Seiklused ja jutud: Raseduse planeerimine\nKõik sai alguse sellest, et ma tahtsin kassi. Sellist mõnusat, kes kaisus elaks ja palju nurruks. Iseseisvat looma, kelle saaks mõneks ajaks üksi koju jätta kui vaja. Meile muidu meeldivad koerad rohkem, aga Matt tahab tingimata suurt, samas kui mulle meeldiks väiksemat sorti nässu. Habemega. Põhimõtteliselt nagu kass, aga... koer.\nKanadas ei peeta koeri õues ja mina ei kujuta ette, et mingi suur volask toas elaks. Pealegi käime me tihtipeale mõne päeva kaupa kodust ära ja koera ei saaks mingi nipiga üksi maha jätta. Kaasa vedada ausalt öeldeks kah nagu ei tahaks.\nÜks õhtu näitasin Matt'ile kassipoegade pilte, et no vaata kui armsad - ma arvan küll, et võiksime omale kassi võtta! Mispeale ütles tema täiesti ootamatult, et kui me praegu kassi võtame, ei hakka me kunagi lapsi saama, sest see kass oleks veel mitu aastat nii nunnu, et anna olla. Ma olin täiesti sõnatu!\nSee on alati selge olnud, et me mõlemad lapsi tahame, aga kogu aeg tundus, et aega ju on... Polnud mingit teoreetilist ajakava, et millal nad tulla võiks. Ja seal me siis olime - oma esimest beebit planeerimas. Nagu oleks täiskasvanuks saanud või midagi. 34-aastaselt, hahaa. Appi kui jube!\nKas lapsesaamiseks on üldse võimalik täiesti valmis olla? Ma ei tea isegi seda, kas ma kassi võtmiseks päris valmis oleks...\nAlustuseks soetasime purgitäie rasedate vitamiine, sest foolhape pidavat loote arengus olulist rolli mängima. Mina ei teadnud sellest midagi, liiatigi ei teadnud, et selle manustamisega mitu kuud varem peaks alustama. Aga noh, Matt teadis.\nEdasi asusime ajakava juurde. Jõulude ajal ei tahaks rase olla. Võib-olla on paha olla ja kõik kahtlustaks kui ma toidu kõrvale veini ei jooks. Järgmine probleem oli see, et Matt'il tuli järgneva aasta jooksul kaks kuud mingis maapiirkonnas töötada ja seda ajavahemikku ei saanud ise valida. Sai ainult pingerea teha ja siis fortuunale loota. Lapse saamine ei ole aga teatavasti nii täpselt ette ennustatav tehing, et juba enne proovima hakkamist teaks, millal ta lõpuks saabub. Ilmselgelt ei tulnud kõne alla, et Matt raseduse viimastel kuudel või lapse esimestel elukuudel ära oleks, seega otsustasime, et ta paneb pingereas esimesele kohale juuli-augusti ehkki ta ei tahtnud tervet suve kodust ära olla. Juuli-augusti ta lõpuks ka sai.\nSeejärel istusime maha ja arutasime selgelt läbi, mida me üksteiselt lapsevanematena ootame. Meile mõlemale on oluline, et laps kasvaks kahe vanemaga perekonnas. See on suur vastutus. Ei saa nii, et ühel hetkel enam ei viitsi. No esimesed aastad on meil küll kohe väga muretult ja ludinal läinud, ma ei kujuta ette, miks me üldse kunagi lahku peaks minema, aga kunagi ju ei tea. Leppisime kokku, et mis iganes ka juhtuks, jäävad lastele alati mõlemad vanemad alles.\nSelleks ajaks kui beebile rohelise tule andsime, oli kassiplaanist, mis sujuvalt lapseplaaniks muutus, juba nii mitu kuud möödas, et hirmu polnud enam üldse. Ma olin juba täitsa valmis emaks saama.\nAga ma kirjutan mõni teine päev edasi, te muidu ei jaksa pikka juttu lugeda :)\nPostitas: Anu at 07:07\ndiana 22/8/17 07:54\nEksole. Ega me ei ole ju üldse tükk maad pikemaid jutte siin lugenud :D\nAnu 22/8/17 08:26\nKadri 22/8/17 07:59\nMIKS!? Miiiiiiiks!? Niimoodi ei lõpetata huvitavat blogipostitust! Ma olin nii pettunud, et lõpp niimoodi äkki tuli :D\nAnonüümne 22/8/17 09:49\nNii äge, ootan põnevusega järge :)\nAnu 23/8/17 04:05\nOo, siin tuleb veel MITU järge!\nAvelyK 22/8/17 12:30\nEi tohi nii teha, nüüd me kõik sureme põnevuse kätte ära :D\nMaria 22/8/17 12:55\nkilluke 22/8/17 13:11\nMeie planeerisime ka, et kõige parem oleks, kui teine laps sünniks umbes-täpselt siis ja siis, aga headeks plaanideks need jäidki. Sündis ikka nii nagu talle (loodusele?) meeldis :-D\nAnonüümne 22/8/17 16:42\nJumal naerab, kui inimene plaane peab. Teadagi :D\nMarina 22/8/17 17:20\nMeil oli küll laps planeeritud, aga kuna ta enda tulekuga otsustas 6 aastat viivitada, siis olid mu plaanid juba ammu ununenud. Kuid ma olen alati soovinud soojema aja last ning sain ka. Terve raseduse ma küll surin, aga sisendasin endale, et sünnitus küll hullem olla ei saa, kui 9 kuud oksendamist. Ei olnudki hullem, väga kerge ja kiire oli. Iga kell sünnitaks uuesti, aga kuna ma keeldun rohkem rase olemast, siis ilmselt mul seda sünnitamise võimalust rohkem ei tule.\nMida ma selle pika jutu peale öelda tahtsin, on see, et plaanid küll ei lähe alati planeeritult, aga soovid kipuvad küll täide minema.\nAnonüümne 22/8/17 18:09\nMina juba planeerin oma elukaaslasega 13.aastat last aga nüüd taas plaanid muutusid. Saime Kanada viisa. Nii,et jälle läheb 2.aastat edasi. Kui poleks viisat saanud,siis oleksin ma planeerinud last saada küll. Ja mina tean seda öelda,et lastel on alati kaks vanemat. Pole tähtis see,et kas püsitakse koos kogu elu. Laps teeb alati ise oma valikud.Ja tähtis on see,et mõlemal vanemal on aega oma lapse jaoks.Suuremad mööda rääkimised olid meil siis,kui olime koos olnud 5.aastat ja siis kui täis sai 8.aastat. Mehe sõbrad ka alati imestavad,et kuidas meie suhe nii värske on. Lihtsalt tuleb osata teineteisega arvestada ja rääkimine aitab ka alati.Mu mehe sõbral juba kolmas naine selle 13.aasta jooksul. Päikest ja edu sulle.\nAnu 23/8/17 04:06\nPalju õnne viisa puhul! Kanadas on tore :)\nAnonüümne 23/8/17 18:07\nKardan natuke seda töö otsimist Kanadas. Lennupilet sai ostetud 22.jaanuar. Algul oleme hostelis. Kuna veel ei tea,millises linnas peaks seda kõike alustama. Ei kujuta ettegi, milline see Kanada tööandja võib olla. Tuttavad ja sõbrad soovitavad alustada väiksemast kohast aga mina nii segaduses. Valikuid nii palju. PALJU,PALJU ÕNNE LAPSE SAAMISE PUHUL. Päikest.\nAnu 24/8/17 07:51\nAitäh! See lapseuudis on tore jah.\nVäga oleneb sellest, kas sa ise eelistaksid väiksemas või suuremas kohas elada. Enamik inimesi jäävad lõpuks ikka sinna, kust alustasid, tekib töö-kodu-sõbrad, ei taha enam uuesti nullist alustada teises linnas. Tööd ei ole Kanadas keeruline leida, seda ära karda! Provintsidest soovitan mina alati British Columbia't (absoluutselt mitte erapooletuna muidugi!), sest lääneranniku loodus on imeilus ja hästi mägine, seda mujal Kanadas ei näe. Kuhu iganes end sisse sätid, eestlaseid leidub igal pool, nii et kui nõu, abi või seltsi vajad, kirjuta julgelt Kanada eestlaste gruppi FB's, alati leidub neid, kes on nõus kokku saama ja kogemusi jagama.\nHostelite kasuks räägib see, et nad asuvad alati kesklinnas, sealt on alguses tõesti lihtsam asju ajada. Kindlasti tasub uurida ka Air BnB võimalusi, kahe peale ei pruugi eriti kallim tulla kui hostel, aga privaatsust ja mugavusi on rohkem. Kodu leidmisega läheb nädalake kindlasti aega ja kui leitud, võib juhtuda, et ei saa enne 1-st või 15-ndat kuupäeva sisse kolida ja peab veelgi ootama, nii et igaks juhuks arvesta, et see hosteli aeg võib mõnest päevast pikemaks venida.\nNell 22/8/17 20:24\nLapse saamiseks ei olda enamasti valmis ka siis kui seda teadlikult paneerida. Ikka lööb kahe triibu nägemine testil jalad vähe nõrgaks ning ajju jookseb teadmine "nüüd ongi nii ja seda tagasi ei keera". Kuidagi lõplik on see teadmine. Positiivne ja hea teadmine aga ehmatav ikkagi. PS!Te võite planeerida ja genereerida kuis jaksate aga lapsuke tuleb ikka siis kui on õige aeg. ja sünnib samuti talle sobival ajal, vahet pole mis päeval sina ta tulekut planeerinud oled :)\nAnonüümne 22/8/17 21:07\nKaks triipu ei anna mingit kindlustunnet küll "et nüüd ongi käes, tagasi ei keera", jalad lööb vb nõrgaks jne, kuid hirm katkemise/peetumise ees jääb kuni hetkeni, mil laps on rinnal. Kes katkemise/peetumise läbi elanud, see teab seda tunnet ja kes mitte, see ei oska isegi ette kujutada reaalselt.\nAnu 23/8/17 04:08\nJaa, see hirm jääb. Ja kui rasedus kulgeb hästi, on alati oht, et sünnituse käigus läheb midagi viltu. Õnneks sünnib enamik lapsi igati tervete ja tublidena, aga emasüda noh...\nEpp 22/8/17 22:01\nAga kui te ikka kassi veel ka plaanite votta, siis soovitan soojalt enne lapse saamist ta soetada. Harjuvad molemad teineteisega juba varakult ja oskavad arvestada. Kui laps enne tuleb, siis tuleks\nJah paar aastat oodata kassi votmisega. Et saaks lapsele seletada et ei tobi saa et tommat jne ja laps sellest aru ka saaks 😊\nAnonüümne 24/8/17 21:23\nAppi kui äge nagu enda elust loeks! Ma veel rase pole aga maikuus sai ka lõpuks pillid ära jäetud ja roheline tuli antud. Vitamiine söön ka tublisti.��\nAnu 24/8/17 21:57\nMina jätsin pillid ära paar kuud enne proovima hakkamist, mõtlesin, et annan kehale aega taastumiseks. Ja hullult põdesin, et jumala eest enne rasedaks ei jääks kui tegelikult rohelise tule tahtsime anda. Aga näe, ikka rohkemgi läks aega :) Loodetavasti on sul ka varsti triibud käes!\nKolmas kuu (surm silme ees)\nRasedusega kaasnevad "rõõmud"\nTeine kuu (hirmutav)\nEsimene kuu (veel täitsa tore)\nAppi, me saame lapse?!


Nõmmekad lõid saamatu jäätmevedaja abistamiseks Prügi-Uberi - kommentaare 1-5\nNõmme on see teada tuntud reformarite kants, sellest ka see kõige suurem kisa. No nemad oleks rahul ka kõrget prügi tasu maksma Ragn-Sells'ile, mis sest, et kannataks ka ülejäänud tallinlased aga peaasi, et saaks kesikutele ära panna.\nKui sind prügisisse tasutapista oled sa häpi?\nKui Nõmmel elab enamuses eestlased siis kohe reformarite kants?! Haige on see vägivaldur. Nõmmel need suured probleemid olidki. Ja mis kõige toredam, vägivalduri lemmikrajoonis Lasnamäel, olid nii suured probleemid, et KÜ-d tegid korduvalt pöördumisi ja kaebusi. Kas Lasnamäe on ka refirmarite kants, vägivaldur? On ikka tüüpe, kes toetavad korralagedust ja inimeste petmist (vaadake lisaridu arvete peal), peaasi, et omad joped saaks tegutseda. Haige inimene.\nSain hiljaaegu teada, et meie kandi prügivedajal (Keskonnateenuste AS) saab lepingu aeg ümber ja korraldatakse uus konkurss parimale teenusepakkujale.\nVallavanem teatas, et konkurss tuleb igal juhu, sest seadus näeb nii ette.\nMida aga tähendaks teenusepakkuja vahetus kogukonnale? Võib ju juhtuda, et mõni firma küsib sendi vähem..\nJälle algavat suurt segadust klientide ülesleidmisel, mis võib kesta ehk terve aasta. Umbes selle ajaga leitakse üles viimased metsateed ja majad mille elanike prügivedamisel oleksid samad probleemid, kui Tallinna linnas. Või suuremad\nTeades, et konkursi võidab odavaim teenusepakkuja, et vallavanem veab loeb seadusandluses sõrmega igat rida, võib oodata kodanikku seadusest tulenev\nSee prügi hüsteeria Nõ/m/me linnaosas algas juba koheselt kui teenuseosutaja vahetus. Esimesed prügi postitused ilmusid juba esimesel päeval ja postitajateks olid mitmed reformi ja sotside liikmete elukaaslased. Ja pidev jauramine käis/käib seal nõmmel kuna vaesekestel viiakse prügi UUE graafiku järgi aga mitte varem harjunud päevadel. Samuti mitmed kurtjad/hüsteeritsejad kirjutavad et neil polegi lepingut tehtud aga nõuavad samas valjuhäälselt teenuse osutamist neile.


