuruse laenu rahvusvahelistelt finantsasutustelt;\n– luua oma naabruskonnas laiaulatuslike ja põhjalike vabakaubanduslepingute võrgustik, mis oleks samm edasi integreerituma piirkondliku turu suunas. Naabruspoliitikale toetudes saab EL edasi arendada Vahemere Liitu ja oma plaane uue idapartnerluse loomiseks;\n– tugevdada jõupingutusi uute ja julgete eesmärkidega vabakaubanduslepingute sõlmimiseks teiste kaubanduspartneritega;\n– luua Ameerika Ühendriikide uue valitsusega tihedad koostöösidemed, sealhulgas transatlantilise majandusnõukogu kaudu. Tõhusamat regulatiivkoostööd võiks arendada ka teiste tähtsamate tööstusriikidega, näiteks Kanada ja Jaapaniga;\n– jätkata dialoogi tähtsaimate kahepoolsete partneritega, nagu Hiina, India, Brasiilia ja Venemaa, ning kasutada seda dialoogi ühtlasi riigihangete, konkurentsi ja intellektuaalomandi küsimuste käsitlemiseks.\nMajanduskriis tekkis ajal, kui toimumas on äärmiselt oluline liikumine vähem süsihappegaasiheiteid tekitava majanduse suunas. Kliimamuutustega võitlemise eesmärgi võib ühendada uute majanduslike võimalustega arendada uusi tehnoloogiaid, luua töökohti ja suurendada energiavarustuse kindlust.\nDetsembris kohtunud Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi kokkulepe ELi-sisese kliimamuutuste strateegia kohta annab ELile 2009. aastal Kopenhaagenis peetaval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsil juhtrolli ja ülesande tagada edasipüüdliku kliimamuutusi käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimine.\nPraegune kriis tekitab lisaprobleeme arengumaadele, kellel on enamasti vähim võimalusi nendega toimetulekuks. Seda olulisem on, et EL ja teised riigid täidaksid aastatuhande arengueesmärkides võetud kohustusi. Arenenud riigid ja piirkonnad, nagu EL, peavad tõenäoliselt leidma uusi, paindlikke ja innovatiivseid vahendeid, et aidata arengumaadel toime tulla kriisi tagajärgedega, näiteks võib tuua ELi hiljutise toiduabi.\nKiiresti areneva majandusega riikide ja arengumaade abistamine teel jätkusuutliku majanduskasvu suunas on oluline teema ka 29. novembrist – 2. detsembrini Dohas toimuva arengu rahastamise rahvusvahelise konverentsi ettevalmistamisel. Sellel konverentsil kinnitab EL, kes 2007. aastal oli endiselt ülemeremaade arenguabi suurim rahastaja, oma kindlameelsust saavutada ülemeremaade arenguabi sihtmärgid, s.t 2010. aastaks 0,56 % ja 2015. aastaks 0,7 % RKT tase. EL kutsub ka teisi rahastajaid nende eesmärkide nimel pingutama.\nMajanduskriisi ajal on säästva arengu toetamine nii ülemeremaade arenguabi sihtmärkide ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kaudu kui ka üldiste valitsemisprobleemide lahendamise abil eriti oluline. Jätkusuutlikust majanduskasvust saadava kasu jagamine, kliimamuutusega võitlemine, energia- ja toiduohutus ning head valitsemistavad on omavahel tihedalt seotud ja nende küsimuste lahendamisel on oluline osa ka rahvusvahelistel finantsasutustel, nii nagu teistelgi rahvusvahelistel asutustel.\nELil seisavad lähikuudel ees rasked ajad, sest maailma- ja Euroopa majanduse aeglustumine mõjutab negatiivselt nii töökohti kui ka nõudlust. Siiski saavad liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid ühiselt tegutsedes võtta meetmeid tarbijate ja ettevõtjate usalduse taastamiseks, laenamise taasalustamiseks ja majandusse investeerimise stimuleerimiseks, luues uusi töökohti ja aidates töötutel tööd leida. Käesolevas teatises esitatud Euroopa majanduse taastamise kava eesmärk on luua alus, millele toetudes saaksid liikmesriigid jõuda kiirele kokkuleppele Euroopa majandus taaskäivitada.\nEuroopa Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti üles Euroopa majanduse taastamise kava täielikult toetama.\nSamuti kutsub ta 11. ja 12. detsembril 2008 kohtuvaid riigi- ja valitsusjuhte üles:\n(1) kiitma heaks Euroopa majanduse taastamise kava;\n(2) taotlema, et Euroopa Komisjon ja nõukogu teeksid koostööd tagamaks, et riigi ja ELi tasandil võetavate meetmetega saavutataks vähemalt 1,5 % SKP tase;\n(3) tagama, et uuendatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme, sealhulgas riikide meetmeid, hinnatakse kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ettenähtud menetlustega, kasutades aga täielikult ära pakti võimaldatavat paindlikkust;\n(4) kiitma heaks Euroopa majanduse taastamise kavas nimetatud 10 meedet; õhutama nõukogu ja parlamenti kiirendama nende meetmete rakendamiseks vajalikke seadusandlikke menetlusi;\n(5) jõudma aruande põhjal, mille komisjon koostab enne 2009. aasta kevadist Euroopa Ülemkogu kohtumist ja milles hinnatakse kava rakendamisel saavutatud edu, kokkuleppele määrata ELi ja liikmesriikide tasandil kindlaks täiendavad taastamist toetavad meetmed;\n(6) jätkama tihedat koostööd rahvusvaheliste partneritega, et leida maailmas toimuva üle otsustamise parandamiseks ülemaailmseid lahendusi ja edendada majanduse taastumist.\n 29. oktoobri teatis – KOM(2008) 706.\n Käesolevas dokumendis esitatud prioriteetsete valdkondadega seotud üldised soovitused ja konkreetsed meetmed peavad olema kooskõlas siseturu- ja konkurentsieeskirjadega, eriti riigiabi eeskirjadega.\n Selleks suurendatakse riskikapitali puhul ajutiselt garantiipreemiate „safe-harbour” künnist praeguselt 1,5 miljonilt eurolt 2,5 miljoni euroni ning lubatakse teatud tingimustel ja teatud ülemmäärade piires a) anda laenutagatise vormis abi teatavatele ettevõtjatele, kellel on raskusi laenude saamisega, ning b) anda VKEdele abi kuni 50 % ulatuses ning suurettevõtjatele kuni 25 % ulatuses sellise investeerimislaenu viitemäärast, mis on suunatud selliste toodete valmistamiseks, mis vastavad juba praegu ühenduse uutele standarditele, millega tõstetakse keskkonnakaitse taset ja mis ei ole veel jõustunud, või ületavad neid standardeid.\n Ehitiste osakaal energiatarbimises on praegu 40 %.


