162. broj Zavičaj narodne novine by Dragiša Radulovic - Issuu\nDR DRAGAN BUDUJKIĆ PREDSEDNIK OPŠTINE KLADOVO:\nNAŠA VIZIJA JE DA SVIM MEŠTANIMA U SELIMA I GRADU OBEZBEDIMO BOLJI ŽIVOT Povodom Dana opštine, 26. aprila u upravnoj zgradi ``Đerdapa``, održana je svečana sednica Skupštine opštine kojoj su prisustvovali svi zvaničnici opštine Kladovo i gosti iz drugih opština. Sednici su prisustvovali i Lazar Mirkić ambasador BiH u Srbiji, koji je u Kladovu bio u nezvaničnoj poseti Hidroelektrani ``Đerdap`` I Slaviša Mišković načelnik opštine Višegrad. Na početku svečane sednice, državnom himnom , nastupio je hor Muzičke škole ``Konstantin Babić`` a sednicu je svečano otvorio predsednik Skupštine opštine Kladovo Dragan Marinović i pozdravio prisutne i goste.\nkilometara ulica u gradu i selima, završena je prva faza radova na izgradnji kanalizacije u Rtkovu, Korbovu i Velikoj Vrbici, taj problem rešavamo i u Velesnici, poboljšali smo horizontalnu i vertikalnu signalizaciju na ulicama u gradu i selima. Posle 30 godina Kladovo je ponovo dobilo pristanište zahvaljujući podršci resornog ministarstva. Rešavali smo socijalne i druge probleme kojih nije malo, ali nema predaje, jer je naša vizija da meštanima opštine Kladovo obezbedimo bolji život. Kad to uspemo zaustavićemo migracije iz sela i uz podršku subvencija iz Fonda za poljoprivredu doprinećemo afirmaciji jednog od tri zamajca razvoja. Opština Kladovo raspolaže nemerljivim kulturno-arheološkim bogatstvom koje podstiče razvoj turizma, a naša snaga mora biti u preduzetništvu. U tom pravcu sačinili smo 17 projekata prekogranične saradnje sa kojima smo konkurisali za IPA pristupna sredstva iz Fondova EU, otvoreni smo za sve investitore i naše ljude iz dijaspore koji su žele da ulažu u rodni kraj.\nPredsednik opštine Kladovo dr Dragan Budujkić održao je govor i zahvalio se prisutnima što su se odazvali pozivu i došli da uveličaju Dana opštine: Poštovani gosti, dragi prijatelji, hvala Vam što ste se odazvali našem pozivu da na svečanoj sednici SO Kladovo obeležimo 26. april Dan opštine Kladovo. U svečanim trenucima uglavnom se ističu događaji koji zavređuju pažnju. Zato želim da Vas hronološki upoznam kako smo u prethodnih 10 meseci vodili našu opštinu. Odgovor na to pitanje dali su građani opštine Kladovo. koji su na lokalnim izborima podržali naš dosadašnji rad i ukazali poverenje da nastavimo na daljem razvoju opštine. Hvala im što su nam ukazali poverenje, ali i nametnuli obavezu više da radimo u interesu svih građana. U periodu za nama predali smo na upotrebu montažne kuće izbeglim i raseljenim licima i zatvorili kolektivi centar Karataš, ali smo udomili i četiri socijalno najugroženije porodice sa lokala, otvorili smo HISPA centar, uz podršku EPS-a zdravstevom centru smo obezbedili hiperbaričnu komoru.\nPosle godinu dana kopanjem dva nova bunara rešili smo problem vodosnabdevanja u naseljima Rtkovo i Korbovo, a uskoro će vodu u kojoj nema povećane koncentracije nitrata piti i meštani Male i Velike Vrbice. Sanirali smo atarske i seoske puteve, asfaltirali smo desetak\nKvalitetnije zdravstvo i školstvo, razvoj malih i srednjih preduzeća, kvalitetan društveni život doprineće boljim uslovima življenja u našem kraju. Moj utisak je da smo najteže prošli, ali ni u periodu pred nama neće biti lako i zato se ne smemo uspavati na lovorikama pobede. Naprotiv svi moramo da zasučemo rukave, jer samo tako se možemo izboriti za bolju i lepšu budućnost naše dece i svih građana opštine Kladovo, jer svi zajedno to zaslužujemo. Uz Vašu podršku možemo sve, srećan Vam 26. april Dan opštine Kladovo, Živeli\nPREDSTAVNICI OPŠTINE LAKTAŠI I PRIVREDNICI\nU POSETI PRIVREDNOJ KOMORI GORNJE AUSTRIJE NOVI SASTANAK U JUNU Predstavnici opštine Laktaši i privrednici iz ovog mesta kod Banjaluke u Republici Srpskoj boravili su u poseti Privrednoj komori Gornje Austrije u Lincu. Bila je to odlična prilika da se austrijskim privrednicima predstave mogućnosti ulaganja u Laktaše i saradnje sa tamošnjim privrednicima. Susret je inicirao zamenik gradonačelnika grada na Dunavu Detlef Vimer iz Slobodarske partije Austrije ( FPOe), a organizovan je zajedničkom saradnjom kancelarije zemenika gradonačelnika i privredne komore Gornje Austrije. Delegaciju opštine Laktaši su predvodili načelnik Miroslav Kodžoman i dr Snježana Radetić, predsednik Skupštine opštine. Bili su tu i predstavnici firmi Niskogradnja, drvna industrije Vrbas, Bepro, Austronet Kozarac, TPE Laktaši i drugi. Bio je tu i vlasnik firme CA Aleksandar Čenić iz Linca. U ime Privredne komore Gornje Austrije prisutnima se obratio šef odseka za izvoz mr Tomas Oberngruber. Pozdravni govor održao je zamenik gradonačelnika Detlef Vimer. Ispred opštine Laktaši, načelnik odeljenja za\nOni žele da zastupaju interese austrijskih privrednika u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini i da privuku nove ulagače. U njihovo ime govorio je Lambert Hofbauer. Na prezentaciji je dogovoreno da se prostorije ove nevladine organizacije otvore u Laktašima, a opština će besplatno ustupiti kancelarijski prostor. Gradonačelnik Laktaša Miroslav Kodžoman pozvao je austrijske privrednike da dođu u Laktaše i da se na licu mesta uvere u uslove\nekonomski razvoj Dragan Kelečević je predstavio mogućnosti i povoljnosti koje ovo mesto nude. Prisutnima su se obratili i privrednici iz Austrije koji su već uložili kapital i rade u Laktašima odnosno Republici Srpskoj. To su bili Dragoslav Vujanović, koji je vlasnik firme TPE u Laktašima, a inače živi u Lincu, zatim Enes Kahrimanović, vlasnik firme Austronet u Kozarcu, koja je filijala firme Plaser Nec iz Švanenštata. U ime privrednika iz Laktaša govorio je Zvonimir Kresojević vlasnik firme Bepro. Na kraju je šansu da se predstavi dobila i novoformirana Sudost Evropa incijativa, nevladina organizacija koja planira da uskoro otvori svoju kancelariji u Republici Srpskoj.\nposlovanje i da prezentacija nije samo mrtvo slovo na papiru. Privredna Komora Gornje Austrije uručila je opštini Laktaši i privrednicima poziv da u oktobru ove godine dođu na sajam u Gornju Austriju. Ovaj sajam svake godine poseti više od 1.000 austrijskih privrednika. Privredna komora će opštini Laktaši ove ustupi besplatan štand za promociju privrednika. Novi sastanak oko saradnje Linca i Republike Srpske je u junu. U Novom Gradu i Laktašima će biti održana Konferencija o urbanizmu koju će organizovati austrijske nevladine organizacije UrbanForum i KDZ uz podršku grada Linca odnosno kancelarije zamenika gradonačelnika Detlefa Vimera.\nNAŠI MLADI REŽISERI\nSINIŠA VIDOVIĆ I ĐORĐE ČENIĆ OSVOJILI NAGRADE NA FESTIVALU U LINCU Siniša Vidović i Đorđe Čenić, osvojili su nagrade za svoje filmove “Korida” i “Unten” na 13. festivalu dokumentarnog filma Krosing Evrope u Lincu. Naši mladi režiseri nagrađeni su u istoj kategoriji “Lokalni artisti”. Vidović i njegova ekipa koja je radila na snimanju “Koride” dobili su prvu nagradu i 5.000 evra. Čenić je sa svojim filmom “Unten”, od žirija nagrađen u istoj kategoriji sa temom iz socijalne oblasti i pripala mu je nagrada od 4.000 evra.\nVidović je na premijeri “Koride” pobrao velike simpatije publike. Gotovo puna sala Ursulinehof bila je potvrda da je mladi režiser napravio odličan film. Tema je tradicionalna borba bikova u Bosni i Hercegovini stara bezmalo 242 godine, ali i međunacionalni odnosi Srba, Bošnjaka i Hrvata. - Iskreno, nisam očekivao nagradu jer obično u ovoj kategoriji nekako su do sada prednost dobijala lokalna ostvarenja, odnosno teme koje se tiču ovog podneblja. Raduje me nagrada. Zahvalan sam publici i žiriju, ali i ekipi saradnika i familiji na velikoj pomoći - rekao je Vidović, koji je sa porodicom prisustvovao dodeli nagrada u sali Ursulinehof. Pohvale za nagradu idu i na adresu Đorđa Čenića. Njegov film “Unten” bavi se zapravo njegovom familijom. On je dete gastarbajtera. Rođen je u Lincu, a kroz vremeplov veže sudbinu porodice za rat u bivšoj Jugoslaviji, jer su njegovi Srbi, poreklom iz Hrvatske: - Ovo je veliki podstrek i motiv za mene. Trudiću se da napravim još bolje filmove - rekao je Čenić. Siniša Vidović je osim “Koride” do sada režirao “Tata morgana” i “Andere bauštele”. Čenić ima iza sebe filmove “Ceremonije majster”, “Romski bal” i “Gastarbajter”. U najjačoj kategoriji Fikšen, pobedu i najveću nagradu od 10.000 evra, koju su podelili, odneli su filmovi “Baden Baden” i “Babai”. U istoj kategoriji sa 1.000 evra je nagrađena Svetlana Čotsorkova iz Bugarske za film “Jajda”. Za najbolje ostvarenje u kategoriji dokumentarne teme pobedio je Rio Kongo švajcarsko-portugalske produkcije.\nPET DECENIJA OD POTPISIVANJA SPORAZUMA O RADNOJ SNAZI IZMEĐU AUSTRIJE I SFR JUGOSLAVIJE\nIZLOŽBA I KONFERENCIJA U NEKADAŠNJEM DOMU JUGOSLOVENA Povodom pet decenija od potpisivanja Sporazuma o radnoj snazi između Austrije i nekadašnje SFR Jugoslavije u Beču je prikazano nekoliko dokumentarnih filmova. U 5. bečkom okrugu priređena su konferencija i izložba povodom pet decenija od potpisivanja Sporazuma o radnoj snazi između Austrije i nekadašnje SFR Jugoslavije. Konferenciju i izložbu su priredili Ljubomir Bratić, Vida Bakondi, Kornelija Kogoj i Dirk Rupnov. U prvom delu celodnevnog programa, posle otvaranja usledili su referati istoričara Vladimira Ivanovića, Verene Lorber, Vide Bakondi i Vladimira Fišera.\nVladimir Ivanović, istoričar iz Beograda koji sada živi u Berlinu i bavi se migracijom sa područja Jugoslavije u Austriju i Nemačku govorio je o tome kako je uopšte došlo do ovog Sporazuma i kakvu ulogu su imali Savez sindikata Jugoslavije i Savez sindikata Srbije. Verena Lorber je inače autorka jedne izložbe u Gracu o slovenačkim gastarbajterkama. Ona je za potrebe tog projekta intervjuisala žene koje su dolazile u Austriju u okviru tog Sporazuma,\nprikazavši jedan veoma važan aspekt a to je da iz Jugoslavije nisu dolazili samo muškarci već i žene kojih je bilo 46 procenata. Radi se o sasvim drugačijoj šemi migracije nego što je to slučaj sa zemljama poput Turske, što govori o tome da su žene u tadašnjoj Jugoslaviji bile emancipovane i samostalne.\nU nastavku je usledila diskusija na kojoj su govorili Zoran Anđelković, nekadašnji dopisnik Tanjuga i član koordinacionog saveta tadašnjeg Doma Jugoslovena, Borko Ivanković nekadašnji prevodilac jugoslovenske ambasade i radijski voditelj, Zdravko Spajić, aktivista udruženja Mladost i savetnik Austrijskog sindikata za jugoslovenska udruženja u Beču i Vasilija Stegić, aktivistkinja udruženja Mladost i Srem. Tokom ove diskusije u koju se uključivala i publika govorilo se o prostoru Doma Jugoslovena koji je od 1979. do 1988. godine bilo glavno mesto okupljanja svih jugoslovenskih klubova. U tom prostoru su se dva puta nedeljno prikazivali jugoslovenski filmovi, dolazila kulturno-umetnička društva, održavali folklorni nastupi, okupljala jugo liga. Ovaj prostor je bio plaćen od strane sindikata. Prikazano je i nekoliko dokumentarnih filmova režisera Miroslava Mikuljana, Krste Papića, Želimira Žilnika i Gorana Rebića. Radi se o kratkim filmovima koji su bili avangardni u to vreme i autorima koji su živeli na prostorima bivše Jugoslavije sa izuzetkom Gorana Rebića, austrijskog režisera čiji je otac došao u okviru tog Sporazuma u Austriju i koji je snimio i kratak dokumentarni film o svom ocu. Želimir Žilnik koji je zajedno sa Rebićem prisustvovao ovoj konferenciji je između ostalog rekao da je ovaj Sporazum o radnoj snazi jedna od retkih srećnih jugoslovenskih priča. Izložba je bila otvorena do 26. aprila. - Konferencijom i izložbom smo pokušali da obuhvatimo sve aspekte i na taj način obeležimo 50 godina potpisivanja Sporazuma između Austrije i Jugoslavije (4. 4.1966. godine) - objasnio je Ljubomir Bratić autor izložbe o nekadašnjem Domu Jugoslovena na adresi Margaretenstr. 78 u petom bečkom okrugu. U okviru ovog projekta Vida Bakondi je priredila video priloge koji su emitovani na Zapadnoj i Glavnoj bečkoj železničkoj stanici tokom kojih je prikazan deo govora tadašnjeg gradonačelnika Helmuta Cilka na Radničkim sportskim igrama održanim 3. i 4. juna 1989. godine u Beču u organizaciji Zajednice jugoslovenskih klubova.\nU OKVIRU “DUHOVNIH RAZGOVORA BEČKE “PROSVJETE” ODRŽANA TRIBINA\n“SRPSKI JEZIK U DIJASPORI - IZMEĐU MATICE I RASEJANJA”\nPočetkom aprila je u Beču u organizaciji odbora Prosvjete u Austriji održana je tribina “Srpski jezik u dijaspori - između matice i rasejanja”. Ova važna tema privukla je veliki broj zainteresovanih u veliku salu Hrama Vaskrsenja Hristovog u Beču, a gosti Prosvjete i predavači bili su Draginja Kalinić i Časlav Kalinić, osnivači i organizatori dugogodišnje Letnje škole srpskog jezika i kulture u SremskimKarlovcima. Tribina je održana u okviru “Duhovnih razgovora”, kultnog projekta Prosvjete, koji već pet godina uspešno funkcioniše kao otvorena platforma za razmenu znanja, ideja i negovanje kulture dijaloga Srba u rasejanju. Tribini je prisustvovala i u njoj aktivno učestvovala i Svetlana Stanković, šef konzularnog odeljenja i prvi savetnik ambasade Republika Srbije u Austriji. Kao i ostali učesnici i zainteresovani i ona je pokušala da pridonese nalaženju odgovora: Kako omogućiti deci i mladima srpskog maternjeg jezika koji odrastaju u dijaspori\nka i kulture u Sremskim Karlovcima “ istakla je Draginja Kalinić. “Drago mi je da je prisutna i Svetlana Stanković iz ambasade Srbije, jer se oba projekta sufinansiraju od strane Uprave za dijasporu iz Srbije.” Prisutni su informisani o radu, uspesima i uslovima u Školi, u Sremskim Karlovcima, prikazan je i film i prezentacija aktivnosti, a posle velikog aplauza, po običaju, krenula je aktivna diskusija koju je započeo Dušan Miljević, dugogodišnji humanista, javni radnik i član Prosvjete, koji je bio i inicijator ovih Duhovnih razgovora. On je podsetio da veliki broj mladih iz dijaspore ne zna dovoljno svoj jezik, a da su oni koji su bili u dopunskim i letnjim školama pokazali bolje znanje jezika ali i kulture iz koje potiču. To je potvrdila i Zorana Bokan iz Magistrata 17 u Beču, koja je i sama bila polaznica te škole iz koje, kako je rekla, osim znanja jezika nosi i divna iskustva i ljubav prema Sremskim Karlovcima. Svetlana Stanković, šef konzularnog\nda nauče i koriste svoj jezik? Da li to treba da omogući država u kojoj žive, matice, porodice ili se sami građani, kroz projekte i inicijative moraju truditi oko rešavanja ovog ozbiljnog i važnog problema? Jedan od odgovora i načina da se deci odrasloj u rasejanju pruži podrška u učenju maternjeg jezika je i osnivanje dopunskih i letnjih škola u maticama, pa su Draginja i Časlav Kalinić predstavili rad Letnje škole srpskog jezika i kulture u Sremskim Karlovcima, koja sa velikim uspehom radi već dve decenije. “Saradnja sa Prosvjetom koja takođe organizuje svoju Školu srpskog jezika nam je vrlo značajna, zahvaljujemo predsedniku Srđanu Mijalkoviću na pozivu i nadamo se da ćemo ove godine imati mlade iz Beča kao učesnike u radu Letnje škole srpskog jezi-\nodeljenja i prvi savetnik ambasade Republike Srbije u Austriji pohvalila je dugogodišnji rad Prosvjete i predsednika Mijalkovića na očuvanju srpske kulture i jezika i istakla da diplomatska predstavništva čine sve šta je u njihovoj moći da se pitanje statusa srpskog jezika i njegov položaj u dijaspori podigne na viši nivo. Podsetila je da Austrija srpski jezik vidi u okviru “BHS” (bošnjačkohrvatskosrpski) i da to u mnogome utiče na kvalitet i organizovanje dopunske nastave tog jezika u ovoj zemlji. Rekla je i da su ovakve manifestacije i promovisanje međusobne saradnje srpskih organizacija koju neguje Prosvjeta dobar primer i dobar način da se deci i mladima u rasejanju podigne nivo znanja svog jezika i kulture.\nMATICA SRPSKA I U BEČU Na 128. redovnoj Izbornoj skupštini ove organizacije, u prisustvu 297 delegata i uz blagoslov vladike bačkog Irineja, izabrano je novo rukovodstvo sa predsednikom prof. dr Draganom Stanićem na čelu i definisani su ciljevi Matice u budućem periodu. Jedna od tačaka dnevnog reda bila je i tema stvaranja društva u Austriji, pa su tim povodom predstavnik Matice srpske dr Nebojša Kuzmanović i Zoran Aleksić, predsednik Saveza Srba u Austriji, izneli argumente delegatima.\nUz punu podršku, Aleksić je preuzeo obavezu da Statut organizacije prilagodi Zakonu Republike Austrije i stvori uslove za zvanično registrovanje Društva članova Matice srpske. Sedište će biti u Beču, a u svakom glavnom gradu austrijskih pokrajina biće oformljena sekcija koja bi sprovodila plan širenja srpskog jezika, književnosti i kulture na jednom višem nivou. Na temelju potpisane Deklaracije o saradnji srpskih organizacija podunavskih zemalja u okviru konferencije u Bratisalavi sredinom septembra došlo je do prvih razgovora na temu širenja programa i ideja Matice srpske u dijaspori. Naime, Matica srpska kao najstarija i najuglednija institucija kulture srpskog naroda osniva društva svojih članova, koja su trenutno aktivna u nekoliko gradova Srbije, Crnoj Gori i Republici Srpskoj. Samim tim, pojavila se potreba da se takvo društvo osnuje i u dijaspori, pri čemu Beč ima posebnu težinu zbog istorijskih, ali i broja naših ljudi koji u njemu i širom Austrije žive. Kuzmanović i Aleksić su razmotrili mogućnost konkretne saradnje i primene, te je usledila poseta Beču, gde je sagledana infrastruktura i razmotren način buduće komunikacije i razmene sa sličnim organizacijama u Austriji, pa je u februaru održan sastanak u Novom Sadu na temu stvaranja uslova za osnivanje prvog društva članova Matice srpske u dijaspori. Na sastanku sa rukovodstvom pokazana je obostrana zainteresovanost i definisan put kojim treba ići, što je Upravni odbor Matice i zvanično podržao.\nČLANOVI KULTURNO-SPORTSKE ZAJEDNICE SRBA IZ SALCBURGA VEOMA USPEŠNO\nPREDSTAVILI LEPOTU I TRADICIJU SRBIJE Članovi Kulturno-sportske Zajednica Srba (KSZS) iz Salcburga predstavili su lepotu i tradiciju matice u okviru projekta za narodnu kulturu grada Salcburga poda nazivom Zajedno za istim stolom. Članovi našeg najstarijeg udruženja iz Mocartovog gradu bili su domaćini poslednjeg okupljanja, koje je održano prethodne nedelje. Projekat je tako zamišljen da se svakog prvog ponedeljka u mesecu predstave različite kulture, odnosno domaćini nekog udruženja stranaca s područja grada i pokrajine.\nČlanovi KSZS su se potrudili da u pravom svetlu predstave kako jedan srpski domaćin dočekuje prijatelje. Izveli su performans dočeka gosta u srpskoj porodici, gde lepa kći domaćina, obučena u tradicionalnu narodnu nošnju, gostu služi slatko,\nvodu i rakiju. Na stolu su se nalazili i krst i ikona, obeležje slave, koja je jedinstvena kod Srba. Prisutni predstavnici gradskih institucija nisu krili reči hvale za izveden prikaz. Za ovu priliku pripremljeni su razni specijaliteti iz matice, koji nikog od brojnih posetioca nisu ostavili ravnodušnim. Za vreme prezentacije na videobimu su se smenjivale fotografije slika najbitnijih kulturnih, istorijskih i prirodnih znamenitosti Srbije. Uz bogatu ponudu kulinarskih srpskih specijaliteta, pevale su se srpske pesme, igrale igre sa juga, severa i iz centralne Srbije, prikazivane različite nošnje. Ervin Eder, koji je zadužen za realizaciju ovog projekta, prezadovoljen viđenim rekao je da je ovo bila najbolja prezentacija do sada. Na kraju su svi prisutni imali priliku da probaju pripremljene specijalitete. Zadovoljan je i Nikola Marković, konzul Republike Srbije u Salcburgu, koji je pohvalio rad našeg društva. - Još jednom smo poslali jednu lepu sliku o srpskom narodu, koji živi na ovim prostorima, što je najvažnije naglasio je Nenad Šulejić, predsednik KSZS-a i zahvalio svojim članovima na uspešno odrađenom projektu, ali i brojnim gostima koji su posetili ovu manifestaciju. Pričalo se o naučnim velikanima Srbije, Nikoli Tesli, Milevi Marić-Ajnštajn, supruzi čuvenog Alberta Ajnštajn, kompozitoru Stevanu Mokranjacu, ali i aktuelnog srpskoj legendi, najboljem teniseru na planeti Novaku Đokoviću. Predstavljene su poznate turističke destinacije banje, planine, manastiri, ali i rad sekcija Kulturno-sportske Zajednica Srba (KSZS) iz Salcburga.\nZAHVALJUJUĆI KULTURNOM UDRUŽENJU “DANICA” I PAROHIJI SRPSKE PRAVOSLAVNE CRKVE\nNA JESEN IZLOŽBA “SRBI U BRAUNAU - 100 GODINA”\nPrema nezvaničnim podacima, danas oko 250.000 Srba živi u Republici Austriji. Činjenica, da je Srpska pravoslavna crkva u Beču još 1860. godine brojala oko 150.000 vernika, potvrđuje da broj naših zemljaka u Alpskoj Republici mora biti daleko veći. U Braunauu na reci In, takođe se ne zna tačan broj, mada je poznato da su Srbi posle Nemaca i Turaka nabrojniji u ovom delu pokrajine Gornja Austrije. Tragovi o njihovoj kulturi, narodnom stvaralaštvu, religiji, gotovo da ne postoje. Zahvaljujući Kulturnom udruženju “Danica”, na čelu sa Zoranom Šijaković i parohiji Srpske pravoslavne crkve u Braunauu, na jesen ove godine od 30. septembra do 31. oktobra u regionalnom Muzeju Hercogburg ( Bezirksmuseum Herzogsburg) u Braunauu, biće organizovna izložba pod nazivom “Srbi u Braunauu - 100 godina”. Istraživanja rađena u toku ovog projekta potvrđuju dolazak prvih Srba u Braunau, kao ratnih zarobljenika takozvanog Logora kralja i kraljice, koji je osnovan 1914. godine. - Logor je u pojedinim trenucima brojao i do 30.000 zarobljenika, većinom ruskih i italijanskih vojnika, ali i Srba, Mađara, i drugih naroda. Evidencija o prvim srpskim zarobljenicima nije utvrđena. Posebnu zanimljivost dočarava sudbina zarobljenika Dragoljuba Krajića, rođenog 1898. godine u selu Kobilje kod Požarevca. On je preživeo logor u kome se obreo 1915. godine posle čega se vratio kući, gde je postao ugledan trgovac. Krajićevi potomci su se igrom sudbine kasnije našli u Braunauu, gde žive njihovi naslednici i dan- danas - prenosi nam prvi čovek kulturnog udruženja “Danica”. Kasniji migracioni talasi, kao onaj posle potpisivanja Sporazuma o radnoj snazi SFRJ - Austrija iz 1965. godine ili ratnih dešavanja devedesetih, uticali su na dolazak većeg broja Srba u Braunau. Važno je naglasiti da je ovaj grad kao privredni centar regiona, pružio mogućnost zapošljavanja i legalnog boravka u Austriji, što je bio jedan od glavnih razloga da se ovde nasele brojni Srbi. Giganti poput AMAG-a odnosno metalne industrije, koji je osnovan 1938. godine i zapošljava nekoliko hiljada radnika samo u ovom delu Austrije, je privukao veliki broj naših radnika. Tu je i KTM, čuvena fabrika motora iz Matihofena.\nU protelom veku naši ljudi su, pre svega marljivošću i disciplinom doprineli razvoju grada i celog regiona i postali nezaobilazan deo svakodnevnog života. Pored toga uspeli su da kroz negovanje kulture predaka, nerazdvojne rodbinske veze, religiju, sačuvaju identitet i korene.\nNa izložbi će biti predstavljen veliki broj eksponata, podeljenih u četiri tematske celine: subine, klupski život, religija i vojničko groblje. Štampana Monografija bi trebalo da upotpuni izložbu i dokumentuje njen sadržaj. Neophodno je reći, da bi ona u tom slučaju bila prvi trajni, pisani trag te vrste, o životu Srba u ovom delu Austrije. Predviđen je i jednočasovni referat kreatora izložbe, o njenom nastajanju, koji će biti obogaćen video-prezentacijom. Srbi su se i daleko ranije nego što je potpisan sporazum između, doseljavali u Austriju. Istorijski izvori jasno kažu, da su oni još u vreme najezde osmanlijske vojske nastavljali život na pomenutim prostorima, pa je neophodno istaći ulogu Srba u odbrani Beča. Kao primer navodi se i junaštvo Đorđa Mihajlovića, koji je u borbi protiv Turaka prilikom druge opsade Osmanlija 1683. godine, poginuo u žestokim borbama.\nVELIKI DAN ZA “NIKOLIĆ PREVOZ” IZ NEGOTINA\nPOLOŽEN KAMEN TEMELJAC ZA IZGRADNJU NOVE AUTOBUSKE STANICE\nPre više decenija, žitelji jednog od najinteresantnijih delova Srbije, Negotinske Krajine, koja živi dokle joj krila dece sežu- poklonila je poverenje velikoj, uglednoj porodičnoj autoprevozničkoj firmi DOO ‘’NIKOLIĆ PREVOZ’’. Ostalo je istorija, kao temelj budućnosti u kojoj je mesto pod Suncem našla i turistička grana ove kuće. Ovaj most koji svakodnevno, tačno\nkao švajcarski sat, prelaze njihovi sjajni kao iz izloga, moderni autobusi, tako je postao širi, jači i sigurniji. Naš kraj živi na dva mesta, razapet a svim srcem posvećen i zavičaju i novoj domovini. Kako se poverenje vraća, kako se kuće zidaju i dvorišta čuvaju, tako se i sigurna luka ovih svetlucavih autobusa osnažuje i dobija mesto koje zaslužuje na turističkoj mapi sveta. Uoči Vaskrsa, najlepšeg i najvećeg praznika na ovim prostorima, položen je kamen\ntemeljac nove, prestižne po arhitektonskom i građevinskom projektu, autobuske stanice. Na mestu nekadašnje, stare negotinske autobuske stanice, zasijaće svetionik zahvaljujući pravim kapetanima privatnog preduzetništva, Danijeli i Goranu Nikoliću u prisustvu više stotina građana i poslovnih prijatelja, uglednih predstavnika javnog i političkog života ovog kraja. Projekat je vredan više od 500.000 evra a zdanje će po lepoti i savremenosti zaseniti sva dosadašnja, kažu stručnjaci. Novi objekat će, po rečima vlasnika, površine 1.214 kvadrata sa čekaonicom, restoranima i sobama za prenoćište biti pravi ukras grada. ’’Uposlićemo 20 novih, i dostići cifru od 100 radnika, a kako očekujemo, stanica će biti završena do 2018. godine, kada naše preduzeće, koje ima nekoliko desetina autobusa i redovno saobraća na linijskim i vanlinijskim pravcima u zemlji i inostranstvu, proslavlja dve decenije uspešnog rada.’’ rekao je za Zavičaj Goran Nikolić, vlasnik ove renomirane autoprevozničke firme. ’’Obezbeđivanje ekonomskog napretka i otvaranje novih radnih mesta, prioritet su svake odgovorne vlasti. Dvadeset novozapošljenih puno znači, a istovremeno, raduje nas što će na izgradnji objekta, raditi baš negotinska firma sa našim radnicima. Materijal za gradnju će biti kupovan u našim preduzećima i sve će to doneti određeni prihod opštinskoj kasi. Nadamo se da ćemo i u narednom periodu imati još više investicija i da ćemo našim građanima\na tako i njihovim porodicama obezbediti bolje ekonomske uslove za život.’’ istakao je za Zavičaj, Jovan Milovanović, predsednik Opštine Negotin. Svečanom polaganju kamena temeljca, koga je osveštao vladika timočki Ilarion uz sasluženje negotinskih sveštenika, prisustvovao je i Bratislav Gašić, potpredsednik SNS. ’’ Raduje me što privatni preduzetnici poslednje dve godine sve više preuzimaju inicija-\ntivu i što zajedno sa lokalnim samoupravama, koje moraju da im budu servisi od pomoći, otvaraju nova radna mesta. Želim da vam ova autobuska stanica vraća decu, da ovde u Negotinu stvaraju porodice, da sutra oni ovde grade nove firme i fabrike i da i oni zapošljavaju radnike.’’ istakao je Gašić.\nZavičaj je bogatiji za ono što je i sam dao, Negotinska Krajina je krunisana verom u svoje ljude, poverenje je vraćeno i dobro uzvraćeno. Čestitamo porodici Nikolić, i želimo njima i njihovim zaposlenima mirnu, dugu i uspešnu plovidbu poslovnim svetom čije su vrhove davno osvojili, živeli!\nZAJEDNICA SRPSKIH KLUBOVA U BEČU ORGANIZOVALA\nPRETPRAZNIČNO VEČE NAJLEPŠIH PESAMA I IGARA U Festsaal škole u Langefeldgasse, devojke i mladići iz srpskih klubova beče Zajednice, uoči Evropske smotre folkora prikazali su svoje bogato umeće u pesmi i igrama. Posle predstave “Pinokio” koju su izveli glumci Pan teatra, u kojoj su uživali najmlađi, zaigrali su folklorni ansambli Kulturno- umetničkog društva “Branko Radičević”, KUi SD “Borisav Bora Stanković”, KUD-a Jedinstvo, KSD Bambi i KUD-a “Stevan Mokranjac”.\nPrisutne je pevo pozdravio Borislav Kapetanović, predsednik Zajednice srpskih klubova u Beču , a zatim se obratio i Pero Janković, ambasador Republike Srbije u Austriji. - Zadovoljstvo je biti večeras s vama kada ste se okupili u ovako velikom broju, a još veće je zadovoljstvo videti kako se ovi mladi ljudi aktivno bave folklorom i na taj način brinu da naša tradicija ostane očuvana i van zemlje - poručio je ambasador Janković i dodao da je Zajednica srpskih klubova u Beču jedna od\nnajorganizovanijih zajednica naših klubova na nemačkom govornom području koja organizuje najraznovrsnije manifestacije i obogaćuje naše kulturne sadržaje u inostranstvu. Sjajni , skoro takmičarski nastupi folkoraša, pokazali su sa koliko ljubavi su igrači posvećeni igri i pesmi, ali i rezultate koje daje veliko i iskreno zalaganje svih koji sa njim rade i prenose im elemente tradicionalne igre. Program večeri folklora je otvorio orkestar KSD Bambi, a zatim su sva društva izvela po dve koreografije. Učešće na predstojećoj Evropskoj smotri srpskog folklora koja se održava 14. i 15. maja u Beču od klubova u glavnom gradu Austrije potvrdili su za sada KUD “Stevan Mokranjac” i KUD Jedinstvo . Gosti večeri folklora bili su predsednički kandidat Socijaldemokratske stranke Rudolf Hundstorfer ( SPOe) i Nemanja Damnjanović poslanik srpskog porekla Slobodarske stranke Austrije ( FPOe ) u bečkom parlamentu. U organizaciji Zajednice u nedelju teatru Akcent gostovao beogradski Zvezdara teatar sa predstavom “Bajka o pozorištu” može se reći da je ovo bio vikend sa bogatom kulturnom ponudom koju je organizovala Zajednica srpskih klubova u Beču.\nInteresovanje za predstavu je bilo veliko, a naredna gostovanja naših pozorišta u Beču Zajednica će organizovati od jeseni.