„Sain haridusinnovatsiooni õppimist nautida: toetuda enda tugevatele külgedele, leida uusi vaatenurki ja parajal määral pingutada. Kasutades loodud õpivõimalusi enda kire otsimiseks ja oskuste treenimiseks, laienesid ka minu karjäärivalikud. See on suurepärane õppekava maailma muutmiseks, alustades muutustega endast!“\nTriinu Pääsik, vilistlane\nSisseastumiseks esitad oma esialgsed mõtted magistritöö kohta ja motivatsioonikirjas selgitad, millise (haridus)probleemi uurimisele soovid sa oma õpingutes keskenduda. Sul on seda võimalus uurida nii üksi kui ka paaristööna.\nÕppima asudes on sul kaks valikut. Sa võid spetsialiseeruda õppimise ja õpetamise protsessi juhtimisele ja korraldamisele või haridusasutuse juhtimisele, et õppida vedama eest haridusorganisatsiooni või -töörühma. Probleemi paremaks mõtestamiseks on sul õpingute ajal võimalus külastada haridusasutusi näiteks oma põhipraktika käigus.\nKaheaastase magistriõppe (120 EAP) sessioonidele ootame sind üks või kaks korda kuus neljapäevast pühapäevani. Et me kasutame hulgaliselt aktiivõppemeetodeid, ole valmis paljudeks rühmatöödeks ja aruteludeks, samuti veebipõhiseks õppeks.\nMeil õpetavad peale ülikooliõppejõudude ka tunnustatud hariduspraktikud.\nMeie üliõpilased õpivad äsja renoveeritud tänapäevases Jakobi tänava õppehoones, kus saad kasutada mitmesuguseid digivahendeid. Palju õppetööd toimub väljaspool ülikooli: sa külastad meie innovatsioonikoole, et tutvuda erisuguste õpikeskkondadega ja saada osa sealsest õppest.\nTartu Ülikoolis õppides on sul võimalus liituda korporatsioonide ja muude tudengiorganisatsioonidega. Näiteks oled teretulnud osalema Noore õpetaja huviklubi tegevuses.\nStipendiumide toel võid käia teaduskonverentsidel ning tutvuda välisriikide õpetajahariduse ja koolieluga. Meie õppe arenduses saad kaasa rääkida siis, kui kuulud haridusinnovatsiooni õppekava programminõukogusse.\nÕppekava läbinuna oled võimeline muutuste ja innovatsiooni juhtimisel ja eestvedamisel looma visioone ning seadma eesmärke. Sa oskad toetada enda ja oma meeskonnaliikmete professionaalset arengut ning juhtida ja korraldada õppimise ja õpetamise uurimist, aga ka uurimistulemuste rakendamist.\nMeie juures magistrikraadi saanud töötavad haridusasutuse juhi või juhtkonna liikmena, samuti riigi või omavalitsuse haridusvaldkonna spetsialistina. Veel leiab meie vilistlasi haridusuuringutele ja -innovatsioonile keskendunud asutustest, ettevõtetest ja organisatsioonidest.\nNeed vilistlased, kes soovivad uurida haridusvaldkonna probleeme teaduslikult ja süvitsi, jätkavad õpinguid doktorantuuris. Osa vilistlasi jagab oma teadmisi ja oskusi meie instituudis õpetades.\nMotivatsioonikirjas peab sisalduma:\nKandidaadi tutvustus, kus on esitatud kandidaadi hariduslik ja professionaalne taust (kuni 200 sõna).\nKandidaadi õpimotivatsioon, kus on välja toodud, mis motiveerib kandidaati õppekavale õppima tulema, kuidas õppimatulek aitab kaasa kandidaadi professionaalsele arengule ning kuidas kandidaat soovib osaleda haridusinnovatsioonis (kuni 250 sõna).\nKandidaadi ideed magistritööks, kus on välja toodud, millised on kandidaadile huvipakkuvad teemad haridusinnovatsiooni valdkonnas, millist probleemi kandidaat soovib oma magistriuuringu käigus lahendada, miks selle probleemi lahendamine on oluline ning kes ja kuidas sellest kasu võiksid saada. Oma põhjendustes toetub kandidaat teaduslikult usaldusväärsetele allikatele (kuni 300 sõna).\nkandidaadi sobivust õppekavale, sh tema motivatsiooni ja võimekust õppekaval nõutavate ülesannete täitmiseks (30 punkti);\nkandidaadi võimekust viia õppekava raames läbi teaduslikult usaldusväärsetele allikatele toetudes uurimis- või arendusprojekt, mis aitaks kaasa kas tema töökoha, praktikabaasi või mõne haridusega seotud valdkonna arengule (70 punkti).\nErialakatse toimub 08. juuli 2022 kell 10-17 aadressil Jakobi 5, Tartu.\nErialakatse toimub intervjuu vormis. Intervjuule kutsutakse kandidaadid, kes on saanud motivatsioonikirja eest vähemalt 51 punkti. Intervjuu eesmärk on välja selgitada üliõpilaskandidaadi:\nõpimotivatsioon ja motivatsioon õpitut rakendada haridusinnovatsioonis.\nIntervjuu viiakse läbi 3-5-liikmelistes rühmades, rühmad moodustatakse vastavalt motivatsioonikirjas välja toodud teemadele. Üks rühmaintervjuu kestab 30 minutit.\nvõimekust arutleda magistritööks sõnastatud teemadel (70 punkti);\nväljendusoskust ning eneseesitluse sisukust ja stiili (30 punkti).\nLõplik punktisumma kujuneb komisjoniliikmete keskmise hinnangu alusel. Vastuvõtt toimub paremusjärjestuse alusel.\nÕppetööst saad hea ülevaate, kui tuled meile tudengivarjuks.


Rattahooaeg on avatud! | Kuidas saada rahaliselt vabaks\nKuigi õues on veel parajad koerailmad, on Estonian Cup maastikurattasari alanud ja esimene etapp Mulgimaal peetud. Pean tunnistama, et sõites Viljandi suunas tekkis korraks lausa tunne, et keeraks otsa ringi – väljas sadas laia lund ja jube palju muid asju oli ka teha. Aga samas tekkis ka sportlik huvi, et kuidas ikkagi on vihmas, lörtsis ja mudas 62 kilomeetrit oma uue rattaga möllata.\nTegelikult oli päris tore. Alustasin vist liiga hoogselt, sest poole raja peal Holstre-Polli mägedes oli mu vasak jalg krampis ja sealt alates hakkas “survival mode” – soola ja hapukurgi toel ja vaiksemas tempos sai siiski lõpuni välja veetud. Kohe pärast finishisse jõudmist tuli korraks lausa päikegi välja 😉\nJärgmine etapp ootab rattureid 18. mail Kõrvemaal. Pärast seda on meil plaanis koos Märdi ja Suleviga 23-25 mail läbida 370 kilomeetrine Eesti matkatee.\nVaadates esimese etapi tulemust on mul siiras usk, et jõuan hooaja kokkuvõttes 500 parema sekka – Kõrvemaal on Leguar Capital tiim juba täies koosseisus kohal ja loodetavasti pole ka vaja krampidega maadelda.\nKäisin ise ka seal ja sinna sõites(Tallinnast) oli sama tunne, no mida kuradit ma sinna -1 ja lumesajuga lähen 🙂 Õnneks see tunne ja külm kadus peale stardipauku ära ja oli väga hea kogemus! Edu!\nKuidas siis uus Ratas tundus, kas tuli sealt ka mõned sekundid juurde? Kusjuures lähme ka sõbraga seda RMK matkateed sõitma, aga 3 päeva peale sind, kui aega võiksid siia kribada kuidas see oli…\nMa usun, et uuest rattast läksid mitmed minutid maha 😉