Piiri (Tartu) – Vikipeedia\nkoordinaadid: 58° 23′ N, 27° 31′ E\n(Ümber suunatud leheküljelt Piiri (Piirissaare))\n58° 23′ N, 27° 31′ E\nEnne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Piirissaare valda.\nKüla asub Piirissaare kirderannikul.\nKüla vana venekeelne nimi on Межа ('Piir'). Omal ajal nimetati selle küla järgi kogu Piirissaart..\nTsaariajal kuulus küla Liivimaa kubermangu Jurjevi (Tartu) maakonda. 1768. aastal asutati külas külakool. Piiri küla vanausuliste palvemaja mainitakse esmakordselt 1802. aastal. Teise maailmasõja ajal põles palvemaja maha.\n1913. aastal oli külas 145 majapidamist. 1922./1923. õppeaastal oli Piiri 4-klassilises vene algkoolis 126 õpilast ja 2 õpetajat ning 3-klassilises eesti algkoolis 36 õpilast ja üks õpetaja.\nPiiri külas asub endise Piirissaare kooli hoone ja pood, mille hoone ehitati 1902. aastal ja mis on saare üks vanimaid maju. Poe telliskivimaja elas üle 1923. aasta suure tulekahju, kui Piirissaarel põles maani maha 93 maja.\n2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 57 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 31.\nKülas asuvad Piiri vanausuliste kalmistu ning luterlik Piirissaare kalmistu.\n↑ 3,0 3,1 3,2 Piirissaare ajaloost. Ajalehes Peipsi Rannik, 6/2012. Lk 4\n↑ Uudiseid Piirissaarelt: jääolud on kehvad, kuid toitu jätkub Postimees, 10.04.2012 21:47\nTartu valla asulad\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Piiri_(Tartu)&oldid=4883099"\nTartu maakonna külad\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:47, 15. jaanuar 2018.


Eesti kaalub järgmise 30 sõjapõgeniku võtmist Kuidas läheb juba Eestisse saabunud nn kvoodipagulastel? - Estonian World Review\nEesti kaalub järgmise 30 sõjapõgeniku võtmist Kuidas läheb juba Eestisse saabunud nn kvoodipagulastel?\nSiseministeeriumi teatel on hetkel Eestile edastatud kokku veel 30 pagulase toimikud, kelle siiatoomist kaalutakse.\nSiseministeeriumi pressiesindaja Merje Klopetsi sõnul esitas Kreeka Eestile märtsis 15 toimikut. Nende inimestega on Eesti eksperdid intervjuud läbi viinud ja võimalikest otsustest antakse lähiajal teada.\n"Nüüd, aprillis esitas Kreeka taas 15 inimese kohta andmed. Need inimesed on pärit Süüriast ja Iraagist. Nende seas on kolm perekonda, üks paar ja üks üksik meesterahvas," rääkis Klopets.\nEesti on samuti lisaks Türki lähetanud oma sideohvitseri, kes aitab ümberasustamise protsessi ette valmistada.\n"Soovime ümberasustamisega alustada esimesel võimalusel," lisas ministeeriumi esindaja.\nEsimesel seitsmel Kreekast saabunud sõjapõgenikul läheb aga ministeeriumi esindaja kinnitusel hästi.\nKuigi Klopets detailidesse laskuda ei soovinud, lisas ta, et "seni on kõik läinud ootuspäraselt ja rahulikult".


Riik tahab vanast kütusevarust lahti saada - Tööstusuudised\nRiik tahab vanast kütusevarust lahti saada\nSeoses hoiulepingu lõpptähtaja lähenemisega kuulutas AS Eesti Vedelkütusevaru Agentuur (OSPA) hanke 8 000 tonni suvise bensiini 95 müümiseks.\n2005. aastal sõlmis OSPA hoiulepingu bensiini hoiustamiseks Soomes Kemi terminalis, teatas Eesti Vedelkütusevaru Agentuur juhataja Allan Vaht. Kuna hoiuleping on nüüd lõppemas ning eraldi hoiustatud bensiin vajab keskmiselt kord viie aasta jooksul uuendamist, otsustati kütus enampakkumisel maha müüa.\nKonkursi tingimuste kohaselt kohustub ostja kütuse Kemi terminalist ära viima hiljemalt 2010. aasta septembri lõpuks. Hankele kvalifitseeruvad vaid need kütuseettevõtjad, millel on vähemalt aastane kütuseturul opereerimise kogemus ning mille viimase aasta kütusekaubanduse käive on olnud suurem kui 5 miljonit eurot (78 mln kr).\nArvesse lähevad vaid kogu bensiinimahu ostmiseks esitatud pakkumised. Need tuleb teha 29. juuniks. Hanke tulemused avalikustatakse hiljemalt 21. juuliks.\nOSPA on vedelkütusevaru seaduse alusel asutatud äriühing, mille peamiseks ülesandeks on Eesti 90 päeva vedelkütusevaru haldamine. Arvestades vedelkütuste tarbimise langust 2009. aastal, vastavad kütusevarud ka uuendamise ajal 90 päeva kohustusele.


Mis vahe on deodorandil ja antiperspirandil? - Eesti Naine - Delfi Lood\n5. august 2015 3 min.\nHigistamisvastaste vahendite riiulil on ühtedel vahenditel kirjas „antiperspirant“, teistel „deodorant“. Mis on nende erinevused, plussid ja miinused, selgitab Katrin Luik Rosalind Wellness ilusalongist.\n„Antiperspirant sulgeb nahapoorid ega lase nahal enam higistada. Seda ei ole kasulik tarvitada regulaarselt, vaid lühema aja jooksul, näiteks kui on mingi sündmus või olukord, mis nõuab füüsilist pingutust, või kui tahetakse ennast kindlalt ja muretult tunda. Antiperspirandid vähendavad reeglina naha pinnale erituva higi kogust mitme tunni vältel.\nDeodorandid neutraliseerivad lõhna, kuid ei sulge poore. Sellega kõrvaldatakse või peidetakse higile iseloomulik lõhn, kuigi iseenesest higistamine ja sellega kaasnev naha niiskumine ei ole takistatud. Suurematel tootjatel on enamasti olemas nii antiperspirandid kui ka deodorandid. Kes ei näe siltidelt väikseid tekste lugeda, võib alati müüja käest nõu küsida,“ julgustab Katrin Luik.\nDeodorandid on olemas ka tuntud parfüümitegijatel. Nende lõhn ei püsi muidugi nii kaua kui parfüümidel, kuid hind on ka rahakotisõbralikum.\nKatrin Luik leiab, et kui vähegi võimalik, võiks kasutada siiski lõhna neutraliseerivaid deodorante, mitte antiperspirante. „Deodorante võib rahulikult kasutada mitmeid kordi päevas. On olemas ka loodustooteid, mille keemiline koostis on nahasõbralik ja mis takistavad higistamist loomulikul viisil. Looduskosmeetika puhul peab muidugi arvestama, et kui toodetes puuduvad säilitusained, siis on nende kasutusaeg lühem. Higile iseloomuliku lõhna annavad bakterid. Mitmed tooted on antibakteriaalsed, näiteks kristalldeodorandid.\nKristalldeodorandipulka peab enne kasutamist vee all niisutama ja pärast kasutamist tuleb lasta sel ära kuivada, enne kui kate tagasi pannakse. Niiskena suletuna sulab kristallpulk muidu edasi.\nTundlikule nahale mõeldud vahendid ei sisalda alumiiniumi, parabeene, värvi- ja lõhnaaineid ega alkoholi, küll aga on neis niisutavaid ja rahustavaid koostisosi, aaloed või õli. Paljud tootjad on deodorantidest eemaldanud alumiiniumi, mis sulgeb higipoore ja ladestub ka organismi. Vastava märke leiab etiketilt.