Qiwi kaardi või pangakaardi sidumine Qiwi rahakotiga\nQiwi on Venemaa süsteem, mis on õigusega pälvinud ühe kõige kättesaadavama ja laialdasema Interneti-makseressursi maine. Seda kasutatakse teenuste eest tasumiseks, mobiiltelefonikontode täiendamiseks ja veebis maksete tegemiseks mitmes suunas. Kuid enne päris kontolt raha ülekandmist peate mõistma, kuidas Qiwi kaart Qiwi rahakotiga siduda. See protsess pole keeruline, kuid on oluline see läbi viia ilma vigadeta.\nEnne virtuaalse rahakoti ühendamist pangakaardiga peate süsteemis konto registreerima. Kui kasutajal on juba profiil olemas, peab ta edasiste toimingute jaoks sisestama oma isikliku konto, määrates parooli ja sisselogimise. Vahekaardil "Pangakaardid" viiakse üle maksevahendite nagu MasterCard ja Visa linkimise protseduur. Samuti tehakse ettepanek väljastada virtuaalne krediitkaart Qiwi Visa Card. Proovime välja mõelda, kuidas mis tahes kaart Qiwi rahakotiga siduda.\nQiwi kaardiühenduse algoritm on üsna lihtne:\n• Avame osakonna "Pangakaardid", kus valime MasterCardi ja Visa kaartide linkimise menüü.\n• Valime väljaandva panga, mille järel fikseerime oma valiku, vajutades nuppu “Registreeri kaart”.\n• Hüpikaknaga turvalisel lehel peate märkima kaardi omaniku passi andmed (oluline on kasutada analoogselt kaardiga ladina tähti). Siin peate sisestama ka kaardi ja salajase CVV / CVC aegumiskuupäeva, mis asuvad maksevahendi esiküljel ja koosnevad kolmest tähemärgist. Parem on neid andmeid mitte kellelegi näidata, samas kui kaardi linkimine virtuaalse rahakotiga nõuab konfidentsiaalse teabe sisestamist.\n• Pärast kõigi andmete sisestamist surutakse kaardilt juhuslik summa umbes 10–20 rubla. See raha on näidatud kategoorias "Kaardi kinnitamine". Seega saate kinnitada selle väga mugava maksevahendi omandiõigust. Mõni päev hiljem tagastatakse need rublad kasutaja kontole.\nPärast blokeeritud rublade tagastamist isiklikule Qiwi rahakotile saab kasutaja juba kontolt raha välja võtta ilma isikuandmeid täpsustamata.\nSberbanki kaardi linkimine qiwi rahakotiga\nMiks otsustasime kaaluda Qiwi konto ja Sberbanki plastkaardiga sidumise protsessi? Peamine kriteerium on selle finantsasutuse populaarsus Venemaal. Käibe poolest ületab see kõiki Venemaa Föderatsiooni olemasolevaid finants- ja krediidiasutusi.\nOleme juba välja mõelnud, kuidas MasterCardi ja Visa kaarte ühendada, kuid kuidas siduda Sberbanki kaart Qiwi rahakotiga? Kaasaegsed maksesüsteemid pakuvad palju täiendamise, raha väljavõtmise ja muude toimingute meetodeid, tänu millele on Interneti-kasutaja ees seisev ülesanne oluliselt lihtsustatud. Kiwi on üks juhtivaid mängijaid finantsteenuste turul. Sel põhjusel arendavad nad Interneti-pangandust pidevalt ning Venemaa turul on Sberbankiga loodud koostöö.\nQiwi viljakas koostöö Sberbankiga aitab maksimaalselt ära kasutada mõlema finantsasutuse erinevaid funktsionaalsusi, seetõttu pole Sberbanki kaardi linkimine Qiwi rahakotiga mitte ainult kasulik, vaid ka mõistlik. Toimingute algoritm pole üldse keeruline ja koosneb järgmistest sammudest:\n• Külastame Qiwi veebisaidi avalehte, mille järel läbime autoriseerimise (märkige mobiilinumber ja erikood) ning pääseme kontole. Kui kasutaja on juba oma lehel käinud, võite selle sammu vahele jätta.\n• Pärast isikliku rahakoti külastamist peate otsinguriba kohal valima summa ja valitud valuuta, mille kõrval on allapoole suunatud nool. Klõpsake seda, mille järel ilmub lehele aken, kus peaksite valima menüü: "Töö kontodega".\n• Minge uuele lehele, kus vasakul on välja kirjutatud võimalike funktsioonide loend. Nende hulgas tähistame "Uus konto". Valime menüü "Pangakaardid". Ekraanile ilmub vahepealne leht, kus näidatakse teavet kaartide linkimise kohta, mille järel valime elemendi: "Linkkaart".\n• Enne Sberbanki kaardi sidumist Qiwi rahakotiga ilmub kasutaja ekraanile kaardi ühendamise vorm, kus on vaja märkida CVV kood, kaardi aegumiskuupäev ja Sberbanki isikliku pangakaardi number.\nSidumise viimane etapp on toimingute kinnitamine, nii et süsteem saaks aru, et kasutaja pole kogemata ühendust võtnud. Köitmise õigsuse kontrollimiseks võetakse kaardilt välja väike summa, kuid 24 tunni jooksul tagastatakse need rublad kliendi kontole. See samm tähendab, et pangakaardi linkimine Qiwiga on lõpule viidud ja kasutaja saab ilma probleemideta raha vahetada Qiwi maksesüsteemi ja Sberbanki kaardi vahel.\nSeostades Qiwi rahakoti finants- ja krediidiorganisatsiooni kaardiga, saab Interneti-kasutaja kiiresti maksta Internetist ostetud kaupade ja teenuste eest, täiendada pangakaardikontot või vastupidi - saata tehinguid Qiwi rahakotti.\nQVC rahakoti linkimine Qiwi maksesüsteemiga\nEriti kasutajate mugavuse huvides loodi virtuaalne Visa kaart, mida lühidalt nimetatakse QVC-ks. Tänu teda muutuvad kõik Visa kaardiga tehtud Interneti-maksed mugavaks. Te ei pea esitama küsimust, kuidas Qiwi kaarti Qiwi rahakotiga siduda, sest see toiming viiakse läbi automaatselt (pärast Visa Qiwi rahakotis registreerumist). Kõik maksetehingud debiteerivad raha ühtse maksekaardi kontolt. Isiklik Qiwi Visa kaart erineb selle poolest, et seda pole füüsilises vormis. Selle maksevahendi kehtivusaeg on 2 aastat, pärast mida saate uuesti sarnase kaardi luua. Kuus saab tellida maksimaalselt kaks QVC-d.\nPangakaartide linkimine Qiwi maksesüsteemiga: tulemused\nKui pangakaart pole seotud Qiwiga, hakkavad kasutajad paanikasse minema, kuid ärge muretsege. Lõppude lõpuks saab peamisi maksetoiminguid teha ilma kaarte sidumata. Näiteks kui kasutaja ei ole Vene Föderatsiooni kodanik ja elab väljaspool selle piire, piisab ainult sellest, kui rahakoti üksikasjad vastavad pangakaardi andmetele. Kui SMS-i registreerimise käigus ei tulnud, saate esitada teise taotluse või kasutada mõnda muud telefoninumbrit.\nReeglina on juhtumeid, kui pangakaart pole seotud Qiwiga, väga harva. Qiwi maksesüsteem on globaalsel finantsturul tegutsenud pikka aega ja täna saavad kodumaised Interneti-kasutajad selle eeliseid täielikult nautida.


Rahanduskomisjon täpsustas aktsiisiseaduse muudatusi - Riigikogu\nRahanduskomisjon täpsustas aktsiisiseaduse muudatusi\nRahanduskomisjon hääletas alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõule (760 SE) laekunud muudatusi, mis täpsustavad eelkõige alkoholi ja tubaka maksumärkidega seonduvaid sätteid. Nii näiteks kehtestab eelnõu maksumärgile erilised turvalisuse nõuded, mis võimaldab trükkija valikult lähtuda eelkõige kvaliteedist ega kohusta selleks korraldama riigihanget.\nSamuti kiideti heaks parandusettepanek, mis lükkab ühe aasta võrra edasi kütuseaktsiisi tõusu. Kehtiva seaduse kohaselt tõusnuks 1000 liitri vedela põlevaine aktsiisimäär seniselt 690. kroonilt 960. kroonile alates 2006. aasta 1. jaanuarist. Eelnevast tulenevalt toimub aktsiisistõus alles 2007. aasta 1. jaanuaril. Muudatus on vajalik kütusehinnatõusu kompenseerimiseks ja inflatsioonitõusu vältimiseks 2006. aastal.\nMuudeti ka eelnõus sisaldunud sätet, mis lubanuks kanget maksumärkideta alkoholi müüa kuni 2007. aasta lõpuni ja viina erandina kuni 30. septembrini. Tehtud muudatusega seati kangele alkoholile ühtne müügipiirang, millega lubatakse enne 1. juulit 2006. aastal tarbimisse lubatud maksumärgistamata alkoholi müüa kuni 30. septembrini 2006.\nKomisjon ei toetanud opositsiooni ettepanekuid, mis oleksid mõnevõrra pehmendanud sigarettide aktsiisitõusu. Rahandusministeeriumi hinnangul tõuseb 18-kroonine sigaretipakk pärast 2006. aasta juuli uut aktsiisitõusu koos käibemaksuga 2,22 krooni ehk 12,3 %. 30-kroonine sigaretipakk kallineb pärast 2006. aasta juuli uut aktsiisitõusu koos käibemaksuga 2,64 krooni ehk 8,8 %.\nSamuti ei toetanud komisjon opositsiooni neid ettepanekuid, millega kõrgem aktsiis oleks kehtestatud vaid odavatele sigarettidele.\nAlkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu on täiskogu ees teisel lugemisel 6. detsembril. Lõpphääletusele soovib rahanduskomisjon panna eelnõu 7. detsembril.


> Autode ajalugu > Autod > GAZ M20 1948\nGAZ M20 1948\nTühimass ca 1280 kg\nSamas oli Pobeda maailma esimene mass-tootmisse läinud nn pontoonkerega eenduvate poritiibadeta auto – kapitalistlikus läänemaailmas ei juletud 1940ndatel aastatel sellise keretüübiga turule tulla. (Tekst V. Praust)\nEsimesed paar aastat (ca 1948.-49. aastani) läks valdav enamik Pobedasid asutuse autodeks, samuti ka taksodeks.\nPobedasid toodeti kokku 12 aasta jooksul veidi üle 236 tuh eksemplari. Antud mudel on vähe levinud I seeria masin, väljalaskeaastaks 1948. Esimese seeria masina omapäraks on veidi erinev tulemüür ja elektrijuhtmestik, õlifiltri kinnitus, põrandal asetsev käigukang, väikesed erinevused keres jne:\nAuto sai ostetud 2004 aastal Muhu saarelt doonorautoks. Olemas oli tal sel ajal väga raskelt leitav rool mida vajasime oma 54 aasta pobeda renoveerimistööde lõpetamiseks. Sõiduki ainulaadsust arvestades me säilitasime selle, et kunagi võimalusel taastada. Auto vajab keretöid, originaal tagasilda, plekist tagatiibasid, uut salongi ja käigukasti.


NATO peasekretär Jens Stoltenberg14. juunil ühenduse riikide kaitseministrite kohtumiselFoto: FRANCOIS LENOIR\nTäna Brüsselis kogunenud NATO liikmesriikide kaitseministritest koosnev Põhja-Atlandi nõukogu otsustas suurendada liitlaste kohalolekut meie regioonis saates Eestisse, Lätti, Leetu ja Poola pataljoni-suuruse üksuse.\nPõhja-Atlandi nõukogus otsust vastu võtnud kaitseminister Hannes Hanso ütles, et tegemist on läbimurdelise otsusega meie regiooni julgeoleku tagamisel.\n„NATO kui maailma tugevaim kaitseorganisatsioon on pühendunud oma liikmesriikide kaitsele. Otsus suurendada liitlaste kohalolekut meie regioonis saadab selge signaali võimalikule agressorile, et NATO seisab ühtselt kõigi liitlaste julgeoleku eest,“ ütles Hanso. „Tehtud otsus näitab, et allianss reageerib kiiresti muutunud julgeolekuolukorrale. NATO usutav sõjaline ja poliitiline heidutus ei jäta ruumi valearvestusteks – NATO reageerib igal juhul, kui liikmesriiki rünnatakse.“\nUmbes 800-1200 meheliste rahvusvaheliste üksuste täpsemad koosseisud ja vajalikud võimekused lepitakse kokku sõjalisel tasandil pärast Varssavi tippkohtumist, lähtudes muuhulgas asukohariikide võimelünkadest ja sõjalisest vajadusest.\nVene kaitseminister lasi Balti laevastiku ülema ametist lahti ja lubas riigi lääneossa vägesid juurde viia (14)\nEesti uudised 30. juuni 2016 10:29\nEesti uudised 22. juuni 2016 13:41\nEesti uudised 15. juuni 2016 14:59\nKasige minema muidusööjad 15. juuni 2016 12:14\n! 15. juuni 2016 12:30\nvahva sõdur švejk 15. juuni 2016 12:06


Keskkonnaagentuur: Hiiumaa väidetav hundirünnak ei leidud kinnitust - news\n"Hundi käitumist tundes võin kinnitada, et niimoodi hunt inimest tema koduõuel ei ründa," ütles keskkonnaagentuuri hundispetsialist Marko Kübarsepp.\nKeskkonnaagentuur: Hiiumaa väidetav hundirünnak ei leidud kinnitust\nKeskkonnaagentuuri teatel ei leidnud kinnitust Hiiumaal Tahkuna kandise elava naise väide, nagu oleks hunt teda koduuksel rünnanud, vahendas BNS.\nHundispetsialistid ei leidnud sündmuskoha ülevaatusel ühtegi asitõendit või viidet, mis oleks võinud anda aimu hundi ründest, teatas keskkonnaagentuuri pressiesindaja.\n"Kui see oleks olnud tõesti hundi rünne, olnuks tegu väga haruldase ja erakordse juhtumiga," lausus Kübarsepp. Ühtegi märki ega asitõendit, mis esialgse info paikapidavust toimunud hundirünnakust oleks kinnitanud, kohapeal spetsialistid ei tuvastanud.\nEile ajakirjanduses levima hakanud teate peale, nagu oleks Hiiumaa põhjaosas Tahkuna poolsaarel Põdrakuusiku talus hunt koera ja tema perenaist rünnanud, tekitas inimestes küsimusi, kuidas selline asi võimalikuks võis osutuda.\nEestis korraldab riiklikku ulukite seiret Keskkonnaagentuur. Meie värskes ulukiseirearuande järgi ei olnud eelmisel aastal registreeritud Hiiumaal ühtegi hundi pesakonda. Tõsi, oli teateid seal elavatest üksikutest huntidest.\nKuna esialgne info, mille kohaselt oleks sealses vaikses piirkonnas hunt talu koduõuel inimest rünnanud, oleks olnud erakordne, reageeris sellele keskkonnaagentuur. Väidetava hundi rünnaku sündmuskohal ja rünnaku ohvriks langenud perenaisega käisid kohtumas Marko Kübarsepp, kellega oli kaasas keskkonnainspektsiooni Hiiumaa büroo juhataja Marek Põld. Nad teostasid koha paikvaatluse ning vestlesid kannatanuga.\nKübarsepa sõnul oli sündmuspaiga ülevaatus ootuspärane. Kui võtta aluseks Soome statistika, siis on ka sealsed hundirünnaku teated osutunud hiljem koerte rünnakuiks. "Hundi käitumist tundes võin kinnitada, et niimoodi hunt inimest tema koduõuel ei ründa," lisas Kübarsepp.\nKeskkonnaagentuuri teatel pole paanikaks ei ole mingit põhjust - hunt ise niimoodi inimesega kontakti ei otsi ega teda ründama tule.