Uudised | Eesti Judoliit\nFiltreeri aasta järgi\n28 dets. Eesootav jaanuarikuu Head vana aasta lõppu ja uue algust kõigile. Peagi ootab meid ees uus judo hooaeg ning ka järjekordsed muudatused judoreeglites, seepärast toimubki enne esimesi EMV-si judokohtunike ja treenerite koolitus (18.jaanuar Tallinnas). Enne seda on ja ...\n28 dets. Ilusat pühadeaega ja head vana aasta lõppu!\n10 dets. Hundu Judo Cupile registreerimine 14.12.2013 14.detsembril Pirita Majandusgümnaasiumis toimuvale Hundu Judo Cup-le, saad registreeruda: Siit!\n09 dets. Tartu Do ülemvõim Klubide Karikal 7.detsembril Tallinna Lauluväljakul telgis peetud Klubide Karikavõistlustel võitis täiskasvanutes esikoha DO I võistkond, teise koha Do II võistkond ning kolmandad kohad läksid Yawara ja Aitado võistkondadele. Noortes saavutas esikoha DO võ ...\n08 dets. 2013.a parimad judokad, treenerid ja kohtunikud 2013.a edukas judoaasta sai piduliku lõpu Tallinnas, kui 7.detsembril autasustati 2013.a parimaid judokaid, treenereid ja kohtunikke. Autasud andis üle Eesti Judoliidu president Eerik-Niiles Kross. Parim kohtunik: Kalle Norma Parim noorjudoka ...\n04 dets. 2013.a Eesti parima sportlase valimine Kuni 20. detsembrini saab EOK lehel hääletada 2013.a parimate sportlaste, võistkonna ja treenerite poolt. Anna oma hääl SIIN!\n01 dets. Stipendiumikonkurss\n28 nov. Uued judoreeglid (2014-2016) Loe täpsemalt 01.jaanuar 2014.a kehtima hakkavatest judoreeglitest (punaselt märgituna on muudatused eesti keeles ning sinisena vene keeles).\n22 nov. Kas keegi suudab Klubide Karikal pidurdada võitmatut Do klubi? 7.detsembril selgitatakse Tallinna Lauluväljakul (Tuletorni kõrval) välja Eesti parim judoklubi nii noortes kui täiskasvanutes. Noortes võistleb meeskond seitsmes kaalukategoorias: -55kg, -60kg, -66kg, -73kg, -81kg, -90kg, +90kg ning täiska ...\n19 nov. Kiddo Judo Shiai online registreerimine Laupäeval, 23.novembril Toni Judokooli poolt organiseeritavale Kiddo Judo Shiaile on võimalik registreerida ka onlines SIIN!\n17 nov. Grišale U-23 EM-lt pronks!! Judoka Grigori Minaškin võitis Bulgaarias toimuval U-23 EM-l pronksmedali kehakaalus -100kg. Täiskasvanute Euroopa reitingus neljandat kohta hoidev Minaškin oli loosi tahtel esimeses ringis vaba, teises ringis alistas ungarlase Kaszase ning oli s ...\n17 nov. Grigori maadleb U-23 EM-l pronksmedalile Grigori Minaškin maadleb täna Bulgaarias toimuval U-23 EM-l kell 15:30 pronksimatšis kolmanda koha peale. Täiskasvanute Euroopa reitingus neljandat kohta hoidev Grigori oli loosi tahtel esimeses ringis vaba, teises ringis alistas ungarlase Kaszas ...\n15 nov. U-23 EM Bulgaaria Rohkete kodumaiste judouudiste vahele ka teadaanne, et täna maadleb U-23 EM-l Bulgaarias Iljas Avir (-66kg) ning pühapäevasel võistluspäeval Grigori Minaškin (-100kg) ja Dmitri Lepp (+100kg). Võistlused algavad Eesti aja järgi kell 10. Iljase ...\n14 nov. Pühapäeval toimuvad nii naiste kui meeste absoluutkaalu MV-d Eesti MV-de 2013.a üldjuhendisse on kahetsusväärselt tekkinud viga seoses naiste Absoluutkaalu MV-ga. Nii TRN esimees kui EJL president täpsustasid, et tegu on kirjaveaga. Järelikult toimuvad pühapäeval, 17.novembril A.Le.Coq spordihoones Eest ...\n14 nov. Aleksei Budõlini külaskäik Kempo klubisse Käesoleva nädala esmaspäeval pandi ka Eestis ...\n12 nov. Sel nädalavahetusel toimub Baltikumi suurim judovõistlus Sel nädalavahetusel toimub Tartus A. Le Coqi spordimajas (Ihaste tee 7) Kaimu Keeraku Memoriaal Judos, mis on Baltikumi suurimaks judovõistluseks. Eelmisel aastal võttis võistlusest osa ligi 900 võistlejat, sellel aastal on matile oodata ligi ...\n27 okt. Minaškinile elu esimene EK etapivõit Pühapäeval Rootsis toimunud Euroopa Karikaetapil võitis Grigori Minaškin kehakaalus -100kg kuldmedali. Esimeses ringis oli Minaškin loosi tahtel vaba. Veerandfinaalis kohtus ta sakslase Korthalsiga, kes alistus vaevalt poolteist minutit kestnud ...\n26 okt. Rootsi (Boras) EK Nädalavahetusel toimuval Rootsi Borase EK-etapil on eestlastest maadlemas Iljas Avir(-66kg) ning Grigori Minaškin (-100kg). Iljas asub maadlema laupäeval ning Grigori pühapäeval. Võistlused algavad mõlemal päeval 09.00 Iga kehakaalu võitjale ...\n23 okt. Ljubljana juuniorite MM Praeguseks on 4 Eesti judojuuniorit juba poolel teel Ljubljanasse, et osa võtta Juuniorite MM-st. Kõik neli võistlejat: Ants Oscar Pertelson (-66kg), Tevol Tamm (-66kg), Kristjan Tõniste (-73kg) ja Andre Seppa (-73kg) maadlevad neljapäevasel võ ...\n22 okt. Selgusid Eesti meistrid Üliõpilaste hulgas Pühapäeval, 20.oktoobril, ülikoolilinnas Tartus toimunud Üliõpilaste Eesti MV-l selgitati välja parimad judokad tudengite seas. Kokku oli osalemas 22 judokat üle kogu Eesti. Võistlused toimusid EASL-i juhatuse esimehe Ants Veetõusme ülevaat ...\n13 okt. Minaškinile Minski MK-lt pronksmedal! 12-13.oktoobril toimunud Minski judo MK-etapil saavutas Grigori Minaškin kehakaalus -100kg kolmanda koha. Esimeses ringis oli Minaškin loosi tahtel vaba, teises ringis alistas valgevene judoka, kuid poolfinaalis kaotas napilt karistustega ukrainlas ...\n04 okt. Muudatused Tudengite EMV-s ja Jõudi MV-s kuupäevades NB! Mõlemad võistlused toimuvad 20. oktoobril, kuid eri kellaegadel. Vaata mõlema võistluse uuendatud juhendeid kalendrist!\n03 okt. Warsaw Openilt kolm medalit Ida-Euroopa ühel suurimal võistlusel Warsaw Openil osales sellel aastal 1111 judokat üle kogu Euroopa. Eestlastest õnnestus medal võita Martin Astudnevil klubist Aitado (U-17 -81kg esikoht) ning Ants Oscar Pertelsonil klubist Ookami (U-20 -73kg ...\n03 okt. Kuusik kvalifitseerus Noorte Olümpiale Eesti Judoliidule saabus Rahvusvahelise Olümpiakomitee poolt rõõmustav uudis, et Tartu Do judoka Mattias Kuusik on kvalifitseerunud II korda peetavatele Noorte Olümpiamängudele, mis leiavad aset 2014.a augustikuus Hiinas. Huvitava aspektina on ...\n22 sept. Võimas esitus Tampere EK-l Tamperes toimunud judo Euroopa karikatepil võitsid judokad kaks kulda ning kaks hõbemedalit. [caption id="attachment_640" align="alignleft" width="300"]\n19 sept. Juuniorite EM toimub sel nädalavahetusel Täna sõitis juuniorite koondis Sarajevosse, kus homme saab avapaugu Juuniorite EM. Kahjuks pidi viimasel hetkel pöidlaluu murru tõttu võistlusest kõrvale jääma Rustam Kerimhanov, ent ülejäänud poisid üritavad endast siiski parimat anda. V ...\n15 sept. Sügishooaja algus 13.septembril peeti Tallinnas ka treenerite kutseeksam, kus 15 treenerit pikendasid või taotlesid kõrgemat kutset. Eriliselt tahaks ära märkida, et Dmitri Budõlin liitus edukalt V taset omavate judotreenerite nimekirjaga. 14.septembril peeti ...\n10 sept. 2020.a OM toimub Tokyos Septembri algul saabus rõõmustav sõnum, et 2020.a olümpiamängud toimuvad judo sünnimaal Jaapanis, Tokyos. Loodame, et Tokyo OM-l jagatakse medaleid välja ka võistkondlikul judo võistlusel. Tokyo edastas hääletusel Istanbuli ning varasemalt ...\n09 sept. Joonistusvõistlus “Sport ja mina” Euroopa Parlamendi infobüroo Eestis kuulutab välja joonistusvõistluse "Sport ja Mina", mis on suunatud 4-12 aastastele lastele. Joonistustööde esitamise tähtaeg on 14.oktoober. Eesti Judoliit loodab, et võistlustööde hulgas on ka palju jud ...\n03 sept. Ilusat sügishooaja algust Eesti Judoliit soovib Eesti judoperele ilusat sügishooaja algust. Sellel õppeaastal alustas Audentese spordigümnaasiumis uut õppeaastat 8 judokat. Klen Kristofer Kaljulaid (12.klass), Aivar Russki ja Tanner Saar (11.klass), Tanel Karro (10.klass) ...\n25 aug. 26-31.augustil toimub Rio MM Homme algaval Rio MM-l on Martin Padari (+100kg) esimeseks vastaseks sakslane Andreas Tölzer, kes hoiab maailma reitingu neljandat kohta ning on eelmise aasta olümpia pronksmedaliomanik. Loodame siiski, et vaatamata väga tugevale esimese ringi vas ...\n10 aug. Mattias Kuusikule kadettide MM-lt 9.koht Miamis toimuval kadettide MM-i saagiks jäi Mattias Kuusiku 2 võitu ning German Durani 1 võit. Mattias saavutas sellega väga tubli üheksanda koha. Samuti kehakaalus -81kg võistlev German Duran kaotas teises ringis hilisemale kaalu võitjale Kr ...\n04 aug. Kadettide MM päikselises Miamis 8-11. augustil toimub päikselises Miamis kadettide aasta tippsündmus, U-18 maailmameistrivõistlused, kuhu on pärast pikka reisi kohale jõudnud ka Eesti delegatsioon. Loodame, et keerulise ajavahega kohanemine läheneb edukalt ning see vormile m� ...\n24 juuli Juuniorite tihe võistluskalender Wroclawi juuniorite EK etapil saavutasid eestlased kaks seitsmendat kohta: Tevol Tamm (-66kg) ning Kristjan Tõniste (-73kg), samuti 9s koht Rustam Kerimhanovile (-81kg). Väga positiivne on, et 7st võistlejast 5 said vähemalt ühe võidu. Enam-vä ...\n20 juuli Wroclawi juuniorite EK etapp Nüüdseks on ENOP lõppenud, eesti judokatest tegi parima esituse Tanel Karro kehakaalus +90kg, kes sai seitsmenda koha. Tundub, et Eesti raskekaalul on tulevikulootusi küll. Sellel nädalavahetusel algab samas ka juba Wroclawi, Poola juuniorite ...\n16 juuli ENOP-i teine võistluspäev Kolmapäeval, 17.juulil asuvad ENOP-l võistlustulle esimesed Eesti judokad. Kehakaalus -66kg maadleb Artur Kikas ning homme astub matile ka Eesti judodelegatsiooni ainus tüdruk Kaisa Kuusksalu (-57kg). Arturi esimeseks vastaseks on Moldova esindaja ...\n14 juuli ENOP-i avamistseremoonia Siit lingilt saad vaadata, kuidas Mattias Kuusik ENOP-i avatseremoonial Eesti lipu staadionile kannab. (http://new.livestream.com/accounts/4543905/events/2225431 Lingi avanedes ...\n12 juuli Euroopa Noorte Olümpiapäevad algavad 14.juulil Euroopa Noorte Olümpiapäevad leiavad sellel aastal aset Hollandis, Utrechtis 14-21.juulil. ENOP-it peetakse ika 2 aasta tagant, eelmised leidsid aset 2011.a Türgis ning 2015.a omad toimuvad Gruusias. Rahvusvahelise Olümpiakomitee presidendi Jacqu ...\n08 juuli Universiaadi teine päev Julia Bežko saavutas universiaadi teisel päeval kehakaalus -63kg 7nda koha. Julia võitis esimese ringis raskes matšis hiina esindaja, seejärel pidi kaotuse vastu võtma hilisemalt kuldmedali omanikult Di Cintiolt (Prantsusmaa). Lohutusringides s ...\n07 juuli Universiaadi esimene päev algas judokatele kahe viienda kohaga Universiaadi esimene päev Kaasanis algas Eesti judokate jaoks esmalt väga hästi, mõlemad täna maadlevad judokad jõudsid medalimatšideni. Kahjuks kaotasid nad mõlemad oma pronksmedalimatšid, tulemuseks seega avapäevalt Eesti judokatele kaks ...\n04 juuli Erakorraline DAN eksam Vastu tulles SK Do peatreeneri Andres Põhjala ja Eesti Judoliidu palvele toimus 29.juunil 2013 aastal Otepääl Marguse puhkekeskuses erakorraline DAN-eksam. Eksami algus 12.30 ja lõpp 14.00. Erakorra ...\n27 juuni EM-i medaliomaniku Kuusiku õnnitlemine Otepääl EM-l pronksmedali võitnud Mattias Kuusik siirdus juba kaks päeva pärast võistlust Otepääle spordilaagrisse, et teha veel viimaseid ettevalmistusi Euroopa Noorte Olümpiapäevadeks. Eesti Judoliit ning judoklubi Do tahtsid ka omalt poolt Mattias ...\n23 juuni Mattias Kuusikule EM-lt pronksmedal! 21-23.juunil toimunud kadettide EM-l võitis Eesti judoka Mattias Kuusik (-81kg) pronksmedali. Eelmisel aastal kadettide EM-lt 9nda kohaga naasnud Kuusik oli sellel aastal koondise kindel esinumber ning ootused koduse EM- ...\n23 juuni Eesti avas EM-l võiduarve Raskekaallane Tanel Karro alistas esimeses ringis kreeklase kiirelt ühe minutiga ning avas seega eestlaste võiduarve. Järgmises ringis läheb ta vastamisi ukrainlasega. Peatselt astub matile ka Mattias Kuusik (-81kg), kelle esimeseks vastaseks on ...\n22 juuni Ken-Marti Vaheri kõne EM-i avatseremoonial Honourable President of European Judo Union, mr Sergey Soloveychik! Honourable sportsmen and –women! Dear guests, ladies and gentlemen! I am very glad to welcome you here at one of the most important judo events this year, the European Champions ...\n20 juuni Kadettide EM-i esimene võistluspäev Nüüdseks on loosimine lõppenud ning kõik võistlusprotokollid vaadatavad ippon.org kodulehelt. Loosimise pilte saad vaadata\n18 juuni Kadettide EM 2013 Tallinn võõrustab reedest pühapäevani U-18 vanuseklassi EM-l 450 judokat 40st riigist. Euroopa noorte judo aasta tippsündmusel esindab Eestit 16 võistlejat, poistest on välja pandud maksimaalne arv võistlejaid ehk kümme, tüdrukutest mõn ...\n12 juuni Hundu Cup 2013 autasustamine 22.juunil peale Kadettide EM'i autasustamist Saku Suurhallis toimub Hundu Cup'i autasustamine. Autasustamine algab orienteeruvalt 16.30 Lapsed on kutsutud autasustamisele kimonotes. Kutsutud lapsed: Lapsed vanuserühmade järgi: DP ...\n08 juuni Tallinn European Open Men sel nädalavahetusel Sel nädalavahetusel toimub Tallinnas täiskasvanute Euroopa Karikaetapp judos. Võistlus toob kohale 21 riigi esindajad, kokku ligi 200 sportlast. Lisaks kõikidele lähisriikidele on kaugematest tulijatest võistlemas ka Ghana, Kanada, Iisraeli ja ...\n28 mai 18.mail lisandus 11 musta vöö kandjat 18.mail Vinnis toimunud DAN-eksamil sooritasid edukalt 1.DAN-i eksami ning said õiguse kanda musta meistrivööd 11 judokat: Jörgen Viks, Joan-Martin Astunev, Kaur Järvpõld, Markus Somp, Martin Vist, Sten Alvar Sadam\n25 mai Ühislaager Audenteses Sel nädalavahetusel toimub Audentese spordikooli judosaalis ühislaager kadettidele, juunioridele ja täiskasvanutele. Senseidena tegutsevad Aleksei Budõlin ja Vladimir Grill. Reedel viidi läbi õhtune treening, laupäeval hommikune ja pärastl ...


Svetlana Kozlovskaja » Arvutikaitse\nclass="post-437 post type-post status-publish format-standard hentry category-ari category-uudised">\nInfosecurity London: uudised\nMöödunud nädalal Suurbritannias leidis aset Euroopa suurim infoturbe temaatiline näitus. Kui 2005. aasta näituse märksõnadeks olid viirusetõrje ja outsourcing ning 2006. aasta – wireless ja VoIP, 2007. aasta näitust iseloomustab 3 järgmist põhissuunda:\n1. Tehnoloogiad: Unified Thread Management Systems lahendused\nSelle suuna aktiivsed arendajad on infoturbe maailmaturu silmapaistvad tegutsejad. Olukord, kus tulemüüri paigaldab üks firma, viirusetõrje ostetakse teiselt firmalt, spämmi- ja sisufilter aga kuskilt mujalt, tekitab liiga palju probleeme, seetõttu tekib outsourcingâ€™u teenuse kasutamise vajadus. Kuna aga mitte kõik firmad usaldavad outsourcingâ€™u teenuse pakkujaid, üheainsa kompleksse lahenduse, milleks on Unified Thread Management Systems, kasutuselevõtt on igati põhjendatud. Selliste lahenduste üheks näiteks on www.Astaro.com.\n2. Teenused: testid sissetungimise kohta\nInfosüsteemide rünnete arv ulatub kümnete tuhandeteni, mis omakorda tekitas suurt nõudlust ülalmainitud teenuse järele. Kuna nõudlus paratamatult kasvatab pakkumist, tekib klientide ja tarnijate vahelise usalduse probleem. Suurbritannias ebaausate tarnijate väljasõelumisega traditsiooniliselt tegelevad kutseliidud ja –assotsiatsioonid. 2007. aastal loodi ka infoturbe alas tegutseva samalaadse organisatsiooni CREST – http://www.crest-approved.org/.\n3. Koolitused: häkkimine\n2005. aasta näitusel oli esindatud vaid üks häkkimise koolitust pakkuv firma. 2007. aastal aga sarnaseid koolitusi pakub Suurbritannias juba rohkem kui 10 firmat. Pole ime, et näituse külastajate tähelepanu köitsid häkkimise erinevate tehnoloogiate arvukad esitlused. See näitab kõigepealt seda, et infoturbe spetsialistid on teadvustanud häkkimise meetodite omandamise tähtsust. Kurjategija käitumismallide tundmine aitab paremine korraldada enda kaitset.\nAutor: Dmitri Kuznetsov\nclass="post-405 post type-post status-publish format-standard hentry category-uudised">\nToyota Prius on lahti murtud\nJaapani häkker murdis lahti hübriidauto Toyota Prius. Peale auto â€žarvutiajuâ€? ja kummide tehnilist sättimist vähenes tema kütusekulu kaks korda – 5 liitrist 100 km kohta kuni 2,46 liitrini.\nKaasaegsete elektrooniliselt juhitavate autote kräkkimine on viimasel ajal saanud jaapani häkkerite uueks hobiks. Takashi Toya ütleb, et nende jaoks on see omaette spordivõistus. Takashi enda auto kulutab 49 liitrit 1600 km kohta, mis ületab normi 40% võrra.\nclass="post-403 post type-post status-publish format-standard hentry category-juhendid category-uudised">\nUndelete Plus 2.61 – kustutatud failide taastamine\nMida teha siis, kui kogemata sai kustutatud mõni tähtis dokument? Ei maksa muretseda – lihtne ja täiesti tasuta probleemi lahendus on olemas.\nUndetele Plus on vabavaraline programm, mis aitab taastada andmekandjalt kustutatud faile. Programm toetab FAT12, FAT16, FAT32, NTFS ja NTFS5 failisüsteeme ning töötab kõigis Microsoft Windows operatsioonisüsteemides. Undetele Plus võimaldab andmete taastamist flash-mälu põhinevatel andmekandjatel (mälukaardid, USB mälupulgad, digikaamerad jms). Kustutatud failide otsimisel saab seadistada filtrit faili laiendi järgi või otsida otseselt faili nime järgi.\nProgrammi saab allalaadida siit. Distributiivi suurus on 1 Mb.\nclass="post-400 post type-post status-publish format-standard hentry category-pahalased category-uudised">\nAvastati esimene iPod-i viirus\nKaspersky Lab-i poolt avastatud Podloso-nimeline viirus ohustab neid iPode, millele on installeeritud Linuxi operatsioonisüsteem. Podloso ei levi ise, viiruse saab oma mp3-mängijasse vaid siis, kui kasutaja programmi oma iPodi installeerib.\nKui viirusefail tööle panna, nakatab ta kõiki .elf formaadis faile ning kuvab nende failide käivitamisel ekraanile teksti: â€œYou are infected with Oslo the first iPodLinux Virusï¿½?.\nTegu tüüpilise idee-viirusega (“proof-of-concept”), mis on tehtud selleks, et näidata konkreetse platvormi nõrkust. Viirus ise ei kujuta endast erilist ohtu, kuid Kaspersky Lab-i spetsialistide sõnul esineb viiruse käivitumisel vigu, mis kutsuvad esile kogu süsteemi kokkujooksmist.\nSpetsialistid arvavad samuti, et uus viirus ei too kaasa tõsiseid probleeme, kuna iPod erineb olulisel määral arvutist ja nutitelefonist. iPodide omanikud reeglina ei paigalda oma mängijatesse tarkvara. Lisaks sellele pole peale multimeedafailide iPodilst midagi varastada.