\nU NEGOTINU ODRŽAN 8. FESTIVAL VLAŠKE MUZIKE\nGERGINA, LEPOTICA MEĐU FESTIVALIMA BALKANA Uveliko već poznat i popularan Festival Vlaške muzike ’’GERGINA’’, postao je stecište veterana sveta muzike, umetnika, a tako i mladih koji se ističu talentom, znanjem i muzičkim umećem. Virtuoznost se najbolje vidi i čuje u izvođenju stare, narodne muzike jer ona podrazumeva disciplinu, intuitivnost, kreativnost i vrli talenat. Osmi internacionalni festival vlaške muzike, održanom u Domu kulture ’’Stevan Mokranjac’’ u Negotinu, otvorio je Radiša Dragojević, predsednik Nacionalnog saveta Vlaha, jednog od pokrovitelja festivala, koji je istakao da “Gergina” na najbolji način podseća ne samo na našu kulturu, vlašku pesmu, muziku i folklor, već i samu vlašku manjinu, koja se ovom kulturom identifikuje i prepoznaje. Ovenčani nagradama sa takmičarske su solistkinja na fruli Maja Kostandinović iz Boljevca, solista na trubi Denis Ćurić iz Mokranja i vokalna solistkinja Sofija Jovanović iz Donjeg Milanovca. Jedanaestogodišnja učenica Maja Konstandinović se predstavila se vlaškim hitovima: „Nadojna“ i „Lazničkim kolom“ i dobitnica je Specijalne nagrade „Božidar Janucić’’, kao i 15 hiljada dinara. Za instrumentalno stvaralaštvo, novčanom nagradom od 10 hiljada dinara, nagrađen je Denis Čurić, koji je na trubi izveo „Igru leptira“. Sofija Jovanović je otpevala pesmu„Detelina sa četiri lista“, i dobila 10 hiljada dinara iz novčanog fonda nagrada koje je obezbedila Kompanija ’Aleksandrović’ iz Samarinovca. Umetnički direktor festivala je Nenad Kamidžorac, a direktor Živa Dinulović. Specijalnu nagradu Povelju ’’Božidar Janu-\ncić’’, organizator Festivala, Udruženje „Gergina“ ustanovio je u saradnji sa porodicom čuvenog krajinskog violiniste i kompozitora, Božidara Bože Janucića. Darodavac nagrada najboljim učesnicima takmičarske večeri Festivala „Gergina“ bilo je i istoimeno Udruženje koje je prošle godine imalo brojne aktivnosti, pa su mladi pobednici nagrađeni knjigama i njihovim muzičkim izdanjima.\nOvogodišnji žiri činili su Danijela Pražić, direktor MŠ „Konstantin Babić“ u Kladovu i profesori MŠ „Stevan Mokranjac“ iz Negotina, Maja Stojanović i Ivan Kostić. Učesnike je pratio Orkestar Slobodana Bobana Pecića, a nastupili su i članovi pionirske sekcije KUD-a „Aleksa Nikolić“ iz Osnića kod Boljevca i Orkestar „Serbia“, iz Petrovca na Mlavi. Nakon prve večeri kada je briljiralo dvadesetak talentovanih mladih\nvokalnih i instrumentalnih solista, što školovanih što samoukih, usledilo je drugo veče umetnika iz zemlje i inostranstva. Gde god da si u dijaspori, zavičaj Ti nije daleko ako muziku nosiš u srcu! Treće majsko i praznično, vaskršnje veče obeleženo je nezaboravim izvođenjem najpoznatijih vlaških pesama. Drugo festivalsko veče su članice Etno grupe „Gergina“, otvorile istoimenom pesmom i himnom manifestacije, a venac lepote nastavili da pletu Srećko Prvulović iz Gradskova, na klarinetu, Staniša Radosavljević, vokalni solista iz Kučeva, kao i prošlogodišnji sveukupni pobednik takmičarske večeri festivala i dobitnik Povelje „Božidar Janucić“, Nikola Caranović, učenik MŠ „Stevan Mokranjac“ u Negotinu na odseku harmonike. Prisutni su gromkim aplauzom nagradili Silviju Adamović, iz okoline Bora, studentkinju violine na Muzičkoj akademiji u Temišvaru ali i violinistkinju Violetu Marinović, koja je vladala scenom i koja je takođe bila pobednica Festivala u ranijim sezonama (Povelja Božidar Janucić), a koja se školuje u Beču. One su osvojile publiku veštinom i energijom. Poznati frulaš Velja Kokorić, koji je nastupio u pratnji aranžera, harmonikaša Branislava Ikonića, zatim Jovica Miljković iz Jabukovca, učenik legende vlaške muzike Slobodana Božinovića i čuveni pevač Duško Oprić iz Radujevca samo su potvrdili svoje proslavljeno umeće. Duvački orkestar „Dar - Mar“ iz Knjaževca, izveo je najlepše melodije legende vlaške muzike, Slobodana Domaćinovića i svima naterao suze na oči. Svoj debi je na festivalu imala Božica Nedeljković iz Petrovca na Mlavi, nastanjena u Švajcarskoj, a ovu godinu će pamtiti i po tome jer je za produkciju PGP RTS-a snimila CD izvornih vlaških pesama. Publici se premijerno predstavio i Ljubiša Đorđević, vokalni solista iz Topolnice, a sve prisutne na noge podigao poznati trubač, Dragan Njegušić iz Bukovča. Aplauzima je nagrađena Biljana Boldeskić, vokalna solistkinja, kao i Goran Ćurić, solista na saksofonu iz\nPaunović iz Kučeva, petu deceniju zaredom svojim čudesnim glasom čuva od zaborava slavu vlaške pesme, tradicionalno već nastupa na Festivalu ’Gergina’. Danijela Pražić, profesor i direktor MŠ „Konstantin Babić“ iz Kladova, iako mlada već ima svoju vernu publiku i vlašku pesmu promoviše u najgledanijim emisijama, jedinstvenim glasom. Gošća iz Rumunije, takođe mlada vokalna solistkinja Ileana Mustaćel i pesmom i pojavom posebno je obeležila osmi festival vrhunskim kvalitetom. Folklorna grupa ’’Fidankite’’ iz Vidina, obišla je svetske festivale a sada i Negotin. Takođe iz Bugarske, svetski poznati gajdaš, Božidar Simeonov obogatio je čitav program virtuoznošću koja muziku i lepotu Balkana stavlja u prvi plan. Još dvojica Mokranjaca, učinila su ’Gerginu’ posebnom, Živojin Niculović na harmonici i Živojin Marković, koji živi i radi u Švajcarskoj na usnoj harmonici, na kojoj je izveo vrlo zahtevna vlaška kola i pesme. Orkestar Slobodana Pecića pratio je baš sve izvođače, posvećeno i sjajno, a na kraju publici poklonio maestralne solističke nastupe: Slobodan Pecić, harmonika, Ljubodrag Radulović, truba, Vitomir Stanojević, frula, Živa Dinulović, saksofon, Boban Milošević, gitara, Saša Radulović, klavijature i Slobodan Spasojević, bubnjevi, redom virtuozi. Po rečima dr Siniše Čelojevića, predsednika UO udruženja “Gergina”, Festival „Gergina“ je potvrdio svoju visoku muzičku i kulturnu vrednost, međunarodni karakter, a prepuna sala negotinskog Doma kulture, potvrđuje koliko ova manifestacija znači ne samo negotincima, već i celoj istočnoj Srbiji. Zato se još jednom zahvaljujem svima na podršci da Festival bude ovako uspešan, istakao je Čelojević. Pokrovitelji: Ministarstvo kulture, Opština Negotin, Nacionalni savet Vlaha, ELIKSIR-IHP Prahovo. Generalni sponzor Nikolić prevoz - Samarinovac. Sponzori: Aleksandrović D.O.O. Kompanija Tekijanka, „Alufenster“, „Bolji život“ Rtkovo, Bobi Cîntu Kobišnica, Agrodiskont Flora plus, Cafee Kralj Negotin, Magnetscan Negotin, pekara Matalj Negotin, pekara Vesa Kobišnica, Udruženje vinara Negotinske Krajine. Suorganizatori Dom kulture Negotin, TO opštine Negotin. Neka najlepša ’’Gergina’’ večno slavi ove prostore, narodne običaje, znanje, verovanje i umetničko imanje, sve same ukrase Balkana! Čestitamo vrednom timu viozionara i čuvara kulturne baštine!\nMokranja. Izuzetan harmonikaš iz Gradskova, Biser Kosovljanović, potvrdio je da je pravi naslednik muzičke tradicije svoje porodice. Staniša\nKUD “JEDINSTVO” BEČ\nNASTUPE I DRUŽENJE PAMTIĆE PUNA SRCA GOSTI I DOMAĆINI Nastup su otvorili najmlađi članovi Jedinstva izvodeći “Pesmu majci” a zatim su i zaigrali koreografiju Irene Horvat Igre iz Bačke. Zdravicu za dobrodošlicu je kazao Veliša Matić, član veterana Jedinstva. Zatim su sledili nastupi najmlađeg i srednjeg ansambla Jedinstva, Srpskog kulturnog umetničkog društva “Karađorđe” , Kulturno sportskog društva Bambi, KUD-a “Branko Radičević, KUD-a “Stevan Mokranjac” i KUD-a Sloga\niz Vićence. Malena recitatorka Larisa Savić se takođe predstavila recitacijom “Dečja prava”. Članovi Sloge iz Vićence doputovali su u Beč, sa predsednikom Dušanom Aleksićem, kako bi se družili sa svojim bečkim prijateljima. Za ovu priliku izveli su\nkoreografije Dijane Kostić i uživali u gostoprimstvu svojih domaćina. Za goste je u prostorijama Jedinstva u 2. bečkom okrugu priređen i zajednički ručak. Domaćini su goste vodili i u obilazak grada i dvorca Šenbrun, a saradnja klubova Jedinstva i Sloge iz Vićence biće nastavljena. Saša Kostić, sekretar Sloge je rekao da iz Beča nose divne utiske i da su deca prezadovoljna. - Pozvali smo Jedinstvo da budu naši gosti 14. novembra u Vićenci kada se održava Dečji festival folklora i unapred se radujemo njihovoj uzvratnoj poseti - rekao je Kostić\nOPROST, NE ZNAČI ZABORAV\nKOMEMORACIJA U PROSTORIJAMA ZAJEDNICE SRPSKIH KLUBOVA U BEČU U prostorijama Zajednice srpskih klubova u Beču održana je komemoracija “Sećanje na genocid - čitanje svedočanstava”, čiji je povod bilo obeležavanje godišnjice jasenovačkog proboja, koji se dogodio pre 71 godinu. “Čemu uopšte sećanje” bilo je glavno pitanje koje su inicijatori komemoracije postavili publici i dodali da je to naša obaveza i dužnost prema nevinim žrtvama, kao i da se podsetimo šta mržnja može učiniti od čoveka.Jasenovac je, kako je ukazano, bio najveći koncentracioni logor na Balkanu za vreme Drugog svetskog rata i zauzima posebno mesto kada je reč o genocidu nad Srbima, koji je sprovođen na čitavoj teritoriji Nezavisne Države Hrvatske.\nIstoričar Zlatan Stojadinović je objasnio razmere i oblike genocida u NDH, njegovu utemeljenost u zakonodavstvu NDH i najodgovornije izvršioce. On je naglasio da je Jasenovac svakako najstrašnije i najmasovnije stratište, ali nažalost ne i jedino. Naglašeno je i da je NDH imala posebne koncentracione logore za decu. - Ukupno je u logorima i u masovnim pokoljima kao što su bili pokolji u Glinskoj crkvi, Prebilovcima, Jadovnu i drugim mestima ubijeno više od 74. 000 dece - rekao je Stojadinović naglasivši da je broj žrtava genocida u NDH nažalost često predmet diskusija motivisanih političkim ciljevima. U drugom delu studentkinje Bečkog univerziteta Nina Stanišljević, Tamara Pavlov i Sandra Brajović su čitale svedočanstva preživelih logoraša, koja je izabrala Grozdana Bulov. Čitana su i svedočenja preživelih koja je sakupila i objavila Tanja Tuleković, kustos Spomen-područja Donja Gradina, u “Knjizi iz tišine”. U delu posvećenom deci žrtvama genocida, pročitano je potresno svedočenje Zorke Delić koja je kao petogodišnja devojčica odvedena u dečji koncentracioni logor Jastrebarsko, gde je pokrštena i više puta podvrgavana strašnim torturama. Zorka je preživela klanje zahvaljujući svojim umiljatim očima, a pravo ime i prezime i poreklo povratila je tek godinama posle rata. Čitanje je završeno izveštajem Zorke Delić o današnjoj situaciji u Jastrebarskom - bivši koncentracioni logor je sada turističko mesto, a na genocid koji je tu počinjen nad nevinom decom ništa ne podseća. Ukazujući na zapostavljenu kulturu sećanja, na brisanje tragova genocida i poricanje fašizma u NDH, Grozdana Bulov je prikazala isečak iz dokumentarnog filma “Šta je danas Jasenovac Hrvatima”. Nedeljko Savić je skrenuo pažnju da na to da ni kod Srba, koji su bili žrtve genocida, ne postoji obziljno razvijena svest o tom zločinu. - Ne može se od ostatka sveta očekivati da će se zanimati za ovu temu ako kod Srba ne postoji interes da se zločin ne zaboravi - rekao je on.\nVINARIJA “MIKIĆ” NAPREDUJE KORACIMA OD SEDAM MILJA Vinarija „Mikić“ iz sela Rečka kod Negotina postoji od 2012. godine i pokazuje svima koliko je bitno kada je porodica složna. To Mikićeve posebno odlikuje, jer su skoro svi uključeni, od oca porodice Dragija i njegovog sina Dejana, do Dejanovh ćerki Kristine i Katarine i zeta Zorana, od obrade vinograda do proizvodnje i prodaje vina i žestokih pića, koja nikog ne ostavljaju ravnodušnim. Porodična vinarija „Mikić“ ima šest hektara vinograda, sa probranim sortama grožđa: Traminer, Sovinjon Blanc, Chardonnay, Cabernet Sovinjon , Merlot , Pinot Noir i Crna tamnjanika, od kojih proizvode vina izuzetnog kvaliteta, pitkosti i bukea. Svoju proizvodnji su proširili i na žestoka pića pa sada u ponudi imaju odličnu rakiju od šljive, dunje, ali i vrhunsku komovicu i vinjak. Plasman u Srbiji je iz dana u dan sve bolji, a za njim ne zaostaje ni potražnje vrhunskih vina Vinarije „Mikić“ u Austriji i Nemačkoj. Cabernet Sovinjon je proglašeno za najbolje crveno vino Negotinskog sajma. Pored ove, u žestokoj konkurenciji, osvojene su još četiri medalje na istom sajmu, 2 srebrne i 2 bronzane. Do kraja meseca paletu u Premijum klasi, obogatiće novim vrhunskim vinima sa novim etiketama sjajnog dizajna . Planovi porodične Vinarije „Mikić“ su jasni, proširenje proizvodnje i širenje vinske kulture da se na svakoj slavi koji naši ljudi slave u Srbiji ili u inostranstvu piju srpska vina vrhunskog kvaliteta.\nMANIFESTACIJA KOJA ZASLUŽUJE SVE ČESTITKE I POHVALE\nKoliko je značajno da se za dobru ideju nađe i odličan tim realizatora, govori nedavno održana manifestacija “Mi smo deca vesela” u organizaciji bečkog Kulturno umetničkog društva “Bambi”. Kada je prvi put održana ova izuzetna manifestacija, koja ne samo da okuplja mlade folkloraše, ljubitelje srpskih pesama i igara, već im omogućava i nesvakidašnje druženje i vaspitanje u duhu najlepših srpskih kulturnih i društvenih vrednosti, mnogi su pomislili da je to samo lep pokušaj. Entuzijasti iz “Bambija” su pokazali da ideja može da traje, ako je ljudi usvoje i ako su posvećeni istinskim vrednostima, u ovom slučaju okupljanju srpske dece i razvijanju u njima ljubav prema svojim korenima, prema zemlji u kojoj su živeli njihovi dedovi. Zato ova već tradicionalna manifestacija i zaslužuje samo reči pohvale, jer su u nju uloženi veliki rad i nesebična ljubav. Program ovogodišnje manifestacije “Mi smo deca vesela” šarmantno je vodio Aleksandar Pantić i na početku je govorio o istorijatu kluba koji je posle “Jedinstva” naše najstarije udruženje u Beču. Pantić je podsetio i na značaj igre i plesa za opšti razvoj dece, a zatim su se u četiri bloka smenjivali folklorni ansambli iz Srbije, Republike Srpske, Nemačke i Austrije i pokazali svoje lepo umeće. Zatim su nagrađeni i predstavnici svih učesnika među kojima su KUD “Branko Radičević” Beč, GKUD Pronija iz Prnjavora, SKU “Rastko” iz Minhena, KUD Zavičaj iz Tulna, KUD “Božidar Dimitrijević-Kozica” iz Drmna, SKUD “Karađorđe” iz Beča, KUD Mladost iz Leoberzdorfa”, KUD Resava iz Stenjevaca, KUiSD “Bora Stanković” iz Beča, KUD Jedinstvo iz Beča i SkSK “Barili” iz Braunaua. Predsednik Bambija Milan Popović je uručio zaslužene nagrade Momiru Marijokoviću i Vladanu Radojkoviću koji su zaduženi za umetnički rad u ovom klubu. Poznajući dosadašnji rad članova i rukovodstva “Bambija” ubeđeni smo da će manifestacija “Mi smo deca vesela” još dugo trajati i da će priliku da na njoj učestvuju imati sve više dece, iz sve većeg broja klubova.\n“BAMBIJEVA” ŠKOLA FOLKLORA ZA NARODNU IGRU I SCENSKO PONAŠANJE\nŠkola folklora KUD Bambi iz Beča osnovana je 2011. godine na inicijativu Vladana Radojkovića, umetničkog rukovodioca i koreografa, sa ciljem da u budućnosti obogati ansambl školovanom decom za narodnu igru i scensko ponašanje. - Već se ubrzo u narednom periodu to pokazalo kao pravi potez, jer su se iz te priče izrodili veliki uspesi bez prevelikog finansijskog izdvajanja. U 5 godina rezultat Pripremnog ansambla je fantastičan. Tri puta prvaci i dva puta vicešampioni Austrije, najbolji dečiji ansambl, titula Čuvara nacionalne baštine i mnogo toga drugoga.\nOmladinski ansambl tri puta zlatni na evropskim smotrama. Dali smo veliki doprinos i drugim ansamblima u Beču, sa svojim igračima koji su prošli Bambijevu školu, i time neposredno potpomogli druga društva u svojim uspesima. Ponosni smo na svoje klince, koji verujte vladaju scenom. Imaju srce koje nesebično ostavljaju na daskama koje život znače . Daju individualni doprinos u očuvanju Srpske tradicije i kulture.\nPored mnogobrojnih pohvala i nagrada koje su nam na drugom mestu po važnosti, u „Bambiju“ negujemo familijarnu atmosferu. Sa ponosom vas pozivam da i vi budete deo velike Bambi porodice. Dođite, naša adresa je Huttengasse 81 u 16 Bečkom okrugu. Sa ansamblima rade renomirani strucnjaci iz Srbije i moja malenkost sa asistentima, kroz smeh poručuje Vladan Radojković Lula. KUD Bambi ima 6 folklorna ansambla: školu folklora, dečiji ansambl, pripremni ansambl, omladinski ansambl, izvođački ansambl i Bambi plus ansambl sa oko 30 članova veterana. Probe su ponedeljkom, sredom, četvrtkom i petkom. Uz svesrdnu podršku opštine Ottakring svakog ponedeljka vežbaju u predivnoj sali Doma omladine koji je na 100 metara od kluba. Na adresi Ottakringerstrasse 200. - Učestvujemo sa našim školarcima, iz Bambijeve škole na svim manifestacijama u našoj dragoj opštini. Bambi trenutno broji 195 igrača folklora. Svi ansambli rade odvojeno i posvećuje im se maksimalna stručna pažnja. Naš najmlađi član škole folklora je Anastasija Stanković, koja ima četiri godine i omiljena je igračica svih naših članova, rekao je uvek raspoloženi i neumorni Vladan Radojković Lula.\nSPOMEN-KAPELA U MAUTHAUZENU\nU ZNAK SEĆANJA NA 8 000 SRPSKIH VOJNIKA\nKultura sećanja na naše pretke i njihova žrtva se ne smeju zaboraviti, jednoglasno je poručeno sa polaganja kamena temeljca i osveštanja temelja spomen-kapele Svetih novomučenika srpskih, srpskim vojnicima sahranjenim na italijanskom vojnom groblju u naselju Rajferdorf u Mauthauzenu. Mada je trebalo više od jednog veka da se na dostojan način obeleži mesto gde je sahranjeno 8.000 srpskih vojnika, koji su u Prvom svetskom ratu u zarobljeništvu većinom umrli od tifusa, važno je da nisu pali u zaborav. Spomena-kapela će biti građena u vizantijskom stilu. Zemljište na kome će biti sagrađena je zakupljeno na 99 godina, što je platila Vlade Republike Srpske. Kada bude završena, na unutršnjim zidovima će biti ispisana imena svih 8.000 srpskih vojnika koji ovde počivaju. - Izgradnja spomen-kapele je ostvarenje naših želja da se na dostojan način odužimo srpskim vojnicima, koji su ovde, daleko od svoje kuće, našli poslednji mir. Zahvalni smo svima koji su doprineli da se ovaj projekat realizuje. Zahvaljujemo Miloradu Dodiku, predsedniku Republike Srpske, koji je podržao ovu inicijativu i doprineo da se ona realizuje jer je izgradnja kapele od nacionalnog značaja. Posebno priznanje odajemo svim institucijama Republike Srpske, koja je još jednom pokazala da je srpska Sparta. Zahvaljujemo SPC i sveštenstvu Eparhije austrijsko-švajcarske na čelu sa vladikom Andrejom, koji su podržali i pomogli ovu ideju. Članovi Građevinskog odbora su prethodnih meseci uradili veliki posao na čemu smo im posebno zahvalni - naglasio je na početku ceremonije Željko Malešević, jedan od najaktivnijih u timu koji radi na ovom projektu. Vladika austrijsko-švajcarski Andrej je uz zahvalnosti svima koji su pomogli početak radova kao i svima koji su došli na ovaj uzvišen čin istakao da se spomen-kapela simbol slobode. Mladen Filipović, šef kancelarije Republike Srpske u Beču je naglasio da moramo gajiti kulturu sećanja na sve srpske žrtve bez obzira na to gde se one nalazile. On je zahvalio svima koji su došli na ovaj važan događaj i koji su pomogli početak izgradnje spomen-kapele. Profesor na Univerzitetu u Beču Gordana Ilić Marković detaljno je govorila o događajima iz Prvog svetskog rata i sudbini vojnika koji su sahranjeni na italijanskom groblju. On je naglasila da se računa da oko 45.000 što civila što vojnika počiva na grobljima širom Austrije. Ambasador Republike Srbije u Beču Pero Janković je zahvalio svima koji su na bilo koji način doprineli ovom činu, podvukavši da je makar donekle ispravljena nepravda prema žrtvama. Svi prisutni su posle završetka zvanične ceremonije položili beton u temelje spomen-kapele Svetih novomučenika srpskih.\nPOVODOM DVADESET GODINA OBNOVLJENOG RADA I 102. GODINE OD OSNIVANJA\nPREDSTAVLJENA „SPOMENICA KOLA SRPSKIH SESTARA NEGOTINA“\nNegujući dobru tradiciju više od jednog veka humanog dobrotvornog rada, Kolo srpskih sestara u Negotinu proslavilo je na Blagovesti 7. aprila 2016. godine, dvadeset godina obnovljenog rada i 102. godine od osnivanja. Povodom ovog jubileja održana je promocija Spomenice „Kolo srpsih sestara u Negotinu“, autora protojereja-stavrofora Ranka Jovića, u svečanoj sali negotinske Gimnazije. Promociji je prisustvovao Preosvećeni vladika timočki g. Ilarion, arhimandrit Kozma (Radović), iguman manastira Bukovo, direktor Gimnazije g. Vlada Veličković i brojni posetioci. Prisutne je pozdravio protojerej Milan Radović, starešina Sabornog hrama Svete Trojice, koji je podsetio na uspešan rad ovog neprofitnog i humanitarnog udruženja od njihovog osnivanja 1904. godine do danas, a naročito na poslednje dve decenije njihovog rada pri Sabornoj crkvi.\nset godina, Gordana Popović, koja živi u Beču, a rodom je iz Negotina. Izdavanje Spomenice pomogao je Istorijski Arhiv Negotina, o čemu je govorio direktor g. Nenad Vojinović, koji je bio i recenzent knjige.\nO Spomenici je govorio prota Ranko Jović, ističući važnost da se sačuva od zaborava dugogodišnji dobrotvorni rad članica kroz brojne humane akcije, što je jedan od osnovnih razloga nastanka ove Spomenice. Potom je pročitana pozdravna poruka predsednice Kola g. Aleksandre Petrović, koja se trenutno nalazi u Beču. Sa ove promocije pozdravljena je i najveća donatorka ovog udruženja u proteklih dvade-\nIzražavajući zadovoljstvo zbog istrajnog rada Kola srpskih sestara Negotina, vladika Ilarion je rekao da je potrebno malo dobre volje, koju su imale žene Negotina da bi se ostvarila humanost na delu i pomogli potrebiti, što je svakako jedan od retkih primera u današnje vreme. Izrazio je nadu da će se žene i u drugim mestima naše Eparhije ugledati na dobrotvorni rad negotinskog Kola sestara i slična udruženja obnavljati pri svojim hramovima.\nAPRILSKA KULTURNA DEŠAVANJA U KLADOVU\nBIBLIOTEKA „CENTAR ZA KULTURU“ ULEPŠALA PROLEĆE U GRADU NA DUNAVU Aprilska kulturna dešavanja Biblioteke „Centar za kulturu“ Kladovo, započeta su obeležavanjem velikog praznika za najmlađe ljubitelje knjige, Međunarodni dan dečje knjige, povodom kojeg su organizovani mnogobrojni programi u želji da se još više populariše čitanje kod dece. Međunarodni dan dečje knjige u celom svetu se obeležava 2. aprila u spomen na rođenje pisca Hansa Kristijana Andersena. Najmlađi opštine Kladovo, tim povodom, družili su se sa poznatim dečjim piscem Robertom Takaričem, crtali su, pevali, takmičili se, igrali se u mnogobrojnim kreativnim i edukativnim radionicama u biblioteci i u bibliobusu.\nObeležen je i 23. april – Svetski dan knjige. Dan kada su svet napustila dva velikana književnosti, Migel de Servantes i Vilijam Šekspir. Svrha ovog praznika, koji je 1995. godine osnovao UNESKO, jeste da oda priznanje knjigama i piscima, te da ohrabri ljude da otkriju ili pak ponovo ožive zadovoljstvo čitanja. Tim povodom, priređen je program „Šekspir - rađanje pozorišta“ koji je koncipiran kao edukativni tematski kolaž koji je odabrala i adaptirala prof. Aleksandra Jovanović. Kroz čuvene monologe i zanimljive scene iz različitih Šekspirovih drama, vodili su nas učenici Srednje škole „Sveti Sava“ u Kladovu.\nKnjiževnica Ivana Kuzmanović predstavila je svoj roman “Ljubav bez iluzija”, dok su mladi alpinisti Marko Nikolić i Nenad Mitrović predstavili svoju neobičnu ekspediciju, koja su sa još sa svoja dva hrabra drugara, prešli jedan od pravaca povlačenja srpske vojske peške, ali 100 godina kasnije. Putanja je obuhvatila Peć (Rugovsku klisuru) – Čakor – Devojački krš – Plav – Gusinje – Vrmošu – Selce – Tamaru – Hoti – Skadar – Lješ – Drač – Krf. Njeni članovi su ovim gestom želeli da iskažu najiskrenije divljenje i odaju počast precima. Biblioteka “Centar za kulturu Kladovo” u saradnji sa Internacionalnom policijskom asocijacijom Srbije – Regije Bor, Ministarstvom unutrašnjih poslova Srbije (Policijska stanica Kladovo) i Kriminalistič-\nko-policijskom akademijom, organizovala je izuzetno posećena tribina na temu “Borba protiv visokotehnološkog kriminala” na kojoj su se predstavili eminentni stručnjaci iz te oblasti: Dr Vladimir Urošević, Mr Sergej Uljanov i Dr Zvonimir Ivanović.\nZavršen je Likovni konkurs, koji je sadržao dve teme: “Narodna tradicija i običaji“ i “Slobodna tema“. Ukupno je pristigao 61 rad. Radovi su pristigli iz Kladova, Podvrške i Niša. Prva nagrada je uručena Mileni Sipljanović, učenici IV razreda OŠ „Ljubica Jovanović Radosavljević“ iz Podvrške. Druga nagrada Teodori Bađić, učenici VII/2 OŠ „Vuk Karadžić“ iz Kladova. Treća nagrada Aleksandri Jauković, učenici III/4 OŠ „Branko Miljković“ iz Niša. Četvrta nagrada Milici Balanović, učenici VIII/1 OŠ „Vuk Karadžić“ iz Kladova. Dodeljena je i grupna nagrada Udruženju za pomoć osobama ometenim u razvoju „Nada“ Kladovo, i pohvala za Stevanović Stevana. U saradnji sa Francuskim institutom u Srbiji i frankofonim udruženjem iz Kladova, priređena je izložba „Obnovite energije!“.\nBiblioteka „Centar za kulturu“ Kladovo uz finansijsku podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije realizovala je 2013. i 2014. godine, projekat „Običaji sa Dunava“. Ta tema je bila polazna tačka za realizaciju emisije „Eko-Karavan“ koja je prikazana 25. aprila 2016. godine na prvom kanalu RTS-a. Projekat „Običaji sa Dunava“ ima za cilj zaštitu i očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa Dunava i Đerdapa, pre svega očuvanje autentičnih običaja vezanih za alase na Dunavu. Tekija, varošica na obali Dunava sa bogatom istorijom, interesantno je područje u kojem je ribarenje duga tradicija, koja se nažalost polako gasi. Istoriju i sadašnjicu male varošice kod Kladova u 30 minuta priloga, zabeležila je autorka Dragana Vasiljević sa ekipom RTS. Link za snimak emisije: http://www.rts.rs/page/tv/sr/story/20/rts1/2283964/eko-karavan-price-iz-tekije.html\nVELIKA NAGRADNA IGRA ,, VOZI SE I OSVOJI” BOOM TAXI NEGOTIN U NAREDNOM IZVLAČENJU GLAVNA NAGRADA JE Vivax LED TV Dijagonala ekrana: 48” / 122 cm\nIzvlačenje nagrada 24. 4. 2016. god. u emisiji ,, NEDELJOM U 8” na TV ISTOK 5 vožnje u vrednosti od 1000 dinara Dobitnici: Svetlana Milenković, Nikolić Branislav, Jasmina Jelenković, Stojanović Božidar, Draga Mrvoš Mot. 3 vožnje u vrednosti od 3000 dinara Dobitnici: Marija Žita, Dušica Miličević, Ilić Živka. 2 vožnje u vrednosti od 5000 dinara Dobitnici: Đorđević Milanka, Živorad Ceković. Glavna nagrada skuter Dobitnik: Mina Marković Naredno izvlačenje nagrada 26. 5. 2016. god. u emisiji ,, NEDELJOM U 8” na TV ISTOK\nPRVI PUT U OPŠTINI NEGOTIN ORGANIZOVANA MANIFESTACIJA\n“ZDRAVLJE SE VEŽBA“ - KAKO SVOJE TELO I UM OBOGATITI I UČINITI ZDRAVIM I VITALNIM Manifestacija “ ZDRAVLJE SE VEŽBA “ organizuje se po prvi put u opštini Negotin u organizaciji Gimnastičkog kluba “Hajduk Veljko”, Kancelarije za mlade, Američkog saveta u saradnji sa Flex organizacijom po programu Globalni dan volontiranja mladih. Cilj ovog projekta jeste razvijanje svesti o važnosti bavljenja fizičkim aktivnostima od najranijeg detinjstva, upoznavanje široke javnosti o mogućnosti da na najbolji mogući način iskoriste svoje potencijale i želje da svoje telo i um obogate i učine ga zdravim i vitalnim.\n-Da se zdrav život vežba i uču od malih nogu pokazao je današnji susret sportista i ljubitelja rekreacija. Više stotina dece oprobalo je svoje sposobnosti na poligonu spretnosti dok su mame u fitnes klubu\nPosetioci ovog lepo događaja su bili u prilici da zajedno vežbaju, ali i pokažu svoje sposobnosti u takmičarskom delu programa. Poligon za najmlađe i Sportski izazovi i takmičenja. Posebno zanimljiv bio je Kviz znanja, gde su učesnici manifestacije bili u prilici da pokažu koliko poznaju sport. Najbolji učesnici dobili su i prigodne nagrade.\nna otvorenom, u centru Negotina pokazale da nema predrasuda kada je zdrav način života u pitanju. Svi zajedno poslali su poruku “ Zdravo mislite, zdravo živite jer ZDRAVLJE SE VEŽBA” rekla je Danijela Nikolić moderator ove manifestacije.\n“ Zdravlje se vežba” projekat koji se po prvi put organizuje u Negotinu podržali su mnogi prijatelji sporta i donatori. Pored takmičara, projekat je okupio i decu koja imaju i problem u razvoju i deformitete. Posetioci programa su sem vežbanja tela, uma , hranili i svoj duh dobrim raspoloženjem i druženjem, a za snagu se pobrinula kuća zdrave hrane.\nSRPSKI KLUB IZ LINCA ORGANIZOVAO FOLKLORIJADU\nPOŠTUJU TRADICIJU GOSTI DOČEKANI NA ULASKU SOLJU, HLEBOM I RAKIJOM\nU prelepoj sali Volkshusa, u naselju Bindermihl, osim domaćina, na bini su se predstavili folklori KUD-”Barili” i “Srbija”-Braunau, BosiljakVels, “Knez Lazar”-Gmunden, Lane-Kirhdorf. Posebno je vredne zemljake iz Mlave obradovao dolazak članova makedonskog kluba “Ćirilo i Metodije” iz Linca. Ovo društvo je osnovano prošle godine i već ima odličnu saradnju da brojnim srpskim udruženjima širom pokrajine.\nPredsednik SK Mlava Rajko Mijatović je otvorio folklorijadu, dok je program vodila njegova ćerka Nada, koja je posebno za ovu priliku doputovala iz Beograda: - Poštovani članovi kluba, draga deco, želimo ovim putem da vam se duboko zahvalimo i izrazimo veliko poštovanje za organizaciju i za vreme izdvojeno za održavanje folklorijade. Ovo je veliko priznanje za sve ono što smo do sada zajedno gradili za dobrobit svih nas - sijao je od zadovoljstva posle nezaboravnog druženja u Bindermihlu prvi čovek Mlave Rajko Mijatović. Na bini su se ređale igračke grupe, a brojni gosti nisu štedeli dlanove da nagrade igrače za brojne narodne igre iz matice. Svi su bili pobednici pošto je cilj ove manifestacije bilo druženje i sklapanje novih prijateljstava. Domaćin je predstavnicima klubova koji su učestvovali na folklorijadi uručio posebne zahvalnice i prigodne poklone. Bila je pripremljena raznovrsna hrana, a sve je začinjeno kolačima, koje su posebno za ovu priliku napravile vredne članice udruženja.\nKako nalažu tradicionalni srpski, običaji brojne goste su na ulazu čekali so, hleb i rakija, koje su služile prelepe devojke u srpskim nošnjama.\nPosle nastupa folklora nastavljeno je veselje kome su se priključili gosti u sali, pa je druženje trajalo do duboko u noć.\nPENZIONERSKA SEKCIJA KLUBA OSTROG IZ LINCA ORGANIZOVALA TAKMIČENJE U PECANJU\nNEMA ŠALE SA RIBOLOVCIMA KADA PRE ZORE SPREME MAMCE I UDICE\nU organizaciji penzionerske sekcije srpskog kluba Ostrog iz Linca, organizovano je takmičenje u pecanju na jezeru Erblaze. Uprkos lošem vremenu zaljubljenici u ribolov su poranili kako bi isprobali mamce i udice i pre svega učestvovali u lepom druženju. Ukupno 11 takmičara se našlo u konkurenciji. Bili su tu veliki prijatelji srpske zajednice iz Linca i kluba Ostrog, Franc Nešvil, junior i senior i njihov rođak Volfgang. Osim njih su se takmičili Nedeljko Janković, Biro Tibor, Gašpar Mišković, Zoran Panić, Sabid Bajčić, Dragan Blagojević, Branislav Marković i Nedeljko Čanka. Za merenje i kontrolu su bili zaduženi Milorad Čelarević i Nedeljko Jovanović. Na kraju najviše je ulovio Franc Nešvil senior, iza njega Nedeljko Janković, dok je treći bio Sabid Bajčić. Pobedniku je pripao lep prelazni pehar u obliku šarana, a i ostali učesnici su dobili nagrade. Priređen je i zajednički ručak, a druženje je nastavljeno i u prostorijama udruženja.\n162. broj Zavičaj narodne novine