2017. aasta pirelli kalender, Peter lindbergh tähistab näitlejannade looduslikku ilu (2021)\nPirelli kalender 2017, Peter Lindbergh tähistab näitlejannade looduslikku ilu\nJa 3! Peter Lindbergh tulistab legendaarset Pirelli kalendrit kolmandat korda. Ühtegi pilti tüdrukutest bikiinipõhiselt "autojuhi kabiinis" programmis pole, tundub, et rehvimark on nende teises vanuses koodidega purunenud. Juba eelmisel aastal oli fotograaf Annie Leibovitz esile toonud heldete vormidega kaunitarid, mis on moefotograafias tõeline kallutatus.\n2017. aasta oopuses valib Peter Lindbergh lavale viieteistkümne kuulsa näitlejanna selle teema järgi Emotsionaalne.\nSeega leiame kalendrist Penelope cruz, Charlotte märatseb, Kate võitis, Julianne Moore, Jessica Chastain, Robin Wright, Rooney Mara või Lupita Nyong'o, kapteni poolt pildistatud väga vähese meigiga ja minimalistliku sisustusega.\nSaksa kunstnik soovis oma karjääris loendanud näitlejannade ilu paljastada, "pildistades neid võimalikult lähedale". Tema missioon on "esindada naisi erineval viisil". Tundub, et see on õnnestunud panus, kuna avastame isegi a Nicole Kidman autentsem kui kunagi varem, samal ajal kui üllatame näitlejat regulaarselt kosmeetilise kirurgiaga.\nMillist valida või pikendada?\nGeorgia May Jaegger, matt suu ikoon\nMeie näpunäited selfie-de kohta\nNeed tähed, kes võtavad oma hallid juuksed\nThe Making of PIRELLI CALENDAR 2017 by Peter Lindbergh | by Fashion Channel (Veebruar 2021)


Riigifirmad tahavad börsile, riik mitte - Äripäev\nRiigifirmad tahavad börsile, riik mitte\nLauri Matsulevitsh 08. juuni 2006, 00:00\n"Börsile minek kindlasti halba ei tee, vaid lisaks läbipaistvust," sõnas Eesti Posti juhatuse esimees Peeter Raudsepp. Kuna riik heitis aasta alguses börsimõtted kõrvale, siis pole olnud ka Eesti Postil mõtet börsileminekut analüüsida. "Aga teoreetiliselt peaks see võimalik olema," tähendas Raudsepp. Poolehoidu börsile mineku suhtes on ilmutanud ka Eesti Energia ja Eesti Raudtee juhtkond.\nTõsisemalt kerkis teema päevakorda eelmise aasta kevadel, kui toonane Res Publica rahandusminister Taavi Veskimägi käis välja mõtte viia osa Eesti Energiast ja Tallinna Sadamast börsile. Sellele olid siis vastu majandusminister Andrus Ansip ja rahvaliitlased.\nEelmise aasta 22. detsembril otsustas valitsus anda majandusministeeriumile ülesande analüüsida kuue kuu jooksul riigile kuuluvate Tallinna Sadama, Eesti Energia ja Eesti Posti vähemusosaluste börsil noteerimise otstarbekust ning esitada valitsusele analüüs ning ettepanekud.\nEnt juba kuu aja pärast, 26. jaanuaril kustutas valitsus selle ülesande majandusministeeriumi kohustuste hulgast ning analüüsi koostamiseni ei jõutud. "Valitsus otsustas lõpetada töö, millega polnud alustatudki. Siin on selgelt küsimus poliitilises tahtes," tõdes Tallinna börsi juht Kaidi Oone.\nSel nädalal kinnitas rahandusminister Aivar Sõerd uuesti, et valitsus ei ole riigifirmade börsile viimise osas oma seisukohta muutnud. "Oluliste infrastruktuuriettevõtete erastamine ei ole otstarbekas," sõnas ta.\nTaavi Veskimägi sõnul on Eesti Raudtee näitel näha, et pigem toetatakse natsionaliseerimist kui riigifirmade avamist avalikkuse suuremale kontrollile. "Valitsus ei taha ettevõtete vähemusosalusi börsile tuua, sest siis oleks seal susserdada palju keerulisem," ütles Veskimägi.\nBörsireeglid tagavad tema hinnangul selle, et riigile kuuluvad äriühingud peaksid tegutsema majandusliku loogika alusel, mitte aga lähtuma muudest eesmärkidest. Samuti laiendab infrastruktuuriettevõtete vähemusosaluste noteerimine börsil eestlaste investeerimisvõimalusi. "Pean oluliseks, et Eestis säästetud raha ei liiguks Eestist välja, vaid jääks meie ettevõtetesse, luues siin majanduslikku lisaväärtust," sõnas ta.\nSamas rõhutas Veskimägi, et börsile tuleb viia üksnes vähemusosalused ning riik peab säilitama kontrolli äriühingute tegevuse üle omanikuna samamoodi nagu täna. "Olen kategooriliselt selle vastu, et riik loovutab kontrolli olulisemates äriühingutes."\nÄripäeva korraldatud majanduskollokviumil, kus Eesti äriliidrid kohtusid USA äridelegatsiooniga, ütles Eesti Energia juhatuse esimees Sandor Liive, et tema oleks igati päri riigi suurima energiafirma börsile viimisega, aga tänane valitsusliit on sellele vastu.\nUSA investeerimisfirma Cumberland Advisors juht ja investeerimisjuht David Kotok ütles Liivele sellepeale, et firma tuleks kindlasti börsile viia ja tema oleks kohe valmis Eesti Energia aktsiad ostma.\nEesti Energia võlakirjad on noteeritud Londoni börsil ning firma juhindub juba praegu börsiettevõtetele omastest reeglitest nii raamatupidamises, aruandluses, teavituses kui ka analüüsides.\nKui riik peaks nüüd börsile mineku otsuse tegema, siis ettevõtte hinnangul suudaksid nad selle ka üsna kiiresti ellu viia.\n"Praktika, et oleme olnud võlakirjadega börsil ja börsireeglite järgi elanud, on oluliselt ettevõtte juhtimiskultuurile kasuks tulnud," sõnas Eesti Posti juhatuse esimees Peeter Raudsepp.\nPraegu on firma börsil võlakirjadega, kuid need tuuakse varsti börsilt tagasi. Lunastamistähtaeg on 16. juuni ja siis need ka lunastatakse. "Kuna finantsiline vajadus puudub, oleme otsustanud, et lähiajal uusi võlakirju välja ei lase," lausus Raudsepp.\nRaudsepp ütles, et riigifirmadest oleksid huvipakkuvamad suurimad. "Praegu on ettevõtteid börsile lisandunud, aga mis on oluliselt muutunud?" küsis ta. "Kui miski börsi muudab, siis on selleks suurfirmad," nentis ta ning nõustus, et börsile sobiks näiteks Eesti Energia.\nTallinna Sadama juhi Ain Kaljuranna sõnul on börsile minek eelkõige omaniku küsimus.\n"Kui vaadata meie ettevõtet, siis peab sellel olema mingi eesmärk, näiteks kapitali kaasamine," sõnas ta. Kuna lisafinantseeringuid vaja ei ole, siis langeb see argument ära.\n"Praegu tundub, et pole põhjust seda teemat käsitleda," ütles Kaljurand. Ja niisama börsi turgutamise pärast ei ole ka mõtet aktsiaid noteerida.\nKa ei olnud ta nõus, et börsile minek muudaks firma läbipaistvamaks. "Kas Tallink on nüüd läbipaistvam?" küsis sadmajuht. "On teatud infrastruktuuriettevõtted, kus riik peab täitma oma rolli ja kus väikeinvestorite roll ei ole määrava tähtsusega."\n"Aga isiklikust aspektist võetuna oleksin ehk Eesti Energia osanik," märkis Kaljurand.\n"Olen kindel, et ühel hetkel nõustub Eesti Raudtee börsile viimisega ka valitsus," ütles Eesti Raudtee üks omanik Jüri Käo.\nTema sõnul oli produkt valmis eelmise aasta esimesest kvartalist, mil rahandusministeeriumi komisjon firma börsile toomise kallal töötas.\nJuba veidi enam kui aasta eest oli Eesti Raudtee börsidebüüdiks viimase vindini kõik ette valmistatud - ka täna on küsimus ainult poliitilises vaidluses, oodatakse valitsuse rohelist tuld. "Aga vähemalt sellel valitsusel ei ole täna kavas ühtegi riigi osalusega firmat börsile viia," ütles Käo.\n"Lugesin ükskord majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi otsust ning üllatusin - otsusega võeti ära ka igasugune kohustus üldse analüüsida riigifirmade börsile viimise otstarbekust," lausus Käo.\n"Kardetakse ühte - kui tehakse analüüs, võib selguda, et riigifirma börsile viimine on kasulik," kommenteeris ta.\nPõhjendusena toodi vaid, et koalitsioonileping ei näe ette riigifirmade börsile viimist ja seetõttu ei või teemat ka analüüsida.\nTegelik põhjus börsi vältimiseks on Eesti Raudtee ühe omaniku sõnul selles, et tänased poliitikud lihtsalt kardavad oma mõjuvõimu kahanemist riigi osalusega firmade üle pärast seda, kui neist on saanud avalikud firmad.\nKui tegu on riigifirmaga, siis võib riik teha mida tahes. "Keelan-käsen-poon-ja-lasen-stiil iseloomustab riigifirma juhtimist," ütles Käo ning lisas, et praegu on esiplaanil firmade poliitiline juhtimine. Aga börsiettevõte allub konkreetsetele, kindlatele ja läbipaistvatele reeglitele, mis on ka kõigile arusaadavad.\nPeale selle tulevad mängu kohad nõukogudes. "Riigi ja omavalitsuste äriühingu nõukogud koosnevad poliitikutest, neile makstakse kopsakat tasu ja tore on seal kohal käia ning spondeerida alasid, mis endale meelepärased on," ütles Käo.\nNäiteks mullu sai meedia andmetel suurimat nõukogu liikme tasu Ida-Tallinna Keskhaiglast Edgar Savisaare abikaasa Vilja Savisaar.\nTema tasuks oli 64 560 krooni, mis on ligilähedane ühe haigla hooldustöötaja terve aasta palgaga.\nPeamine põhjus viia riigiettevõte börsile on juhtimise vabastamine poliitilisest ebastabiilsusest. Selleks, et kasvada, on vaja stabiilsust ja kindlust. Tänane riigiettevõtete nõukogude pidev vahetumine ja poliitiliste otsuste mõju ei ole ühele kasvavale ettevõttele kerge. See on edasiviimise asemel pigem tagasiviiv.\nTeiseks ütleb börsil noteerimine riigiettevõttele tema hinna, nagu on Tallinna linna osalusega Tallinna Veel. Täna arutatakse Eesti Raudtee erastamisel ettevõtte hinna üle. Börsiettevõtte puhul ütleb hinna turg. Ja hinna kaudu saadakse aru, kas tegemist on väärt ettevõttega või mitte. Börsiettevõtted on kõige enam avatud ettevõtted ning nende juhtimine on turu luubi all. Ettevõtte tegevus saab turult aktsiahinna muutuse kaudu kohe tagasisidet - kas tegevus hinnatakse heaks või halvaks. Investorid on targad - küsitakse küsimusi ja nõutakse läbipaistvat juhtimist. Juhtimise kontrollile aitab kaasa ka meedia. Ehk on riigiettevõtete börsile toomise analüüsist loobumise taga poliitikute soov majandada riigiettevõtteid pimedas?


Härra ekspresident Sildmäe, asjatu lootus teil! | Õhtuleht\nAutospordiliidu endine president Toomas Sildmäe kirjutas tänases Postimehes tähelepanuvääriva arvamusartikli murest ala juhtimise homse päeva suhtes. Paraku murrab ta sisse lahtisest uksest."12-liikmelisest juhatusest koguni üheksa on aga ainult rallispordiga seotud ja vaid kahte võib seostada teiste aladega. Ühe autospordiala liialt suur esindatus juhatuses ning isiklikest (perekondlikest) ambitsioonidest johtuv juhtimine pole tavaliselt erapooletu, eriti kui tekkimas on huvide konflikte oma igapäevase tegevusega, ning see tekitab muret Eesti autospordi tuleviku ja jätkusuutlikkuse pärast. Loodan, et Markko Märtinil, kes on võtnud poliitilise vastutuse osaleda Eesti autospordi juhtimises, jätkub erapooletut riigimehelikku – ja mitte kruusaloopivat – oskust suunata Eesti autosporti helgemas suunas," kirjutab Sildmäe kommentaaris, mil pealkiri "Autosport libedal teel".Samas rõhutab Eesti ärimaastiku üks nimekamaid mehi, et ei pea taolises olukorras alaliidu juhatuses jätkamist võimalikuks.Ma ei võta siinkohal arutleda, kuivõrd peaks uue presidendita autospordiliit protsentuaalselt arendama autorallit, ringrada, ralli- ja veoautokrossi, offroadi ja drifti. Jättes siinkohal nimetamata kardisõidu, mis on komisjonina eraldunud iseseisvaks alaliiduks.Juhiks hoopis tähelepanu, et tahtmatult jääb mulje, et Sildmäe võitleb tuuleveskitega.Näiteid võib leida erinevaid, aga usutavasti piisab ühest. Kes veel pole seda teinud, kuulaku kasvõi Markko Märtini intervjuud pühapäevases ETV spordiuudistes. Ta mainib seal küll poliitiliselt korrektselt lausejupiga, et "kõik, kes sõidavad nelja ratta peal, on sama asja eest väljas", aga ilmselt reedab märksa enamat ütlus: "Kindlasti rallitipp on täna Eestis Ott Tänaku näol tugevam kui ringrada."Inimlikult: kuidas saakski rallikorüfee Märtin võtta südameasjaks midagi muud kui nimelt autorallit? Üsna võimatu. Ja seepärast murrabki Sildmäe sisse lahtisest uksest.* * *Ääremärkusena tollest artiklist veel: natuke veider on lugeda, kuidas eksminister, kel registris naise- ja tütrepeks ning purjuspäi autosõit ja sündmuskohalt põgenemine (tõeline rallimees!) annab nuuti värskele juhatuse liikmele Aivo Pärnale, kes "on avalikkuse tähelepanu pälvinud just mitte kõige seadusekuulekamate tegudega." Pada sõimab katelt või nii... Kommentaarid\n14:33, 8. veebruar, 2012\närrituvust võib isegi mõista.Justkui tavaline roolijoodik kukkus üsna kõrge posti otsast,uskudes et on karistamatu,Kuna oli ASINE INIMENE,ELIITKODANIK.Pigem hoidku oma kibestumine nelja seina vahel,jätab soliidsema lahkunu mulje.Ning nautigu pensionisammast,mille ehitas majandusministrina,KUI TEGI PALACE HOTELLI ENDALE ÄRASTAMISE SEADUSE...Nutikas diil,kas pole.\n17:19, 8. veebruar, 2012\nAga Andres, äkki võtate toimetuses end kokku ja uurite veidi, mis värk on. Miks toimus selline koosolek ja millest tulid sellised muutused. Mida endistele tegelikult ette heideti. Asi ju käärib seal kõvasti. Alles nädalajagu aega tagasi oli rallikrossikomitee endiste liikmete avalik kiri meedias (ning see ei olnud kuidagi seotud Märtini pundi võimule aitamisega seotud, kuigi ilmus samal ajal). Mujalgi alaliitudes on segased asjaolud. See oleks päris tõsine ja huvitav teema autospordist huvitatuile kui ka avalikusele. dc,\n17:24, 8. veebruar, 2012\nJa üks parandus ka. Peale Sildmäed oli veel president Margus Reinsalu. Ning Marek Kiisa täitis Reinsalu lahkumisest presidendi kohusetäitja ametit.Ning ma esitaks eelmises kommis esitatud teemale veel küsimuse, et miks Sildmäe nüüd sellise kirjaga tagasi astus, miks lasi ta end üldse sinna juhatusse valida, kui talle ei sobinud see seltskond. Sama käib veel paari liikme kohta. tipp..,\n09:23, 9. veebruar, 2012\nÖelge mida tahate,rallimehed on praegu siiski suurimad tegijad maailmas! Eks siis peaks neile ka suurimat tähelepanu olema.. Selles suhtes võistlevad nad vast ainult automudelismiga..\n00:23, 10. veebruar, 2012\närge pärast punastage te kes te Sildmäed põhjate