Dekoratiivne värvimine, ehk maalri- ja viimistlustööd - AbiTop\nDekoratiivne seinade värvimine\nOn olemas suur hulk variante ja viise värvi seintele kandmiseks selleks, et luua eksklusiivne ja unikaalne disain teie ruumi jaoks. Lihtsate tööriistade ja värvide abil on võimalik luua tõelised loovad šedöövrid, aga selline töö vajab erilist jaksu, kannatlikkust, vaeva nägemist, pedantsust ja tähelepanelikkust. Parem enne iga seinade värvimist, mustri seinale kandmist, või värvide segamist, tuleb proovida natukene harjutada, mitte kohe üritada kanda kõik oma mõtted ja töö seinale.\nSiin on mõned ideed, kuidas kasutada käepäraseid vahendeid selleks, et dekoratiivselt seinu värvida. Paljusid neist me kasutame igapäevaselt töös!\nÜks seinte värvimise meetoditest, mida hiljuti hakati kasutama on materjali pealekandmine erineva pikkusega (suurusega) sulgede abil. Sulge võib kasutada eraldi selleks, et kanda peale õhukese joonena seda värvi sisse kastes või kasutada harja (nn Pintslit) mis koosneb mitmest sulest. Samuti on võimalik sulega teha värvitud seinale jälgi teise värviga ja kui kanda jäljed tervele pinnale, siis see näeb väga kena välja!\nKasutades harja sarnast sellele, mida kasutatakse tolmu pühkimiseks mööblilt ja interjööri esemetelt raskesti kättesaadavates kohtades, võib luua ilusad värvilised või sama värvi mustrid. Selle juures tähtsaks momendiks on kasutatava värvi tüüp, kuna sule karvakesed võivad kokku kleepuda ja ei tekita vajalikku efekti. Selliseks pealekandmiseks me kasutame ainult vee baasil emulsioonvärvi, või muud dekoratiivseks seinte värvimiseks mõeldut värvi. Selline värv kuivab kiiresti, ehk siis see ei voola laiali peale mustri pealekandmist, see ei oma väljakannatamatut lõhna, värv näeb palju eredam välja, ning peale selle see ei ole tihe ega kleepuv ja ei tekita olukorda, kus karvakesed kleepuvad kokku. Sellise harjaga võib teha ilusaid jälgi, puudutades sellega seina või sellega seina patsutades.\nVot selline on üks tähtsaimatest soovitustest, mida meie meistrid annavad, millest unustavad alailma need, kes sooritavad värvimistöid ise. Enne värvi pealekandmisega alustamist tuleb ette valmistada sein ja kõik juures asuvad pinnad, ehk siis katta põrand kile või paberiga, kasutades ehitus teipi, et liimida kinni pinnad, kuhu värv ei tohi sattuda. Enne värvimist, tuleb kanda krunt värvi paremaks haakumiseks seinaga. Peale selle, peale värvi pealekandmist, tuleb sein pealt katta värvitu kinnitamis lahusega mustri paremaks säilimiseks.\nEi tea millist dekoori te nimelt tahate? Pöörduge meie spetsialistide poole, ja nad aitavad teil valida, teie ruumi disainiga ideaalselt sobiva mustri. Meistrid aga sooritavad töö kvaliteetselt ja tähtajaks.


Teatavasti on keskpangad pidanud juba pikemat aega majandust toetama ülimadalate või isegi negatiivsete intressimäärade ja suuremahuliste varaostuprogrammide ehk nõndanimetatud rahatrükiga. Eelmisel aastal suurenes majanduse toetamise vajadus ja ka selle rahastamine mitmekordselt. Keskpankade kõrval aitavad majandustel kriisist taastuda nii riikide valitsused ise kui ka Euroopa Liidu erinevad vahendid. Kui keskpankade varaostuprogrammidega on alates möödunud aasta märtsist süstitud maailmamajandusse 6,6 triljonit USA dollarit ehk ligi 8% globaalsest SKP-st, siis Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel on pandeemia mõjude leevendamiseks suunatud riikide valitsuste eelarvetest 12% globaalsest SKP-st. Kusjuures, nii keskpankade kui valitsuste poolt majanduste jõuline stimuleerimine raha lisamisega jätkub. Selline meeletu rahasüst aitab kaasa investeeringute suurenemisele, see stimuleerib üldist majandusaktiivsust ning annab tõuke nõudluse kasvu ahelreaktsioonile, mis hakkab üha rohkem hindu kergitama. Kas selles ei peitu aga oht peatseks liiga kiireks inflatsiooniks?\nMajandusse jõudnud rahahulga ehk rahapakkumise kasv on euroalal järsult kiirenenud ning jõudmas juba sellise temponi, mida me nägime viimati 13 aastat tagasi, kui inflatsioon euroalal keskmiselt üle 4% ja Eestis üle 11% tõusis. Enne ülemaailmset finantskriisi olid rahapakkumise ja tarbijahindade kasv üsna tugevalt seotud, kuid viimase 10 aastaga on see seos oluliselt nõrgenenud. Rahapakkumise järsk kiirenemine eelmisel aastal ei suutnud nõudluse vähenemise tõttu hindade langust ära hoida. Vaatamata madalatele intressimääradele ja suuremahulistele varaostuprogrammidele on euroala viimase viie aasta keskmine tarbijahindade kasv olnud vaid 1% ning viimase kümne aastaga on need kasvanud keskmiselt vaid 1,2%. Eestis on vastavad numbrid 1,7% ja 2%. Viimase 15 aasta jooksul on olnud kolm kiirema inflatsiooniga perioodi, kuid need on järk-järgult nõrgemaks jäänud.\nKuigi tarbijahindade kasv on viimastel aastatel olnud aeglane ning eelmisel aastal nägime ka deflatsiooni, siis varade hinnad on teinud kiire tõusu. Balti väärtpaberituru põhiindeks on aastaga kasvanud 11%, kuid viimase 6 kuuga isegi 24%. Euroala STOXX on aastases võrdluses küll veel samal tasemel, kuid alates möödunud aasta märtsi keskpaigast on see tõusnud juba 58%. S&P 500 indeksi kasv on aga olnud vastavalt 17% ja 75%. Vaatamata majanduskriisile kasvas Eestis möödunud aastal korterite keskmine ruutmeetrihind ligi 7%. Euroala keskmine eluasemeindeks tõusis 9 kuuga aastases võrdluses aga 5%. Seega on üldine hinnakasv olnud tugev, aga see ei kajastu tarbijahindade arvestuses. Keskpankade varaostuprogrammid on aidanud kaasa rohkem varade hindade tõusule, kuid mõju tarbijahindadele on väiksem.\nKüll on aga surve ka tarbijahindade kasvu kiirenemiseks või siis deflatsioonist väljumiseks juba tekkinud. Selle taga on kindlustunde paranemine, ülemaailmse nõudluse kosumine möödunud aastasest langusest ning toorainete ja energiahindade tõus. Brenti toornaftahind on tõusnud juba 10%, maailmaturu toidutoormehinnad 14% ja metallide hinnad keskmiselt ligi 40% üle aastataguse taseme. Samuti on järsult kasvanud Aasiast kaupade transpordihinnad ning külm talv on tõstnud elektrihindu. Rahvusvahelise Valuutafondi prognoosi järgi tõuseb toornaftahind aastases võrdluses, pärast eelmise aasta tugevat kukkumist, sel aastal 21% ning ülejäänud toorained keskmiselt 13%. Toorainete hinnakasvu taga maailmaturul on Hiina majanduse ja selle nõudluse kiire taastumine, madalad intressimäärad, nõrgenev USA dollar ja investorite suurenenud riskiisu.\nInflatsioon on küll kiirenemas, kuid veel lähiajal ei tohiks see väga kõrgele tõusta. Hiina erakorraline nõudlus peaks lähiajal leevenema ning see vähendab survet toorainete hindadele. Eestis taastub hinnatõus sel aastal küll nõudluse suurenemise, energiahindade tõusu ja möödunud aastal langetatud aktsiisimaksude mõju taandumise tõttu, kuid lähiaastatel tuleb hinnakasv siiski mõõdukas. Swedbanki hinnangul tõusevad tarbijahinnad sel aastal 1,3% ning järgmisel aastal 1,7%. ECB prognoosib euroala keskmiseks hinnakasvuks sel aastal vaid 1% ning järgmisel aastal 1,1%. Nii Eestis kui ka euroalal üldiselt on inimeste inflatsiooniootused eesoleva aasta kohta praegu väga madalal tasemel ning alla pikaajalist keskmist. Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul tõusevad hinnad arenenud riikides sel aastal 1,3% ja järgmisel aastal 1,5%. Selline inflatsiooni väljavaade sunnib enamikke keskpanku lähiajal jätkama lõdva ja majandust stimuleeriva rahapoliitikaga.\nRohepööre võib pikemas vaates inflatsiooni kergitada\nKa 12 aasta taguse ülemaailmse finantskriisi järel põrkasid euroalal tarbijahinnad nõudluse taastudes paariks aastaks keskpanga sihitud kahe protsendi lähedasest inflatsioonist kõrgemale. Toona stimuleerisid aga keskpangad ja valitsused euroala majandust kordades vähema rahaga, kui praegu. Seega ei tähenda võrdlemisi tagasihoidlik hinnakasvu põhiprognoos lähemaks paariks aastaks seda, et inflatsioon ei võiks oodatust kõrgemale tõusta, seda eriti pikemas ettevaates.\nSuur osa rahast seisab praegu nii ettevõtete kui ka majapidamiste hoiustel. Eestis kiirenes ettevõtete ja majapidamiste hoiuste kasv eelmise aasta lõpuks aastases võrdluses 19 protsendini ning ulatus siis kokku 18 miljardi euroni ehk ligi 66 protsendini SKP-st. Majapidamiste nõudmiseni hoiuste jäägi kasv kiirenes möödunud aasta lõpus aastases võrdluses aga 20 protsendini – kasvuni, mida me nägime viimati 2013. aastal. Suurenenud hoiused peidavad aga endas suurt kuhjunud nõudlust, mis peaks „vabanema“ siis, kui pandeemia taandub, majanduskonjunktuur ja kindlustunne jõulisemalt paranevad. Nõudluse järsk suurenemine avaldab aga survet hindade kasvuks. Hinnasurved hakkavad majanduskonjunktuuri ja nõudluse paranedes tekkima eelkõige nende kaupade ja teenuste juures, mida mõjutavad praegu liikumispiirangud ja muutused tarbimiskäitumises.\nHiina ja teiste suuremate tärkavate turgude integreerimine maailma kaubandussüsteemi, ametiühingute mõju nõrgenemine, arenenud riikides tööturu muutumine paindlikumaks ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtmine on maailmamajanduses hindu allapoole toonud. Pikemas ettevaates globaliseerumise mõju hindadele ilmselt taandub, kuna tootmine Aasias muutub kallimaks. Kliimapoliitika ja rohepööre suurendavad aga nõudlust mitmete oluliste metallide järele, millega ehitatakse madala süsinikuheitmega taristut. Siia juurde võib veel lisada rohepöördega seotud kõrgemad maksud fossiilsete kütuste tarbimisele ja laiemalt, süsinikuintensiivsele majandusele. Pakkumisest suurem nõudlus hakkab tõstma osade toorainete hindasid. Suurem nõudluse kasv eeldab aga seda, et kliimapoliitika ei jää ainult eesmärkideks, vaid et sellega kaasnevad ka reaalsed otsused ja tellimused. Samas peaks automatiseerimine ja suuremad investeeringud tehnoloogiasse parandama tootlikkust ning pidurdama sellega inflatsiooni kiirenemist või tooma mitmete kaupade ja teenuste hindu isegi allapoole.\nKeskpankadel on lähiajal keeruline rahapoliitika karmistamisega inflatsiooni alla suruda\nKuigi keskpankade rahapoliitikas on praegu palju võimalusi inflatsiooni kiirenemist alla suruda – näiteks, tõstes intressimäärasid ja vähendades või hoopis lõpetades varaostud – siis tuleks arvestada, et intressimäärade tõstmine raskendaks oluliselt mitmete riikide kõrgele tõusnud riigivõla refinantseerimist. See muudab keskpankadel rahapoliitika karmistamisega inflatsiooni võimaliku allasurumise keerulisemaks. Keskpangad on andnud märku, et ei hakka inflatsiooni kiirenedes rahapoliitikat karmistama enne, kui on selgelt näha maailmamajanduse püsivat taastumist pandeemia põhjustatud majanduskriisist.\nMärksõnad: Euroopa Keskpank, Inflatsioon, Intressimäär, Nafta, Rohepööre, Tarbijahinnaindeks


rally.ee ... > Braslavi ralli > Sergei Larens võistleb koos Jevgeni Novikoviga\n... > Braslavi ralli > Sergei Larens võistleb koos Jevgeni Novikoviga\n18. mai 2010 3:31 Loe kommentaare (0)\nSergei Larens võistleb koos Jevgeni Novikoviga\n22.-23. mail Valgevenes toimuva autoralli teeb Jevgeni Novikovi kaardilugejana kaasa tallinlane Sergei Larens, kes nädalavahetusel Lätis sõidetud BTA Talsi rallil osales koos Artjom Nazaroviga.\nPärast Balti ja Läti meistrivõistluste etappi Talsis jäi professionaalse kaardilugejana töötavale Sergei Larensile vaid üks vaba päev. Mees põhjendas seda asjaoluga, et juba teisipäeval tuleb jälle Eestist lahkuda: "Valgevenes toimuval rallil loen kaarti Jevgeni Novikovile."\nJevgeni Novikov ootab eelseisvalt rallilt head tulemust, kuna nii Valgevenes kui ka Ukrainas olevat üsna kodune tunne võistelda. Kui Venemaa meistrisarja etapp toimuks taas mõnes muus riigis, oleks see moskvalase arvates halb. "Näiteks Balti riikides sõidetavad rallid ei peaks enam Venemaa meistrivõistluste arvestusse kuuluma. Need ei tohiks kunagi muutuda sellisteks nagu Eesti meistrivõistlused. Olen seal sõitnud ja tean. Lisaks oleks see äärmiselt ebamugav - viisa, piirikontroll, toll," rääkis Novikov.\nEestist pärit kaardilugejaga loodab ALM rallitiimi ridades sõitev Jevgeni Novikov ladusat koostööd. "Arvan, et kõik läheb plaanipäraselt. Asjaolu, et rada on kõigile uus, tuleb meile kasuks," sõnas ta.\nEsmakordselt koos võistlevad Novikov ja Larens lähevad Vitebski oblastis sõidetaval rallil rajale esimest võistlusnumbrit kandma hakkava autoga. Kuigi nende võistlusmasinana on üles antud Mitsubishi Lancer Evo 10, ei ole Sergei Larensi sõnul täna kindel, missuguse N-rühma autoga starti minnakse. "Jevgeni ei ole Evo kümnega väga kohanenud ja talle see väga ei meeldi. Võimalik, et sõidame seetõttu Evo üheksaga," märkis Larens.\nKokku stardib Valgevenes toimuval Venemaa autoralli meistrivõistluste etapil 55 ekipaaži neljast riigist, sealhulgas rootslased Patrik Flodin - Emil Axelsson.\nMõõtu võetakse 12 kiiruskatsel, mille kogupikkus ulatub 154 kilomeetrini. Avapäeval läbitakse 74,4 ning teisel päeval 79,8 kilomeetrit.