Rezultati pretrage za: suđenje\nPripremno ročište pred suđenje petorici policijskih službenika, koji se sumnjiče za propuste u obezbeđenju tokom i posle mitinga „Kosovo je Srbija“ 2008. godine kada je zapaljena ambasada SAD u Beogradu odloženo je danas u Višem sudu za oktobar.\nPredsednik Aleksandar Vučić odgovorio je putem svojih advokata na tužbu koju je protiv njega podneo lider Narodne stranke Vuk Jeremić i odrekao se predsedničkog imuniteta, ali je sudija odlučila da se današnje ročište ne održi dok se, po nalogu Apelacionog suda, Skupština ne izjasni da li mu, za ovakav slučaj, može biti skinut imunitet.\nĐokić prvi Srbin kojem će se suditi u Specijalnom odeljenju u Prištini\nU novoformiranom Specijalnom odeljenju Osnovnog suda u Prištini, u kojem će se suditi optuženima za ratni zločin, organizovani kriminal i druga teška krivična dela, uskoro će početi suđenje Zoranu Đokiću, raseljenom licu iz Peći, s privremenim boravkom u Beogradu, piše "Politika".\nČlanovima grupe "Amerika" produžen pritvor za još 30 dana\nViši sud u Beogradu produžio je pritvor četvorici osumnjičenih da su pripadnici grupe poznate kao "Amerika", koji su sredinom aprila uhapšeni u glavnom gradu Srbije zbog sumnje da su trgovali drogom.\nPočinje suđenje Asanžu\nU Londonu počinje suđenje osnivaču Vikiliksa Džulijanu Asanžu, kojeg je ranije uhapsila londonska policija u zgradi ambasade Ekvadora.\nIznošenjem uvodnih reči odbrane nastavljeno je suđenje ratnom generalu tzv. Armije BiH Atifu Dudakoviću i petnaestorici pripadnika i komandanata Petog korpusa za ratni zločin nad Srbima na području četiri zapadnokrajiške opštine u jesen 1995. godine.\nSuđenje Atifu Dudakoviću za zločine nad Srbima\nDanas je počelo suđenje Atifu Dudakoviću, nekadašnjem komandantu Petog korpusa Armije BiH i grupi od 16 bivših pripadnika tog korpusa koje tužilaštvo tereti za svesno učestvovanje u udruženom zločinačkom poduhvatu s ciljem progona Srba u opštinama Bosanski Petrovac, Bosanska Krupa, Ključ i Sanski Most u drugoj polovini 1995. godine.\nDanas počinje suđenje Dragoljubu Simonoviću\nU Drugom osnovnom sudu u Beogradu danas bi trebalo da počne suđenje bivšem predsedniku opštine Grocka Dragoljubu Simonoviću i ostalim optuženima povodom paljenja imovine Milana Jovanovića, novinara portala „Žig info“, 12. decembra prošle godine.\nOsuđeni za nasilje u makedonskom Sobranju traže pomilovanje\nU kancelariju predsednika Severne Makedonije Đorđa Ivanova stiglo je još zahteva za pomilovanje osuđenih za nasilje u Sobranju, prenosi makedonska televizija Telma. Iz kabineta predsednika, međutim, nisu potvrdili da su taj zahtev i dobili.\nSuđenje za ubistvo advokata: Šaranović pretio Zrelecu i pošto je prestao da ga zastupa\nSaslušanjem udovice ubijenog advokata Vladimira Zreleca, Anje Zrelec u Višem sudu u Beogradu nastavljeno je suđenje Vladimiru Šaranoviću optuženog da je ubio Zreleca 1. decembra 2015. godine na Vračaru.\nOdbrana bivšeg lidera bosanskih Srba Radovana Karadžića sprema se da krajem ove ili početkom 2020. godine uloži zahtev za ponovno suđenje zbog novootkrivenih dokaza, kazao je za TASS Goran Petronijević, jedan od Karadžićevih advokata.\nMandić: Ovo je antisrpski proces, sve je već presuđeno\nU nastavku iznošenja završnih reči na suđenju za pokušaj terorizma na dan izbora, oktobra 2016., optuženi lideri Demokratskog fronta (DF), Andrija Mandić i Milan Knežević, poručili su da ne priznaju sud pred kojim se vodi proces, jer je, kako kažu, montiran i politički motivisan.\nNovo suđenje Miri Marković\nSuđenje za pokušaj ubistva Beka krenulo od početka\nPred Višim sudom u Beogradu formalno je, zbog promene člana sudskog veća, krenulo od početka suđenje Maji Adrovac i Aleksandru Zdravkoviću, optuženima za pokušaj ubistva biznismena Milana Beka u novembru 2014. godine.\nSutra završne reči na suđenju za ubistvo N.Bojovića\nU Specijalnom sudu u Beogradu sutra će početi završne reči na ponovljenom suđenju Milošu Delibašiću (34) i ostalim optuženim za učešće u ubistvima Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića tokom 2013. godine.\nPred većem Osnovnog suda u Prizrenu, kojim je predsedavao sudija Artan Sejrani, okončano je saslušanje albanskog meštanina Male Kruše kod Prizrena, kojeg je predložilo Specijalno tužilaštvo Kosova u postupku protiv Darka Tasića, optuženog da je tokom sukoba na Kosovu izvršio krivično delo Ratnog zločina protiv civilnog stanovništva.\nNa suđenju za ubistvo advokata svedočila Delibašićeva majka\nPred Višim sudom u Beogradu danas je saslušanjem svedoka nastavljeno suđenje Vladimiru Šaranoviću, povodom optužbi da je ubio advokata Vladimira Zreleca 1. decembra 2015. godine na Vračaru.