Naistevastase vägivalla kajastamisest. Rahvusvaheline Ajakirjanike Föderatsioon | Eesti Puuetega Naiste Ühenduste Liit\nVABARIIGI VALITSUSE JA PUUDEGA INIMESTE ESINDUSORGANISATSIOONIDE KOOSTÖÖPÕHIMÕTETE MEMORANDUM\nEuroopa Puuetege Naiste Manifest\nVideod soolisest võrdõiguslikkusest\nSoolise võrdõiguslikkuse seadus. Kommenteeritud väljaanne. 2010\nKampaania "Soolise võrdõiguslikkuseta ei saa olla kaasaegset Euroopa demokraatiat"\nNaiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus arengukoostöös\nEuroopa Komisjon. Sooline võrdõiguslikkus. Õigusküsimused.\nNaistevastase vägivalla kajastamisest\nEesti soolise võrdõiguslikkuse edendamise eesmärgid ja meetmed aastateks 2011-2015\nLaste ja perede arengukava 2012–2020. Sotsiaalministeerium\nSeksuaal- ja reproduktiivtervise arengusuunad 2013–2017\nRaamatud, mida tasub lugeda, et mõista soolist võrdõiguslikkust\nNaiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ARVAMUS (30.5.2011)\nSoolise võrdõiguslikkuse edendamise programm 2011-2013“ raames soolise võrdõiguslikkuse osakonna poolt korraldatavate koolitused\nPõhjamaade Naisliikumise korraldatud Põhjamaade Foorumi lõppdokument Uus naiste õiguste tegevuskava vastu võetud Malmös 2014\nÜRO Puuetega Inimeste Õiguste Konventsiooni Peredimensioon\nÜRO PIÕK-valitud artiklid\nTervise ja puude mõõtmine.\nÜRO PUUETEGA INIMESTE ÕIGUSTE KONVENTSIOONI EESTI ESIMENE ARUANNE\nNaistevastase vägivalla kajastamisest. Rahvusvaheline Ajakirjanike Föderatsioon\nMis on naistevastane vägivald?\n• ÜRO 1993. a deklaratsioonis naistevastase vägivalla likvideerimise kohta määratletakse naistevastane vägivald mis tahes teona, mis põhjustab või võib tõenäoliselt põhjustada naistele füüsilist, seksuaalset või psühholoogilist kahju või kannatusi, kaasa arvatud sellise teoga ähvardamine, sundimine või meelevaldne vabaduse võtmine, olenemata sellest, kas see leiab aset avalikus või eraelus. Selle hulka kuuluvad: koduvägivald, seksuaalvägivald, emotsionaalne ja psühholoogiline väärkohtlemine, sunnitud prostitutsioon, inimkaubandus sunnitöö või -prostitutsiooni eesmärgil, seksuaalne ekspluateerimine, seksuaalne ahistamine, kannatusi põhjustavad kombetalitused (k.a aumõrvad ja lapsetapud) ning muud soolisusest lähtuvad diskrimineerivad tegevused.\n• Maailma Terviseorganisatsioon loetleb lisakategooriatena järgmisi naistevastase seksuaalvägivalla näiteid:\n vägistamine, mille paneb toime elukaaslane, kohtamispartner või võõras;\n süstemaatiline vägistamine relvakonflikti ajal (k.a noorte tütarlaste röövimine nende rasestamise eesmärgil);\n soovimatu seksuaalne lähenemine või ahistamine, k.a seksi nõudmine vastutasuks heateo eest;\n sunnitud abielu või kooselu, kaasa arvatud laste abielu;\n rasestumisvastaste vahendite kasutamise või sugulisel teel levivate haiguste vastase kaitse muude meetmete rakendamise õiguse mitteaustamine;\n naise seksuaalse (või kehalise) puutumatuse vastu suunatud vägivaldne tegevus, kaasa arvatud naise suguorganite vigastamine, kohustuslik süütuse kontrollimine ja pealesunnitud abort;\n sunnitud prostitutsioon ja inimkaubandus seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil.\n• Human Rights Watch väidab: Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel kogeb kogu maailmas ligikaudu neljandik naisi oma elu jooksul seksuaalset vägivalda. Kuni kolmandikku kõigist naistest on meessoost intiimpartner füüsiliselt rünnanud. Vägivalla läbi elanud naised ei teata kogetust piisavalt, kartes sotsiaalset märgistamist (nende enda kogukonna siseselt), oma turvalisuse pärast ning neid kaitsma pidavate institutsioonide asjakohaselt reageerimata jätmise tõttu.\nKus see aset leiab?\n• Amnesty International teatab:\n Euroopas on koduvägivald 16–44-aastaste naiste seas oluline surma ja puuete põhjustaja;\n USA-s langeb iga 6 minuti järel üks naine vägistamise ja iga 15 sekundi järel üks naine peksmise ohvriks;\n naiste vägistamine on laialt levinud relvakonfliktide (nt Colombia ja Darfur) ajal;\n inimkaubandusest naistega on kujunenud üleilmne nähtus: ohvritele saab osaks seksuaalne ekspluateerimine, sunnitöö ja väärkohtlemine. Naiste mõrvu Guatemalas, Venemaal, Indias ja muudes riikides tihtipeale ei uuritagi ning süüdlased jäävad karistamata.\n• Paljudes maades ei ole koduvägivald isegi mitte seadusevastane ning tööseadustes on türanniseerimise ja ahistamise vastased sätted nõrgad või pole neid üldse.\nMida saab meedia ära teha?\nSelle teema põhjaliku ja tundlikuma kajastamise kõrval peab meedia juurutama sisekultuuri, lähtudes respektist, mis välistaks igasuguses vormis ahistamise ja türannia ning mis tahes kujul soolise diskrimineerimise. Ajakirjandus peab tagama, et kui kusagil esineb naistevastast vägivalda, siis kajastatakse seda erapooletult, adekvaatselt ja asjakohaselt.\nUudistes ei kajastata naiste ja tütarlaste vastast vägivalda piisavalt või siis tehakse seda halvasti. Väga sageli ei võeta ajakirjanduses arvesse relvakonfliktide tagajärjel aset leidvat ja tihtipeale mõlemapoolset süstemaatilist seksuaalvägivalda või ei tõsteta seda küllaldaselt esile. Lisaks ilmneb 2005. aasta globaalse meediamonitooringu projekti tulemustest, et teemade seas, mille puhul naisi kujutatakse ohvri rollis, on kodu- ja seksuaalvägivald kõige vähem kajastatavad valdkonnad.\nAjakirjandus peab rohkem ära tegema, tagamaks, et üldsusel oleks naistevastase vägivalla hirmuäratavast levikust rahvusvahelises mastaabis realistlik, kõikehõlmav ning täpne ülevaade.\nSamas ei saa sellise tundliku teema kajastamine olla improviseeritud. See eeldab asjatundlikkust, inimlikkust ja austust. Kui kannatanutega tegelemisel ei järgita kõrgeimaid standardeid (näiteks halvasti korraldatud usutlused), siis võib see traumat süvendada ja põhjustada raskeid katsumusi üleelanuile isegi täiendavaid kannatusi ning halvendada nende katsumuste pikaajalisi mõjusid.\nRahvusvahelise Ajakirjanike Föderatsiooni juhised naistevastase vägivalla kajastamiseks\n1. Naistevastane vägivald tuleb tuvastada täpselt, vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud määratlusele, mis on sätestatud ÜRO 1993. a deklaratsioonis naistevastase vägivalla likvideerimise kohta.\n2. Kasutage täpset, mitte hinnanguid andvat keelt. Näiteks vägistamist või seksuaalset rünnet ei või mitte mingisugusel viisil seostada normaalse seksuaalkäitumisega ning inimkaubandust naistega ei tohi segamini ajada prostitutsiooniga. Otsustamisel, kui palju kujukaid detaile esitada, lähtub hea ajakirjanik tasakaalustatusest. Liiga palju oleks võib-olla sensatsioonijanune ja tarbetu, liiga vähe võib aga ohvri kaasust nõrgestada. Kajastuse keeles tuleb alati vältida vihjeid, et võib-olla oli läbielanu ise süüdi või muul viisil rünnaku või temavastase vägivallateo eest vastutav.\n3. Niisuguse raske katsumuse läbi elanud inimene ei soovi, et teda kirjeldatakse „ohvrina“, välja arvatud juhul, kui ta ise kasutab seda sõna. Siltide kleepimine võib olla valus. Sel viisil kannatanud inimese tegelikkust kirjeldab täpsemalt termin „läbielanu“.\n4. Tundlik kajastamine tähendab kindlustamist, et meediaintervjuuks kohtumine vastab läbielanu vajadustele. Ligiduses peab olema naissoost intervjueerija ning intervjuu koht peab alati olema turvaline ja privaatne, lähtuvalt mõistmisest, et läbielanule võidakse külge kleepida sotsiaalne stigma. Ajakirjanikud peavad tegema kõik, mis nende võimuses, vältimaks võimalust, et intervjueeritav seatakse täiendava väärkohtlemise ohtu. Selle hulka kuulub niisuguse tegevuse vältimine, mis võib õõnestada tema elukvaliteeti või kogukondlikku staatust.\n5. Kohelge läbielanut austusega. Ajakirjaniku jaoks tähendab see privaatsuse austamist ning üksikasjalikku ja täielikku teavitamist nii igas intervjuus käsitletavatest teemadest kui ka selle kohta, kuidas see esitatakse. Läbielanul on õigus keelduda vastamast mis tahes küsimusele ning mitte avaldada rohkem teavet, kui ta sobivaks peab. Ajakirjanik peab olema hilisemaks ühendusevõtmiseks kättesaadav: kontaktandmete andmine intervjueeritavale tagab, et tal on võimalik hoida kontakti, kui ta seda soovib või vajab.\n6. Kasutage statistikat ja sotsiaalset taustteavet, et asetada juhtum kogukonnas esineva vägivalla või konflikti konteksti. Lugejale ja meediapublikule tuleb anda laiem pilt. Mõistmist süvendavad alati naistevastase vägivalla ekspertide, nagu näiteks DART-keskuse (Dart Center for Journalism and Trauma) ekspertide arvamused, mis annavad asjakohast ja kasulikku teavet. See tagab ühtlasi, et ajakirjandusest ei jää kunagi niisugust muljet, et naistevastane vägivald kätkeb endas seletamatut tragöödiat, millele pole võimalik lõppu teha.\n7. Jutustage terviklik lugu. Mõnikord kirjeldatakse ajakirjanduses ainult teatud juhtumeid, keskendudes nende traagilistele külgedele, kuid oleks hea, kui ajakirjanik mõistaks, et väärkohtlemine võib olla ühiskonna pikaajalise probleemi, relvakonflikti või kogukonna ajaloo osa.\n8. Säilitage konfidentsiaalsus. Osana kohusest olla ettevaatlik lasub meedial ja ajakirjanikel eetiline vastutus mitte avalikustada trükis ega eetris konkreetseid nimesid ega kohti, mis võiks hiljem mis tahes viisil vähendada läbielanute või tunnistajate ohutust ja turvalisust. See on eriti oluline juhul, kui vägivalla taga on politsei, konfliktis osalevad väeosad, riigi- või valitsusametnikud või muude suurte ja mõjuvõimsate organisatsioonidega seotud isikud.\n9. Kasutage kohalikke allikaid. Ajakirjanik, kes võtab sobiva intervjuutehnika, -küsimuste ja -koha üle otsustamiseks ühendust kohapeal viibivate ekspertide, naisühenduste või -organisatsioonidega, teeb alati head tööd ning suudab vältida niisuguseid olukordi, kus meesoperaatori või -reporteri sisenemine eraldatud kohta ei ole aktsepteeritav või mis võiks põhjustada piinlikkust või vaenulikkust. Alati tuleb kasuks, kui ajakirjanik harib ennast konkreetse kultuurikonteksti valdkonnas ja suhtub sellesse lugupidavalt.\n10. Esitage kasulikku teavet. Meediakajastus, mis sisaldab allikate andmeid ja kohalike tugiorganisatsioonide või -teenistuste kontaktandmeid, pakub läbielanutele ja tunnistajatele ning nende perekondadele ja teistele, kes võivad olla juhtumiga seotud, eluliselt tähtsat ja kasulikku teavet.


Leevaku küla üldinfo – Räpina valla külad\nLeevaku küla üldinfo\nLeevaku küla paikneb Räpina valla lääne osas piirnedes Mooste vallaga. Leevaku küla keskasula jääb kauni Võhandu jõe kaldale kahe riigimaantee Põlva-Leevaku-Räpina ja Tartu – Räpina maantee ristteele. Küla suuruseks on 12,30 km2 (Räpina valla pindalast 4,62 %). Leevaku külas elab aastaringselt 160 inimest, suviti ja nädalavahetustel täieneb elanike arv vanematekodu külastavate noorte täiskasvanute näol.\nKuna Leevaku küla läbib kaks suuremat riigi tugimaanteed siis Leevakul on hea bussiühendus maakonnakeskuse Põlvaga , lähima suurema linna Tartuga ja pealinna Tallinnaga. Bussiajad www.peatus.ee\nLeevaku küla jääb Räpinast 8 km, Põlvast 22 km ja Tartust 54 km kaugusele.\nLeevaku külas on järgnevad teenuseid pakkuvad asutused: Leevaku Raamatukogu (avalik internetipunkt), Põlva Tarbijate Ühistule kuuluv Leevaku kauplus, kust saab osta toiduaineid ja esmatarbekaupa. Kaupluse lahtioleku aegade kohta leiad infot www.pty.ee\nLeevaku külas on oma külakeskus, mille tegevust veab Leevaku küla seltsing ja MTÜ Leevakk. Külakeskus asub koos raamatukoguga endise Leevaku algkooli majas.