“\nKes soovib, et kaenlaalused oleksid kuivad, valigu antiperspirant. See moodustab naha pinnale õhukese kaitsva kihi, mis takistab niiskusel naha pinnale jõudmist mitme tunni vältel. Kui higistatakse tugevamalt, on antiperspirant õige valik.\nHigihaisu vastu aitab deodorant, mis tõrjub lõhna- ja antibakteriaalsete ainete abil halba lõhna.\nKui soovite abi mõlema probleemi vastu, proovige antiperspirant-deodoranti.\nPeske ja kuivatage kaenlaalused enne deodorandi peale kandmist.\nÕrna nahaga inimesed kasutagu lõhnata ja alkoholivabu tooteid.\nVäga vähe higistavatele inimestele piisab igapäevasest hügieenist, puhastest riietest ja värskendavast lõhnast.\nKuidas higistamist vältida:\nkäige sageli vannis\nkasutage antiperspiranti või deodoranti\nkandke avaraid looduslikest materjalidest riideid\nkandke nahast kingi ja vältige kunstnahka\nkasutage higilappe riiete sees


Jalgpalli MM teles ja raadios: 64 otseülekannet ja kokku 300 tundi programmi - Eesti Naine\nÜks MMi mängupaiku on Krestovski staadion Peterburis, kuhu sõidavad jalgpalli vaatama ka mitmed Eesti jalgpallisõbrad. Wikipedia\n14. juunil algavad jalgpalli maailmameistrivõistlused ja Venemaa üheteistkümnes linnas ja kaheteistkümnel staadionil peetavad 64 jalgpallikohtumist on otseülekandes nähtavad ETV kolme telekanali vahendusel.\nEesti Rahvusringhäälingu programmid pakuvad kuu aja jooksul suurimat finaalturniiri kajastust läbi aegade. ERR vahendab spordimaailma tippsündmuselt 300 tundi jalgpalliprogrammi. Lisaks uudised, kõrghetked ja jalgpallirubriigid nii raadios kui ka portaalis err.ee.\n25.-28. juunini peetava alagrupiturniiri lõpumängud toimuvad paralleelselt, millest üks on eetris ETV-s või ETV2-s ning teist saab samal ajal vaadata ETV+ kanalil nii eesti kui ka vene keeles.\nSamuti on võimalik mängudele kaasa elada ERR-i mobiiliäpi ja veebilehtede vahendusel. Spordiportaalis sport.err.ee saab järelvaadata kohtumiste tipphetki, lugeda värskeid uudiseid ning viia end kurssi ülekannete kavaga.\nMängupäevad võtab hilisõhtul kokku Urmas Vaino juhitav pooletunnine saade ETV-s.\nERR-i jalgpallistuudio on seegi kord jalgpalli MM-i lahutamatu osa ja ekspertidena on kaasatud Eesti jalgpallikoondise legendid Mart Poom, Indrek Zelinski ja Marek Lemsalu. Samuti on kohal jalgpallikoondise abitreener Janno Kivisild, tegevmängijad Gert Kams ning Rimo Hunt. Jalgpallistuudiot juhib Aet Süvari.\nMänge kommenteerivad Tarmo Tiisler, Kristjan Kalkun ja Alvar Tiisler koos vaatajale juba tuttavate kaaskommentaatoritega. Teiste seas aitavad MM-i ülekandeid kommenteerida Igor Prins, Norbert Hurt, Marko Pärnpuu ja Aivar Pohlak.\nRaadiouudistes ning -saadetes jõuavad mängude tulemused, kokkuvõtted ja operatiivne info kuulajateni kogu päeva vältel. Esmaspäevast neljapäevani võtab Taavi Libe "Vikerhommikus" asjatundjate abiga kokku eelmise päeva mängud ja teeb eelvaate alanud päeva vastasseisudele.\nVikerraadios Sten Teppani saadetes on kogu MM-i jooksul Indrek Schwede põnev jalgpalliteemaline ajaloorubriik. Schwede jalgpalliajaloo kommentaarid on ka osa jalgpallistuudio mängueelsest sissejuhatusest televisioonis.\nSuurele jalgpallipeole kaasaelamise teeb põnevamaks võimalus osaleda rahvusringhäälingu vaatajamängus ja jagada oma muljeid sotsiaalmeedias. Selleks tuleb kasutada teemaviidet #jalkaMM ning parimad säutsud ja mõtted jõuavad ka ETV jalgpallistuudio ekraanile.\nTurniiri vältel loosib ERR vaatajate vahel välja üle kolmekümne MM-i mängupalli Adidas Telstar 18. Vaatajamängus osalemiseks tuleb turniiri eel täita alagrupimängude ennustus ERR-i spordiportaalis ning turniiri ajal arvata õigesti mitmendal minutil avatakse päeva viimases mängus skoor.\n2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste esimene otseülekanne turniiri võõrustaja Venemaa ja Saudi-Araabia kohtumisest algab neljapäeval 14. juunil kell 17.15 ETV-s.


Aiti IT Hankekeskkond · pixel.ee\nAiti IT Hankekeskkond\nTiiger 8 a\nPikalt mõeldud ja lõpuks tehtud IT hangete keskkond Aiti on valmis kasutamiseks. Funktsioon seisneb kodulehe või muu IT teenuse otsija elu lihtsustamises sellega, et on võimalik täita üks ühtne päring, mille saavad meie veebiagentuurid ja esitavad oma pakkumise.\nTeenus on väljalastud niiöelda MVP-na ehk minimaalse elujõulise tootena ehk täidab ainult hetkel oma põhifunktsiooni, milleks on kliendi jaoks pakkumiste saamine ja IT ettevõtte jaoks klientide leidmine.\nHetkel on ainult päevade küsimus kuni teenus jõuab massimeediasse ja seega pakume pixlikatele võimalust oma ettevõtted kirja panna ja ehk on ka mõni veebi otsija siin, kes kohe hankima tuleb.\nKodulehelt on võimalik natuke lähemalt lugeda.\n21. aprill 2014 - 23:44:06\t· Otselink\ncool ja tuult tiibadesse, aga ennem kui üldse midagi hankida peab teadma kellelt hangitakse, nimekiri ettevõttetest või valikuvõimalus määrata kellele hange läheb on elementaarne. Eriti veebi ja müügivaldkonnas kus konkurentide reklaamiagentuure sageli välditakse jne.\n22. aprill 2014 - 09:30:18\t· Otselink\nIdee on tore. Mõned mõtted:\n"Toome Teieni selgelt struktureeritud lähteülesannetega kliendid ja seeläbi vähendame Teie tööeelset ajakulu. Müügimehe töö ja läbirääkimiste lihtsustamise eest näpistame 10% komisjonitasu."\nNeed viis lahtrit, mis täita tuleb ühe agentuuri tööd nii palju lihtsamaks ei tee, et selle eest 10% maksta. Hea briif on minu jaoks sisulisem. Kasvõi midagi selles suunas: http://www.methodandclass.com/article/how-to-write-a-brief-for-a-website Korralik intervjuu, mis projektist/kliendist arusaamise lihtsamaks teeb. Loomulikult võib agentuur peale esimese kontakti saamist selle intervjuu/lõpliku briifi ise kokku panna (helistab, teeb koosoleku vmt) aga siis pole selle teenuse kasutegur nii suur.\nMille jaoks on kõvasti turgu, on inimesed, kes suudaksid kliendiga maha istuda, põhjalikult rääkida nende vajadustest ja ootustest ja eelarvest ja siis soovitada vastavalt sellele õigeid agentuure, panna kokku korraliku briifi ja läbi hammustada agentuuride hinnapakkumised, neid võrrelda jne. Ehk siis konsultantide jaoks. Objektiivsete konsultantide jaoks. Neid on kindlasti väga vaja avalikus sektoris aga ka paljud ettevõtted on üsna plindris, kui peavad veebi uuendama / sotsiaalmeediakampaaniat tegema jne. Keda eelistada? Velvetit või seda kahe koolipoisi firmat, kes teeb kolm korda odavamalt ja kaks korda kiiremalt? Kas ma võtan Wordpressi mida kiidab üks agentuur või Drupalit, mida teine?