Strucna predavanja – Evropski univerzitet Brčko distrikt\nPoziv na konferenciju:Refractory, Process Industry, Nanotechnologies and Nanomedicine “ROSOV PINN 2017” – Beograd\nDear colleague, We are plesaed to invite you to participate in the Third regional roundtable: Refractory, Process Industry, Nanotechnologies and Nanomedicine "ROSOV PINN 2017" that will be held in Belgrade, Serbia, June 1-2, 2017. The information about conference, registration and abstract submission can be found at: http://www.rosov.rs/aktuelnosti/rosov-pin-2017/ Looking forward to seeing you in Belgrade. Call for abstracts and conference information Poziv na konferenciju\nPoziv na konferenciju:Refractory, Process Industry, Nanotechnologies and Nanomedicine "ROSOV PINN 2017" – Beograd\nRazvoj kvalifikacija i standarda zanimanja\nU organizaciji Sveučilišta u Mostaru, ekspertnog tima iz BiH za reformu visokog obrazovanja (HERE) i Erasmus+ Ureda u BiH, održaće se radionica 27. rujna 2016. (utorak) u razdoblju od 10:00 do 16:00 sati u prostorijama Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Mostaru (Bijeli brijeg b.b. Mostar). Sudjelovanje potvrditi najkasnije do 21. rujna 2016. na email dijana.jakirlic@erasmusbih.com, a više informacija o samoj radionici može...\nBosna i Hercegovina – federalizam, ravnopravnost, održivost\nBosna i Hercegovina–federalizam, ravnopravnost,održivost Studija preustroja BiH u cilju osiguravanja institucionalne jednakopravnosti konstitutivnih naroda Dvorana Bruxelles EuropskogdomaZagreb,Jurišićeva 1/1, srijeda- 08.lipnja2016.- 19sati U predstavljanju sudjeluju: Ivan Vukoja i Milan Sitarski,urednici studije Ivo Lučić,Nino Raspudići Ivan Rogić,predstavljači studije Pokrovitelji predstavljanja: Hrvatski sabor Hrvatski narodni sabor BiH Državni ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske Udruga bosanskih Hrvata "Prsten"...\nPozivno pismo za učešće na radionici pod nazivom ” Kratki ciklusi visokog obrazovanja i njihovo uvođenje u okvir kvalifikacija u BiH”\nU prilogu je poziv za učešće na radionici pod nazivom ‘’Kratki ciklusi visokog obrazovanja i njihovo uvođenje u okvir kvalifikacija u BiH’’. Radionica će se održati 14. aprila 2016. godine u prostorijama Rektorata Univerziteta u Sarajevu (sala Senata, II sprat). Planirani učesnici na ovom događaju su predstavnici javnih i privatnih visokoškolskih institucija iz BiH, predstavnici ministarstava obrazovanja, relevantnih...\nPozivno pismo za učešće na radionici pod nazivom " Kratki ciklusi visokog obrazovanja i njihovo uvođenje u okvir kvalifikacija u BiH"\nStručno predavanje – PREVENCIJA I RANO OTKRIVANJE RAKA DOJKE – 07.04.2016. godine\nDana 07.04.2016.godine u 17:00h na Evropskom univerzitetu će se održati stručno predavanje na temu : " Prevencija i rano otkrivanje raka dojke". Predavači: Doc. dr Munevera Bećarević Prof. dr Haris Huseinagić Doc. dr Mufid Burgić Pozivamo sve studente Evropskog univerziteta i građane Brčko distrikta da prisustvuju predavanju.\nOdržano stručno predavanje na temu : ” Prevencija raka dojke i melanoma – raka kože”.\nOdržano stručno predavanje na temu : " Prevencija raka dojke i melanoma – raka kože".\nNajava stručnog predavanja – četvrtak 17.03.2016.godine\nDana 17.03.2016.godine u 16:30h na Evropskom univerzitetu će se održati stručno predavanje na temu : " Prevencija raka dojke i melanoma - raka kože". Predavač: Prim. doc. dr. med. sc. Adi Rifatbegović. specijalista rekonstruktivne hirurgije Pozivamo sve studente Evropskog univerziteta i građane Brčko distrikta da prisustvuju predavanju.