Raidla: praeguse valitsuse püsimine arusaamatu - Äripäev\nRaidla: praeguse valitsuse püsimine arusaamatu\n28. september 2006, 11:00\nPeeter Raidla 28. september 2006, 11:00\nÄsjastele presidendivalimistele eelnenud\nkampaania ning sellele järgnenud Rahvaliidu ja Keskerakonna juhtide repliigid\nmuudavad praeguse Reformierakonna poolt juhitava valitsuskoalitsiooni edasise\nkoostegutsemise arusaamatuks, kirjutab Äripäeva ajakirjanik Peeter Raidla.\n"Neid oli 15-20 omavalitsust, mis tõepoolest läksid käest ära. Neid võeti ka osa tagasi," lausub Rahvaliidu juht Villu Reiljan Eesti Ekspressis, tunnistades sellega kohalike valijameeste käsitlemist marionettnukkudena ning nende otsest töötlemist, mis on vastuolus põhiseaduse vaimu ja mõttega.\nVillu vanem vend Janno, samuti üks Rahvaliidu ideolooge, tegi aga kuu aega tagasi Riigikogus veelgi julgema avalduse: "Võib loota, et valimistel pühib rahvas kõntsa siit saalist välja." Just nii suhtub Rahvaliit oma oponentidesse, sealhulgas Reformierakonda.\nJa ega Keskerakonna suhtumine oma kolleegidesse teistsugune ei ole. Edgar Savisaar seab tänases Äripäevas kahtluse alla Ilvese lubaduse anda volitus valitsuse moodustamiseks sellele erakonnale, kes kevadistel valimistel enim hääli kogub. Ja toob selle vastukaaluks Rüütli kodurahu poliitika, unustades samas, et just Rüütel oli see, kes 2003. aasta kevadel eelistas valitsusjuhi valikul Res Publicat, ehkki Keskerakond sai Riigikogus sama palju kohti ning kogutud häälte absoluutarvult oli Savisaare partei tegelikult eelisseisundis.\nKui siia kõrvale panna veel Keskerakonna juhtide poolt välja öeldud kahtlustused, et valimiskomisjon ja Riigikohus on mõjutatavad, sealhulgas Reformierakonna poolt, ning mõni päev varem väljaöeldud ennustus, et koos Ilvese valimisega saabub ka vägivallalaine, siis mingist koalitsioonipartnerite vahel valitsevast usaldusest ja vastastikusest mõistmisest ei saa juttugi olla.\nNeed on vaid mõned näited, millele presidendivalimistele eelnenud ja järgnenud avalikud debatid veel hulgaliselt näiteid lisasid. Demokraatia on sõna otseses mõttes asendunud demagoogiaga. Eriti naljakana tunduvad Villu Reiljani selgitused selle kohta, kuidas tal ei õnnestunud Ilvest valimisvõidu puhul isiklikult õnnitleda. Ning Savisaargi oli mitu päeva sõna otseses mõttes avalikkuse eest redus, nagu tal kaotuste puhul varemgi sageli kombeks on olnud.\nNiisuguse usaldamatuse taustal paistabki praeguse valitsuskoalitsiooni koospüsimine arusaamatuna. Kuidas on võimalik ühist asja ajada partneritega, kes sind mitu nädalat järjest sopaga üle on kallanud? See on küsimus Reformierakonnale. Mina sellele mõistlikku vastust pakkuda ei oska.\n28. September 2006, 10:59


1-öine spaapuhkus kahele Spaa Hotellis Rüütli (1 öö)\nVõimalusel hiline check-out kl 14:00\nRomantika hotellis L' Ermitage – leia aega erilisteks hetkedeks! (1 öö)\nVõrratu hotell L'Ermitage on koht, kus kohtuvad kaasaegne disain ja luksus. See on suurepärane koht, kus nautida üheskoos imelisi vaateid...\nRikkalik buffet-hommikusöök mõlemale\nÜleeilsetele e-mailidele on siiani vastamata, laps rikkus jäätisega auto tagaistme, pesumasin on vaja parandusse viia, muru ennast ise ei niida? ...Millal sa viimati puhkasid? Murra argirutiinist välja ühe ideaalse minipuhkusega! Keset...\nHind alates Hinna ees on "al." kuna lõplik hind sõltub valitud saabumiskuupäevast. Kõige madalam broneeritav hind on 100.00 eur. Teada saamaks, milline hind kehtib Teie poolt soovitud saabumiskuupäeval klikkige „Broneeri“ ja valige soovitud saabumiskuupäev.\nSpaapuhkus kahele Tallinn Viimsi SPA hotellis (superior tuba) (1 öö)\nButiikspaa supelusala külastus lahtiolekuaegadel\nVaikse spaa, hoolitsuste ja restorani külastuse soovitame eelnevalt broneerida:\nPärnus rannaluidete varjus ajaloolises säravas majas on ootel kaasaegne butiikspaa. Siin algab teekond tulvil heaolu ja suurepärast enesetunnet. Vee rahustav toime, kohisevad rannamännid ja aeglased spaanaudingud aitavad korrastada mõtteid ja...\nSaabumisel hõrgutav õhtusöök paketimenüü alusel restoranis Allee\nSaabumisel toas üllatus\nRikkalik buffet-hommikusöök kahele\nPiiramatu veekeskuse ja jõusaali kasutus nende lahtiolekuaegadel\nHommikune vesiaeroobika kl 9:30 (v.a Eesti riiklikel pühadel)\nLisatasu eest Sauna-Oaasi külastus\nLastega olete väga teretulnud!\nRomantiline Vanalinna puhkus Kalev Spa Hotell & Veekeskuses (1 öö)\nAia 18/ Kanuti 2, Tallinn, Harju maakond


Kurb tõsiasi: Emakakaelavähi esinemine on sagenenud nooremate naiste hulgas - NAISTEKAS\n(44) Uuringutele oodatud ka kõik ravikindlustamata naised!\n21.jaanuar 2021 12:02\nEestis on emakakaelavähi haigestumuse ja suremuse näitajad mitmete Euroopa riikidega võrreldes väga kõrged ning emakakaelavähi esinemisesagedus aina kasvab. Igal aastal saab Eestis ligikaudu 150 naist emakakaelavähi diagnoosi (Tervisestatistika- ja uuringute andmebaas).\nEmakakaelavähi esinemine on sagenenud nooremate naiste hulgas – seda võib esineda juba 30. aastastel naistel. Haigestumise kõrgpunkt on 40.−64. eluaastal. Emakakaelavähi eelne seisund võib kesta 10−15 aastat, kuid on ka kiiresti arenevaid vorme. Õigeaegselt avastatuna on see haigus kergesti diagnoositav ja ravitav.\n2021. aastal kutsutakse emakakaelavähi sõeluuringule kõiki naisi (ka ravikindlustamata) sünniaastatega 1956, 1961, 1966, 1971, 1976, 1981, 1986, 1991.\nUuringule kutsutakse 30−65-aastased naised iga viie aasta järel.\nUuringul osalemiseks ei pea kutset ootama jääma. Sihtrühma kuuluvad naised võivad uuringule registreeruda juba täna. Kutse on leitav ka patsiendiportaalist digilugu.ee.\nSõeluuringus osalemiseks palume helistada sobivasse teenust osutavasse tervishoiuasutusse. Kontaktid leiate kutselt või Eesti Haigekassa kodulehelt www.haigekassa.ee/soeluuringu-kontaktid. Alates 2021. aastast on emakakaelavähi sõeluuringul osalemine võimalik ka esmatasandi tervisekeskustes.\nKuivõrd vaktsiin ei anna täielikku kaitset, peavad ka vaktsineeritud naised uuringutel regulaarselt osalema. Emakakaelavähk on algul kaebusteta, seetõttu tulebki naistel käia tegemas HPV-testi.\n· regulaarset kontrolli naiste-, perearsti või ämmaemanda juures\n· emakakaelavähi sõeluuringul osalemist\n· HPV kui peamise emakakaelavähi riskiteguri vastane vaktsineerimine\nKui keegi naistest peaks kahtlema, kas sõeluuringule minna või mitte, siis aitab teadmine, et sõeluuringus osalemine aitab võimalikud rakumuutused ja vähieelsed seisundid avastada õigeaegselt, mil need on ravitavad.\nLoe emakakaelavähist Eesti Vähiliidu kodulehelt: www.cancer.ee/ennetamine/ või www.soeluuring.ee.\nNaise kümme orgasmi seadusega kohustuslikuks! 22.10.2020\nVärske ema sünnituskogemus: kaks tundi pärast keisrit palatis toibudes arvasin, et nüüd on raske osa möödas. Eksisin rängalt 16.01.2021\nVaid pooled jõuavad kahjuks sõeluuringule: mida varem vähieelsed emakakaelavähi muutused aga avastatakse, seda paremad on ravitulemused 19.01.2021\nOlen kuulnud, et mõned naised ei taha meest sünnituse juurde, sest nad ei soovi näidata end koledana. Kustkohast tuleb selline valehäbi? 25.07.2020


Hotellid Virville | Hotels.com\nLinna Virville hotellid\nOtsing hotellid Virville\nVaata kaardilt hotelle Virville\nVirville pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Normandie Paintball Arenas ja Maison des Traditions Normandes - muuseum. Ära unusta külastamast paiku nagu Ferme Normande põllumajandusmuuseum ja Sauvagette'i park.\nMajutusvõimalused, mida Virville pakub\nVirville on külalislahke linn, kus leidub hotelle igale maitsele. Kui sinu sihtkoht on Virville, ootab sind Hotels.com saidil 187 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 35%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 24 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Virville ja selle lähipiirkond pakub.\n• 23 4 tärni hotelli alates 85 EUR öö\nVirville – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Deauville (DOL — Saint-Gatien), mis asub 29,4 km linnast eemal. Lähim raudteejaam on Virville-Manneville Station, mis jääb 0,9 km südalinnast eemale.\nVirville – kohalikud huviväärsused\n• Normandie Paintball Arenas (9,8 km südalinnast)\n• Maison des Traditions Normandes - muuseum (11,5 km südalinnast)\n• Ferme Normande põllumajandusmuuseum (11,9 km südalinnast)\n• Sauvagette'i park (12,2 km südalinnast)\n• Montivilliers' klooster (12,9 km südalinnast)\nVirville – millal on parim aeg reisimiseks?


Atea paigaldas ERRile unikaalse IBM-lindiroboti lahenduse - Atea\nAtea paigaldas ERRile unikaalse IBM-lindiroboti lahenduse\nIT-teenuste ja terviklahenduste pakkuja Atea paigaldas ERRile Eesti mõistes unikaalse lahenduse – failipõhise arhiivi, mis on igapäevaselt kasutusel meediafailide arhiveerimiseks ning arhiivist töökoopiate tellimiseks.\nERRi infotehnoloogia ja IT-teenuste direktori Jaanus Lillenbergi sõnul oli ERRi vana lahendus moraalselt pisut juba vananenud. “See oli 10 aastat kasutusel olnud ja lindiroboti juurde kuuluv riistvara polnud kõrgkäideldatav. Kasutusel oli ainult üks server ja ka tarkvara oli vananenud,” selgitas ta.\nLahendus koosneb mitmetest riistvaralistest ja tarkvaralistest komponentidest. Suurim, ilusam ja silmapaistvam on uue põlvkonna IBM TS4500 lindirobot, mis mahutab üle 3300 salvestuslindi.\n„Tegemist on kaasaaegse LTO8 tehnoloogiaga, mille peale saab salvestada üle 40 PB (PetaBait) andmeid: videod, muusika – kõike, mis on kasulik või võib vaja minna ERRi igapäevatöös saadete ettevalmistamisel. Nende andmete haldamiseks paigaldasime RedHat High-Availability serverite klastri ning installeerisime IBM Spectrum Scale (GPFS) tarkavara, mis kasutab IBM Storwize andmehoidla andmete vaheetapi säilitamiseks. Vahekihina meediafailide haldamiseks kasutatakse IBM Archive and Essence Manager (AREMA) tarkvara“ selgitas Atea poolel projekti vedanud ATEA IBM tootejuht Vladimir Dolgušev.\nEesti mõistes on tegu täiesti unikaalse lahendusega. Samasugust failipõhist meediaarhiivi rohkem pole. Tänu sellele on võimalik meediafaile arhiveerida mitme koopiana, neid vajalikku kohta taastada kas tervel kujul või vaid osana. Kasutatav LTFS tehnoloogia lubab sama linti kasutada nii hangitud lindirobotis, kui ka ükskõik mis teises seadmes, mis toetab sama LTO lindi versiooni ja LTFS-i.\nLahendus on ERR-is igapäevaselt kasutusel meediafailide arhiveerimiseks ning arhiivist töökoopiate tellimiseks. Nii terve failina, kui ka osadena. Kuna nende videofailide maht on võrdlemisi suur (1 tund on umbes 20GB), siis on kogu mahu andmemassiivis hoidmine küllaltki kallis. Samuti on LTO lint kasutatav süvaarhiivi loomisel: LTO magnetlindi eeldatav säilitusaeg on 30 aastat. Kuna ERR-il on seadusega ette nähtud arhiivi säilitamise kohustus, siis on LTO lint selleks sobilik. ERR hoiab igast failis eraldi koopiat teisel lindil, eraldi asukohas.\n“Kasutajate jaoks jäi süsteem samaks ja nende jaoks ei muutunud midagi. Oluline on aga see, et tekkis teadmine, et meie uus arhiveerimise süsteem on töökindel ja kasutab uut riist- ja tarkvara, mis on tootja poolt toetatud. Teadmine, et meil pole enam ühtegi komponenti, mille riknemisel lahendus enam ei tööta ja meil on alati olemas tootjapoolne tugi, annab kindluse,” lisas ERRi poolel projekti vedanud Madis Lauri.\nKogu projekt võttis tema hinnangul hanke koostamisest kuni süsteemi väljavahetamiseni aega 12 kuud. Kuidas aga kogu protsess välja nägi? Hanke koostamiseks uuriti esmalt, mis võimalused turul sarnaste lahenduste pakkumiseks üldse on. Saadud info alusel koostati hange “Lindiroboti ja teenindavate serverite ostmine, seadistamine ja vahekihtide arendustööde teostamine.”\n“AS ATEA pakkus meile IBM-lindiroboti, sinna juurde kuuluva riist- ning tarkvara ja paigalduse ning koolituse. Vajalik riistvara tarniti ERRi ning paigaldati. Pärast seda paigaldati tarkvara ja seadistati IBM-spetsialistide poolt. Lisaks tuli tegeleda ka järeltoega, sest tegemist on küllalti keeruka süsteemiga,” nentis Lauri.\nMis oli aga Atea jaoks suurim väljakutse?\nSuurim väljakutse sellise suure projekti õnnestumiseks oli erinevate IBM meeskonnade ja tütarettevõtete koostöö organiseerimine. Projekti tuli kaasata IBM alla kuuluvaid erinevaid ettevõtteid. Projektis osalesid kõrgema taseme spetsialistid ja insenerid – IBM TSS (Technology Support Service) ja IBM Labs Services, kes aitasid lahenduse püsti paneku, seadistamise ja häälestamise ning kliendi koolitamisega, IBM GBS (Global Business Services), kes juurutasid AREMA tarkvara, lisaks oli kaasatud IBM Poland ja IBM Eesti. „Kindlasti oli projektis kandev roll ATEA inseneridel, kes IBM töötajatega koostöös projekti professionaalsel tasemel püsti panid. Ilmselt see oli paljuski ka projekti õnnestumise võtmeteguriks,“ lisas Dolgušev lõpetuseks.