Seeder vastas arupärimisele põllumeeste nõustamise kohta - Riigikogu\nSeeder vastas arupärimisele põllumeeste nõustamise kohta\n18.02.2013 / Istungi ülevaated\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder vastas Riigikogu liikmete Enn Eesmaa, Ester Tuiksoo, Kadri Simsoni, Kalev Kallo, Lauri Laasi, Mihhail Stalnuhhini, Peeter Võsa, Tarmo Tamme, Valeri Korbi, Viktor Vassiljevi, Vladimir Velmani ja Yana Toomi 22. jaanuaril esitatud arupärimisele Maaelu Edendamise Sihtasustuse kohta (nr 268).\nArupärijad leiavad, et Maaelu Edendamise Sihtasutus pole kolme aasta jooksul põllumeestele ja maaettevõtjatele mõeldud nõuandeteenistuse koordineerimisega saanud hakkama. Peamiste põhjustena toodi välja oskusteabe puudumine ja tunnustatud nõuandekeskuste ettepanekute ignoreerimine.\nSeederi sõnul ei ole kolme aasta jooksul põllumajandusministeeriumile ja talle ministrina esitatud ühtegi ametlikku pöördumist nõuandesüsteemi kui terviku halva toimimise kohta Maaelu Edendamise Sihtasutuse koordineerimise all. Ministri hinnangul on põllumajandusliku nõuande tegevus olnud pidevas arengus oma üle 20 aastase ajaloo jooksul. Ta lisas, et nõuandesüsteemi korrastada püüdvaid projekte on olnud palju. Alates 2005. aastast toimus üksikkonsulentide koondumine nõuandekeskuste juurde ning alates 2010. aastast sai Maaelu Edendamise Sihtasutus haldusülesande tegutseda nõuandesüsteemi koordineeriva keskuse ning arendajana. Seederi selgituste kohaselt saab nõuandesüsteemi arendamine toimuda vaid mitmepoolses koostöös ning muudatuste sisseviimine tekitab loomulikult ebakindlust. „Ülesande täitmiseks ei tegutsenud MES aga ühepoolselt, vaid tellis erinevaid uuringuid, korraldas kokkusaamisi, formuleeriti ühise tegutsemise kokkulepe, mis ka allkirjastati, ning Eesti põllu- ja metsamajanduse nõuandesüsteemi arengukava aastateks 2012–20. Ühise tegutsemise kokkuleppega liitus 27 maamajanduslikku organisatsiooni, sealhulgas enamus nõuandekeskusi ja tootjate katusorganisatsioonid,“ märkis minister. Nimetatud kokkuleppe kohaselt tegeldi 2012. aasta suveni nõuandeorganisatsiooni loomise ideega põllumajandusettevõtjate ja teiste organisatsioonide baasil. Seeder möönis, et kahjuks soovitu ei realiseerunud. Ta lisas samas, et ehkki olemasolevate nõuandeteenuste kasutajate uuringud on näidanud kõrget rahulolu nõuandeteenuste kvaliteediga, on nõuandesüsteemis veel olulist arenguruumi.\nMinister selgitas, et 2014. aastal algab uus EL-i finantsperiood ning ka Eesti töötab maaelu arengukava raames välja uue nõuandemeetme. Tema sõnul pole seetõttu järgmiseks perioodiks meil valmis uut nõuandesüsteemi rahastamise mudelit, käivad läbirääkimised ja ettevalmistused selleks. Seeder rõhutas, et kõik ettepanekud nõuandesüsteemi parendamiseks on oodatud. Ministeerium on valmis kõiki erinevaid ettepanekuid kaaluma, et järgmisel perioodil nõuandesüsteem oleks maksimaalselt efektiivne ja suunatud eelkõige tootjale.\nSiseminister Ken-Marti Vaher vastas neljale arupärimisele. Need olid:\nRiigikogu liikme Mihhail Stalnuhhini 14. jaanuaril esitatud arupärimine teadmata kadunud isikute kohta (nr 259);\nRiigikogu liikme Mihhail Stalnuhhini 15. jaanuaril esitatud arupärimine Narva piiripunkti rekonstrueerimise peatamise kohta (nr 261);\nRiigikogu liikmete Kalev Kallo, Marika Tuus-Lauli, Mihhail Stalnuhhini, Peeter Võsa, Priit Toobali, Valeri Korbi, Viktor Vassiljevi ja Vladimir Velmani 16. jaanuaril esitatud arupärimine korruptsiooni vähendamise kohta (nr 263);\nRiigikogu liikmete Aivar Riisalu, Mihhail Stalnuhhini, Tarmo Tamme, Valeri Korbi ja Vladimir Velmani 17. jaanuaril esitatud arupärimine narkosurmade arvu kasvu kohta (nr 264).\nMajandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts vastas neljale arupärimisele. Need olid:\nRiigikogu liikmete Ester Tuiksoo, Jüri Ratase, Kadri Simsoni, Mailis Repsi, Olga Sõtniku, Priit Toobali, Tarmo Tamme ja Viktor Vassiljevi 21. jaanuaril esitatud arupärimine kodutarbijate kaitsmise kohta (nr 267);\nRiigikogu liikmete Andres Anvelti, Helmen Küti, Jaak Alliku, Jaan Õunapuu, Jevgeni Ossinovski, Kajar Lemberi, Karel Rüütli, Marianne Mikko, Neeme Suure, Rannar Vassiljevi ja Rein Randveri 23. jaanuaril esitatud arupärimine AS Eesti Energia investeeringute kohta Jordaanias ja Ameerika Ühendriikides (nr 270);\nRiigikogu liikmete Eldar Efendijevi, Enn Eesmaa, Ester Tuiksoo, Lauri Laasi, Mihhail Stalnuhhini, Olga Sõtniku, Peeter Võsa, Tarmo Tamme, Valeri Korbi, Viktor Vassiljevi ja Vladimir Velmani 23. jaanuaril esitatud arupärimine elektriraudtee uute rongide kohta (nr 271);\nRiigikogu liikmete Deniss Boroditši, Inara Luigase, Kalle Laaneti, Lembit Kaljuvee ja Rainer Vakra 30. jaanuaril esitatud arupärimine Estonian Airi teenuste kvaliteedi kohta (nr 281).\nIstung lõppes kell 19.42.


Rail Balticu nõrgad kohad võivad saatuslikuks saada - Äripäev\nRail Balticu nõrgad kohad võivad saatuslikuks saada\nRail Baltic peaks toetuma ELi majanduslike sõltuvussuhete loogikale. Esmapilgul tundub, et ta teebki seda. Baltimaad ja Soome seotakse Euroopa südamega. Täiendava liiklussoone geopoliitist tähtsust on raske alahinnata. Kõigele lisaks ehitatakse uus raudtee väidetavalt suuresti jõukate eurooplaste rahaga.\nTasuvus. Ometi on Rail Balticu praegusel projektil mitu nõrka kohta, mis võivad talle saatuslikuks saada. Raske on aru saada, kuidas suurinvesteering lõpuks tasuvaks muutub. Keskseks küsimuseks on tõusnud raudteetrassi asukoht. Praegused trassialternatiivid välistavad kogu reisijateveo potentsiaali kasutamise.\nRaudtee, mis jääb Balti riikide hõreda asustuse puhul väheste “suurlinnade” linnasüdametest ja lennujaamadest nõnda kaugele, kujuneb vaevalt peamiseks eelistuseks mõistliku sõiduajaga sõitude puhul. Projekti eestkõnelejad tunnistavadki seda vaikimisi ning on lauale tõstnud kaubaveo kaardi. Kuid Euroopa-suunaline kaubavedu ei vaja kiirraudteed ning Soome miljonid kaubatonnid, mis peatselt jõustuva laevakütuse väävlidirektiivi tõttu peaksid maismaale ehk siis uuele raudteele kolima, jäävadki ilusaks unistuseks. Kaupade vedu Soomest meritsi Lääne-Euroopa sadamatesse jääb alatiseks nii palju energiasäästlikumaks, nii et mingisugune väävlidirektiiv ei suuda pikas plaanis raudteed majandusseadusi eiravalt meretranspordi alternatiiviks kujundada. Samuti on kohalik väetiste tootmine miljonites tonnides äärmiselt ebaselge plaan ja nagu öeldud, kiirraudteed selle mahu transportimiseks küll vaja ei ole.\nKaks valikut. Ilma majandusliku tasuvuse alussambata praegust Euroopa Liitu tõenäoliselt ei oleks. Rail Balticu puhul on viga sellest mööda vaadata. Me ei suuda juba olemasolevat nn Vene laiusega raudteetrassi praeguse investeeringute mahu juures töökõlbulikuna hoida ja peame igal aastal leidma paarkümmend miljonit eurot lisaraha. Tegelikke valikuid on ainult kaks: kas reisijad hakkavad oluliselt rohkem maksma või tuleb koormus riigieelarve kaudu maksumaksjate õlgadele panna. Majanduslikult mittetasuva Rail Balticu puhul tuleb teha sarnaseid otsuseid, kuid summad ja järelikult ka risk on juba oluliselt suuremad.\nVenemaad ei tuleks kõikides olukordades peljata ning peaks tasapisi teda rohkem Euroopaga siduma. Rail Balticu kontekstis tähendaks see põhimõttelise võimaluse loomist, et tulevikus ühendaks Lääne-Euroopa laiusega raudtee Vene suurlinna Peterburi Euroopa raudteevõrguga. Praegused trassivalikud seda aspekti hästi ei arvesta.


Ilmateenistus: tugevamat tormi on oodata esmaspäeval - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Ilmateenistus: tugevamat tormi on oodata esmaspäeval\n14. jaanuar 2022 16:57\nEhkki tugevamat tormi on oodata esmaspäevaks, ulatuvad tuuleiilid Lääne-Eestis ja saartel puhanguti kuni 27 meetrini sekundis. Seetõttu kehtib neis piirkondades ilmale ka teise taseme hoiatus. Läänemaal puhub ilmateenistuse andmeil praegu loodetuul 15-18, puhanguti 22-27 m/s.\nTeise taseme hoiatusega tuleb arvestada, et ilm on ohtlik ning ilmaprognoosi tasuks tavapärasest sagedamini jälgida.\nTugev tuul seiskas juba laevaliikluse Sõru-Triigi liinil. Veetase on üle riigi küll tõusnud, kuid mitte oluliselt.\n“Selle talve esimene märkimisväärsem torm on praegu (14. jaanuaril) Eestit mõjutamas. Samal ajal hoiame juba pingsalt silma peal järgmisel potentsiaalsel ja veelgi tugevamal loodetormil, mis võib Eestit tabada esmaspäeval (17. jaanuaril),” märkis riigi ilmateenistuse sünoptik Kairo Kiitsak ühismeedias.\nKiitsaku sõnul laieneb sel pühapäeval (16. jaanuaril) üle Läänemere madalrõhkkonna serv ühes pisut mahedama õhumassiga. Saartele jõuab lörtsi- ja vihmasadu ning laieneb üle maa, suureneb jäiteoht, sisemaal sajab algul ka lund, teeb tuisku. Algab edelatuule tugevnemine. Vastu esmaspäeva ööd tuule tugevnemine jätkub ja teeb ka tuisku. Teeolud halvenevad.\nEsmaspäeval (17. jaanuaril) liigub väga aktiivne madalrõhkkond üle Skandinaavia põhjatipu ja selle lõunatiivas tekib lisaks veel uus pööris, mis üle Soome suuna Peterburi poole võtab. Eesti jääb selle lõuna-edelaserva. Tuul puhub enne keskööd edelast ja läänest, pärast keskööd pöördub loodesse ning tugevneb. Mitmed mudelid näitavad praegu esmaspäevaks merele loodetuule puhanguid üle 30 m/s.\n“Kõige tugevam tuul ongi arvutatud praegu merele ja Lääne-Eesti kohale. Enam kui 25 m/s puhangute tõenäosus on hetkel küllaltki suur – üle 75%. Numbrid võivad veel muutuda, aega on paar päeva, aga üldpilt on igatahes kurjakuulutav. Ühes tugeva tuulega kaasneb ka tuisk. Peame veel hoolega jälgima, kuidas ilmaprotsessid edasistes prognoosides muutuvad. Hoidke silma peal,” soovitas Kiitsak.\nEelmine artikkelVirtsust saab hommikul Lihulasse nõudebussiga\nJärgmine artikkelUurimus: koroonaajal vajasid õpetajad rohkem tuge


Mis on Delator:\nDelator on sama mis teataja või süüdistaja . See koosneb isikust, kes avalikustab ametiasutustele teavet teise isiku või grupi ebaausa ja ebaseadusliku tegevuse kohta.\nJuriidilises kontekstis on informaator auhinna Delação peategelane, kohtuniku ja kostja vaheline "soodustuste vahetamise" süsteem, antud juhul annab see olulist teavet, mis aitab lüüa teisi kurjategijaid.\nKui süüdistatava aruanne on tõene ja aitab kaasa kriminaaluurimise arendamisele, võib kriminaaluurimist vähendada vastavalt Brasiilia seadustele.\nNäide: "Täna Lava Jato operatiivne on teinud uusi ilmutusi . "\nTeataja ja kaebuse esitaja vahel on lihtsad erinevused. Viimane võib olla üksikisik, kes teab keegi vastutust toime pandud kuriteo eest, paljastades selle teabe, et pädevad asutused saaksid õigluse teha. Teisest küljest on informaator reeglina kuriteos osalenud või süüdistanud, süüdistades teisi, kes ka kuriteos osalesid.\nProkuröri peamiste sünonüümide hulgas on: süüdistaja, denonsseerija ja teavitaja.\nLisateave Delacióni tähenduse kohta.