Mićunović: Moć i odgovornost DS – Nadlanu.com\nMićunović: Moć i odgovornost DS\nBEOGRAD, 03. februar 2010. (FoNet) - Demokratska stranka (DS) danas ima ogromnu odgovornost za uspešno vođenje zemlje, upravo zbog toga što je na vrhuncu moći, kaže za Danas Dragoljub Mićunović, predsednik Političkog saveta DS, povodom 20 godina od obnavljanja rada ove partije.\nDS je postala veoma masovna i nije tako lako kontrolisati sve aspekte njenog delovanja, pa će težnje u izmenama organizovanja i rada naše partije biti na tome, u smislu centralizacije o kojoj je govorio predsednik Tadić, kaže Mićunović.\nPrema njegovim rečima DS je sada najjača politička partija, sa najvećim kapacitetom za vođenje zemlje, najboljom međunarodnom reputacijom među svim političkim strankama i naravno, to je partija koja danas ima ogromnu odgovornost za uspešno vođenje zemlje.\nPrednosti DS su u tome što je ona imala viziju, što je u trenutku raspada Jugoslavije imala jasan stav da je težište na razvoju demokratije i demokratskih institucija, uz ekonomske i političke integracije u Evropsku uniju, jedini ispravan put za Srbiju.\nDS je bila mirotvorna stranka i izbegla je sve zamke agresivnog nacionalizma. Međutim, zbog toga što se nije uključivala u retrogradne tokove, trpela je velike posledice, konstatuje Mićunović.\nKada je reč o manama, u svakoj stranci na vlasti se dešava da u nju pohrle ljudi kojima je samo do vlasti ili profita.\nDS je postala veoma masovna i nije tako lako kontrolisati sve aspekte njenog delovanja. Zbog toga je i predsednik DS Boris Tadić govorio o centralizaciji, ocenjuje on.\nNa pitanje koliko je ispravan utisak u javnosti da je u stranci najuticajnija grupa ljudi bliskih Tadiću, a koji tokom devedesetih nisu bili na značajnim položajima,Mićunović kaže da je reč o posebnoj situaciji, u kojoj se stvara taj utisak, jer je Tadić predsednik države i stranke.\nTadić kao predsednik države ima svoje saradnike s kojima se konsultuje. On se, naravno, konsultuje i sa partijskim organima, ali nekada se te partijske i državne funkcije preklapaju, jer o nekim pitanjima i stranka treba da zauzme stav pre državnih organa, zaključuje Mićunović.