FOTOD | Moodne kodu, mida vürtsitavad ajaloolised detailid - Moodne Kodu - sisustus -ja disaini portaal\nAjalooliste detailide esile toomine on kaasaegses sisekujunduses igati au sees. Selles, enam kui 100 aastat tagasi rajatud kortermajas asuvas elamises kohtuvad moodne minimalism ja autentsed detailid möödunud sajandi algusest!\nRootslased ei ole kunagi armastanud euroremonti ning pigem olnud truud meistrioskustele ja restaureerimisele. Seetõttu on ka enamik suursuguseid linnamaju oma algse ilme säilitanud. Siit korterist ei leia ei kipsplaate, laminaati ega papist siseuksi. Kõik on aus ja autentne — vanad täispuidust paarisuksed, kipsist laekarniis, puidust rõduuksed- ja aknad, tammeparkett ja glasuuritud pottidest ahi.\nSeda täiendab värske ja kaasaegne skandinaavialik sisekujundus, mis baseerub heledatel ja maalähedastel toonidel ning ajatu joonega disainmööblil.\nKöögist leiab pisut ka industriaalset hõngu. Köögil aknaid ei ole ning seetõttu tekitati köögi ja magamistoa vahelise seina ülaossa klaasist osa — nii jõuab valgus kööki läbi magamistoa. Mustas mettalraamis aknaid täiendab elegantselt mati pinnaga tume köögimööbel.\nVastasseinast leiab õhulised metallriiulid, mille kasutamine on omane rohkem restoranidele — samas sobib selline lahendus hämmastavalt hästi ka linnakorterisse.\nOtsaseina on tehtud “galeriinurk”, kus loovad meeleolu pildid ja plakatid.\nMagamistuba jääb elutoa ja köögi vahele ning siseneda saab sinna läbi vanade paarisuste, millelt on värv osaliselt eemaldatud ja osaliselt säilinud — üsna harv, see eest aga huvitav lahendus.\nKolme meetri kõrguseid lagesid rõhutab pikkade ja kitsaste, laeni ulatuvate ustega garderoobikapp. Peatsi tagaseina jääb köögi ja magamistoa vaheline klassein.\nGarderoobi aknapoolsemasse nurgakesse on sisse seatud kitsas riiul — eelkõige selleks, et mitte ära lõhkuda kaunist laekarniisi.


Nagu tavaliselt reedeõhtuti - 👍 Meeldib.com 😀\nNagu tavaliselt reedeõhtuti\nNagu tavaliselt reede õhtuti, mängisid ka sellel reedel neli sõpra pokkerit. Äkki kargab Miku püsti, haarab rinnust ja kukub ristseliti maha. Üks sõpradest kes oli arst, kummardus Miku kohale teda lähemalt uurima.\n„Miku on surnud“, teatab arst sõpradele peale uuringut. „Südameatakk!“\nKutsuvad siis sõbrad välja kiirabi ja hakkavad ise arutama, kuidas sellest kurvast sündmusest Miku naisele teatada. Arutavad ja arutavad lõpuks arvab Aadu, et ta teab kuidas seda diplomaatiliselt teha.\nAadu läheb Miku ukse taha ja helistab uksekella. Miku naine tuleb uksele ja Aadu teatab talle; „Miku mängis just maha 5000 eurot!“\n„Kärvaku maha see hasartmängur ja laristaja“, läheb Miku naine marru.\n„Seda ta just tegigi“, vastas Aadu.


2 ööbimisega spaapuhkus Druskininkais kogu PERELE - Tahan Puhata\nTere tulemast PEREPUHKUSELE Druskininkaisse, neljatärnihotelli Violeta! Teid ootavad 2 ööd hommikusöögiga, PIIRAMATU sauna- ja mullivannikompleksi külastus ning Afroditė spaakeskuse külastus!\n2 ööd valitud tüüpi toas 3-liikmelisele PERELE (2 täiskasvanut ja 1 kuni 12-aastane laps);\nHommikusöök rootsi lauas, 2 korda, 3 in.;\nPiiramatu aeg (1 külastuse kohta) mullivannis ja aurusaunas, 2 korda, 3 in.;\nIlu- ja tervisekeskuse Afroditė spaakompleksi külastus, 1 kord, 1 tund, 3 in.;\nÖöbimised kahekohalises standardtoas.\nLisaks ootab Teid türgi sauna kompleks tervise- ja ilukeskuses Afroditė: aurusaun lõhnavate ravimtaimede ekstraktidega, kuiva õhuga saun, mullivann ning kaskaadide ja hoovustega mineraalveebassein. Saunaskäik parandab vereringet ja ainevahetust ning lõdvestab lihaseid ja närvisüsteemi.\nTe ööbite kahekohalises standard- või luksusklassi toas


Newsroom » Sakut tunnustati seitsmendat aastat järjest vastutustundliku ettevõtte märgisega « Saku Õlletehas\nSaku Õlletehasele omistati eelmisel nädalal vastutustundliku ettevõtluse hõbemärgis, millega tunnustati juba seitsmendat aastat järjest joogitootja panust tööohutuse, keskkonnahoiu ja kogukonnasuhete edendamisel.\nSaku Õlletehase juhatuse liikme Jaan Härmsi sõnul on hõbemärgise näol tegemist tunnustusega neile pingutustele, mida ettevõte on aastate vältel teinud jätkusuutlike põhimõtete juurutamisel.\n„Suure tööstusettevõtte ja arvestatava tööandjana pingutame pidevalt selle nimel, et meie tegevus oleks jätkusuutlik ja ümbritsevat keskkonda arvestav,“ lausus Härms. „Samuti on meie eesmärgiks pakkuda kõikidele kolleegidele meeldivat ja turvalist töökeskkonda.“\nSaku Õlletehase juhatuse liikme sõnul on eesootavate aastate suurimaks keskkonnaalaseks algatuseks kava rajada tehase enda heitveejaam, mis annab ühtlasi ka võimaluse kasutada vee puhastamisel tekkivat biogaasi tootmisprotsessis.\nSaku Õlletehas pälvis vastutustundliku ettevõtluse märgise tänavu seitsmendat korda, alates 2016. aastast on Saku pälvinud märgise hõbetaseme.


''Elupusle - Rootsi pere Rootsi Instituudi fotonäitus Oktoobrikuus Viimsi Raamatukogu fuajees ''Elupusle - Rootsi pere roll ühiskonnas''\nAvaleht > Sündmused > Sündmuste arhiiv > ''Elupusle - Rootsi pere roll ühiskonnas''\nElupusle näol on tegu näitusega, mis keskendub isarollile ja sellele, mida saab ühiskond võrdõiguslikkuse, lapsevanema rolli ja tööelu ühildamiseks ära teha.\nTänapäeva Rootsis kehtib helde vanemahüvitise maksmise kord, seal on kõige rohkem tööl käivaid väikelaste emasid, suur sündimus ja uus põlvkond isasid, kelle jaoks on vanemapuhkuse kasutamine enesestmõistetav. Vaatamata sellele jätkab Rootsi aktiivselt püüdlusi isade vanemapuhkusele jäämise soodustamiseks. Üks põhjustest peitub endisest suurema võrdõiguslikkuse saavutamises, ent samuti selles, et lastel on õigus mõlemale vanemale.\nNäitus koosneb 24 fotost ja eestikeelsetest tutvustavatest tekstidest.\nOktoobrikuus Viimsi Raamatukogu fuajees\n''Elupusle - Rootsi pere\nElupusle näol on tegu näitusega, mis keskendub isarollile ja sellele, mida saab ühiskond võrdõiguslikkuse, lapsevanema rolli ja tööelu ühildamiseks ära teha Tänapäeva Rootsis kehtib helde vanemahüvitise maksmise kord, seal on kõige rohkem tööl käivaid väikelaste emasid, suur sündimus ja uus põlvkond isasid, kelle jaoks on vanemapuhkuse kasutamine enesestmõistetav Rootsi Instituudi fotonäitus


https://www.weekendshoes.ee/laste-nike-jooksujalatsid-dart-51318.html?___store=et 8148 Laste Nike jooksujalatsid Dart https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/i/m/img_4235.jpg 34.99 EUR OutOfStock /Lapsed /Lapsed/Spordijalatsid /Brändid/Nike /Brändid/Nike/Lapsed Nike Dart laste jooksujalatsid on modernse sporliku disainiga jalatsid lastele, mis sobivad erinevaks sportlikuks tegevuseks. Jalatsi pealsed on osaliselt nahast, osaliselt "hingavast" tekstiilist, paks vahvel-mustriga kummist tald on jooksmisel mugav ning haardub hästi maapinnaga. Tänu "non marking" ehk mitte määrduvale tallale sobib hästi ka sisejalatsiks. Jalatsite nahast osa on musta värvi, tekstiiliosa hall ja detailid punased. 40.99 2012-08-13\nNike Dart laste jooksujalatsid on modernse sporliku disainiga jalatsid lastele, mis sobivad erinevaks sportlikuks tegevuseks. Jalatsi pealsed on osaliselt nahast, osaliselt "hingavast" tekstiilist, paks vahvel-mustriga kummist tald on jooksmisel mugav ning haardub hästi maapinnaga. Tänu "non marking" ehk mitte määrduvale tallale sobib hästi ka sisejalatsiks. Jalatsite nahast osa on musta värvi, tekstiiliosa hall ja detailid punased.