Kuidas teha viigimarjade uutega - Tips for you - Tipsed.Com\nKui Sisaskit viigimarjade jätab teile rohkem mahlane, tume puu kui saab süüa korraga, kuivatage pikaajaliseks ladustamiseks.Elektriline dehydrator oma plaate annab peaaegu kõik, mida vaja lõpetada kuivatamine ülesanne.Kui sul ei ole üks, cookie lehed kaetud veidi väiksem traatkorvidest teha ahjus kuivatamine lihtne ülesanne.Kuidas te valmistute viigimarjad enne kuivatama sõltub sellest, kas teil on kavas kuivata kogu - eelistatakse väiksemate viigimarjad - või poole võrra suuremad.Joonised, mis on söödav nahk, saab kuivatada kas kooritud või koorimata.\nFilter või kurn\nElectric dehydrator võicookie sheet ja traatkorvidest\nSuur plastikust mahuti ja kaas\nklaas- või sügavkülmik kotid\nPeel kogu viigimarjad, kui soovitud.\nSet suur stockpot veega täidetud üle keskmise kõrge kuumus.Ku\ni vesi on keema, lisada kogu viigimarju.Jäta need vees 30 sekundit, siis eemaldatakse neist.See samm "praod" viigimarjad, võimaldades niiskus aurub vormis keskus kuivatusprotsessi ajal.\nPlunge viigimarjad kaussi külma veega niipea kui nad tühjad.Seejärel asetage viigimarjad paberrätikud.\nPat viigimarjad kuiv ja panna need ühte kihti dehydrator plaate või hammas vooderdatud cookie lehed.Määra plaate dehydrator või ahjus 140 kraadi Fahrenheiti järgi.Kui kasutate ahjus, prop ukse avada paar tolli.\nLülita viigimarjad iga 3 kuni 4 tundi.Tangid saa hoida oma käed kaitstud kleepunud ja soojust.\nKuivatage viigimarju kuni nad on kahandatud ja enamasti kuivades, kuid võib siiski olla painutatud lihtsalt.See võtab 12 kuni 24 tundi.Nad kuivada kiiremini dehydrator kui ahjus.\nseisukord kuivatatud viigimarjad virnades neid lõdvalt konteinerisse ja kattes need kaaned.Määra neid kuivas, õhurikkas kohas umbes üks nädal, raputades neid iga päev.Kui näed niiskust konteineris, uuesti kuivatada puuvilju.Conditioning kuivatatud puuviljad teeb kõik tükid on sama niiskusesisaldus, mis vähendab võimalust riknemist ajal pikaajaliseks ladustamiseks.\nStore kuivatatud viigimarjad klaas- või sügavkülmik kotid.Hoidke neid külmkapp, sügavkülmik või pimedasse kappi.\npoole võrra joonised\nPeel kogu viigimarjad, kui vaja, siis viilu need pikuti pooleks.\nMix võrdsetes osades sidrunimahla ja vee luua kastmine keskmise.Kasutatakse piisavalt vedelikku, et katta oma joon pooleks.\nMäära joon pooleks vedelas 10 minutit, siis eemaldatakse need paberrätikud.See samm kaitseb lõigatud puuviljad õhus baktereid ja pehmendab karmim puuviljad nagu viigimarjad.\nJärgige samme 4 kuni 8 alates 1. jagu kuivatamisel kogu viigimarju.


Kriisiaeg – KÕIK MADONNA KONTSERDI PILETID ON MÜÜDUD! | Mõtted kõigist taskutest\nKuramuse närukaelad!\tNaine – ema\nKriisiaeg – KÕIK MADONNA KONTSERDI PILETID ON MÜÜDUD!\nninataga\tajaleheveerg, eesti asi\t11 kommentaari\nTehke mulle palun selgeks, kui kahe päevaga müüdi 70 000 piletit Madonna kontserdile ja odavaim hind oli 945 EEK, kus meil see majanduskriis siis on? Nälgivad ja töötud inimesed? Või võtsid kõik selle pileti saamiseks SMS laenu? Rääkimata sellest, et fänni piletid maksid 1995 ee ja VIP pilet 3995 eek ( kuigi neid oli jah vaid 300 )\nKus on see majanduskriis?? Kus on see palju räägitud töötuse massiline kasv? Kui on ikka raha osta pilet kontserdile, siis peaks süüa ju jaguma??? Tööd peaks kah olema, sest kuni augustini peab kah millegist elama, isegi kui peale seda tulgu või surm.\nTallinna töötute hulga kohta on hulk spekulatsioone. Mõnedest kanalitest räägitakse seda, et need kes välismaal on töötuks jäänud tulevad eestisse tagasi ja kohe töötuks registreerima ja teine osa pidi olema turukaubandusega tegelevate OÜ -de pankrotistumine, mille tulemusena inimesed käivad küll tööl edasi nagu enne aga neil pole ametlikku töökohta. Seega võtavad sotsiaalsete garantiide saamiseks ennast tööbüroos arvele.\nTeiste andmetel räägivad seda, et mõned firmad lasevad ametlikult töölt lahti ( koondavad töötajad) töökoht ei kao kuhugi, kuid sotsiaalsed garantiid saad riigilt ja ümbrikupalga lisaks.\nIkkagi – tehke mulle selgeks, kui ma nädala jooksul olen kokku puutunud ( ühe tööga seotud põhjusel) ligi 100 inimesega ja nendest on töö kaotanud 4 ( uued töökohad olemas kah, sest ei põlga tööd ära), osalise tööle viidud 3 inimest – ja 91 inimest töötab endises kohas, vaid osadel on palka kärbitud kuni 7% , siis mis kuradi majanduskriist me räägime? Ületootmine/tarbimine lõpetati ära – kuid see valus peadpidi pilvedes elamine pidi ükskord otsa saama. Majandusmullist lastakse õhku välja – kas se on kriis? Või on see arutu ületarbimine olnud?\nMinu meelest Kaido Kama artikkel on väga teretulnud ja eluterve praegusel ajal.\nmärts 07, 2009 @ 19:17:39\nKuna sina ei tunne ühtki töötut, pole Eestis töötuid olemas.\nKuna mina ei tunne ühtki mõrtsukat, pole Eestis mõrtsukaid.\nKuna mu ema ei tunne ühtki vägistatut, pole Eestis vägistajaid.\nKuna mu väikevend pole kokku puutunud koolivägivallaga, pole Eestis ka sellega probleeme.\nHeas riigis elame.\nmärts 07, 2009 @ 19:25:17\nRents küsimus on selline:\n“Tehke mulle palun selgeks, kui kahe päevaga müüdi 70 000 piletit Madonna kontserdile ja odavaim hind oli 945 EEK, kus meil see majanduskriis siis on? Nälgivad ja töötud inimesed?”\nKriisi tingimustes, ei tohiks meil raha olla selleks – väide on ju, et kõigil on kriis…\nmärts 07, 2009 @ 19:37:46\nNälgivad ja töötud inimesed vaevalt, et neid pileteid ostsid. Kummaline, aga kriis ei ole “kõigil”, nagu sinu väide kinnitab. Sind näiteks pole mingid majandusraskused puudutanud, loodan? Ka teisi selliseid on päris palju, eks põhiosa ostjaist oligi selline rahvas (pluss väga suur hulk pööraseid fänne, kes teavad, et see on elu ainus võimalus ja on pileti nimel nõus ka kõhu kõrvalt koku hoidma)\nAga üldiselt on su väited selles kirjutises siiki jõhkralt küünilised ja väga spekulatiivsed.\nmärts 07, 2009 @ 19:43:15\nSpekulatiivsuse vastu ei vaidle. Kirjutasin, et need on kõlakad.\nElu ongi küüniline. Isegi, kui ma tahaks muud näha, siis keegi tuleb ja tuletab mulle meelde, et see ei ole nii …\nmärts 07, 2009 @ 20:02:51\nMa ei saa aru, kust su “kõigil” alati tuleb. Mitte ükski asi siin ilmas pole kõigile iseloomulik, isegi surmahirm ja sugutung mitte. Kõik geid ei ole tropid, kõik inimesed ei ole kunagi vaesed. Kuidas saakski poolteist miljonit inimest TÄPSELT ühesuguses seisus olla?\nmärts 07, 2009 @ 20:11:43\nKle, nii loll ja piiratud ei saa ju isegi sina olla. Või saad?\n… ma arvan ka, et pileteid ostsid just täpselt need 10% töötuid, kes kerjavad töötukindlustust või mõnda muud abiraha, töötades tegelikult mustalt edasi ja kes jätavad kiusu pärast laenud ja kommunaalid tasumata ning söögi osas kokku hoidmiseks külastavad supikööke.\nJõhkard nagu sa oled, soovitan ma sulle lihtsat eksperimenti – pane ühte suuremasse lehte töökuulutus tööga, mida “laisad, lollid, lohakad ja luuserid” kindlasti ei tee, töötasuks märgi 5000 ja vaata, mitu minutit su sissetulevate kõnede vahe paar järgmist päeva on.\nmärts 07, 2009 @ 20:18:42\nJust Wild, muidugi olen jõhkard – kusjuures minu “neegri” tööd ei taha keegi – küsimusi tuleks uksest ja aknast – peale nädala töö tegemist ( maksimum mõni peab 2 kuud vastu) – jooksevad minema. Läheb liiga jõhkraks, ei pea närvid vastu 😛\nSee “eliitosa” eesti elanikkonnast, mis on tavalised keskmised inimesed, kellega mul tuleb suhelda – on tsipa jõhkramad 😉 Seega, mulle tulla rääkima jõhkrusest – see on naerukoht 🙂\n“Aga valeta, valeta, vaata, siis oled sa mees!” « Homo homini homo est\nmärts 07, 2009 @ 21:26:23\nmärts 07, 2009 @ 22:09:20\nMinu meelest võisid töötud väga vabalt neid pileteid sebida. Oma koondamisraha eest ja plaaniga need hiljem topelt hinnaga edasi müüa. Mulle tundus küll, et vähemalt pooled ostjad olid spekulandid. Nii tuntud nimi nagu Madonna on kindla peale minek.\nmärts 10, 2009 @ 13:30:25\nkui on majanduskriis, ega see siis ei tähendagi, et kõikidel ühtmoodi halvasti läheb. Kõige halvemini läheb nendel, kellel ka enne liiga hästi ei läinud. kellel aga ennist väga hästi läks, need elavad ka praegu kenasti ära.\nKujutan ette, et riigikogu palgast annab Madonna kontserti pileteid osta küll. Et vaesem rahvas seal kõrval kodusid kaotab ja nälgib, ei huvita võimu juures olijaid. Pidu katku ajal.\nKriis, Madonna ja töötud « valgusekandja\nmärts 10, 2009 @ 13:33:44


NIPINURK: Nippe, kuidas aru saada, mis on tunne ja mis on emotsioon - Buduaar\nNIPINURK: Nippe, kuidas aru saada, mis on tunne ja mis on emotsioon\n01. aprill 2022 | 16:56\nFoto: Marianne Pindmaa\nHolistilise Teraapia Instituudi lõpetanud terapeut, harfimängija, muusikalooja ja sisemist tasakaalu suurendavate praktikate õpetaja Kreet Rosin-Pindmaa kirjutab oma peagi ilmuvas raamatus „Elamise kergus: häirivate emotsioonide mõju vähendamine koputusteraapia ja hiina meditsiini abil“, et kõik sinu tunded ja emotsioonid peegelduvad sinu kehas ja isiklikus reaalsuses. Need mõjutavad otseselt sinu tervist, suhteid, finantse, loomingulisust ja tööalast võimekust. Seega, saa neist teadlikuks ning vajadusel vabasta või muuda neid.\nKas sina tead, kas kurbus on tunne või emotsioon?\nJa kuidas on lood õnnetunde, rõõmu ja vihaga? Miks see üldse oluline on? Rosin-Pindmaa rõhutab, et teades vahet tunde ja emotsiooni vahel, on sul lihtsam muuta sind kahjustavaid käitumismustreid ning jõuda suurema sisemise rahuni.\nTihtipeale kasutatakse termineid „tunne” ja „emotsioon” sünonüümidena, kuid need on pigem ühe mündi kaks erinevat külge, mis on omavahel tihedalt seotud. Cindy Meyer, Ph.D, selgitab arusaadaval moel, et emotsioon on kaasasündinud ja universaalne füüsiline reaktsioon muutusele ning et mündi teisel küljel olev tunne on isiklik mentaalne reaktsioon emotsioonile, mis sõltub temperamendist ja kogemustepagasist.\nRosin-Pindmaa selgitab, et emotsioonid on instinktiivsed ja justnagu sisse kodeeritud meie ajju ning ei varieeru eri inimestel. Praktiliselt kõik inimesed kogevad hirmu, kui näevad liginemas jahtipidavat lõvi, kuid mitte kõik ei jookse ära või ei kangestu hirmust. Ehk siis – hirmu emotsioon on sama, kuid erinev on reageering sellele hirmule.\nEmotsioonid on neurofüsioloogilised reaktsioonid, mis leiavad aset välise või sisemise stiimuli tagajärjel. Tunne on subjektiivne interpretatsioon seoses spetsiifilise\nemotsiooni ja konkreetse situatsiooniga. Emotsioonid on füüsilised ning tunded mentaalsed. Tänu sellele, et emotsioonid on füüsilised, saab neid objektiivselt mõõta (nt aju aktiivsuse abil). Kuna aga tunded on mentaalsed, ei ole nende täpne mõõtmine võimalik.\nTunded on emotsioonide tagajärjeks\nEmotsioonide ja tunnete eristamine põhineb neuroteadlase Antonio D’Amasio, M.D, tööl. Damasio mudelis on tunded emotsioonide tagajärjeks, sõltudes konkreetse emotsiooniga seonduvatest mõtetest ja tähendustest.\nDamasio sõnul on tunded kehaseisundite mentaalsed kogemused, mis tekivad, kui aju tõlgendab emotsioone. Tunded on nagu mentaalsed kirjeldused või kujutluspildid selle kohta, mis leiab aset emotsiooni kogemise hetkel sinu kehas füüsilisel tasandil. Tunded on subjektiivsed ning erinevad inimeseti vastavalt igaühe isiklikele kogemustele, uskumustele ja mälestustele.\n„Seega, meie sinuga võime kogeda nimetuse poolest sama emotsiooni, kuid sellest tulenev tunne võib meil olla üsna erinev,“ selgitab Rosin-Pindmaa.\nTermin „tunne“ võib väljendada nii emotsionaalset kogemust kui ka füüsilist taju (nt näljatunne, valutunne). Tunded on reeglina teadlikud kogemused, kuid emotsioonid võivad ilmneda nii teadlikul kui alateadlikul tasandil. Mõnel juhul võib inimesel kuluda aastaid mõistmaks oma emotsioonide sügavust.\n„Kahtlustan, et mõni ei saa surmatunnini aru sellest, mis tema sisemaailmas toimub ning mis\ntema käitumisharjumusi on mõjutanud. Ja isegi kui saab aru, ei oska ta reeglina sellega midagi peale hakata. Samas, sageli ei olegi asi mitte arusaamises, vaid hoopis julguses ja valmiduses tegeleda ebamugavate „nähtustega“, kuna meile ei ole seda kunagi õpetatud,“ tõdeb ta.