Četvrtak, 25.02.2021 | 11:45\nPonašanje predsjednika Opštine Tuzi Nika Đeljošaja čin je neodgovornog političara koji zarad uskih medijskih i drugih interesa krši niz Zakona Crne Gore i potpiruje podjele i to sa pozicije prvog čovjeka jedne Opštine u Crnoj Gori, što ga čini nedostojnim funkcije, ocijenio je predsjednik Prave Crne Gore i poslanik u Skupštini Marko Milačić.\n"Predsjednik bilo koje Opštine i javni funkcioner moraju biti primjer svim građanima Crne Gore u poštovanju zakona, jer poštovanjem zakona poštuje se država. Ovim činom gospodin Đeljošaj je jasno pokazao koliko poštuje državu Crnu Goru".\nKako kaže Milačić, zakon mora biti jednak za sve.\n"Prava Crna Gora poziva odlazeće tužilaštvo da demonstrira da je zakon u ovoj zemlji jednak za sve i da hitno – onako kako su procesuirali narod čak i zbog objava na društvenim mrežama – procesuira predsjednika Opštine Tuzi zbog očiglednog krivičnog djela pozivanja na otpor, ali i niza drugih nedozvoljenih radnji. Zakon mora biti jednak za sve, bez obzira kojoj političkoj, nacionalnoj ili vjerskoj grupi neko pripadao, što je u punom interesu svakog građanina Crne Gore, živio on u Tuzima, Budvi , Pljevljima ili bilo kojem gradu", zaključio je Milačić.\n/// VLADA spremna da odmah sjedne za sto sa Đeljošajem i RIJEŠI PROBLEM\nMilacic nekome nesto porucio... hahahah\nJedino što zna to je da pali zastave NATO-a.\nOvaj prcovan je najveće zastidje Crne Gore.\nPotpuno si nebitan lik.