\nMa muidugi annan aru endale, et tegu on hetkel MVPga :)\n22. aprill 2014 - 10:07:07\t· Otselink\nprtkaru 8 a\nÜhe kahe koolipoisi firma esindajana kiidan tajo teemakäsitlust. Minu meelest on iga agentuuri jaoks Aiti-laadne täidetav vorm või vabas vormis sama informatsiooni hankimine kliendilt kõige elementaarsem asi, mida üldse teha, ja proovida selle teenuse eest 10% vahelt võtta on väga julge samm!\nIdee on tegelikult lahe, seal on kasulikke pooli nii kliendile kui agentuuridele: klient sisestab info ühe korra ning masspostituse eest hoolitseb süsteem. Agentuuril on lihtne keskkonnast endale meeldivaid hankeid lantida ja soovi korral vastata. Samas nende hankekeskkondadega tekib kliendi ja agentuuri vahele lisakiht, mis vähendab personaalset lähenemist ja mulle ei meeldi. Agentuur teab koheselt, et hange on massidele, klient teab, et tal on palju valikut ning ka seda, et agentuur teab, et klient teab, et tal on valida. Aga eks see ole see tiheda konkurentsi nimeline külmem pool siin elus.\nNimekiri liitunud ettevõtetest ei teeks antud keskkonna credibilityle paha, aga ilmselt pole seal väga midagi näidata hetkel. Kui veel ühe asja kallal norida, siis Emailiaadress ei kuulu kirjaliku eesti keele sõnade hulka.\n22. aprill 2014 - 12:42:47\t· Otselink\nIdee võib lahe olla, aga kvaliteetteenuse pakkujatele pigem küsitav lahendus. Seda lihtsal põhjusel, et keskmine päringukvaliteet, saati korraga näiteks 30-le teostajale, ei ole üldse hea mõte teostajatele. See on nö massiteenuse madala müügiefektiivsusega teostajatele ning sobib pigem freelanceritele kontaktipüüdmiseks, kus eelkõige hind/aeg on argument.\nKeegi ei tahaks teha 1:30 täenäosusega pakkumisi iga päev. Korraliku pakkumise tegemine eeldab juba süviti minemist teemasse, mis on aga ajakulukas/kallis. Seega peab hoolega valima, kellele üldse pakkumist tegema hakata. Näeme ju vägagi hästi, kuidas pixlis otsitakse nö pisitegijaid kiiretele näpukatele, "eile õhtuks vaja". Umbes sama infovoogu võib sealt oodata ja sellel on kindlasti oma sihtgrupp olemas väiketegijate näol. Proovisin ka vormi täita, praegu kaob see info kuhugi musta auku. Mis sellest saab vms, ei saagi aru.\nTõsisem tellija teeb tõenäoliselt pigem ise eeltööd ja eelvaliku agentuuride osas, samuti on tema jaoks tänane sisestusvorm mittetõsiseltvõetav. See vorm peaks pigem suunama ja õigeid küsimusi küsima, et tekiks parem briif, mis annab natukenegi aimu, kas see päring sisse võtta analüüsimiseks või mitte. Tüüpiline päring saab seal olema tõenäoliselt "Tahame uut kodulehte, palju see maksab?"-tüüpi.\nNish on asjal kindlasti olemas, pigem võiks see olla näiteks Pixel.ee lisafunktsioon (Jüri, teeme ära?). Eraldiseisva asja edukuse jaoks peaks seda järjepidevalt iga jumala päev turundama. Praegune lahenduse puhul ma ei usu asja jätkusuutlikkusse, kuid sellest hoolimata soovin edu ja häid mõtteid arenduse suunal.\nPS. Ehitussektoris on näiteks selline hankekeskkond olemas. Ma ei tea küll, kuidas läheb nii keskkonnal kui sellega liitunud ettevõtetel. http://hange.ee\nKõrvale veel maailma üks tuntumaid "kähku-vaja-veits-midagi-teha" saite http://www.fiverr.com\n22. aprill 2014 - 13:34:35\t· Otselink\nSellist asja, et saab masshinnapäringut saata, pakub reklaam.ee ka. Valid sealt sobivad firmad ja üles tekib link "Saada hinnapäring". Kunagi sealt ikka tuli päringuid.\nErinevatest kohtadest jõuab mulle postkasti aegajalt vigaseid hinnapäringuid, mis osaliselt on nö varjatud masspäring (saadetud bcc'ga), teised täiesti avalikult saadetud ca 20 firmale, stiilis et kes teeb parima hinna. Kolmas seltskond on ettevõtjaid, kes tahavad pakkumist rahataotlusele/projektile lisada ehk siis neil on raudselt olemas oma võll, aga vaja alternatiivset pakkumist, mingist reaalsest tööst võib ainult und näha.\nPika jutu mõte on, et selliste masshinnapäringutega tegelemine teenuse pakkumise puhul ei tasu ära. Eri projektides on igasugu eri nüansse, mis kõik tulevad välja, nagu siin ülalpool ka mainitud, läbirääkimiste käigus ja vahest ka mitmete kohtumiste jooksul, mille ajal muutub ka hind kõvasti.\n22. aprill 2014 - 19:03:19\t· Otselink\nvaalaskala - Ettevõtete nimekiri on kindlasti plaanis ja ehk ka lisavalik, et hankida auhinnatud/suurtelt agentuuridelt väikse kõrvalmärkena, et nõuab rohkem ressursse, aga on kindlam valik.\ntajo - Kindlasti soovime ära kaotada hetke 5 lahtrit ja teha hanke palju palju detailsemaks, et hiljem ei tekiks ühtki küsimust. Lisaks on juba hetkel ka võimalus küsida abi hanke läbiviimisel, mis sisuliselt ei olegi midagi muud, kui juba sinu mainitud konsultandi teenus, mida kavatseme nagunii pakkuda. 10% on komisjonitasu juba praegusest hetkest, kuna lähitulevikus plaanime teenust arendada nii palju edasi, et reaalselt agentuuri jaoks väheneb ajakulu.\nkaups - Kuna meie sissetulek sõltub teenustasust, mis tuleb hanke lõppsummalt, siis võid kindel olla, et otsime isiklikult kliente, kes oleks valmis OKIA'st või Velvet'ist hankima. Väiksed otsijad leiavad meid ja tegijad ka nagunii üles. Kogu info jõudis meieni ja ei teagi, mis tekitas kahtlust, et see kuskile kaob, kuna päris mitmed liitujad registreerisid oma ettevõtet ligi 7x ja nüüd on meil duplikaat päringud. Eks kogu sisu ongi ju teenusel kokkuvõttes see, et agentuur peaks reklaamile vähem aega raiskama ja teeksime seda ise.\np2tu - Erand kinnitab muidugi reeglit, aga proovime oma teenust lihvida nii, et küsimusi ei tekiks ja iga päringu outcome oleks tõesti selge lähteülesanne, millest saab 100% kindlusega lähtuda.\nTänud kõigile tagasiside eest. Võtame kriitikat kuulda ja teeme vastavad korrektuurid. Omaltpoolt garanteerime, et esialgu konarlikust teenusest saab veel asja.\n22. aprill 2014 - 20:28:38\t· Otselink\nZap 8 a\nesilehega võiks mingit disainerit pisut tülitada. Mõte väga ok :) Edu!