Söömise kohast sõltub eine tervislikkus - Sekretar\nSöömise kohast sõltub eine tervislikkus\nVales kohas söömine võib panna inimesi rohkem tarbima või kehutama neid näksima suupisteid, mida nad tavaliselt ei sööks, kirjutab Kaaluabi.ee.\nKui Sulle meeldib nautida toitu ja suupisteid, veendu, et Sa ei tee allpool kirjeldatud vigu:\nAvalikus kohas. Kui inimesed söövad üksi, kipub neil asi käest minema, ning nad võivad lõpuks süüa kolm korda rohkem kui tavaliselt. Kui Sinu eesmärk on kaalulangetamine, püüa alati süüa koos mõne sõbra või tuttavaga. Isegi kui oled üksi, mine välja ja söö kohtades, kus on ka teisi inimesi, näiteks internetikohvikus, pargipingil või restoranis. Avalikus kohas süües arvestad teadlikult mida ja kui palju suhu paned, seega on vähetõenäoline, et sööd liiga palju, või toite, mida Sa tavaolukordades ei sööks.\nKöögilaua taga. Kõik me oleme olnud olukorras, kus seisame külmiku või kapi uksel, ahmime sisse lusikatäite kaupa jäätist, haarame peotäite kaupa šokolaadikomme või joome apelsinimahla otse pakendist. Sel moel on tõenäoline, et tarbid liigselt kaloreid, kuna portsjonid on välja mõõtmata. Toitu tuleb süüa laua taga. Valmista toit või suupiste ning istu maha, et saaksid iga suutäit nautida. Toidu nägemine enda ees taldrikul laseb ajul registreerida, kui palju Sa parajasti sööd – nii tunned söömist lõpetades, et kõht on täis.\nTöö juures puhkeruumis. Sul on kiire ajakava ning hea on, kui söömine üldse meelde tuleb. Arvuti taga mugides ja innukalt töötades, ei pruugi Sa üldsegi tähele panna tarbitud toidu koguseid. Isegi kui see võtab ainult kümme minutit, vea end arvuti juurest eemale ning suundu puhkeruumi. Lisaks silmadele ja ajule antud puhkusele, tuleb see kahekordselt kasuks ka Su kaalulangetamisele, sest puhkeruumis on Su ümber ka teisi inimesi ning saad maha istuda ja oma toitu tõepoolest nautida.


Personaliuudised.ee • 21 jaanuar 2019\nTööinspektsioon: mullu registreeriti 5128 tööõnnetust Foto: scanpix\nTööinspektsiooni peadirektori Maret Maripuu sõnul on tööõnnetuste arv jäänud varasemaga võrreldes samale tasemele. „Statistika põhjal tuleb nentida, et töökeskkond Eesti ettevõtetes paraneb iga aastaga vaid mõne sentimeetri haaval,” tõdes ta. „Mullu vähenes veidi nende tööõnnetuste arv, mille tõttu töötaja jäi töövõimetuslehele. Töökeskkonna paranemisest paraku aga rääkida ei saa, sest raskete tööõnnetuste arv pole muutunud. Samuti kasvas surmaga lõppenud tööõnnetuste arv, mistõttu jättis oma elu tööd tehes 10 inimest,” lisas Maripuu.


Hästi sõbralikud ja toredad tüdrukud. Küsiti meilt, kes meie supervisor on või mida me teeme siin. Krediitkaart austraalias intresside võrdlus. Talle öeldi, et ta oleks pidanud ette ütlema, mitte päevapealt töötegemit lõpetama ja et ei ole temale enam tööd pakkuda. Siis helistasin Swenile, et ta kannaks mulle raha natukene, kuna mul krediitkaart kodus, kuna arvasin, et mul ei ole vaja. Muidugi tahan oli minu vastus.Vaatan siin vaikselt uut korterit, kuna swen ja Antti lähevad järgmine nädal ära ja anname korteri tagasi. Mõnus ühesõnaga.Teisipäevast reedeni MMC workshopis tööl. Muidu pidi sellest palju jama tulema kui võtit ei ole. Sealt küsiti lihtsalt, et kas ma tahan paar päeva puhata või tulen homme tööle. Tahtsin teada, mis selline koht endast kujutab nagu Channel Island. Swen kandis, aga siin toimuvad maksed nagu kiviajal, hea et pangainimesed rolleritega ringi ei sõida, et inimestele raha viia, kui nad tellivad. Martin ütles, et ta nüüd vaba mees. Paljudel tehtud vale nimega kaardid, aga Mr j Mrs segi ajada on vist esimene kord :d. Pesu pesin ka, kuna võtsin kõik musta pesu Darwinist kaasa, sest siin tasuta pesemine.Siin kaevanduses on Telstra levimast ka. Küsitigi alguses, et kes tohib bobcatiga sõita ja ta ytles, et ta on igasugu koolitusi läbinud. Õnneks me ainult kaks nädalat siin ja me Martiniga siia kindlasti tagasi ei tule. Kõige töökam ozzi keda ma näinud olen vist.Ta rääkis veel seda, et esmaspäeva õhtul lendame tagasi. Olime siis ozziga kahekesi. Hetkel ei ole Siki veel tööd leidnud ja juba masetseb, et ta ei ole tööl. Ma ei ole veel videot teinud, aga millalgi teen, kui viitsimist on. Sealt saadeti muidugi kohe minema :d, ühte workshopi ehitama. Tee oli ikka väga imelik ja kohati kadus täiesti ära. Olin käinud krokodilli pargis ja isegi ise söötnud krokodille, aga see oli ikka teine asi. Need krokodillid olid vabas looduses ja fiiling on hoopis teine. Aga, et ära elada, pidi oma sülearvuti maha müüma.Swen - ostis endale nüüd auto. Peamiselt kõrgustes töötamine, aga raske ei ole. Aga julgustasin teisi, et läheme ikka edasi, kuigi endal juba püksis soe :d. Reedel käis siis Siki pangas ja ütles neile, et kui ta viimati kontrollis, siis ta oli naine. Käib koos minuga MMCs tööl ja võtab muidu rahulikult.Maximus - elab oma naisega ja ühe sõbraga nüüd korteris ja läheb ka päris hästi. Aga õnneks läks kõik hästi ja lend oli ka ainult tund aega.Linnas helistasin MMCsse kuna nad oli mulle sõnumeid jätnud. Hea esimene päev :d.Tuba oli asju täis - pornoajakiri vedeles vetsupõrandal ja mingid pahaksläinud puuviljad olid laua peal. Läksin siis receptionist küsima, et kas ma saan kapi võtme. Suhu ei tohi kuidagi sattuda plii. Neljapäeval pool päeva sadas järjest.\nKas kiirlaenu on võimalik ka siis saada kui mul on võlad.\n. Hea et ta täna peadpidi pliitünni ei hüpanud. Mõtleb, et otsib siin tööd ja kogub raha eesti jaoks. Et kui püsielanikud on oma vabal nädalal, siis renditakse tube välja erinevatele alltöövõtjatele.Ühesõnaga majutus on peldik, aga käib kah peldik ehk elab ära ja väga vinguda pole.Üldiselt on linnak parem kui Bootu Creekis. Oma korteris on ikka nii mõnus olla.\nÜritasin mis ma üritasin, aga ikka läksin elus esimest korda korraliku pohmakaga lennukisse. Ehk ajutegevusele halb plii. Ehk võin siis sõita autoga. Enne kohale jõudmist pidime natukene kerget mägironimist ka tegema, kuid kukkumine oleks valus olnud - väga valus.Meeletult ilus koht ja vesi oli üllatavalt jahe. Pakkuda on üks tuba ehk master bedroom, kus on oma suur garderoob, wc ja vannituba. Et seda ära vahetada, tuleb saada tünn puhtaks. Väga lahe kogemus oli ja selle eest oleks olnud nõus isegi rohkem maksma. Tegi meile tööd juurde koguaeg, kuna ta lükkas sitta laiali, mitte ei kogunud kopa sisse ja ei viinud ära.Söögid on siin päris head. Ainult rõvedad korterid pidid olema igal pool. Nüüd siis töötan MMC workshopis - pakin metallkarkasse ja töötlen neid enne pakkimist veidikene. Siin elavad siis veel kaks austraallannat, kes töötavd NT Newspaperi heaks ehk ajakirjanikud. Krediitkaart austraalias intresside võrdlus. Ütlesin, et ma ei pritsi seda jama endale peale lihtsalt, et olen ettevaatlik. Pidin voolikuga puhastama ühte ala. Õnneks on nädalavahetus ja üks tüüp kellele teatasin, ütles, et võta poldilõikur ja lõika lukk katki, aga vaata et keegi ei näeks. Peab vist ikka oma HTC pensionile saatma ja ka iPhonei ära ostma.Teine päevBobcati mees pole ikka arenenud. Panime siis lego kokku, mille jupid tulid Hiinast. Aga elamistingimused pidid paremad olema seal. Siis nad otsustasid oma lepingut pikendada siin ning küsisid meilt, et äkki me tahaksime ka siin edasi olla siis, et neile meeldiks see. Pakkisin raudesemeid ja paigaldasin gaasi ja õhuvoolikuid ja nipet näpet muud ka. This Account has been suspended.\n. Ta uuris plii kohta ja see megamürgine ja sellepärast. Otsisin endale ka bäkkeri kus ööbida. Öeldi, et see on püsielaniku käes. Konkreetne mees ühesõnaga. Homme tööle siis :d kuna teisipäev.Mõtlesin, et töötan see nädal, kuna järgmine nädal tahan vabaks võtta, kuna Siki tuleb siia. Käisime sellises kohas nagu Robin Falls. Muud märkimisväärset täna ei olnudki, peale selle, et unustasin turvaluku võtme teksade taskusse ja need pesti ära ja pärast pesu võtit ei olnud. Minu HTC ei leia aga ühtegi posti. Maandusime seekord bituumenrajale ja isegi väike reisiterminal oli.Majutuslinnak on tunduvalt suurem kui Bootu Creek-s. Redbacki hammustus hakkab ka ära minema juba.Rohkem ei olegi midagi. Ennem olime Mine Maintenance and Construction ja nüüd oleme "Mining, Construction, Oil & Gas" kuna saime ühe hästi suure planeeritava gaasitehase tellimusi ka väga palju.Muidu koguaeg MMC workshopis tööl. Erinevates töövahendusbüroodes.Siki sai ka juba oma pangakaardi kätte, mille taotluse tegi juba eelmine nädal ära. Enne channel islandile minekut aga kandsin siki arvelt tagasi ja näitas, et raha on kontol kohe. Ärkasin hommikul üles, tegin kohvi ja istusin rõdul. Õ tähe kohapealt ei ole midagi öelda nagunii, jääb siin austraalias Rongelep-ks nagunii. Hoian ennast puhtana ja siis ok.Viies päevSaadeti jälle suht hommikul ühte teist tööd tegema. Viskasin need minema, aga pornoajakirja küll näppida ei taha, kui see vetsupoti kõrval vedeleb. Aga väga toredad tüdrukud on - üks on Melbournest ja teine lõuna austraaliast kusagilt. Proovisin igat pidi - nii hea kui halvaga, aga ei miskit. Sain tehtud ja siis pliibasseini tühjendamise juurde tagasi.Ma üritan koguaeg väga puhas olla ja iga pausi ajal käin pesemas ja ei söö käest. Mina olin esimene, kes kõndis ka ja mõttes olid ainult maod ja ämblikud ja krokodillid :d. Ja saigi tööd.MMC vahetab nüüd logo. Reede oli rahulik tööpäev.Laupäeval lebotasin rahulikult. Kõht täis, paar õllet sisse. Nautige taveilma seal Eestis ja me võtame päikest teie eest siin :d. Rääkisin ühe töötajaga ja ta imestas, miks ma seda päeva aeg teen, et tavaliselt tehakse seda öösel. Olen kahe eestlasega ühes toas.\nAustraalia dollari korrespondentkonto Commonwealth Bank of.\n. Mõtlesin, et nädal ainult ja siis nädalaks nagunii korralikku kohta ja siis peaks korterit vaatama või tuba korterist, kuna kahekesi nii odavam. Kuna me aga ei teadnud päris täpselt, kus me toad asuvad ja lõuna tuli ka kaasa võtta, siis jäime bussist maha. Igatahes sweni kanneei tulnud kohe üle. Hotellid kõik nii kallid ja käisin ühte tuba vaatamas ka. Diil.Neljapäeval kolisin siis sisse. Saime täna pliibasseini sisse minna ja sealt vett pritsida. Liiga lihtne, aga väga palav. On ka väga hea tööline, tema tööd ei karda. Läks voolikuga luugi juurde ja tõmbas paljaste kätega jama välja sealt tünnist, ise üleni selle jamaga koos.Hakkasime ühe lõunapausi ajal ühe püsitöötajaga ka rääkima ja ta teadis eestit ja eesti ajalugu. Puhastasime ehk hoidsime voolikut siis terve päev.Austraallane ei teegi pause, istus terve päev vaadi juures. Dave sõimas ja ropendas, aga muigega, seejärel sulges kabineti ukse ja ütles: "Ma pean teid karmilt kohtlema, kuna te ikkagi contractorid ja ei ole meie töötajad. Kui tase pidi liiga kõrge olema, siis pidi alguses hulluks minema ja siis ära surema. Peale seda, kui meile seda kõike räägiti, siis üritasime ekstra puhtad olla, isegi austraallaane. Teised kaks tuba jagavd wcd ja vannituba. Kui kõndisime töö lõppedes riietusruumide poole, siis ozzi küsis, et miks ma nii puhas olen - endal nägu, käed ja riided täiesti pliijamaga koos. Vahepealses ajal oleme ikka kõrvuni kakased ja nii hea on pauside ajal pesta ennast. Lisaks tegime veel narkotesti. Kui näitate, et olete hea töötaja, siis võite saata siia CV ja näidata, et olete MMCst lahkunud ning siis ma võin soovitada siiia tööle". Ühes töötajad küsisid ka, palju me tunnis saame ja kui kuulsid, siis hakkasid kõva häälega naerma.Neljas päevHommikul läksime sööma ja siis Martin teatas, et tema enam tööle ei tule, et helistab MMCsse ja ütleb, et ta Darwinisse lennupileti saaks. Mogo.ee - Raha auto vastu - 500 kuni 10 000 eurot;. Karma on vist hea asi - poleks ma Swenile raha laenanud, et ta auto saaks osta, siis ta poleks saanud kuidagi Palmerstoni tulla, et raha tuua. Suur tuba ja köök on ühised ja pesuruum ka. Kuna tegemist raskemetalliga, siis peame iga pausi ajal kohustuslikus korras pesemas käima


PM: SAPARDi toetus suureneb 70%\n2. detsember 2002 kell 6:19\nSAPARDi abiprogrammist saadava investeeringutoetuse piirmäära on 2,3 miljonilt kroonilt tõstetud 3,9 miljonile ehk ligi 70 protsenti.\nKokku on tulevaks aastaks Eestile Euroopa Liidu abiprogrammi SAPARD raames eraldatud 682 miljonit krooni, millest 170,5 miljonit annab riik, ülejäänu aga Euroopa Liit, kirjutab Postimees.\nToetusi jagava põllumajanduse registrite ja informatsiooni ameti peadirektori asetäitja Katrin Noorkõivu sõnul võib esmapilgul tunduda, et maksimummäära suurenedes väheneb toetuse saajate arv. Tegelikult on Eestile eraldatud summad seni jäänud kasutamata ning suuremates toetusmäärades näeb amet üht võimalust, kuidas kogu raha ära kasutada.\nLisaks toetuse maksimummäära tõusule kasvab tuleval aastal ka põllutöömasinate ostmiseks mõeldud toetusmäär, mis seni oli maksimaalselt 30 protsenti soetatava seadme hinnast. Nüüd võib aga toetusega katta kuni pool masina hinnast, mis peaks põllumehele tähendama väiksemat väljaminekut.\nSenisest väiksemate kulutustega on järgmisest aastast võimalik ehitada ka põllumajandushooneid, sest uue korra kohaselt on toetust võimalik taotleda ka ehituse ettevalmistamiseks ning projekteerimiseks tehtavatele kulutustele. Projekteerimiskulutused katab abiprogramm juhul, kui need ei ületa 12 protsenti projekti kogumaksumusest.\nKui seni kandis PRIA toetussumma selle saajale üle alles pärast seadme ostu või investeeringu tegemist, siis uuest aastast on ehitusprojektide puhul võimalik toetust saada jupikaupa.


