NASLOVNA » BIBLIOTEKA, Dela savremenih teologa\n„BOGOSLOVLJE JE NAUČNO, AKO SE NJIME STRUČNO ZANIMAŠ“ – INTERVJU\n<p claMATI VASSA LARINA\n„BOGOSLOVLJE JE NAUČNO, AKO SE NJIME STRUČNO ZANIMAŠ“\nBogoslovlje je predmet koji tradicionalno sastavlja osnovu obrazovanja na univerzitetima Evrope. U Rusiji se vode diskusije kakvo treba da bude bogoslovsko obrazovanje i da li postoje osnove za uključivanje teologije u spisak naučnih specijalnosti. O evropskim tradicijama predavanja bogoslovskih disciplina, doktor bogoslovlja i predavač na Institutu za liturgička istraživanja bogoslovskog fakulteta univerziteta u Beču, monahinja Vassa (Larina) govori u intervjuu za internet časopis „Tatjanin dan“.\nMonahinja Vassa (Larina) rodila se 1970. godine u porodici sveštenika Georgija Larina, starešine Pokrovske crkve u gradu Najaka. Od 1987 do 1989. godine učila je na Bryn Mawr College. 1996. godine arhiepiskop berlinski, nemački i veliko-britanski Marko preveo je u Minhen, gde je nosila poslušanje dirigenta u sabornom hramu. Od 1996. do 2004. godine proučavala je arhivske dokumente istorije Ruske Zagranične Crkve na skupovima u Njujorku, Minhenu i Moskvi. Od 2003. do 2006. godine učila je na Institutu pravoslavnog bogoslovlja na univerzitetu u Minhenu. Od 2006. do 2008. godine radila je kao asistent profesora Roberta Tafta u Papskom istočnom institutu u Rimu. 2008. minhenskom univerzitetu odbranila je doktorsku disertaciju na temu „Arhijerejska Božanska liturgija u Proskinitariju Arsenija Suhanova“. Od januara 2009. godine predaje na Institutu liturgičkih istraživanja bogoslovskog fakulteta na univerzitetu u Beču.\n– Sestra Vasso, recite nam kako ste prišli izučavanju liturgike i bogoslovlja. Da li Vam je pomoglo to što ste odrasli u svešteničkoj porodici, od detinjstva poznavali bogosluženje i učenje Crkve iskustvom, a ne iz knjiga?\n– Da, život u Crkvi je u meni probudio interes prema liturgici i bogoslovlju. Kada sam imala 13 godina, na parohiji mog oca u Njujorku nije bilo dirigenta. Otac mi je zapovedio da ja dirigujem – prosto zato što nije bilo nikog drugog. Pojala sam u parohijskom horu od detinjstva, ali ništa nisam znala o ustavu, ni o tome kako davati ton i rukovoditi horom. Uz pomoć nekoliko parohijana ja sam nekako naučila da dirigujem i zavolela to delo. Kada sam sa 19 godina stupila u manastir u Francuskoj, dali su mi poslušanje dirigenta. Svakodnevna manastirska bogosluženja su me primorala da se temeljno upoznam sa Tipikom, koji sam čitala svaki dan. Tipik me je veoma zainteresovao: želela sam da saznam zašto upravo on tako rešava problem harmonije praznika, funkcionišu postovi, zašto postoje male protivrečnosti, itd.\nKao odgovor na moja pitanja, otac mi je iz Amerike poslao „Tipik sa tumačenjima“ Skabalanoviča, koja sam pročitala skoro sa zanosom. Do tog trenutka u manastiru sam čitala samo malo iz podvižničke literature (Avvu Doroteja, „Lestvicu“), i Tipik. Međutim, iz Skabalanoviča sam shvatila da je, ako želim da makar malo proniknem u naše bogosluženje, potrebno znati i istoriju Crkve i grčki jezik. Pročitala sam „Istoriju Vaseljenskih Sabora“ Bolotova, zatim „Istoriju vaseljenskih Sabora“ i „Ogledi iz istorije Ruske Crkve“ Kartašova i zamolila da mi iz Amerike pošalju udžbenike grčkog jezika.