\n23. aprill 2014 - 16:14:53\t· Otselink\nKujunduslikult küll üsna robustselt, kuid saime maha uue hankevormiga, mis nüüd peaks hinnapakkumiseks kokku võtma ka kõige mahukama veebi.\nLisaks soovime teatada, et antud hetkel kitsendasime oma MVP ainult veebilehtede peale. Lähiajal on plaanis Teieni tuua esimesed hanked ja kindlustada natuke nii endi, kui agentuuride seljatagust kasutamistingimustega.\nHea meelega võtame vastu konstruktiivset kriitikat ja soovitusi, kuidas vormi veebi jaoks kohendada. Ka kõik teised soovitused ja muu tagasiside on väga tore ja kasulik.\nZap - eks see kujundus pole jah kõige parem ja tänu Helvetica Neue puudumisele Windowsil on pilt ka operatsioonisüsteemiti küllaltki erinev. Aga tänud!\n24. aprill 2014 - 01:33:35\t· Otselink\nsee, et hanke kirjelduse vaates kõik checkboxid oleks juba linnukestega täidetud on megasegadusseajav\n24. aprill 2014 - 02:17:32\t· Otselink\nVäike retouch nii kujunduse osas, kui ka teenuse üldises ülesehituses. Areng jätkub!\n11. mai 2014 - 02:32:45\t· Otselink\nSinna pange width: 100%; hetkel annab lehele horisontaalse scrollbari\n11. mai 2014 - 21:39:18\t· Otselink\nTänud tähelepaneku eest.


Anu Saagim erakonna Eestimaa rohelised valimispeol Sveta baarisFoto: Heiko Kruusi\nVikerhommikus muljetas riigikogu valimistest Anu Saagim, kes kinnitas, et ta europarlamendi valimistel ei kandideeri, kuid jääb esialgu roheliste ridadesse.\nSaagim sai riigikogu valimistel 604 häält.\n„Just vaatasime, et Toomas Tõniste, Rene Tammist, Erki Savisaar, Kalle Muuli, Marianne Mikko, Aivar Riisalu, Andrus Vaarik, Märt Sults said kõik minust vähem hääli, nii et ma olen uhke,“ rääkis Saagim ja märkis, et sai selle tulemuse sentigi kulutamata.\n„Kui ma oleks veel pastakaid käinud jagamas... ja märke, kalendreid ja märkmikke, siis ma ei teagi,“ mõtiskles ta.\nSaagim sisenes enda sõnul poliitikasse puhtalt sellepärast, et tal ei olnud kedagi valida.\n„Kui ma Zuzuga tegin viimase intervjuu, kui ma Õhtulehes veel olin, siis ma rääkisin, et ma olin ju see inimene, kes ei oleks valima läinudki. Ma olin nii tüdinenud sellest vassimisest ja valetamisest ja see klassikaline lause, et ma ei tea, keda valida. Zuzu käis siis välja veksli, et mis sa jamad, sa oled viimaste aastatega suht roheliseks muutunud, et pane end nimekirja ja hääleta enda poolt. Ma mõtlesin kohe näpud püsti, et woohoo, kuidas ma selle peale varem ei ole tulnud?“\nKuigi Saagimil ei ole enda sõnul vereringes poliitikugeeni, siis rohelised võtsid ta kohe enda sekka.\n„Ma ei ole kunagi nii palju heatahtlikke inimesi kohanud. Ma olen tõesti muutunud, sest ma olen hakanud meie looduse peale mõtlema. Mind päriselt ärritab see Rail Baltic ja nüüd on sellega kööks, see tuleb 180 protsenti,“ kommenteeris bravuuritar ja vihjas sellele, kuidas Reformierakond ei keskendu piisavalt loodushoiule.\n„See on tulnud rohujuure tasandilt. Ma olen näinud isegi Saaremaal, mis lageraiet seal tehakse. See on nii südantlõhestav. Ma olen siin kesklinnas sidunud koduõues iseennast kastani külge, et seda maha ei võetaks,“ jutustas Saagim.\nVikerhommiku saatejuht Taavi Libe tõi välja, et Reformierakonna juht Kaja Kallas sai 20 000 häält ja kliima soojenemist eitav Mart Helme 9 000 häält.\n„Siis ma pean ütlema, kallis eesti rahvas, et te olete ikka väga lollid, naiivsed ja rumalad. See maksab tuleva 20 aasta jooksul kätte. Kui te mõtlete, et mis mul sest, ma elan oma elukese ära ja pärast mind tulgu või veeuputus, siis ei ole siin midagi päästa ja hoopis mina peaksin siit ära kolima. Mulle on ka öeldud, et kui sulle ei meeldi, siis mine minema ja täna ei peagi kaugele minema. Skandinaaviamaades on aru saadud, et roheline mõtteviis on see päris asi, mille poolt võiks olla. Kahju, et eestlased jõuavad selle järelduseni liiga hilja. Raha on ikka see, mille poole kummardatakse. Palju õnne teile!“\nSaagim enda sõnul europarlamendi valimistel ei kandideeri, kuid roheliste ridadesse jääb kindlasti.\nPoliitikas oli Saagimit üllatanud see, kuidas ärimehed tulid raha pakkuma ja sellega seoses oma tingimusi esitama.\n“Kuskilt soost ujusid välja mingid ärimehed, kes ütlesid, teate me oleme nõus teie valimiskampaaniat toetama, täies mahus ja väga suurte summadega, aga lõpetage see Rail Balticust jahumine. Siis ma mõtlesin, et what the fuck! Ma jäin kohe ootele ja mõtlesin, et inimene on ikka nii ostetav. See ei tulnud isegi kõne alla, vastus oli kohe ei ja keegi ei hakanud sellel teemal isegi arutama,“ jutustas Saagim.\nPoliitika 3. märts 2019 23:39\n90 SEKUNDIGA RIIGIKOKKU | Anu Saagim: alandame kodumaise toidukauba käibemaksu! (3)\nPoliitika 18. veebruar 2019 15:46\nNaine | Blogid 27. jaanuar 2019 17:16\nNaine | Blogid 24. jaanuar 2019 19:19\nE 5. märts 2019 18:05\nkoeranäss 5. märts 2019 12:54


Guasacaca, Venezuela kaste Absolut Travel\nGuasacaca, Venezuela kaste\nVenezuelalastel on oma Guacamole'i versioon guasacaca . See on pigem avokaado maitse ja see on valmistatud sidrunimahla asemel äädika ja rohke küüslauguga. Kastmiseks serveeritakse seda sageli koos praetud jahubanaani ja yuccaga.\nGuasacacas on palju variatsioone: mõnel on tomat, mõnel on kuum tšillipipar ja mõned on valmistatud avokaado asemel rohelise paprikaga.\nTundub, et mõned inimesed eelistavad seda kastmena, mille koostisosad on tükeldatud ja kokku segatud, teised aga segunevad väga ühtlaseks. Kahtlemata maitsev kaste Venezuela köök.\nSeda serveeritakse tortillalaastude, praetud jahubanaanide ning eriti grillitud liha ja kanalihaga.\n• 2 avokaadot\n• 1 roheline pipar\n• 1/2 tassi hakitud sibulat\n• 1 supilusikatäis taimeõli\n• 3 supilusikatäit äädikat\n• 1/4 tassi hakitud peterselli või koriandrit\n• 1 keskmine tšillipipar (valikuline)\n• 1/4 tassi tükeldatud tomatit (valikuline)\nPüreesta avokaadod ja roheline pipar ning aseta hakitud sibulaga kaussi. Tükelda küüslauk ja tšillipipar ning lisa sibulale ja avokaadole. Lisage taimeõli, äädikas, tomat ja koriander või petersell ja segage ettevaatlikult.\nKui eelistatakse mahedat guasacacat, lisage kõik koostisosad segistisse või köögikombaini ja töötlege ühtlaseks massiks.\nTäielik tee artiklini: Absolut Travel » Guasacaca, Venezuela kaste\nPlaza Affari ja Milano börs\nMillised on Tasmaania kõige suurema rahvaarvuga linnad?