JE LI TUZLA TOLIKO JAKA I UTICAJNA: "Damira Nikšića isključiti iz stranke"\nNaslovnica NAJNOVIJE JE LI TUZLA TOLIKO JAKA I UTICAJNA: “Damira Nikšića isključiti iz stranke”\nJE LI TUZLA TOLIKO JAKA I UTICAJNA: “Damira Nikšića isključiti iz stranke”\nNakon ovog incidenta ogromna prašina digla se u tuzlanskoj javnosti, a osude su stizale sa svih strana. Prvi su reagovali iz Jedinstvene organizacije boraca TK koji su početkom ove sedmice od Gradskog vjieća Tuzla, kao i svih ostalih gradskih i općinskih vlasti u kantonu zatražili da se Nikšić proglasi nepoželjnom osobom.\nPodsjetimo, Nikšić je prošle subote vidno uznemiren stigao na sjednicu Glavnog odbora SDP-a na kojoj se razmatralo o tome da li će partija u vlast ili opoziciju. Nikšić se nije slagao sa svojim partijskim kolegama iz TK koji su zagovarali ulazak u vlast.


Metro 6R4 reli automobil Grupe B koji nije nikada vožen - AutoNovosti.com\nMetro 6R4 reli automobil Grupe B koji nije nikada vožen\nPredstavljamo vam reli automobil Grupe B, Metro 6R4 iz 1986. godine, koji od kada je napravljen nikada nije učestvovao na reli takmičenju, a nikada ni vožen. Sada je na prodaji, sa samo 7 milja na odometru.\nOvaj Metro 6R4 je jedan od 200 primjeraka ikada napravljenih u fabrici Austin Rover grupe. Nosi redni broj 189. Prodat je entuzijasti, koji ga je “strpao” u garažu u Oksfordširu i tu ga je čuvao čitavih 10 godina. Ostao je u istom stanju kao i kada je izašao iz fabrike, sa još uvijek originalnim voskom kojim je premazan kada je isporučen vlasniku.\nNakon perioda provedenog u garaži, Metro 6R4 je poklonjen Donington muzeju u Lesteru, gdje je bio dio stalne postavke punih šest godina. Nakon 16 godina, automobil je vrlo malo “prešao”, oko 5 milja.\nMetro 6R4 je 2002. godine dobio novog, drugog, vlasnika kod koga je proveo narednih 17 godina i za to vrijeme je “prešao” još 2 milje . To je “uspio” na raznim izložbama na kojima je učestvovao. Za ovaj Metro 6R4 se može reći da nikada nije vožen na putevima i da je stvarno “kao nov”, uprkos godinama.\nAutomobil će biti ponuđen na Silverston aukciji koja će se održati 26. jula. Nikad vožen na trkama i putu, nikada registrovan, nikada oblijepljen u trkačke liverije. Pretpostavljamo da i kada bude prodat, novi vlasnik neće voziti ovaj Metro 6R4 onako kako je napravljen i predviđen da bude vožen, već će opet završiti u garaži i tamo nastaviti svoj životni vijek.\nPrema informacijama sa sajta Silverstone Auctions,Metro 6R4 bi mogao dostići cijenu od 200,000-250,000 funti.\nTagovi:6R4 Group BAukcijaAutomobiliMetrorallyezanimljivo\nČišćenje zapuštenog Audija TT (VIDEO)\nDušan 21/10/2019 659 pregleda\nDušan 21/10/2019 888 pregleda\nDušan 17/10/2019 393 pregleda


Srbija vicešampion sveta vazdušnim pištoljem\nBeograd, 04. Avgust 2010. PR Objave: Saopštenje -\nMuška seniorska reprezentacija Srbije u gađanju vazdušnim pištoljem osvojila je vicešampionsku titulu na Prvenstvu sveta u Minhenu sa 1.747 krugova (Zlatić 590, Mikec 584, Grgić 573). Ovo je i novu državni rekord, stari od 1.746 krugova je držala reprezentacija Srbije (Grgić, Mikec, Zlatić) sa turira u mestu Ruše u Sloveniji 2008. Šampionsku titulu osvojila je u konkurenciji 30 reprezentacija, selekcija Rusije sa 1.749 krugova, dok je bronza pripala Koreji sa 1.742 kruga.\nOvo je prva svetska ekipna medalja pištoljem za srpsko streljaštvo. Ova tri strelca su osvojili i jedine dve evropske medalje 2009. u Pragu srebro vazdušnim pištoljem i 2005. u Beogradu bronzu MK pištoljem\nAndrija Zlatić je sa 590 krugova (99, 100, 100, 97, 95, 99) ušao u finale koje počinje u 13,30 časova i to sa prve pozicije sa tri kruga više od najbližeg pratioca! Oborio je i državni rekord osnovnog dela za tri kruga (stari od 587 krugova su držali Grgić sa VN Beograda 2005. i Mikec sa Trofeja Beograda 2009).\nKao šesti u finalu sa 584 kruga (97, 98, 97, 98, 98, 96) gađaće i Damir Mikec koji je, bez obzira na učinak u plej ofu, obezbedio olimpijsku vizu za London 2012. Naime, vizu od finalista imaju već Zlatić (osvojio je četvrtim mestom MK pištoljem) i svetski šampion MK pištoljem Japanac Masuda, a pošto šestorica vazdušnim pištoljem overavaju put za London, olimpijsku normu ispunio je i osmoplasirani Portugalac Košta sa 582 kruga, koliko je vredelo finale.\nDimitrije Grgić je osvojio 53. mesto u konkurenciji 140 strelaca sa 573 kruga (96, 95, 95, 98, 94,95).\nMikec je drugi strelac, ujedno i drugi sportista iz Srbije uopšte koji je osvojio olimpijsku vizu za London 2012.\nstreljastvo, vazdusni pistolj\nq: 19 - t: 0.07649 sec


Otvara se nova operska scena u "Vuku" - Nedeljnik\nOpera "Don Ðovani" u režiji Aleksandra Nikolića i koreografiji Aleksandra Ilića, pod dirigentskim vođstvom Aleksandra Saše Spasića, biće izvedena 23. i 26. februara na sceni "Aleksandar Popović" UK "Vuk Stefanović Karadžić"\nU želji da proširi i osnaži svoju programsku delatnost, uvođenjem novih oblika izvođačko-scenskih praksi, u Ustanovi kulture "Vuk Stefanović Karadžić" 23. februara biće otvorena nova operska scena, izvođenjem opere "Don Ðovani" sa specijalnim gostima iz Kine.\nOpera "Don Ðovani" u režiji Aleksandra Nikolića i koreografiji Aleksandra Ilića, pod dirigentskim vođstvom Aleksandra Saše Spasića, biće izvedena 23. i 26. februara na sceni "Aleksandar Popović" UK "Vuk Stefanović Karadžić".\nInternacionalni ansambl mladih izvođača spaja umetnike iz Pekinga, Bostona i Beograda zamišljen je kao most koji spaja Istok, Zapad i Balkan kroz klasično Mocartovo delo koje, kako naglašavaju autori, pripada svim prostorima, epohama i civilizacijama.\nPriča o legendarnom zavodniku, u interpretaciji Nikolića i Ilića, ispričana je savremenim jezikom punim strasti, aluzija, ali i drskog humora i kritike licemerja.\nPublika je prošlog jula u Kombank dvorani velikim aplauzom nagradila originalnu postavku opere u kojoj su domaće operske zvezde (Jasmina Trumbetaš Petrović, Vladimir Andrić, Dragoljub Bajić…) i gosti iz Kine (Vanđe Žang, Žen Žen…) tumačili glavne uloge pod dirigentskom palicom dirigenta Metropoliten opere Georga Buhaltera.\nOvog puta, u produkciji GIPAC, nastupiće studenti Jiongtao Li, Šua Li, Jianfei Ren, Mina Gligorić, Vladimir Andrić, Miroslav Markoski, Stefan Karanac, Željko Andrić i drugi.\nOpere se prave za zaslužne\nAko je Vuk Karadžić zaslužan za jednu operu,šta bi rekli za Dositeja,Jernej Kopitara,koji su mu savetovali da sakuplja narodne umotvorine,Vuk im je odgovorio:\_":Neću da sakupljam slepačke pesme\_"!Sad mu prave i operu!?Nema sumnje da ima zasluga za prosvećivanje srpskog naroda,ali nije privi medju jednakima.!


Početak/Virus Korona/U Srbiji potvrđeno prisustvo Kovida-19 kod još 201 osobe, preminula jedna osoba\nNiške Vesti 9. aprila 2020.\nOd poslednjeg izveštaja do danas u 15 časova testirano je ukupno 1.586 osoba, kod 201 potvrđen je pozitivan nalaz na Kovid 19, a preminula je jedna osoba muškog pola, saopštila je na redovnoj konferenciji za medije dr Darija Kisić Tepavčević.\nU Srbiji je registrovano ukupno 2.867 potvrđenih slučajeva Kovida-19. 1.907 pacijenata je hospitalizovano, a na respiratoru je njih 127.\n„Prosečna starost preminulih je 64,3 godine, a smrtnost 2,3%. Distribucija preminulih po polu, od 66 preminulih 49 je muškog pola i 17 ženskog“, izjavila je Tepavčević.\nOna je istakla da se u Kliničkom centru Niš na Klinici za infektivne bolesti nalazi 20 pacijenata, u staroj zgradi hirurgije 24, u KC na Klinici za pulmologiju 55, u zgradi za rehabilitaciju 11 i u Hali Čair 229 pacijenata.\nDr Predrag Kon kazao je da su popunjeni kapaciteti privremenih bolnica u Nišu i dodao da postoje planovi za proširenje.\nOdređeni broj pacijenata je iz niške Hale Čair, zbog popunjenosti, danas prebačen na Beogradski sajam.\nKonferencija za medije Koronavirus kovid 19


Klikom do liste sumnjivih lica povezanih sa terorizmom - Naslovi.net vesti\nKlikom do liste sumnjivih lica povezanih sa terorizmom\nBEOGRAD - Uprava za sprečavanje pranja novca je u saradnji sa Institutom "Mihajlo Pupin - Računarski sistemi", razvila pretraživač preko kojeg građani i firme mogu da provere da li su u kontaktu ili imaju poslovnu saradnju sa "sumnjivim licima" koja su povezana sa terorizmom.\nPreko ovog pretraživača, svi koji to žele, moći će da pristupe listi "označenih lica" prema kojima se primenjuju sankcije Ujedinjenih nacija. Program omogućava direktno pretraživanje lista označenih lica Saveta bezbednosti UN.... »\nGrađani od sada za sekund mogu da provere da li su ljudi sa kojima sarađuju na bilo koji način povezani sa teroristima\nProgram omogućava direktno pretraživanje lista označenih lica Saveta bezbednosti UN\nUprava za sprečavanje pranja novca je u saradnji sa Institutom "Mihajlo Pupin - Računarski sistemi", razvila pretraživač preko kojeg građani i firme mogu da provere da li su u kontaktu ili imaju poslovnu saradnju sa "sumnjivim... »


Srpska književnica nagrađena „ZLATNOM ZVEZDOM“ za očuvanje poezije! - PRess Serbia | PR PRess team\nRenomirana, istaknuta, međunarodno priznata srpska književnica, pesnikinja i novinarka svakako će staru godinu pamtiti po velikim uspesima, brojnim priznanjima u domenu očuvanja srpskog jezika i nacionalnog identiteta, ali i novim pesmama iz poezije koje je iznedrila publici koja dugi niz godina prati autorkin nesebičan rad i stvaralaštvo.\nNaime, u prepunoj dvorani Metropol Palasa u samom srcu srpske prestonice, na festivalu „Ukus Fest“ u okviru promocije kulture i nematerijalne kulturne baštine Srbije, odlukom novinara i stručnog žirija festivala nagrađena književnica Božica Velousis prestižnim priznanjima u vidu pehara „Zlatne Viktorije“ i „Zlatne zvezde“ u različitim kategorijama. Naime, pomenuti festival je tokom minulog vikenda obeležio rođendanskom tortom i vatrometima dan festivala. Mališanima omogućio prisustvo Deda Mraza, dodelu paketića, mađioničara … ali medijima i prisutnoj publici nesvakidašnji kuriozitet, dodelivši značajna, specijalna priznanja pomenutoj eminentnoj umetnici.\nOve vrlo, značajne nagrade u okviru decembarske umetničke scene u Beogradu, na samom festivalu, nose poruku očuvanja srpskog jezika i književnosti u dijaspori, poezije, širenja kulture. Statue je uz specijalnu najavu uručila prominentna novinarka Radio Televizije Srbije Gordana Stijačić, te su tom prilikom zajedno poklonile publici knjige iz poezije i romane, povodom nastupajuće 2020. godine.\nPrvo priznanje „Zlatna Viktorija“ je dodeljeno u kategoriji umetnosti i širenja kulture u 2019. godini i negovanja srpskog jezika u Srbiji i Evropi. Drugo priznanje „Zlatna zvezda“ uz pomenuto prvo, dodeljeno je u kategoriji za značajne rezultate na unapređenju poezije i književnosti u okviru autorskog dela „Život je lep“ koji je naišao na sjajan prijem kod čitalaca.\nTagoviBožica Velousis nagrada prestižno priznanje srpska književnica Ukus fest zlatna zvezda


Prevodilac za nemački jezik / Content Writer | Teamwork | Rad od kuće | Poslovi Infostud\nOsnovana 2011. godine u Kragujevcu, Agencija Teamwork se prvenstveno bavi kreiranjem autorskog sadržaja za online gaming industriju (Web Content Writing, Content Management, SEO Articles, Translations) na engleskom, španskom, nemačkom, švedskom, norveškom, finskom, grčkom, i do sada je sarađivala sa preko 50 klijenata iz 20 različitih država. Naši autorski tekstovi se nalaze na više od 300 sajtova, među kojima veliki broj zauzima liderske pozicije u svojoj branši.\nZbog povećanog obima posla i saradnje sa novim klijentima, objavljujemo konkurs za poziciju:\nPrevod sajtova sa engleskog na nemački\nPisanje autorskih tekstova na nemačkom jeziku\nPerfektno znanje nemačkog jezika (native nivo)\nOdlično znanje engleskog jezika (najmanje napredni nivo)\nPoželjno iskustvo u prevođenju sa engleskog na nemački\nOdličnu početnu platu\nBonuse za ispunjene ciljeve\nOrganizovanje edukacije zaposlenih (SEO strategies, content writing, content management, digital marketing)\nUpoznaj poslodavca Teamwork\nNaša kompanija se bavi kreiranjem autorskog sadržaja za online gaming sajtove na raznim svetskim jezicima, kao i prevođenjem tekstova sa engleskog na nemački, španski, švedski, finski, norveški.\nDND Commerce d.o.o. - Prevodilac za engleski jezik


ANEGDOTA KOJA TERA SUZE NA OČI: Taksista je plakao, sklapao kraj sa krajem, ali mi nije dao da platim!\nDivac i Rebrača, Foto: Starsport©\nFenomenalna priča iz filma "Zlatni momci":\nObjavljeno: 15.04.2020. 18:26h\n9. avgusta 1998. godine košarkaška reprezentacija Jugoslavije se popela na krov sveta, tako što je u finalu pobedila Rusiju, a do epiteta najboljeg na planeti nosio nas je neverovani Željko Rebrača, koji je postigao 16 poena, a pritom je uhvatio 11 lopti.\nNakon toga je ušao u besmrtne. Zauvek će ostati upamćen u istoriji srpskog sporta, a nakon finala u Grčkoj njegova popularnost je bila na vrhuncu. Rebrača se prisetio trenutka kada se vratio u Beograd i anegdote sa taksistom\n- Ulazio sam u taksti Zastava 101 ili 128-ica šta je već bilo, i treba da platim taksi, a taksista je tad rekao 'dok ulaziš u moj taksi nikada nećeš platiit- Čovek koji je jedva sklapao kraj sa krajem, suze su mu išle kroz - oči prisetio se Rebrača u sjajnom filmu "Zlatni momci":\nMALJKOVIĆEV PREDLOG: Neka se košarkaške sezone registruju kako stoje!\nKADA ŽELJKO VIČE, ZNATE DA JE U PRAVU: Nema tu mnogo diskusije, nije prijatno da gledam snimke gde smo izgubili!\nGasol video sliku sa Miličićeve svadbe, pa nam se obratio na srpskom jeziku: Otkrio je šta se zapravo pilo tog dana\nPero Antić umešan u opasne malverzacije, nezakonita primopredaja bi mogla skupo da ga košta...\nŽeljko RebračaKošarkaška reprezentacija JugoslavijeTaksistaTaksiSvetsko prvenstvo u košarci 1998


AIRTOX TX3 zaštitna cipela - AIRTOX\nVisoko napredni Airtox za stil TX3 karakteriše veći broj super features, poput revolucionarnog sloja protiv prodora: WHITELAYER® - snažan kao čelik i mekan poput kuhinjske krpe. Sa WHITELAYER®, Airtox stvorio je revolucionarnu tehnologiju koja TX3 razlikuje od bilo koje druge sigurnosne cipele na tržištu koju danas možda poznajete.\nWHITELAYER® kombinovano sa Airtox AIR-sistem 3.0 čini TX3 sigurnosnu cipelu fleksibilnom u mjeri u kojoj je poznato samo nekoliko dobrih tenisica.\nDostupno u jednoj verziji u boji: zelena (za različite kombinacije boja vidi TX1 i TX2, za verziju vezanja žicom pogledajte TX11, TX22, TX33, za verziju midcut boot - provjeri TX66).\nVisoko napredni Airtox za stil TX3 karakteriše veći broj super features, poput revolucionarnog sloja protiv prodora: WHITELAYER® - jak kao čelik i mekan kao ...