TED Talks :: Richard Turere: mu leiutis, mis on teinud rahu lõvidega\nMasai rahva jaoks, kelle seas 13-aastane Richard Turere elab, on loomakarjad ülimalt tähtsad. Lõvide rünnakuid juhtus aga üha tihedamini. Oma lühikeses inspireerivas kõnes räägib noor leidur päikesepatareiga töötavast lahendusest, mille abil lõvisid ilma neile viga tegemata eemale peletada.\nRichard Turere: mu leiutis, mis on teinud rahu lõvidega\nSiin ma elan. Ma elan Kenyas, Nairobi rahvuspargi lõunaosas. Taustal on mu isa veised ja veiste taga ongi Nairobi rahvuspark. Rahvuspark pole lõunast taraga eriti piiratud, mistõttu metsloomad, näiteks sebrad, võivad pargist vabalt välja tulla. Kiskjad, näiteks lõvid, järgnevad neile, ja see on tagajärg. Nad murravad meie loomi. See on üks veis, mis öösel maha murti, ja kui ma hommikul ärkasin ja nägin, et ta on surnud, olin ma väga kurb, sest see oli meie ainuke pull.\nOlen masai rahva hulgast ja me usume, et me oleme tulnud taevast koos oma loomade ja maaga, kus neid karjatada, ning seepärast me peame neid väga väärtuslikeks. Nii ma kasvasin üles lõvisid väga vihates. Moranid on sõjamehed, kes kaitsevad meie rahvast ja karjasid, ja ka neile teeb see probleem muret. Nii nad tapavad lõvisid. See on üks kuuest lõvist, kes Nairobis tapeti. Arvan, et seepärast on Nairobi rahvusparki jäänud vähe lõvisid.\n6- kuni 9-aastased poisid meie rahva hulgas hoolitsevad oma isa karjade eest ja sama tegin ka mina.\nSeepärast pidin probleemile lahenduse leidma. Esimene mõte oli kasutada tuld, sest ma arvasin, et lõvid kardavad tuld. Kuid sain aru, et sellest polnud kasu, see koguni aitas lõvidel näha aedikust läbi. Aga ma ei andnud alla. Jätkasin otsinguid. Teine mõte oli kasutada hernehirmutist. Tahtsin jätta lõvidele mulje, et ma seisan karjaaediku juures. Aga lõvid on nutikad. (Naer) Nad tulevad ühel päeval, näevad hernehirmutist ning lähevad ära, aga teisel päeval nad tulevad ja ütlevad, see siin ei liigu, see on alati siin. (Naer) Nii ta kargab sisse ja murrab loomad maha. Ühel öösel kõndisin aediku ümber taskulambiga ja tol päeval lõvisid ei tulnud. Ja ma avastasin, et lõvid kardavad liikuvat valgust. Mul tuli mõte. Kuna ma olin väike poiss, oli mul kombeks töötada kogu päeva oma toas ja ma võtsin koguni koost lahti oma ema uue raadio, ja ta oleks mind tol päeval peaaegu maha löönud, aga ma õppisin elektroonika kohta palju. (Naer) Sain vana autoaku, indikaatorikarbi. See on see väike seade motorattal, mida motorattur kasutab, kui tahab paremale või vasakule pöörata. See vilgutab. Ja ma sain lüliti, millega saan tulesid sisse ja välja lülitada. Ja see on väike lamp ühest katkisest taskulambist.\nPanin kõik kokku. Nagu näha, päikesepatarei laadib akut ja aku annab voolu väikesele indikaatorikarbile. Kutsun seda trafoks. Ja indikaator paneb valguse vilkuma. Nagu näha on pirnid pööratud väljapoole, sest sealtpoolt tulevad lõvid. Ja nii paistab see lõvidele, kui nad öösel tulevad. Lambid vilguvad ja panevad lõvid arvama, et ma kõnnin ümber karjaaia, aga mina magan kodus.\n(Naer) (Aplaus) Aitäh!\nPanin selle kodus üles kahe aasta eest, ja sellest alates pole mul olnud kunagi probleeme lõvidega. Mu naabrid kuulsid sellest ideest. Üks neist oli see vanaema. Lõvid on maha murdnud palju tema loomi ja ta küsis, kas võiksin ka talle lambid üles panna. Ütlesin: "Jah!" Panin need talle. Sellest alates olen lampe panemas käinud seitsmes kodus ja need töötavad. Nüüd kasutatakse mu ideed kogu Kenyas, et hirmutada teisi kiskjaid, nagu hüäänid ja leopardid, ja seda on kasutatud ka elevantide eemale peletamiseks inimeste farmidest.\nSelle leiutise tõttu oli mul võimalik saada stipendiaadina ühte parimasse Kenya kooli, rahvusvahelisse Brookhouse'i kooli, ja see on väga põnev. Mu uus kool on tulnud appi ja aidanud rahaliselt ning jaganud infot. Olen käinud sõpradega oma rahva juures ja paigaldanud valgusteid sinna, kus neid pole, ja ma õpetan, kuidas neid üles seada.\nAasta tagasi olin lihtsalt üks poiss savanni heinamaalt, kes karjatas oma isa veiseid. Vaatasin, kuidas lennukid üle mu pea lendavad ja mõtlesin, et ühel päeval istun minagi lennukis. Ja siin ma olen. Mul oli võimalik lennata esimest korda elus TED konverentsile. Mu unistus on saada lennukimehaanikuks ja piloodiks, kui ma suureks saan.\nKunagi ma vihkasin lõvisid, ent kuna mu leiutis hoiab elus nii mu isa lehmad kui ka lõvid, saame me elada koos lõvidega ilma probleemideta. Ashê olên. See on "suur tänu" mu emakeeles.\nChris Anderson: Sa ei kujuta ette, kui põnev on kuulata selliseid lugusid nagu sinu oma. Nii et sa said stipendiumi. Richard Turere: Jah.\nCA: Sa töötad ühe teise elektrilise leiutise kallal. Mis sul järgmisena käsil on?\nRT: Mu järgmine leiutis on see, et ma tahan teha elektritara. CA: Elektritara? RT: Ma tean, et elektritara on juba leiutatud, aga ma tahan teha enda oma. (Naer)\nCA: Sa oled seda katsetanud, eks ole, ja sa... RT: Katsetasin seda, aga lõpetasin, sest sain elektrilöögi. (Naer)\nCA: Nagu rindel. Richard Turere, sa oled võrratu. Me elame kõigile su tegemistele kaasa, mu sõber. Suur tänu sulle! RT: Aitäh! (Aplaus)\nTED Talks :: David Gallo tutvustab veealust imemaailma\nDavid Gallo näitab hämmastavat videot võrratutest ookeanisügavustes elutsevatest mereloomadest nagu värvust muutev tindikala, tundmatuseni maskeeruv kaheksajalg ja neoontulesid vilgutavad kalad, kelle kõrval kahvatuvad ka parimad ärikeskuste reklaamtulbad.\nDavid Gallo tutvustab veealust imemaailma\nSukeldume nüüd meresügavikku. Igaüks, kel on õnn olnud seda teha, teab, et ligi kahe ja poole tunnise teekonna järel jõuame me täielikku pigimusta maailma. Ja me oleme näinud aknast kõige müstilisemaid loomi, keda on võimalik kirjeldada: need vilkuvad tulukesed - bioluminestsents nagu jaanimardikatel. Dr Edith Widder - ta on nüüd Ookeani Uuringute ja Kaitse Organisatsioonis - sai kaasa võtta oma kaamera ning jäädvustada mõningaid neist võrratutest loomadest ja seda te näetegi siin ekraanil.\nSee on bioluminestsents. Nagu ütlesin olevat jaanimardikatel. See on lendav kalkun puu all. (Naer) Ma olen hariduselt geoloog. Aga ma naudin seda. Nagu näete, kasutavad mõned bioluminestsentsi selleks, et neid nahka ei pistetaks, teised peibutavad sellega saaki, kuid kunstilisest seisukohast on see kõik lihtsalt vapustav. Siin toimub palju ... siin on helendavate, pulseeruvate silmadega kala. Mõned värvid on mõeldud hüpnotiseerimiseks. Kui võrratud mustrid. Ja see viimane, üks mu lemmikuid, sellel on tiiviku disain. See jätab hämmastava mulje igal sukeldumisel.\nSee on avastamata maailm ja praeguseks oleme uurinud vaid 3% ookeanisügavustest. Me oleme juba avastanud maailma kõrgeimaid mägesid, sügavaimaid orge, veealuseid järvi, veealused koski - ja veel palju muud, mida me siin laval oleme näidanud. Ja paigas, kus me ei arvanud mingit elu olevat, leidsime, et seda on seal rohkem, mitmekesisemalt ja tihedamalt kui troopilises vihmametsas, mis näitas meile, et me ei tea oma planeedist suurt midagi. Avastamata on veel 97 protsenti ja see on kas tühi või täis üllatusi.\nKuid nüüd ma tahaksin üle tulla madalvette ja vaadata mõningaid hämmastavaid loomakesi. Peajalgsed. Lapsena ma tundsin neid kalmaari nime all põhiliselt. (Naer) See on kaheksajalg - see on dr Roger Hanloni töö merebioloogia laborist - see on nii huvitav, kuidas peajalgsed oma võrratute silmadega ümbrust tajuvad. Milline valgus, millised mustrid. Siin liigub kaheksajalg üle merepõhja, leiab omale paiga, tõmbab ennast krussi ja sulandub keskkonda. Pole lihtne.\nJärgmises lõigus me näeme kalmaari paari. Need on kalmaarid. Kui isased võitlevad, kui nad on agressiivsed, siis muutuvad nad valgeks. Siin kaks isast võitlevad, lüües tagaotsi vastamisi, mis on omapärane võte muidugi. Siin on aga isane vasakul ja emane paremal, ja isane on vahetanud värvi, nii et emane näeks alati tema lahkemat, õrnemat poolt. Ja isane ... (Naer) Vaatame uuesti. Vaatame seda uuesti. Jälgi värvust - valge paremalt poolt, pruun vasakult. Ta liigub tagasi - nii hoiab ta teised isased eemal, kui oma kehavärvi poolitab - ja tuleb teisele poole ... Bingo! Mulle on öeldud, et seda ei tee üksnes isased kalmaarid, aga ma ei tea. (Naer)\nTindikala. Mulle meeldib tindikala. See on Austraalia hiidseepia. Ja siin ta on, põrnitseb oma väikeste kurblike silmadega. Aga nemadki võivad üpris hämmastavaid asju teha. Siin me näeme üht tagurdamas kaljulõhesse ja - vaata ta kombitsaid - ta lihtsalt tõmbab need sisse ja moondab vetika sarnaseks. Sulandub täielikult keskkonda. Tõeliselt hämmastav. Siin kaks isast võitlevad. Ja jällegi on nad piisavalt taibukad, need peajalgsed; nad teavad, kuidas hoiduda teist vigastamast. Aga vaata, milliseid mustreid nad oma nahal moodustavad. See on hämmastav.\nSiin on kaheksajalg. Mõnikord tahavad nad jääda liikudes märkamatuks, et kiskja teda ei märkaks. See sell siin aga suudab ennast moondada kivitüki sarnaseks ning, jälgides ümbruskonda, võib libiseda üle ookeanipõhja, kasutades laineid ja varjusid, et teda ei nähtaks. Tema liikumine sulandub keskkonda - liikuva kivi trikk. Nii et me võime madalvee kohta palju uut õppida. Uurime küll sügavusi, aga saame teada palju madalvee kohta. Selleks on hea põhjus - madalvesi on täis röövloomi - siin on barrakuuda - ja kui sa oled kaheksajalg või peajalgne, on sul tõesti vaja mõista, kuidas end oma keskkonnas peita.\nJärgmises kaadris näed sa ilusat korallpõhja. Ja vaata, kui ilusasti kaheksajalg sealt välja paistaks, kui ta ei saaks kasutada oma värvimaskeeringut, muuta oma naha värvi ja tekstuuri. Siin esiplaanil on mõned vetikad... ja kaheksajalg. Kas pole võrratu? Nüüd Roger kõnetas teda, ta põgenes tindipilves ja kui ta peatus, mõtles kaheksajalg: "Oh, mind märgati. Parim, mis ma teha saan, on muuta end nii suureks kui võimalik." See pruun värv muudab ta silmakoha väga suureks. Nii, et ta bluffib. Vaatame seda tagurpidi - Ma mõtlesin, et ta teeb nalja, kui seda esimest korda nägin. Ma arvasin, et see on joonistatud - siin on see tagurpidi. Vaata ta nahavärvi, vaata naha tekstuuri. Lihtsalt hämmastav loom, suudab muuta nii värvi kui tekstuuri, et keskkonda sulanduda. Vaata, kuidas ta selle vetikaga ühte sulab. Üks, kaks, kolm. (Aplaus) Ja ta ongi läinud. Ja sama teen mina.\nTED Talks :: Mike Rowe ülistab tööd - igat sorti tööd\nMike Rowe, saate "Mustad Tööd" saatejuht, jutustab mõtlemapanevaid (ja õudusttekitavaid) lugusid tõelisest tööelust. Kuula tema mõtteid ja tähelepanekuid raske töö olemusest ja sellest, kuidas töötegemist tänases ühiskonnas ebaõiglaselt alahinnatakse.\nMike Rowe ülistab tööd - igat sorti tööd\nMeid kutsuti "Mustade Tööde" võttetrupiga väiksesse Colorado linna nimega Craig. See on mõnikümmend ruutkilomeetrit suur, asub Kaljumägedes. Ja kõnealune töö oli lambakasvatus.\nMinu ülesanne selles saates, kes seda näinud pole - see on üsna lihtne. Ma olen õpipoiss ja töötan koos inimestega, kes antud tööd päriselt teevad. Minu ülesanne on lihtsalt proovida kõike kaasa teha ja anda aus ülevaade, mis tunne on olla nende inimeste nahas ühel päeval nende elus. Kõnealune töökoht - lammaste karjatamine. Tore.\nMe lähme Craigi ja registreerime ennast hotelli sisse ja järgmisel päeval ma saan teada, et kastreerimine on kindlasti osa sellest tööst. Tavaliselt ei tee ma mingit eeluuringut. Aga, see on tundlik teema, ma töötan Discovery Channelis, ja me tahame kõike, mida me teeme, täpselt portreteerida, ja kindlasti olla samas loomade suhtes lugupidavad. Nii ma helistasin Humaansuse Ühingusse ja ütlesin: "Vaadake, ma pean lambaid kastreerima, kuidas see käib?"\nJa nad ütlevad: "Jah see on üsna lihtne." Nad kasutavat sisuliselt sellist kummipaela, ainult väiksemat. See siin oli tegelikult ümber kaardipaki, mille ma eile sain, aga see oli üsna sarnane.\nJa ma ütlesin: "No kuidas see täpselt käib?"\nJa nad ütlesid: "Pael seotakse ümber saba, tihedalt. Ja teine pael seotakse ümber munandite, tihedalt. Vere vool aeglustub, nädal hiljem kukuvad kõnealused osad ära."\n"Tore! Sain aru!" Okei, ma helistan kinnituseks SPCA-sse - nad kinnitavad seda. Ma helistan PETA-sse, nalja pärast, neile see ei meeldi, aga nad kinnitavad. Olgu, sisuliselt nii see käib.\nNii et järgmisel päeval lähen ma kohale. Mulle antakse hobune ja me lähme lammastele järgi ja toome nad aedikusse, mille me ehitasime, ja tegeleme loomakasvatusega.\nMelanie on Alberti naine. Albert on lambakasvataja, kellest juttu on. Melanie tõstab talle üles - kahe käega - üks käsi kahel jalal paremal, samamoodi vasakul. Tall pannakse posti otsa, ta tõmbab jalad laiali. Hea küll. Tore. Albert läheb sisse, mina järele, võttemeeskond ümberringi. Ma alati vaatan enne pealt, kui esimest korda mingit tööd proovin. Õpipoisid, nagu teate, teevad nii. Albert paneb käe taskusse, et võtta välja, teate, see must kummipael, aga selle asemel ilmub välja nuga. Ja mina ütlen, et see ei ole ju kumm. Ja ta tegi noa randmeliigutusega lahti ja see peegeldas päikest, mis just üle mägede paistis, see oli väga - see oli muljetavaldav.\nUmbes kahe sekundiga oli nuga Albertil saba kõhre vahel, lamba tagumiku kõrval, ja äkki oli saba ämbris, mida ma hoidsin. Sekund hiljem hoidis ta pöidla ja parkunud nimetissõrme vahel mundandikotti kõvasti kinni, ja ta tõmbas seda enda poole, sedasi, ja ta võttis noa ja pani selle otsa peale. Kui sa, Michael, arvad, et sa tead, mis edasi saab, siis sa ei tea. Ta lõikab otsa ära ja viskab selle üle õla, siis haarab munandikoti ja lükkab selle üles, ja siis ta kummardub, varjates mu vaadet, aga ma kuulen mingit lurisevat häält, ja heli, mis kõlab nagu rebitaks mingit takja-tüüpi kinnitust lahti, ja ma ei tee isegi nalja.\nKas saaks video käima panna? Ei ma teen nalja, me ei ... (Naer) Ma arvasin, et parem on rääkida piltlikult.\nMa teen nüüd midagi sellist, mida ma "Mustade Tööde" võtetel kunagi teinud pole. Ma ütlen: "Aeg maha. Stopp." Te teate seda saadet, me kasutame esimest võtet, me ei teegi teist võtet. Ei ole mingit käsikirja, ei mingit mõttetust. Me ei lollita, me ei tee proovi. Me filmime seda, mis on!\nMa ütlesin: "Stopp. See on hull." Ma mõtlen, teate - (Naer) See on hullumeelsus. Nii ei saa.\nJa Albert ütles: "Mida?"\nJa mina: "Ma ei saa aru, mis just toimus, aga selles ämbris on munandid, ja nii see ei käi."\nTema ütles: "Noh, meie teeme nii."\nMina ütlesin: "Miks te seda nii teete?" Ja enne kui ma tal midagi seletada lasksin, ütlesin: "Ma tahan seda õigel viisil teha, kummipaeltega."\nJa tema ütleb: "Nagu Humaansuse Ühing?"\nJa mina ütlesin: "Jah, nagu Humaansuse Ühing. Teeme nii, et tall ei kiunuks ega jookseks verd - kuule, meie saadet näidatakse viiel mandril. Meid näidatakse Discovery Channelis kaks korda päevas - me ei saa seda teha."\nTa ütleb: "Hea küll." Ta läheb oma kasti juurde ja tõmbab välja kotikese kummipaeltega. Melanie tõstab järgmise talle üles, paneb ta posti otsa, pael pannakse ümber saba, pael ümber munandikoti. Tall pannakse maha, tall astub kaks sammu, kukub maha, tõuseb üles, väriseb pisut, astub veel kaks sammu, kukub maha. Mina ütlen, see küll tallele head ei ennusta. Tõuseb üles, läheb nurka, väriseb, ja heidab külili ja tal on ilmselgelt paha.\nJa ma vaatan seda talle ja küsin: "Albert, kui kaua? Millal ta jalule tõuseb?"\nTema ütleb: "Üks päev."\nMina ütlesin, "Päev! Millal need ära kukuvad?"\nSamal ajal see tall, kelle kallal ta just oma protseduuri rakendas, teate, ta lihtsalt kepsutab ringi, verejooks jäi seisma. Tema, teate, näksib muru, kepsleb rõõmsalt. Ja ma olin lihtsalt vapustatud, kui väga ma tol hetkel eksisin. Ja mulle meenus, kui sügavalt ja tihti ma üleüldse eksin. (Naer) Ja eriti tuli mulle meelde, kui väga mul tol päeval ei vedanud, sest nüüd pidin ma tegema sama, mida Albert just tegi, ja neid tallesid oli aedikus umbes 100, ning äkki tundus see kõik nagu Saksa porno, ja ma ... (Naer)\nMelanie tõstab talle üles, paneb ta posti otsa, tõmbab jalad laiali. Albert ulatab mulle noa. Ma lõikan saba ära. Ma haaran munandikotist kinni, lõikan otsa ära. Albert juhendab: "Lükka see üles." Ma lükkan. "Lükka veel." Ma lükkan.\nMunandid tulevad välja, nad näevad välja nagu pöidlad, vaatavad sinu poole. Ja ta ütleb: "Hammusta. Lihtsalt hammusta nad ära." Ja ma kuulsin teda, ma kuulsin kõiki sõnu. (Naer) Nagu kuidas - kuidas ma siia sattusin? Kuidas ... teate ... ma mõtlen ... kuidas ma siia sattusin? (Naer)\nSee on üks neid hetki, kui aju läheb oma radu, ja äkki ma seisan seal, Kaljumägedes, ja suudan mõelda ainult Aristotelese definitsioonist sõnale tragöödia. Aristoteles ütleb, et tragöödia on hetk, kui kangelane seisab silmitsi oma identiteediga. (Naer)\nJa ma mõtlen: "Mis metafoor see selline on? Mulle ei meeldi, millest ma praegu mõtlen." Ja ma ei saa seda mõtet peast välja, ja ma ei saa seda pilti silme eest ära. Nii ma siis tegin, mida pidin. Ma läksin ja haarasin nad. Haarasin nad nii ja nõksatasin oma näo tagasi. Ja ma seisan seal, kaks munandit lõual. (Naer) Ja nüüd ma ei saa - ei saa sellest metafoorist lahti.\nOlgu, ma olen ikka Aristotelese "Poeetika" juures ja mõtlen - ei kuskilt tormavad mulle pähe kaks terminit, mida ma kuulsin viimati siis, kui mu klassikaprofessor need mulle pähe tuupis. Ja need on anagnorisis ja peripeteia. Anagnorisis ja peripeteia. Anagnorisis on kreeka keeles avastus. Otsetõlkes, üleminek teadmatusest teadmisesse on anagnorisis. See on see, mida meie kanal teeb, mida "Mustad Tööd" teeb. Ja ma olen iga jumala päev kaelani anagnorisistes. Tore. Teine sõna, peripeteia, see on hetk suurtes tragöödiates, teate - Euripides ja Sophokles - hetk, kus Oidipusel on see hetk, kui ta saab äkki aru, et kuum tšikk, kellega ta maganud ja lapsi teinud on, on ta ema. Okei. See on peripeteia ehk ootamatu pööre. Ja see metafoor mu peas - mul on anagnorisis ja peripeteia lõual. (Naer)\nMa ütleks, see on väga hea võte. Kui sa hakkad peripeteiat otsima, leiad sa teda igalt poolt. Bruce Willis filmis "Kuues meel", eks? Üritab terve filmi aidata väikest last, kes näeb surnuid, ja siis, põmm - oh, ma olen surnud - peripeteia. Mõistate? See mõjub purustavalt, kui publik seda õigesti näeb. Neo "Matrix'is", eks? "Oh, ma elan arvutiprogrammis" - kui imelik.\nNeed on avastused, mis viivad äkilise mõistmiseni. Ja neid olnud 200 musta töö jooksul kogu aeg, aga see - see puuris mulle ajusse midagi, milleks ma valmis polnud. Ning seal seistes, vaadates rõõmsat talle, keda ma just rüvetanud olin - aga ta nägi hea välja. Vaadates seda teist vaesekest, kelle peal ma õiget meetodit kasutasin, ja olin rabatud, et kui ma selles eksisin, ja kui ma nii sageli otseselt eksin, siis mida mul teiste peripateetike väärarusaamade kohta öelda on?\nSest vaadake, ma pole antropoloog, aga mul on sõber, kes on. Ja ma räägin temaga. (Naer) Ja ta ütleb: "Kuule Mike. Kuule, ma ei tea, kas su aju see huvitab või mitte, aga kas tead, et sa oled filminud igas osariigis? Sa oled töötanud kaevurina, kalurina, terasetööstuses, sa oled töötanud igas suures tööstusharus. Sa oled õlg õla kõrval seisnud nende meestega, kellega meie poliitikud iga nelja aasta tagant sidet luua üritavad, eks?\nMa näen ikka Hillaryt rukkipõllul pildistamas, lõug märg, koos terasetöölistega. Aga need on inimesed, kellega ma iga päev töötan. "Ja kui sul on nende inimeste mõtete kohta midagi öelda, kollektiivselt, siis äkki tasuks sellele mõelda. Sest, kuule, neli aastat." Sellised mõtted on mu peas, munandid lõual, mõtted hüplevad ringi. Pärast seda võtet "Mustad Tööd" ei muutnud, see on ikka sama saade, aga see muutis mind, isiklikult.\nNüüd, kui ma saatest räägin, ei räägi ma enam lihtsalt seda lugu, mida te kuulsite, ja veel 190 sarnast lugu. Ma räägin neist, aga räägin ka oma eksimustest, mõnedest arusaamadest töö kohta, mida ma olen puutumatuks pidanud, mis seda aga ei ole. Musta tööd tegevad inimesed on õnnelikumad kui te arvate. Rühmana on nad õnnelikemad inimesed, keda tean. Ma ei hakka heietama ametiühingutest ega mingit õnneliku töölise jama. Ütlen teile lihtsalt, et need on rahulolevad inimesed, kes teevad mõeldamatuid töid. Tee äärest surnud loomade korjajad vilistavad tööd tehes, ma vannun. Tegin seda koos nendega. Nende elu on imeliselt sümmeetriline. Ma näen seda aina uuesti ja uuesti.\nNii ma hakkasin mõtlema, mis juhtuks, kui me mõned Pühad Lehmad küsimärgi alla seaksime. Järgi oma kirge - me oleme viimased 36 tundi siin sellest rääkinud. Järgi oma kirge - mis võiks selles valet olla? See on arvatavasti üks halvimaid nõuandeid üldse. (Naer) Teate, järgi oma unistusi ja mine pankrotti, eks? Ma kuulsin seda lapsena kogu aeg. Ma ei teadnud, mida oma eluga teha, aga mulle öeldi, et kui sa järgid oma kirge, läheb kõik hästi.\nMa võin teile kohe 30 näidet tuua - Bob Combs, seafarmer Las Vegases, kes korjab kasiinodest toidujäätmeid ja söödab neid oma sigadele. Miks? Sest kraamis, mida me järgi jätame, on nii palju valku, et tema sead kasvavad kaks korda kiiremini kui tavaliselt, ja ta on rikas seafarmer, ja ta on keskkonnale kasulik, ja ta veedab oma päevad, osutades seda imelist teenust, ja ta haiseb nagu põrgu, aga Jumal õnnistab teda. Ta teenib väga hästi. Küsi temalt: "Kas sa järgisid oma kirge selle saavutamiseks?" ja ta naeraks su üle. Talle pakuti tema farmi eest just 60 miljonit dollarit ja ta keeldus sellest, Vegase külje all. Ta ei järginud oma kirge. Ta astus sammu tagasi ja vaatas, mida kõik teised tegid, ning tegi teistmoodi. Ja selliseid lugusid kuulen ma ikka ja jälle.\nMatt Froind, piimatalunik New Canaanis, Connecticutis, kes ühel päeval ärgates mõistis, et tema lehmade sitt oleks suurema väärtusega kui piim, kui ta teeks sellest biolagunevaid lillepotte. Nüüd müüb ta neid Walmartile. Järgi oma kirge - ole nüüd.\nNii hakkasin seda kire-küsimust uurima. Ma uurisin efektiivsust ja tulemuslikkust - nagu Tim just rääkis, neil on suur vahe. Ma uurisin meeskonnatööd ja otsustavust, ja kõiki neid sõnakõlkse, mis peaksid kindlustama edu, ja mis ripuvad imalate loosungitena nõupidamisruumides üle kogu maailma. Kõike seda - ühtäkki oli kõik see pea peale keeratud.\nOhutus - ohutus ennekõike? Tulles tagasi OSHA ja PETA ja Humaansuse Ühingu juurde. Mis siis, kui OSHA eksib? See on ketserlik, mida ma kohe ütlen, aga mis siis, kui ohutus on tähtsuselt kolmas? Eks? (Naer) Ei, päriselt ka. Ma pean silmas, et ma hindan oma turvalisust nendel hulludel töödel, nagu ka need inimesed, kellega ma töötan, aga need, kes selle töö tehtud saavad, nemad ei räägi ohutusest ennekõike. Nad teavad, et teised asjad on tähtsamad - töötegemine on kõige tähtsam, töö tuleb ära teha.\nMa ei unusta kunagi, kuidas ma olin Beringi merel krabilaeval koos "Ohtlikuil vetel" tegijatega, saate esimesel hooajal. Olime Venemaa rannikust umbes 100 miili kaugusel, 15-meetrised suured lained, roheline vesi lendab üle roolikambri, kõige ohtlikum keskkond, mida ma kunagi näinud olen. Ja ma olin ühe tüübiga laeva tagaosas, 12 meetrit tekist kõrgemal, mis tundub nagu vaataks oma kingi, ja teate, ta teeb ookeanis nii. Kirjeldamatult ohtlik.\nMa koperdan alla, lähen roolikambrisse ja ütlen mõningase umbusuga hääles: "Kapten, OSHA."\nJa ta ütleb: "OSHA? Ookean." Ja osutab välja. (Naer) Aga mida ta tol hetkel ütles, seda ei saa mandriosariikides korrata. Seda ei tohi öelda üheski tehasehoones ega ehitusplatsil. Ta vaatas mind ja ütles: "Poeg," - ta on muideks minu vanune ja kutsub mind pojaks - ta ütleb: "Poeg, ma olen krabilaeva kapten. Minu ülesanne pole sind elusana koju viia. Minu ülesanne on sind rikkana koju viia." (Naer) Kui tahad elusana koju saada, on see sinu teha. Ja kogu ülejäänud päeva, ohutus ennekõike.\nMa - Nii et mõte, et me loome mingi - enesega rahulolutunde, kuigi me samas räägime kellegi teise vastutusest nagu oleks see meie oma, ja vastupidi. Igatahes, palju asju. Ma võiksin pikalt rääkida väikestest asjadest, ja oma lõpututest eksimustest. Aga lõppkokkuvõttes jõuab see selleni. Mul on teooria, mida ma teiega jagan oma ülejäänud 2 minuti ja 30 sekundi jooksul.\nSee kõlab nii - me oleme tööle sõja kuulutanud, ühiskonnana, meie kõik. See on kodusõda. Külm sõda, tegelikult. Me ei plaaninud seda, ega keerutanud makjavellistlikult oma vuntse, aga me tegime seda. Ja me kuulutasime sõja vähemalt neljal rindel, kindlasti Hollywoodis. Viis, kuidas tööinimesi televiisoris kujutatakse, on naeruväärne. Kui seal on torumees, siis on ta 150-kilone ja suure tagumikupraoga, tunnistage. Te näete teda kogu aeg. Torumehed ongi sellised, eks? Me teeme neist kangelased või naerualused. Seda teeb televisioon. "Mustade Tööde" saates katsume seda mitte teha, mille pärast ma seda tööd teengi ega tee sohki.\nAga me kuulutasime sõja Madisoni Avenüül. Sealt tulevad paljud reklaamid - sõnumi poolest, mida neis öeldakse? Su elu oleks parem, kui saaksid vähem töötada, kui sa ei peaks vaeva nägema, kui saaks varem koju tulla, kui saaks varem pensionile, kui saaks varem tööelust välja, seda aina korrutatakse.\nWashington - ma ei hakka rääkima kõigist lepingutest ja poliitikatest, mis mõjutavad olemasolevaid töökohti tegelikkuses, sest ma ei teagi. Tean ainult, et ka see on üks sõjarinne.\nJa siinsamas Silicon Valleys. Kui paljudel on praegu iPhone kaasas? Kui paljudel on Blackberry? Me oleme sisse lülitatud, ühendatud. Ma ei ürita üldse väita, et tehnoloogilises revolutsioonis on midagi halba. Issake, mitte selles seltskonnas. (Naer) Aga ma ütleks, et innovatsioon ilma imitatsioonita on ajaraiskamine. Ja keegi ei ülista imiteerimist, nii nagu "Mustade Tööde" tegelased seda teevad. Sinu iPhone pole midagi ilma nende inimesteta, kes teevad seda elektroonikat üha uuesti ja uuesti. Kõik see teeb selle võimalikuks samavõrra kui nutikus, millega see leiutati.\nMeil on uus tööriistakast, teate. Meie tänased tööriistad pole labidad ja kirkad. Need on asjad, mida me kaasas kanname. Ja selle lõpptulemusena on paljud tööd kõrvale tõrjutud. Ja ma mõistsin, loodetavasti mitte liiga hilja - ma ei tea, kas saan veel 200 lugu teha, aga proovime nii palju kui saame. Ja minu jaoks on kõige tähtsam teada, ja silmitsi seista sellega, et ma olen paljude asjade suhtes eksinud, mitte ainult munandite suhtes oma lõual. Ma eksisin palju.\nNiisiis me mõtleme - meie all pean silmas ennast - et tööle võiks teha avalike suhete kampaania - käsitööle, oskustööle. Keegi peab avalikkusele unustatud plusspooltest rääkima. Nagu vanaisad. Jutud, mida paljud meist lapsena kuulsid. Aga me oleme kuidagi natuke ära eksinud.\nBarack tahab luua 2,5 miljonit töökohta. Infrastruktuur on tähtis. Sõjas töö vastu on ohvrid, nagu igas teises sõjas. Infrastruktuur on esimene. Kahanev õpilaste arv kutsekoolides on teine. Igal aastal, vähem elektrikuid, vähem tislereid, vähem torumehi, vähem keevitajaid, vähem torupaigaldajaid, vähem küttepaigaldajaid. Infrastruktuuritöökohad, millest kõik räägivad, on need töömehed. Need, kelle hulk pidevalt kahaneb. Samas on meil vaja vähemalt 2 triljonit dollarit, Ameerika Tsiviilinseneride Ühingu sõnul, et natukenegi parandada infrastruktuuri, mis praegu vastab hindele D-.\nNii et kui ma kuhugi kandideeriks, mida ma ei tee, siis ma ütleks, et töökohad, mida me luua loodame, ei jää püsima, kui inimesed neid töid ei taha. Ja ma tean, et selle konverentsi mõte on kiita asju, mis on meile lähedased ja kallid, aga ma tean ka, et puhas ja must pole vastandid. Nad on sama mündi kaks külge, just nagu innovatsioon ja imitatsioon, nagu risk ja vastutus, nagu peripeteia ja anagnorisis, nagu see vaene tall, kes loodevatasi enam ei värise, ja nagu mu aeg, mis on otsas.\nOli tore teiega rääkida, ja minge tagasi tööle, eks? (Aplaus)