Lindude toitmine: Glasuuritud seapraad ehk avalöök jõulutoitudele\nGlasuuritud seapraad ehk avalöök jõulutoitudele\nKuidagi ilma planeerimata saabus jõulutoidu hooaja avamine. Tegelikult oleme hapukapsast (õlles hautatud, loomulikult ;) ) ja verivorsti juba söönud, aga see oli kogemata ja kiirustades, nii et ei lähe avalöögina arvesse. Ega eilegi polnud mul plaanis seapraega peret toita, aga hommikul külmakapi inventuuri tehes, selgus, et ega seal suurt midagi pole, peale 2 kilose seakaelakarbonaadi tüki, mille mu armas pr.ema mulle just saatis (ta nimelt on Saaremaa Lihatööstuse payroll'is, nii et Saaremaa toodangu headuses kahtlejatel on õigus kahleda mu objektiivsuses).\nHakkasin siis ideid ja retsepte otsima. Ja jäin pidama nami-namis oleval glasuuritud seaprae retseptil. Tegin 2 kilose lihakäntsaka kaheks, et saaks kahte erinevat retsepti proovida. Aga nimetatud glasuuritud liha osutus nii menukaks, et praegu on ahjus vol 2. Meeste nõudmisel.\n1 kilo sealiha\nküüslauguküüsi (nii palju kui lihasse mahub)\nkuivatatud ploome (ka nii palju kui mahub)\n100 g muscovado suhkurt\n0,5 spl dijoni sinepit\n1,5 spl balsamicot (võib olla viletsamat sorti)\n25 g jahu\nTorkasin pika peenikese noaga lihast läbi avause, millesse toppisin nii palju küüslauguküüsi ja ploome, kui palju sinna mahtus. Hõõrusin kokku soola ja pipraga. Panin liha ja natuke vett ahjuvormi (liha oli juba toatemperatuuril). Küpsetasin liha 145C pöördõhu juures poolteist tundi. Kastsin aeg-ajalt praeleemega.\nSegasin kokku glasuuriained. Kui liha oli poolteist tundi küpsenud, keerasin temperatuuri 210C grillrežiimile (ainult ülevalt tulevale soojusele). Määrsin liha pealt kokku glasuuriga. Küpsetasin 10 minutit.\nEnne serveerimist lasin u pool tundi taheneda fooliumi all.\nKastmeks oli seesama glasuuriga segunenud praeleem.\nJärgmisel päeval sobis ka ülihästi leivaviilule!\nat pühapäev, november 21, 2010\nLabels: Jõulud, Põhiroad, Siga\nEgiptuse köök El Pashas


Leia Haapi abiga enda ettevõtte arendustegevuste rahastamiseks sobiv rahastamissviis - Haap Consulting\n2021. aastal toimub üleminek uuele Euroopa Liidu rahastusperioodile ning juba on alustatud perioodi 2021-2027 meetmete ettevalmistamisega. Toome esile praegu avatud toetusvõimalused ja erinevad meetmed, mille voorud avanevad 2021. Rahastuse taotlemisel on märksõnadeks tootearendus, digitaliseerimine, nutikas spetsialiseerumine ja rohepööre.\nEttevõtte arenguprogramm on suunatud ettevõtjatele, kellel on selge ambitsioon ja potentsiaal kasvada ning kes soovivad tuua turule uusi või oluliselt täiendatud tooteid või teenuseid.\nProgrammis saab osaleda tööstusettevõte või nutika spetsialiseerumise eesmärkidesse panustav ettevõte, mis on vähemalt 3 aastat tegutsenud 8 või enama töötajaga.\nToetust antakse järgmistele arenguplaani elluviimisega seotud tegevustele:\nettevõtja personali arendustegevuse läbiviimise käigus kõrge lisandväärtusega toote või teenuse arendamiseks ja turule toomiseks vajaminevate koolituste sisseostmine;\nettevõtja organisatsiooni- ja protsessiarendustegevuse läbiviimine;\nettevõtja toote või teenuse arendustegevuse läbiviimine;\nettevõtja uue ja kõrge lisandväärtusega toote või teenuse müügi- ja turundustegevuse arendamine ja läbiviimine;\nettevõtja uue ja kõrge lisandväärtusega toote valmistamisega või uue ja kõrge lisandväärtusega teenuse pakkumisega seotud masinate ja seadmete ning nende kasutamiseks vajamineva immateriaalse vara ostmine.\nToetusmääraks on 25%-45%, mis sõltub taotleja suurusest. Toetust antakse kuni 500 000€ taotleja kohta. Arenguprogrammi infoga on võimalik täpsemalt tutvuda EASi kodulehel.\nToetuse andmise eesmärk on toetada digitaliseerimise teekaardi koostamist. Läbi teekaardi loomise suureneb ettevõtja teadlikkus oma digitaliseerituse hetkeolukorrast ning kasvab võimekus parandustegevuste abil tõsta oma toodete ja teenuste lisandväärtust.\nToetatav digitaliseerimise teekaart peab sisaldama kõiki järgnevaid tegevusi:\nülevaadet ettevõtja ärimudelist, tarneahelast ning tootmise või teenuse osutamise protsessist;\nhinnangut, milliseid tarneahela ning tootmise või teenuse osutamise protsessi kitsakohti saab lahendada digitaalsete tehnoloogiate abil;\nhinnangut punktis 2 nimetatud lahenduste tasuvusajale ja mõjule ettevõtja ärimudelile ning majandustulemustele;\nvähemalt ühe lahenduse kohta selle arendamise/välja töötamise lähteülesannet.\nToetuse maksimaalne suurus projekti kohta on 15 000€. Toetusmäär on sõltuvalt abi liigist ja ettevõtte asukohast 50-70%. Teekaardi toetuse kohta leiab lisainfot EASi kodulehelt ja toetuse määrusest.\nToetust antakse projektile, mille raames võetakse doktorikraadiga teadlane tööle Eesti era- ja avaliku sektori asutusse teadus- ja arendustegevuse tunnustele vastavate rakendusuuringute ning tootearendusprojektide kavandamiseks ja läbiviimiseks.\nTeadlase tööjõukulud hüvitatakse ühikuhinna alusel. Ühikuhind ühe kuu kohta on 3264 eurot.\nMaksimaalne toetuse määr on 70% (sõltub projekti tegevuse liigist) ning omafinantseering vähemalt 30%.\nProjekti abikõlblikkuse periood peab jääma ajavahemikku 12. oktoober 2020 kuni 30. juuni 2023. Projekti abikõlblikkuse periood on minimaalselt kolm kuud ning maksimaalselt kaks aastat. Rohkem infot toetuse kohta leiab Riigi Tugiteenuste Keskuse kodulehelt. Meedet on hea kombineerida teiste tootearendustoetustega.