Veljko Ražnatović svim srcem podržava srpske boksere u Areni - Telegraf.rs\n27/10/21 | 18:50 ≫ 18:53\n- Povreda i korona su me omele da nastupim, ali verujem da će momci koji nose srpski grb na srcu da obraduju medaljama celu državu - poručio je srpski kruzeraš\nVeljko Ražnatović (24), profesionalni srpski bokser u kruzer kategoriji, pojavio se u Areni da kapitenu Vladanu Babiću i ostalim saborcima iz reprezentacije pruži podršku na licu mesta u njihovim bitkama za medalju na Svetskom prvenstvu.\nNadao se, pripremao na Zlatiboru da i on pomogne u osvajanju odličja, ali nažalost povreda ruke, pa korona, omele su ga da ostvari jedan od dečačkih snova.\n- To se zove viša sila i protiv toga se ne može - setnim glasom rekao je Ražnatović na početku razgovora sa medijima u Areni.\nMeđutim, Ražnatović zna da plemenita veština ne trpi kukumavkanje.\n- Ono što je sigurno, vratiću se još jači i biće pobeda i u profi ringu i u opremi moje Srbije, koju volim najviše na svetu. Međutim, ovde nismo da pričamo o meni, nego o ovim momcima koji će, siguran sam, dati i poslednji atom snage koji u sebi imaju da dođu do medalje za Srbiju!\n- Verujem u moju braću, znam da to mogu. Dobro su krenuli, kod Srba straha nema. Biće lepih vesti do 6. novembra kada se završava ovaj svetski spektakl u srpskoj prestonici, videćete, osećam to - optimističan je jedan od najboljih kruzeraša Srbije.\nVideo: Ražnatović: Velika nam je čast da predstavljamo Srbiju\n28. oktobar 2021 | 08:33\n@Boža zemunac Božo bokseru ko je tebi kriv sto nisi nista uradio sto se boksa tice? Drzava?\n27. oktobar 2021 | 20:49\nZar on neće da se pokaže kakav je u ringu da mozda osvojila osviji medalju\n27. oktobar 2021 | 19:27


Uključenje iz Beograda: Prof. dr Milan Radovanović o odnosu Svetog pisma i poslovne etike • Radio ~ Svetigora ~\nPočetna » Aktuelni razgovori • Izdvajamo » Uključenje iz Beograda: Prof. dr Milan Radovanović o odnosu Svetog pisma i poslovne etike\n5. aprila 2019. 6. aprila 2019. ZVUČNI ZAPIS admin\nIme: 05 04 2019 intervju milan radovanovic; Opis: O odnosu Svetog pisma i poslovne etike Tip: audio/mpeg\n„Ako savremenom čoveku, koji veliki deo svog vremena provodi na poslu, nije pružena mogućnost da u okviru svoje profesije skladno razvija telesne, duševne i duhovne aspekte svoga bića, on gubi svoj lični identitet i ljudsko dostojanstvo” rekao je za slušaoce radija Svetigora prof. dr Milan Radovanović sa Akademija umetnosti u Beogradu, inače diplomirani teolog.\nOn je istakao da duh Biblije danas posebno dobija na važnosti jer je prisutna tendencija da se pitanje povezivanja poslovnih obaveza sa unutrašnjim smislom života implementira ne samo na menadžment preduzeća i kompanija, nego i na sve zaposlene radnike.\n„Na taj način hrišćansko duhovno nasleđe ima mogućnost da aktivno učestvuje u stvaranju jednog produhovljenijeg i humanijeg sveta, u kome će radno mesto biti ne samo uslov ostvarivanja gole fizičke egzistencije, nego i prilika za pravedan i celovit duhovni razvoj čoveka i društva” rekao je u više nego zanimljivom razgovoru prof. dr Milan Radovanović.\nKategorija: Aktuelni razgovori, Izdvajamo Oznaka: pismo, Prof. dr Milan, Radovanović, Sveto\nBesjeda Mitropolita Amfilhija na trpezi ljubavi u manastiru Stanjevići


Andreana Čekić je danas jedna od najpoznatijih pevačica koje je „iznedrilo“ takmičenje „Zvezde Granda“, a takođe je poznata i po svojim plastičnim operacijama u poslednjih godinu dana, te i po sukobu sa modnim kreatorom Sašom Vidićem.\nAndreana je pevala i pre učešća u pomenutom muzičkom takmičenju, ali je pak posle osvojenog šestog mesta u VI sezoni „Zvezda Granda“, znatno povećela svoju popularnost te i broj nastupa u zemlji, regionu i dijaspori.\nAndreana Čekić – biografija\nPopularna pevačica „Granda“, rođena je 23. avgusta 1984. godine, u mestu Kozarska Dubica u Bosni i Hercegovini, ali je ubrzo sa svojom majkom Sonjom, nakon što su joj se roditelji razveli kada je imala samo godinu i po dana, Andreana otišla da živi u Austriju.\nAndreana je u Austriji, tačnije u Beču, završila i osnovnu i srednju Ekonomsku školu, te tečno govori i nemački i srpski jezik.\nMajka poznate pevačice Sonja i danas živi u Austriji, dok pak Andreanin otac živi i radi u Rusiji, a pevačica ima brata po ocu Srđana, sa kojim je u odličnim odnosima.\nKako je vrlo vezana za svoje rodno mesto, Kozarsku Dubicu, Andreana Čekić vrlo često tamo ide da posećuje svoju baku, a ona danas živi i radi u Beogradu.\nAndreana se u maju 2016. godine, udala za svog dugogodišnjeg momka Ivana Mladenovića, sa kojim je imala i dve bračne krize – prvu kada je izgubila bebu, i drugu kada ju je po navodima medija suprug prevario sa izvesnom starletom, ali mu je pevačica oprostila te i danas imaju stabilan brak.\nMuzička karijera Andreane Čekić\nIako je manje poznato da je Andreana pevala sa svojih 19 godina (od 2003. godine), po brojnim klubovima, splavovima i diskotekama, javnost ju je prvi put upoznala kada se prijavila te 2010. godine za audiciju za V sezonu takmičenja „Zvezde Granda“, ali tada nije uspela da se plasira u finale (a mediji su spekulisali da je pevačica izbačena iz takmičenja zbog svog „kućnog videa“, koji je tada počeo da „kruži internetom“, ali je ona odlučno demantovala takve navode).\nNarednu šansu za uspeh, Andreana Čekić je videla u VI sezoni popularnog takmičenja (sezona 2011/2012. godine), kada se ponovo prijavila za „Zvezde Granda“, te je ušla u finale koje je pak održano 23. juna 2012. godine u studiju na Košutnjaku, i kada je pevačica osvojila šesto mesto (a pobednik sezone je bio pevač Darko Martinović).\nAndreana je tokom svog takmičenja najčešće pevala pesme Svetlane Cece Ražnatović, koje je interpretirala skoro kao i sama folk diva, te su je mnogi i izgledom i glasom počeli porediti sa Cecom, za koju Andreana uvek ističe da ne želi da je imitira ili kopira, ali da joj je ona svakako najveći muzički uzor.\nOd svog učešća u „Zvezdama Granda“, pa sve do danas, Andreana Čekić je snimila veliki broj vrlo popularnih singlova – „Hendikep“; Zaplakaće oči moje“; „Neraspoložena“ i „Viski“, sve tri pesme iz 2012. godine; „Kraljica u zlatu“; „Rođena da plačem“; i pemu „Nevreme“ (hit duet sa Slobodanom Slobom Vasićem), sve tri pesme 2015. godine; „300 svatova“, iz 2016. godine; „Blago suzama“ i „Ma samo me gledaj“, iz 2017. godine; „Zauvek ti pripadam“; „Kraljevi falša“, iz 2018. godine.\nOd svojih 12 singlova, Andreana je snimila vrlo kvalitetne muzičke spotove za devet pesama („Neraspoložena“; „Nevreme“; „Viski“; „Kraljica u zlatu“; „300 svatova“; „Blago suzama“; „Ma samo me gledaj“; „Kraljevi falša“ i „Zauvek ti pripadam“).\nPopularna pevačica danas ima veliki broj unapred zakazanih nastupa, pre svega u inostranstvu, a sa svojim suprugom, koji je i klavijaturista u njenom pratećem bendu, ne odvaja se ni na svojim gostovanjima.\nPrema broju pregleda na sajtu „YouTube“, najpopularnija pesma Andreane Čekić jeste hit singl „Kraljica u zlatu“, ali je pak njena najlepša pesma po mišljenju mnogih, numera „Blago suzama“.\nPrivatni život Andreane Čekić\nPoznata pevačica važi za jednu od retkih estradnih zvezda koja nije imala nikave skandale po pitanju emotivnih veza, jer je od početka svoje karijere bila u vezi sa klavijaturistom Ivanom Mladenovićem, za koge se i udala u maju 2016. godine, na velelepnoj svadbi koja je upriličena za oko 500 zvanica u jednom restoranu u Beogradu („Inter Hollywood“, naselje Ledine), dok je pak crkveno venčanje mladog para održano nešto kasnije, odnosno u maju 2017. godine.\nAndreanina venčana kuma je koleginica i pevačica Ana Sević (bivša supruga Darka Lazića), a takođe je i Andreana kumovala poznatoj pevačici kada se ona udavala za kolegu Darka Lazića.\nMeđu gostima na velelepnom slavlju, pored rodbine i prijatelja, bio je i veliki broj Andreaninih kolega pevača, koji su joj ujedno i vrlo dobri drugovi u svetu estrade, te su i uveličali veselje svojom pesmom, a među zvanicama su bili – Ana Sević i Darko Lazić; Katarina Grujić i dečko Nemanja Buha; Jelena Gerbec; Slađa Allegro; Jelena Kostov; Darko Martinović; Đani; Ivana Pavković i Petar Mitić; Ivana Selakov; Aleksandar Sofronijević; Katarina Živković; kao i Milan Mitrović; Ljubomir Perućica; Milan Dinčić Dinča; Joca Stefanović; Snežana Đurišić; te i Ljuba Aličić i mnogi drugi pevači.\nIako je na slavlju pevao najveći broj njenih kolega koji su došli kao gosti, i sama Andreana je po želji svog supruga otpevala pesmu „Slađano, moje slađano“.\nIako je delovalo kao da će brak poznate pevačice biti skladan i jedan od stabilnijih na estradi, jer je i dok je bila u vezi sa Ivanom, često izjavljivala kako je pronašla osobu koja je jedina razume, ipak se dogodilo da je najpre u oktobru 2016. godine, pevačica imala pobačaj usled komplikacija, te je izgubila bebu, o čemu je i obavestila fanove na svojim profilima na društvenim mrežama.\nMeđutim, ubrzo nakon što je Andreana preživela najbolniji period u svom životu, te se borila da ostane jaka i da se oporavi, usledio je novi šok, kada je saznala da ju je suprug Ivan prevario sa starletom Gordanom Terzić, ali je Andreana ubrzo potom i izjavila u medijima da ipak ne veruje u takve spekulacije, te da su navodi da je svog muža izbacila iz stana, te i da je pred razvodom od Ivana netačni.\nMeđutim, iako pozadina sukoba sa suprugom nije jasna, te se u medijima spekulisalo ili o prevari koja je već pomenuta, ili pak o tome da je pevačicin suprug Ivan zbog ljubomore pretukao jednog manekena iz spota svoje supruge, Andreana i Ivan jedno vreme nisu živeli zajedno, ali su se ipak pomirili nakon tri meseca, i Andreana je muža ponovi primila u svoj stan u avgustu 2017. godine.\nKako je Andreana Čekić, u javnosti poznata kao osoba koja ima veliki broj prijatelja i među kolegama i među ostalim javnim ličnostima, sve je iznenadio njen sukob sa modnim kreatorom Sašom Vidićem, koji joj je jedan period bio i lični stilista.\nNaime, do sukoba je došlo kada je Andreana izjavila da je Vidić njoj davao haljine koje su bile namenjene njegovoj danas velikoj prijateljici Svetlani Seki Aleksić, a uz konstataciju da ih uzme Andreana, jer Seka (koju je po pevačicinim rečima nazvao „debela svinja“), ni jednu ne može da obuče zbog svog viška kilograma.\nMeđutim, kako je Vidić poznat kao osoba koja nema „dlake na jeziku“, ubrzo je uputio veoma oštar odgovor poznatoj pevačici, te i negirao njene navode, a „rat“ putem društvenih mreža se pak nastavio jedan vremenski period, da bi sve rezultiralo time da danas Vidić i Andreana ne govore.\nAdreana Čekić je poznata kao veliki ljubitelj estetske hirurgije, i kao osoba koja nikada ne skriva svoje korekcije kojima se podvrgne, te je tako sa svojim fanovima podelila informaciju da je pak 2017. godine imala operaciju nosa, jer je zbog njegovog izgleda imala velike kompleksa tokom godina, ali se ipak u medijima spekuliša da je pevačica pored ove imala i niz drugih korekcija na svom licu, te su je optužili da više ne liči na sebe, već da se sve više pretvara u jednu od sestara iz svetski poznatog „reality klana Kardašijan“.\nDatum i mesto rođenja: 23. avgust 1984. godine, Kozarska Dubica, Bosna i Hercegovina\nPrevious Post:Biljana Sečivanović – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište\nNext Post:Fatmir Sulejmani – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište


Muške hulahopke sve popularnije | Muški magazin – M@N!\nPočetna » M@N! Vesti » Muške hulahopke sve popularnije\nMandy Marie Michaels, konobarica (III)\nArsen Venger – ŠVALERČINA\nSeksi Rhian Sudgen\nDizajneri italijanske modne kuće Emilio Kavalini su još 2009. godine lansirali kolekciju uniseks hulahopki – na bazi mešavine najlona i pamuka, koje su na njihovo iznenađenje doživele zapažen uspeh među muškom populacijom.\n“Kada smo započeli sa onlajn prodajom, primetili smo da veliki broj najlonki kupuju muškarci, a najtraženije su veličine L i XL. Sproveo sam istraživanje na Internetu i otkrio da postoji pravi kult muških hulahopki”, izjavio je podpredsednik kompanije Frančesko Kavalini.\nOn je naveo da ih muškarci kupuju prvenstveno radi zaštite od hladnoće, tako što ih nose ispod pantalona, ali je primetan i pravi modni trend sa sve većom potražnjom modela sa uzorcima pruga, kosturskih glava i zvezdica čija se cena kreće oko 20 evra.\nIz Italije se ovaj fenomen proširio i na druge zemlje, pa se najlonke za muškarce danas mogu kupiti i u Nemačkoj, Francuskoj, skandinavskim zemljama, Kanadi i SAD, kazao je Kavalini.\nKomšije mu popele auto na drvo\nMust-See: Amerikanac sa ukradenim autom završio na krovu svoje kuće (VIDEO)