Ajalehed mõjutavad aktsiahindu - Arhiiv - Majandus\nAjalehed mõjutavad aktsiahindu\n10. juuni 2012, 15:16\nKas meedia mõjutab vahetult aktsiahindu? Aktsiaturu tõhususe teooria kohaselt reageerivad turud vahetult uuele informatsioonile ning aktsiahinnad peegeldavad seda otsekohe. Sellest tulenevalt olevat meedial keerukas aktsiahindu kõigutada.\nRahandusprofessor Joe Peress on aga käinud välja alternatiivse teooria. Nimelt on ta uurinud läbi kahe kümnendi jagu andmeid, mis osutavad sellele, et päevil, mil ajalehed streikide tõttu ilmumata jäid, langesid nii kauplemismahud kui riiklike aktsiaturgude hinnakõikumised.\nProfessor Peress ütleb, et kõige märgatavam oli mõju väikeaktsiate puhul, mis sõltuvad meediast rohkem, kui suured institutsionaalsed investorid.\n«Küsimus on juurdepääsus uudistele,» ütleb professor Peress.\nTa selgitab, et meedia mängib turutegevust toetavat rolli, tagades investoritele «informatsioonivoo, mis aitab neil tunda end kauplemistegevuse juures mugavalt».\nOma uuringutes keskendus professor Peress neljale üleriigilisele ajalehtede streigile\nPrantsusmaal, Kreekas, Itaalias ja Norras, mis leidsid aset 20-aastase ajaperioodi jooksul.\nProfessor avastas, et streigipäevadel oli aktsiaturu käive vastavas riigis keskmiselt 14 protsenti madalam, avaldades kõige suuremat mõju väike- ja keskettevõtete aktsiatele.\nPäevadel enne ja pärast streiki kauplemistase ei muutunud.\nTulevikus ei pruugi see aga enam nii olla. Professor Peress juhib tähelepanu tõsiasjale, et üha rohkem inimesi pöördub uudiste hankimiseks digitaalmeedia poole – ning seetõttu väheneb traditsioonilise meedia streikide mõju.