\nInnovatsiooni- ja arendusosak\nInnovatsiooniosaku abil saab väike- või keskmise suurusega ettevõtja (VKE) koostöös teadusasustuste, katselaborite või intellektuaalomandi ekspertidega töötada välja innovaatilisi lahendusi.\nLahendused peavad olema suunatud arengutakistuste ületamiseks, uute materjalide katsetamiseks, teadmiste kogumiseks tehnoloogilise teostatavuse kohta jpm.\nToetust on võimalik saada kuni 6000 € ning toetusmäär on 80%.\nArendusosaku eesmärk on toetada VKEde konkurentsivõime suurendamist uuenduslike ja kõrgema lisandväärtusega toodete, teenuste ja tehnoloogiate väljatöötamise kaudu. Meetme eesmärgiks on analüüsida, kas arendusideel on potentsiaali jätkata arendusprotsessi järgmistes faasides või mitte.\nToetust on võimalik saada kuni 35 000 € ning toetusmäär on 70%\nArendusosaku taotlemise eelduseks on projektiplaani olemasolu. Innovatsiooniosaku taotlemiseks on vaja koostööpartneriga välja töötada sobilik projektiplaan. Rohkem infot leiab arendusosaku kohta siit ja innovatsiooniosaku kohta siit.\n2021. AASTAL AVANEVAD RAHASTUSVÕIMALUSED\nGREEN ICT III VOOR\nVarasemas kahes voorus toetati projekte tööstuse ja rohetehnoloogiate, IKT ja tervisetehnoloogiate valdkondades. Kolmanda vooru täpsed tingimused selguvad sügisel enne uue taotlusvooru avamist.\nSügisest on taas võimalik esitada taotlusi Eurostars meetmesse. Eurostars on rahvusvaheline koostöö meede, mille eesmärk on võimaldada väikese- ja keskmise suurusega ettevõtetel teha riikidevahelist teadus- ja arenduskoostööl põhinevat tootearendust.\nTaotlemiseks peab olema ettevõttel vähemalt üks partner Eurostars’i programmis osalevast riigist. Maksimaalne toetus programmis on 300 000€, toetusmääraga 35%-60% (sõltub ettevõtte suurusest ja partneritevahelisest koostööst). Täpsemat infot leiab EASi kodulehelt.\nToetuse eesmärk on suurendada ettevõtjate ekspordimüügitulu, mis tuleneb uutest või oluliselt muudetud toodetest ja teenustest.\nToetuse abil on võimalik katta järgnevaid kulusid:\nvahendite ja seadmete kulud vastavalt nende kasutusajale projektis;\ntootearenduseks vajalike uuringute ja teenuste sisseostmine;\ntootearenduseks vajalike materjalide ja tarvikute soetamine.\nToetuse taotlemiseks peab ettevõtte kahe viimase majandusaasta tegevuse keskmine müügitulu olema vähemalt 200 000 eurot. Maksimaalne toetus programmis on 500 000€ toetusmääraga 45%-75%. Toetuse tingimused on kooskõlastamisel ning selguvad enne taotlusvooru avamist. Tõenäoliselt avatakse meede 2021. aasta mais.\nRakendusuuringute toetuse eesmärgiks on toetada Eesti ettevõtete investeerimist teadus- ja arendustegevusse, mille tulemusena suureneb ettevõtjate tulu uutest või oluliselt muudetud tehnoloogiatest, protsessidest, toodetest või teenustest.\nRakendusuuringute toetuse toetussumma projekti kohta on vahemikus 20 000 – 3 000 000 EUR. Tänaseks on rakendusuuringute toetus sulgunud, kuid on väga tõenäoline, et siia suunatakse juurde uusi vahendeid. Seega on mõistlik rakendusuuringute projektiplaani koostamisega alustada juba täna.\n2021-2027 rahastusperiood Eestis\nMärtsis kinnitas Eesti Vabariigi valitsus ELi fondidest toetatavad tegevused. Peamine rõhk on pandud koroonakriisist taastumisele, kliimaeesmärkide saavutamisele ja ettevõtluse mitmekesistamisele.\nNeli peamist fondi, kust Eesti toetusvahendeid saab on: React-EU, ELi taaste- ja vastupidavusrahastu, EL ühtekuuluvuspoliitika ja Õiglase Ülemineku Fond.\nReact-EU taotlusvoorude avanemist on oodata mais ning teiste fondide meetmed hakkavad kõigi eelduste kohaselt avanema aasta lõpus.\nHaap Consulting aitab kaardistada ettevõtte erinevad võimalused raha kaasamiseks Euroopa Liidu uuel rahastusperioodil.\nHuvi korral kirjuta kas [email protected] või helista 51966196.\nArendusosak Digitaliseerimise teekaart EAS ettevõtte arenguprogramm Eurostars Green ICT innovatsiooniosak Õiglase Ülemineku Fond rahastustaotlused rahastusvõimalused rakendusuuringute toetus React-EU struktuuritoetused tootearendus tootearenduse toetus Ühtekuuluvuspoliitika


Kõrveküla kooli juurdeehituse hange oli edukas - Uudised ja teated - Tartu vald\nKõrveküla kooli juurdeehituse hange oli edukas\nTartu Vallavalitsus avas täna hommikul Kõrveküla kooli juurdeehituse hanke pakkumised. Esialgu reedel, 15. novembril 2019 lõppema pidanud hange tuli edasi lükata reedel riigihangete registrit kimbutanud tarkvaraliste probleemide tõttu. Vastavalt riigihangete seadusele sai pakkumuste esitamise tähtajaks esmaspäev, 18. november kell 9:00.\nTähtajaks esitati kokku 12 pakkumust. Pakkumuste maksumused jäid vahemikku 5,747 kuni 7,64 miljonit eurot. Eelmainitud maksumusele lisandub käibemaks.\nJärgnevas hankemenetluse protsessis kontrollib Tartu Vallavalitsus pakkumuste ja pakkujate vastavust hanke alusdokumentides esitatud nõuetele. Vastavaks tunnistatud pakkumustest kuulutatakse edukaks kõige madalama maksumusega pakkumus. Tartu Vallavalitsus loodab hankes edukaks tunnistamise ja hankelepingu sõlmimise otsuseni jõuda lähima paari nädala jooksul.\nHanke eesmärk on rajada kiirelt kasvavale õpilaskonnale kitsaks jäänud Kõrveküla koolile ca 5200 ruutmeetrit suur juurdeehitus. Hanke tulemusena mahutab Kõrveküla kool 27 klassikomplekti ehk ca 650 õpilast. Ühtlasi saab uues majas kodu Kõrveküla raamatukogu. Senine vanim koolimaja osa muutub aga Tartu Valla muusikakooli päris oma majaks.\nHanke tingimuste kohaselt peab kooli juurdeehitus olema valmis järgmise õppeaasta esimese koolivaheaja lõpuks ehk 2020. aasta 25. oktoobriks.