Kas Tokyos olid ajaloo kõige hullemad olümpiamängud? - Maaleht\nUjujatel oli palavust kannatada ilmselt kõige kergem.\nJube oli too spordipidu eeskätt ilma poolest, arvavad paljud osavõtjad.\nMeile kõigile tuntud olümpiadeviisile “kiiremini, kõrgemale, tugevamini” peaks lisama ka “ja kuumemini!”, sest palava ilmaga seotud probleemidest kuulsime viimastel nädalatel iga jumala päev. (Soov “kuumemini!” on muidugi jutumärkides…)\nEt Tokyo OM võib kujuneda ajaloo kuumimaks olümpiaks, võis karta juba ammu – näiteks 2015. aasta augustis püsis palavus linnas 38° lähedal üle nädala, 70% suhtelise õhuniiskuse juures tundsid inimesed end nagu saunas 63° juures. Kuumarabanduse tõttu hukkus vähemalt tosina jagu elanikke. Võrdluseks – eelmine olümpia Tokyos 1964. aastal peeti oktoobris (keskpäevane õhusoojus sellal on ligi 20°).\nPoole sajandiga on Tokyo kliima juulis-augustis soojenenud keskmiselt 1,6 kraadi võrra, linna nn soojussaar on laienenud. Muide, linna piirkonnas mõõdeti 2004. aasta juulis mitteametlikuks kuumarekordiks jube 42,7 kraadi!\nMiks valiti siis olümpia toimumise ajaks südasuvi?


Tiiu ja Taso reisid: KREETA | Ronimisel andis meil mõlemal vanus tunda — luba ta selleks ei küsinud, ometi ju võiks! - Reisijuht - parimad reisikirjeldused ja pakkumised\nTiiu ja Taso reisid: KREETA | Ronimisel andis meil mõlemal vanus tunda — luba ta selleks ei küsinud, ometi ju võiks!\nSiin annab ikka ronida!\nFoto: Tiiu ja Taso reisid\nTiiu Ustaal ja Taso Erima on kaks reisiselli, kes on koos lugematuid maid läbi rännanud ega paista hoogu maha võtvat niipea. Loe nende kohta lähemalt SIIT! Tiiu ja Taso viimatine reis viis Kreeta saarele. Reisijuht avaldab Tiiu poolt kirja pandud reisipäeviku. Head lugemist, siin on reisipäeviku 2. osa.\n19. juuni (kolmapäev)\nPuhkasime hästi välja, konditsioneeri sisse ei lülitanud. Õhtul, kui jahedamaks läks, hoidsime kõiki aknaid lahti, tuulutas ja jahutas päris hästi. Päeval hoiame kõik kardinad ees, siis ei küta, nii saame ilma lisavarustuseta hakkama.\nKüsisime eile igalt poolt kohalike busside sõidugraafikut, aga keegi ei osanud midagi täpsemat öelda, kui et pidid nii 20 minutilise intervalliga sõitma, aga mis kellast alates, seda ei teadnud keegi. Tasol oli vaja Chaniast kindlal kellaajal edasi sõita, selleks oli ka vaja õigel ajal sinna saada. Nii ta läkski hommikul vara niisugusesse peatusesse, kus kaks Chania poole sõitvat liini ühildusid, et väljumisaegu kontrollida. Mina jäin hommikusööki tegema. See on meil väljakujunenud lihtsusega, koosneb kurgist, tomatist, vorsti või singi tükkidest, hapukoorest, kõrvale võileib ja kohv. Sellest meile küllalt.\nSõitsime Chaniasse nr. 15 bussiga, mis väljus kell 8.30.KTELi bussijaama. Ostsime piletid Samaria kuristikku sõiduks Tasole ja meile mõlemale Chora Sfakioni , et sealt praamiga edasi sõita Aradena kuristikku vallutama. Piletid taskus, suundusime enda jaoks vanalinna avastama.\nKell oli alles 9, aga termomeeter näitas 29 kraadi. Mõnus. Linn hakkas alles elama, pühiti ja pesti tänavaid, avati poode ja söögikohti. Elu hakkas vaikselt keema. Nii mõnus rahulik on hommikul vara linnas käia, lihtsalt naudid vaikust ja saad rahulikult ringi vaadata.\nPõikasime aeg-ajalt mõnda huvipakkuvasse käsitööpoodi sisse, mõnulesime õlle ja jääkohvi taga ja istusime niisama. Minu üllatuseks esimest korda Taso tõdes, et on päris mõnus lihtsalt istuda ja mõnuleda, selle asemel et kogu aeg tõmmelda ringiratast. Siesta aeg jõudis juba kätte ja nii oleme ka meie oma peatuskohas tagasi. Taso basseini ääres ja mina oma lemmikkohas terrassil lugemas.\nTäna kaugemal ei käinudki, olime siinsamas ümbruskonnas. Üldiselt rahulik tegutsemine.\n20. juuni (neljapäev)\nÄratuskell oli pandud 6.30-ks, aga ärkasin ise juba kell 6. Sain rahulikult ilma kiirustamata hommikusöögi ette valmistada ja ennast korrastada. Täna tuleb esimene tõsise ettevõtmisega päev, nimelt läheme Aradena kuristikku altpoolt ülespoole läbima. Eks elu näitab, kui kaugele jõuame kuna tagasi tuleb ka tulla mingisugust teed pidi, mis selgub hiljem.\nSõitsime bussiga üle kahe tunni Chora Sfakioni. Kõik klappis ning saime praami peale, mis viis meid Loutrosse, sõit kestis 20 minutit, edasi teise praamiga väikesesse sadamasse-puhkekohta Marmarasse, mis pole midagi enamat kui väike randumiskoht, ilus väike tasane rannariba, kivine rand ja kalju peal üleval kena vaatega ja hea teenindusega söögikoht. Tasasel rannal on tasulised lamamistoolid ja rookatusega varjud. Kõik see on põhiliselt mõeldud kuristiku matkajate teenindamiseks enne praami tulekut tagasisõiduks.\nAlustasime oma ühist tõusu kell 11.15. Kõik oleks olnud meie mõlema jaoks talutav, kui oleks olnud pinnasrada, tegelikkus oli absoluutselt teine. Kogu tõus nii palju kui meie nägime ja läbisime, oli igas suuruses kivid, ümarad ja kandilised, teravad ja lamedad, tõusud järsud ja lauged. Ühesõnaga raske rada, lisaks kuristiku põhja kuumus. Küllaltki varsti otsustasime tõusmist jätkata eraldi omas tempos. Mina tulin rahulikumas tempos ja sain Tasoga kokku tema puhkepausidel. Tegelikult rada oli huvitav, sattusime kokku kohalike mägikitsedega, kuulda oli mitmete lindude kisavat häälitsemist, tee ääres kasvas palju oleandripõõsaid. Igatahes oli muljetavaldav.\nMeie kahjuks andis mõlemal siiski vanus tunda nii üles ronides kui ka hiljem alla ronides. See on asi, mis tuleb ja luba ta selleks ei küsi, ometi ju võiks.\nAga hinges oli ikkagi natuke uhkust, kuna kõik teised, keda tee peal kohtasime, mahtusid vahemikku 17-max50, meie ikkagi 82 ja 75, vahe on suur. Läbisime umbes 1/3 kuristikust ja siis kui kokku trehvasime ühes Taso puhkekohas, otsustasime koos tagasi alla tulla. See oli õige tegu - ega ikka üle oma varju ei hüppa.\nAll oli meil aega puhata, nautisime üleval söögikohas head toitu, ilusat vaadet, jalutasime niisama ringi. Taso käis muidugi ujumas.\nPraamidega sõit kulges ladusalt, toppama jäime 45 minutiks Chora Sfakionis, kui buss jäi ootama Samaria kuristiku läbijaid, kes hilinesid. Neil olid vastas tellitud bussid, aga muidugi ootas ka meie liinibuss nad ära. Kõige hullem ootamise ajal oli palavus ja korraliku ulualuse puudumine, hea, et vesi oli omal olemas. Jõudsime tagasi natuke peale üheksat õhtul. Siis kohe dušši alla ning arbuusi sööma. Küll maitses hea.\nOli tore oma füüsiliste võimete testimise päev.\n21. juuni (reede)\nPeale eilseid pikki bussisõite ei viitsinud mina täna jälle pikale sõidule minna ja nii sõitis Taso üksi Rethymnosse. Natuke kahju oli küll, olin kogu aeg plaaninud sinna minna, aga elu teeb omad korrektiivid. Laiskus jäi võitjaks, järelikult oli nii vaja.\nLäksin meie vastas olevasse turismifirmasse. Oli plaan osta pühapäevaks ekspressbussi piletid sõiduks Elafonissi randa ja tagasi. Kohapeal oleku aeg 5 tundi, mis täiesti küllaldane. Kahjuks ei õnnestunud, kõik piletid olid välja müüdud.\nLaupäevaks, s.o. homseks oleks saanud, aga siis on Taso Samaria kuristiku matkal. Seega ootan tema ära ja eks siis proovime kusagilt mujalt.\nNii jäin hotelli juurde logelema, olin basseini ääres täiesti üksi, eelmistel päevadel hullasid seal neli last täie rõõmuga.\nBassein on ühtlase sügavusega 1.60, minu pikkus 1.64. Mina kahjuks ei ole siiani ujumist korralikult ära õppinud, seega eriti vette ei tõmba. Sissemineku trepist kinni hoides tegin vesiaeroobika harjutusi ja sellega piirdusin. Läksin südamerahuga oma lemmikterrassile lugema.\nIstumisest tüdinud, mõtlesin ette võtta toidupoes käigu. Kahe poe peale kokku sain vajalikud asjad. Lidl ei paku väiksemaid koguseid. Mul oli köögis vaja soola, suhkrut, oliiviõli - seal kõik kilosed pakendid. Teisest sain väikses koguses.\nTaso lubas umbes kolmeks tagasi tulla, tegin siis selleks ajaks toidu valmis. Tahtsin ise juba mitu päeva korralikku omatehtud suppi, nüüd tegingi oma maitse järgi. Siin olen restoranis näinud tomati-, sibula- ja seenesuppi, need mind ei ahvatle.\nÕhtupoolikul läksime Tasoga ringi kolama. Ühest teisest firmast üks meesterahvas suutis meile välja võluda pühapäevaks piletid Elafonissi. Algul oli sama jutt, et ei ole, aga kui me ütlesime, et meie jaoks teist võimalust ei ole, siis ikkagi kusagilt leidis. Aitäh talle vastutulelikkuse eest.\nKuulasin hiljem Taso muljeid ja vaatasin pilte Rethymnost, mul eriti kahju ei olnudki. Midagi peab teiseks korraks ka jääma, nagunii kõiki kohti ei jõua näha.\nVaata suurt galeriid Tiiu ja Taso reisist Kreetale:


Mis on pardakaart? - Bookinghouse.ee\nMis on pardakaart?\nBookinghouse.ee FAQ Lennule registreerimine Mis on pardakaart?\nOlete nüüd registreerunud ja oma pardakaardi kätte saanud. Kuid mis on pardakaart täpsemalt? Pardakaardilt leiate kogu olulise teabe oma lennu kohta. Pardakaarti küsitakse lennujaamas turvakontrolli läbimisel ja lennuki pardale minekul.\nPardakaarte on kahte tüüpi:\nPrinditud pardakaart (vt näidet allpool)\nPrindite selle kodus ja võtate kaasa lennujaama. Kui teil ei ole seda võimalik kodus printida, saate oma pardakaardi printida ka check-in iseteeninduses või lasta töötajal lennujaamas registreerimislauas see välja trükkida.\nMobiilne pardakaart (vt näidet allpool)\nMobiilse pardakaardi saate alla laadida oma nutitelefoni. Pardakaarti saab skännida lennujaamas QR-koodi abil. Näpunäide: tehke mobiilsest pardakaardist ekraanipilt. Siis on see alati teiega kaasas, kui seda vajate.\nSoovitame pardakaardi salvestada juhuks, kui teil on pretensioone või soovite hiljem püsikliendipunkte lisada.\nKuidas toimub lennujaamas registreerumine? Kuidas ma saan veebis lennule registreeruda? Kuidas saab lennule registreeruda Air Balticus?\nMillal ma saan veebis registreeruda? Mis ajal pean lennujaamas olema, et lennule registreeruda? Ettevõtte Airobot automaatse lennule registreerimise eeskirjad ja tingimused Kuidas saab registreeruda lennule Wizz Air-iga? Kuidas saab Internetis registreeruda lennule Ryanair-iga ja Laudamotion-iga? Registreerumine Ryanairi, Laudamotioni, easyJeti, Wizz Airi ja Air Balticuga Mis on Airoboti automaatne registreerimisteenus? Mis ajal pean lennujaamas olema, et lennule registreeruda? Kuidas käib veebis lennule registreerumine? Kuidas saab registreeruda lennule easyJetis?