5. mai 2008 • 2 min\nInflatsioon Ukrainas kasvab hoogsalt. Märtsiks jõudis see 26%-le aastas ja jätkab tõusmist. Kuigi hinnad tõusevad kogu maailmas, on Ukraina inflatsioon äärmuslik, kaks korda nii suur nagu naabruses asuval Venemaal. Hämmastav on see, et inflatsiooni mahasurumise asemel lisab Ukraina keskpank sellele hoogu.\nUkraina hinnad hakkasid kontrolli alt väljuma umbes eelmise aasta detsembris, mil Julia Tõmošenko peaministrina naasis. Õelad vaatlejad süüdistasid teda populistlikes sotsiaalkulutustes. See ei ole aga tõsi. Tema valitsus kärpis eelarvet vahetult enne uut aastat. Rahandusminister Viktor Pinzenik teatas, et 2008. aasta esimeses kvartalis registreeris riik eelarveülejäägi 0,6% SKTst.\nUkraina inflatsiooni tegelik põhjus on see, et riigi valuuta krivna jääb seotuks USA dollariga. Kui dollari väärtus langeb, impordib Ukraina avatud majandus inflatsiooni. Eelmisel aastal langes dollari väärtus 12% euro suhtes, mis on Ukraina väliskaubanduses tunduvalt olulisem valuuta.\nRahvusvaheline Valuutafond on Ukrainat pidevalt hoiatanud, et selle valuuta dollariga sidumine võib põhjustada finantskriisi üle- või alahindamise tõttu, ja on aastaid kutsunud Ukrainat oma valuutakurssi vabaks laskma. URP aga keeldus seda tegemast, muutes Ukraina viimaseks riigiks Kesk- ja Ida-Euroopas, mis seob oma valuuta dollariga.\nURP juhid mõistavad, et tuleb tegutseda inflatsiooni ohjeldades, kuid seotus dollariga seob nendegi käed, kuna takistab neid intressimäärasid piisavalt tõstmast. Selle asemel on nad naasnud rangete sundreservide juurde, normides krediiti ja põhjustades rahvusvahelise finantskriisi tingimustes siseriikliku krediidinappuse, mis ajab keskmise suurusega pangad likviidsusprobleemide tõttu pankrotti minema. Normimine on alati halvem kui turg.\nKui URP laseb vahetuskursi ujuma, vahetavad ukrainlased tõenäoliselt miljardeid dollareid krivnadeks, viies krivna vahetuskursi üles. See ohjeldaks Ukraina inflatsiooni, kuna URP saaks takistada riigi rahamassi pigem kõrgete intressimäärade kui normimise kaudu.\nJuštšenko ja URP võivad ikka veel tegutseda, kuid kui nad ei tee seda kohe, võib tagajärjeks olla kulukas finantskriis. Peaministrina päästis Juštšenko oma riigi 2000. a alguses finantsprobleemidest. Ukraina heaolu ei tohi ohverdada tema poliitilistele ambitsioonidele.


Roosa pärliveini tarretis maasikate ja valge šokolaadi vahuga - Tuuli Retseptid\nveebruar 4, 2022veebruar 4, 20220 1\nkategooriad: Joogid, Magustoidud, Piduroad, Retseptidsildid: maasikas, vein, veinisoovitusega retseptid\nSõbrapäev on lähenemas ja vaikselt hakkab kogu kaubandus roosa udu ja südamekujuliste ornamentidega kaunistatud kingituste ja šokolaadikarpide alla mattuma. Mis seal ikka! Eks vist ole meie ajastu eripäraks see, et kõik tähtpäevad üsna kiirelt kommertsliku meki juurde saavad. Parim, mida vastukaaluks teha saab, on see, kui pidupäeva algset ideed ära ei unustata ja poodlemisele vastukaaluks midagi armast ja isiklikku oma kõige kallimatele sel sõprade päeval valmistatakse.\nÜheks selliseks vahvaks ja ka väga maitsvaks ning igati sõbrapäevalikuks ideeks võiks olla roosast pärliveinist maasikatega tarretis valge šokolaadi vahuga. Elegantne, maitsev, pilkupüüdev ja armsalt roosa. Igati sõbrapäevaks sobilik. Kandvas rollis on selles tarretises roosa pärlivein. Pean tunnistama, et olen roosade veinide osas üsna valiv, aga samas olen head rosé veini nõus alati teistele valikutele eelistama. Üheks selliseks väga nauditavaks roosaks veiniks on SEE Prantsusmaalt Provence´ist pärit Bodvari kerge mulliga pärlivein, mis valmistatud 100% Cinsault marjast. Tegemist on väga elegantse õrna lõheroosa värvusega ja kerge mulliga roosa veiniga, millel heas tasakaalus ergas hape, värskus ja puuviljasus. See roosa vein peaks klaasi kallates olema kindlasti korralikult jahutatud, sest nii saad parimal moel nautida elegantset puuviljasust ja pikalt kestvat järelmaitset. Kui seda roosat pärliveini toidu juurde pakkuda, siis peaks ta olema üsna nõtke toiduga sobituja alates aasiapärastest roogadest kuni pastade, kergemate eelroogade ja dessertideni välja.\nSiin magustoidus tulid pärliveinile seltsi magusad maasikad ja külluslik valge šokolaadi kreem. Viimase asemel võid kasutada ka lihtsalt vahukoort või vahukoore-toorjuustukreemi. Rammus koorene lisand hakkab mõnusalt parajalt veinist happelisust saanud tarretisega flirtima. Mina ei lisanud veinitarretisele suhkrut, aga siinkohal soovitan igaühel endal oma magusalembust hinnata ja kui ikkagi tundub, et oled pigem magusama desserdi sõber, siis võid veinitarretisele lisada mõned lusikatäied suhkrut. Igaks juhuks tasub mainida, et magusust lisab omajagu ka valge šokolaadi kreem 😊\nKui tarretise koguseid muudad, siis arvesta sellega, et 1 dl vedeliku tarretamiseks on vaja 1 želatiinileht. Nii saad sujuvalt valmistatava tarretise kogused enda jaoks sobivaks kohandada.\nTarretumiseks vajalik aeg 4 hours\nAeg kokku 4 hours 15 minutes\n4 dl Bodvari Pearly Wine roosat pärliveini\nSoovi korral veidi suhkrut\nTarretise valmistamiseks pane želatiinilehed külma vee sisse ca 5 minutiks. Kuumuta ca 1 dl veini kastrulis (ära keeda) ja lahusta siis eelnevalt leotatud želatiinilehed kuuma pärliveini sees. Kontrolli, et želatiin oleks täielikult lahustunud. Kui kasutad suhkrut, lisa ka see nüüd ja sega, kuni suhkur on lahustunud. Kalla juurde ülejäänud vein ja sega kõik läbi.\nTükelda maasikad ja jaota magustoidupokaalide vahel. Kalla ettevaatlikult peale želatiiniga vein. Tõsta jahedasse tarretuma vähemalt paariks tunniks.\nValge šokolaadi vahu valmistamiseks kuumuta kastrulis koor keemiseni. Haki valge šokolaad ja tõsta kaussi. Kalla kuum koor šokolaadile ja sega ühtlaseks massiks kuni šokolaad on täielikult sulanud. Sega juurde vanillisuhkur. Jahuta kuni külmkapikülmani ning vahusta siis kohevaks vahuks. Pritsi või tõsta lusikate abil tarretisele. Kaunista värskete maasikatega.\nNaudi koos parimatega ja miks mitte koos sellesama roosa pärliveiniga!\nSee noobel Bodvari pärlivein on saadaval Tallinna ja Tartu Kaubamajas, aga õige pea ehk kuu lõpul juba ka Selverites.\nPostitus sündis koostöös Altia Eestiga.\nVahemereline salat kikerherneste ja oliividegaKreeka salat. SEe üks ja õige


[Ülevaade 2021] Osta Juriidiliste Steroidid Harjumaa Estonia\nKust osta anaboolsed steroidid Harjumaa Estonia?\nPikka aega ei olnud raske kellelegi Harjumaa Estonia osta steroidid. Kõik mida pidin tegema, oli saada retsepti, mis ei olnud raske leida kas.\nMeditsiini ringkondades kasutada piiratud ja tuleb saada retsepti, enne kui nad ostavad steroidid Harjumaa Estonia. Arstid ei taha näevad ette meditsiinilise juhtudel ja kuna nad oht kaotada oma maine, vabaduste ja litsentsid harjutada, nad kunagi ette neid kellelegi, kes tahab steroidid muudel põhjustel.\nKui soovite osta steroidid Harjumaa Estonia ja mitte tekib probleeme ametiasutustega, ainus võimalus on osta meditsiinilise põhjuseta.\nTeile näidatakse tuleb riskivad oma elu ja vabaduse kui ostad steroide Harjumaa Estonia seostada ennast narkodiiler. Saada püütud oht on suurem ja nii turul on äratanud raske südamikud.\nSteroidid on muutumas suur nõudlus, turu atraktiivsus suureneb ja see tähendab, et turg muutub tulus ja ohtlik-te ei pea rääkinud, mis võib juhtuda kui ostad steroide Harjumaa Estonia narkodiiler.\nKui ostad steroide Harjumaa Estonia teine võimalus on osta internetist. Interneti rõõmud on palju; sa pead ennast identifitseerima, sa võid osta ükskõik kus maailmas juures klõpsuga nupule ja sa pead liigu tolline seda õigust kätte teie käeulatuses.\nSiis loomulikult on isiklik julgeolek ohtu kui ostate edasimüüja mujale maailma. Interneti turud ei kontrollita ja nii on need ravimid. Kõik sa tead, sa võiksid lõpuks jama oma tervist Ebaseaduslik steroidid, kui ostad steroide Harjumaa Estonia.


Vooremaa Postitõld veereb vääramatult edasi\nPostitõld veereb vääramatult edasi\nJust see lause meenus mulle, kui hakkasin käesolevat lugu kirjutama. Kuigi aus peab olema, on veel olulisem see, et oleme valmis informatsiooni jagama ka siis, kui sõnum pole kõige positiivsem. Mis seisus on täna Eesti Post ja mida tulevik toob?\n34 miljoniline kahjum\nNädal tagasi tuli Eesti Post välja eelmise aasta majandustulemustega. Paljusid üllatas suur, 34 miljoni kroonine miinus. Samuti võis tekkida küsimus, et mis riigi postifirmast niimoodi tulevikus saab?\nRahustan siinkohal lugejat, et ärevuseks ei ole põhjust. Perioodika, kirjad, pakid ja kõik muu jõuavad ka edaspidi teie postkastidesse nii tööle kui koju. Ettevõtte selline majandustulemus on mõnes mõttes petlik ja postiettevõtte tegelikku käekäiku hästi ei peegelda.\nVõib ju olla populist, müüa mõne kinnistu ja kõik on hästi ? eelarveaugud on kaetud. Kahjuks pole kõik kuld, mis hiilgab ja pikemas perspektiivis on pimesikku mängida mõttetu. Eesti Posti 2007. aasta suure rahalise kahjumi moodustasid eelkõige maksuameti nõue, müümata kinnisvara, hinnavaidlused Sideametiga ja perioodika kande hinnatõusu edasilükkumine. Loomulikult teeme oma efektiivsuse tõstmiseks tööd ka ettevõttes sees.\nTeenus tuleb koju\nMida toob tulevik, kuidas edaspidi häid majandustulemusi saavutada ja 1. jaanuaril 2009 avanevaks ja muutuvaks postituruks valmis olla? Esmajärjekorras tuleb olemasolev postivõrk nüüdisaegseks muuta, mis tähendab eelkõige ebarentaablite ning halvas seisukorras ja tingimustele mittevastavate postkontorite sulgemist.\nPraegu on Eesti Postil üle Eesti 500 postkontorit. Planeeritavad sulgemised puudutavad kõiki maakondi, tänase seisuga näeme ette ligemale 95 postipunkti likvideerimist. Sellega seoses tuleb ümber korraldada ka vastavate piirkondade klienditeenindus.\nPostipunktid tuleb paigutada käidavatesse kohtadesse, hajaasustusega aladel pakkuda tavapäraste postkontorite asemel alternatiivseid postiteenuste tarbimise võimalusi. Olgu selleks siis näiteks motokanne või frantsiisikontor. Postiteenused jäävad endiselt kergesti kättesaadavaks, sellepärast inimesed kartma ei pea. Selleks kohustab meid ka kehtiv postiseadus. Vahest muutuvad postiteenused veel paremakski ? ootab ju inimene, et teenus tuleks pigem tema juurde kui vastupidi ja seda motokanne ka võimaldab.\n250 inimest koondatakse\nSamuti vaatame lähiajal üle postiettevõtte tööjõuvajaduse. Turumajanduslikus konkurentsiolukorras saab ettevõte palgal pidada vaid optimaalset töötajate hulka. See aga tähendab senise 4200 töökoha ja tööprotsesside üle vaatamist, mis esimese hinnangu põhjal võib viia kuni 250 ametikoha koondamiseni. Võimalusel pakume töö kaotanud inimestele samas ettevõttes mõnda muud ametit.\nKuulsin mõned nädalad tagasi ühelt tuttavalt Eesti Posti kohta käivat anekdooti. Nimelt sõudis postiljon üksikule saarele, et viia majakavahile kiri. Väljas oli torm ja postiljon nägi kurja vaeva, et pilkases pimeduses kohale jõuda. Olles lõpuks majaka ukse taga, avaldas kirjakandja valjult oma pahameelt, mille järel saare ainuke elanik uuris, et kas postiljon on porisemise lõpetanud. Saades jaatava vastuse, ütles majakavaht, kaval säde silmades, et kui postiljon edaspidi viisakamalt ei käitu, hakkab ta endale iga päev sinna maailma otsa ajalehti tellima.\nMis on selle anekdoodi moraal? Me oleme teenindusettevõte, mille edukuse peamisteks parameetriteks on usaldusväärsus, avatus ning kiirus. Selleni jõudmiseks tuleb meil pidevalt pingutada, teinekord ka raskeid ja ebameeldivaid otsuseid tehes, kuid Eesti Post ei kao kuhugi.\nPostiettevõtte töö ümberkorraldamine ja kaasajastamine võtab paratamatult aega ? seda tehakse aga eelkõige selleks, et olla veelgi kliendisõbralikum, täita inimeste ootusi kvaliteetse postiteenuste osutamisel ja olla jätkusuutlik ka tulevikus.


ettevõtlusega alustamine Archives -\nSilt: ettevõtlusega alustamine\n20 märki, et peaksid hakkama ettevõtjaks\nEttevõtlusega alustamine võib olla inimese elus suur muutus, mis saabub kas ellu ootamatult või võib see olla pikalt ette planeeritud otsus, milleni jõudmisel on inimene…\nSirle mai 6, 2019\nVajan või tahan hakata ettvõtjaks?\nOn 2019. aasta märtsi kuu. Paradiisisaar Bali. Istun kohvikus ja esitan ettekandjale oma lõunatellimuse. Kõrvallauas istuvad neli inglise keelt kõnelevat 20-30 aastast noormeest. Aktsendi järgi…\nSirle märts 30, 2019\nKliendi valupunktid ehk miks klient ostab?\nKliendi vajaduseks nimetatakse puuduse seisundit, millele tuginedes tekib tal motiiv ostuotsuse tegemiseks. Igapäevaelus proovitakse eelkõige sõnastada kliendi probleemi, millest tuleneb vajadus ostmiseks. Näiteks kasutatakse kliendi…\nSirle märts 28, 2019\nNaisettevõtjad seisavad silmitsi erinevate väljakutsetega. Ettevõtluse olemuseks on väljakutsete vastuvõtmine ja nendest läbiminek. Kuid sageli võidakse näha väljakutsetes pigem takistusi, kui võimalusi. Eesti Naisuurimus ja Teabekeskus…\nEttevõtlusega alustamine 3. osa. Tegevused peale asutamist\nKäesolev postitus on järg postitustele “Ettevõtlusega alustamine 1 osa. Tegevused enne OÜ loomist” ja “Ettevõtlusega alustamine 2. osa. Tegevused ettevõtte loomisel” Alustavad ettevõtjad on sageli nii…\nSirle veebruar 20, 2019