Odav Taskukohane Õendusabi Rinnahoidjad online - tasuta kohaletoimetamine\ntaskukohane õendusabi rinnahoidjad\nLeidsime 1 taskukohane õendusabi rinnahoidjad: 1 - 1\nOn oluline, et rase emad vaataks mood ja tunne mugav taskukohane õendusabi rinnahoidjad. Bestaah.com pakub kvaliteetset taskukohane õendusabi rinnahoidjad taskukohaste hindadega. Ükskõik, kus te asub, Pakume tasuta shipping taskukohane õendusabi rinnahoidjad sa ostsid. Koos Bestaah.com, saate maksta PayPali või krediitkaardiga. Kui te ei ole rahul taskukohane õendusabi rinnahoidjad meie kodulehel, saate naasta meile 30 päeva jooksul. Kogu summa raha tagastatakse teile. Sirvi meie tootekategooriat nüüd, et valida taskukohane õendusabi rinnahoidjad, mis sobib teile.\ntaskukohane õendusabi rinnahoidjad Online\nTasuta kohaletoimetamine taskukohane õendusabi rinnahoidjad\nOsta taskukohane õendusabi rinnahoidjad Online\nOsta kõrge kvaliteediga taskukohane õendusabi rinnahoidjad online nüüd tasuta shipping. Alates Bestaah.com, saate tellida odav taskukohane õendusabi rinnahoidjad suurus XSS, XS, S, M, L, XL, XXL, XXXL. Me lähetame teie tellimuse 24 tunni jooksul, olenemata sellest, millises linnas te olete, nt Chicago, Berliin, Ateena, Budapest, New Delhi, Dublin, Jeruusalemm, Rooma, Tokyo, Riia, Vilnius, Mexico City, Amsterdam, Wellington, San Francisco jne. Tellides taskukohane õendusabi rinnahoidjad pühade ajal, nagu uusaasta päev, isa päev, ja jõulupüha, võite saada allahindlus kuni 30%. Bestaah.com kujundab ja müüb taskukohase taskukohane õendusabi rinnahoidjad erinevaid võimalusi sobitada kogu oma raseduse. See on hea uudis paljudele moms-to-olla, et kolm taset allahindlusi 5%, 10%, ja 15% on saadaval VIP liikmetele, kes on kunagi tellinud mõned tooted Bestaah.com. Kui olete jaemüüja taskukohane õendusabi rinnahoidjad ja huvitatud hulgi osta, võtke meiega hinnapakkumise ja OEM võimalus.


Optimum Nutrition Opti-Men tooteinfo - Fitness.ee - Fitness.ee foorum\nBy StaticMoth, March 12, 2007 in Fitness.ee\nSelline küsimus, et kas online poes müüdavad Optimum Nutritioni Opti-Men vitamiinid on 90 kapsliga või 180 kapsliga versioon?\nOpti-Men vitamiine on pakis 120 kapslit. Jätkub kaheks kuuks.\nMinu teada on 90 ja 180 kapsli variandid ...\n3 kapslit päevas tuleb võtta ehk siis 90 kapsli variant kestab 1 kuu ja 180 kapsli variant 2 kuud\nVaat siin on nüüd koht kus võiks otse Tarbijakaitsesse pöörduda, sest info POES on eksitav ja väga. Purgile on selgelt kirjutatud 120tbl aga iseloomustaval materjalil, et 180kps. Nii räigelt ei saa ikka eksida!\nOn olemas varasem versioon asjast 60 ja 120tbl ja uuem 90 ja 180kps.\nEsimest võetakse 2tk päevas ja teist 3tk päevas.\nSee mida POOD müüb ongi see 120kps aga võiksid uuendustega kaasa minna ja tellida sisse uuema versiooni 180kps nagu ise kirjutavad.\nSamas on seal tbl-des kogused üsna suured tavainimese jaoks ja piisaks ka 1tk päevas, sest teatud vitamiindel on tava koguneda organismis, mis ei tarvitse alati hästi lõppeda üledoseerimisel.\nTõsine harjuta võiks jah 2tk võtta.\nSelline lihtne tähelepanek ja see ei puuduta ainult seda toodet, ka varem on eksimusi olnud, lihtsalt hind jmt võiks olla korrigeeritud vastavalt õigele tootele.\nVastaks sinu sõnavõtule. Oleme uuendustega kaasa läinud ja netipoes toode saadaval juba mõnda aega 180 kapsli näol. Toote tutvustuses on meil ilusti ära toodud pakendi suurus. Pealegi kui sa panid tähele, siis on ka seetõttu hind kõrgem.


Eesti koondis avab Euroopa liiga hooaja mulluse pronksmedalisti vastu - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti koondis avab Euroopa liiga hooaja mulluse pronksmedalisti vastu\nEesti võrkpallikoondislased Oliver Venno (nr 11) ja Keith Pupart.\nÜheksa-aastane paus saab läbi juba sel reedel, kui Eesti meeste võrkpallimeeskond asub taas võistlustulle Euroopa liigas. Sinisärkide esimeseks vastaseks on Makedoonia, kellega mängitakse Pärnu spordihoones 10. ja 11. juulil. Reedel, 10. juulil algab kohtumine kell 21:00 ja laupäeval, 11. juulil kell 20:00.\nMängude piletid tasub vollehuvilistel kindlasti osta eelmüügist, sest need tagavad sissepääsu nii reedesele kui ka laupäevasele kohtumisele. Täispileti hind eelmüügist on kümme eurot, sooduspääse õpilastele, üliõpilastele ja pensionäridele viis eurot. Saalist ostes maksavad piletid samuti kümme ja viis eurot, ent need tagavad sissepääsu vaid ühel mängupäeval.\nEesti ja Makedoonia kõrval kuuluvad A-alagruppi veel Austria, Iisraeli, Poola ja Taani meeskonnad. B-alagrupi moodustavad Horvaatia, Kreeka, Rumeenia, Sloveenia, Türgi ja Valgevene. Kõik koondised peavad alagrupiturniiril kümme kohtumist, mängides seega iga vastasega kahel korral.\nAlagrupist pääsevad edasi kummagi alagrupi võitjad, parem teise koha omanik ja augusti keskel toimuva finaalturniiri korraldaja, kelleks on Poola. Juhul kui korraldaja kuulub eelmainitud kolme sekka, pääsevad edasi mõlema grupi teise koha omanikud. Euroopa liiga võitja tagab järgmiseks hooajaks koha Maailmaliigasse.