\nUopšte, u našem malom manastiru mlade sestre su imale mnogo poslušanja .- pored pevnice, bila sam odgovorna za povrtnjak, pekla sam prosfore, radila u trpezariji i ponekad negovala bolesne. Zato sada ne znam kako sam uspela da pročitam dosta toga, ali se sećam da sam u vreme slobodno od poslušanja i molitvenog pravila bubala grčki i mnogo čitala. Između ostalog i svih pet tomova Svetog Jovana Zlatousta.\nMnogo iz pročitanog (onog što se činilo važnim i što sam htela da zapamtim) zapisivala sam. Tako sam sakupila mnogo ispisanih svezaka sa shemama i citatima iz pročitanih knjiga, kojima se do danas koristim. Na ovo delo imala sam ne više od sat ili posla sata vremena za ceo dan (ili noć). Ali ako se čak nečim bavite makar jedan sat dnevno (naprimer, stranim jezikom) – samo ako to činite postojano svaki dan – možeš brže nego što očekuješ savladati predmet.\nTada sam se upoznala sa arhiepiskopom berlinskim i nemačkim Markom, koji je postao moj duhovnik. Vladika je zapovedio da ne čitam više Zlatousta, već Žitija Svetih, sat vremena dnevno. Prekidajući svakih pola sata čitanje poklonima onom Svetitelju o kome čitam. Tako sam postepeno dva puta pročitala jedan za drugim 12 tomova Svetog Dimitrija Rostovskog. Poznato je da čitanje Žitija budi usrdnost prema duhovnom životu i ljubav prema Svetiteljima. Međutim, sem toga Žitija mnogo toga objašnjavaju i u istoriji Crkve. Čini se da je nemoguće izučiti istoriju Crkve bez izučavanja Žitija Svetih iz svakog razdoblja. Za vreme drugog čitanja Svetog Dimitrija Rostovskog ukratko sam ispisivala u dve velike sveske dan praznika, ime i glavne detalje žitija svakog Svetitelja da bi zapamtila te podatke napamet. Želela sam da pročitam sve i po treći put, ali vladika nije blagoslovio rekavši da ni Žitija Svetih „nije moguće pretvarati u strast“.\nU šestoj godini manastirskog života blagoslovio je da pređem u Minhen gde sam rukovodila horom u sabornom hramu. Pod njegovim rukovodstvom sam čitala Svete Oce i učila nemački jezik. U Minhenu sam imala više vremena za čitanje. Tom za tomom vladika mi je iz sopstvene biblioteke postojeće prevode na ruski sva dela Svetog Vasilija Velikog, Svetog Atanasija Aleksandrijskog i Svetog Irineja Lionskog, zatim sva dela – Svetog Grigorija Niskog, Svetog Grigorija Bogoslova, Prepodobnog Jovana Kasijana, Blaženog Teodorita (samo tumačenje Psaltira i Crkvenu istoriju), Prepodobnog Maksima Ispovednika, Svetog Jovana Damaskina Prepodobnog Simeona Novog Bogoslova i Svetog Grigorija Palamu.\nDavao mi je da čitam i nekoliko ruskih Otaca – Prepodobnog Nila Sorskog (malu, ali veoma važnu knjigu, čini se Ustav o duhovnom životu), Svetog Ignjatija Brjančaninova u potpunosti i nešto od Svetog Teofana Zatvornika. I to čitanje je vladika blagoslovio da prekidam poklonima onom Svetom Ocu koga čitam. Ne sećam se da mi je davao da čitam „Dobrotoljublje“, ali mi je ponešto davao o Isusovoj molitvi. Vladika je uvek naglašavao da je glavno u svakom delu – molitva. Treba učiti, kako je on govorio, u molitvi.\nPored toga proučila sam knjige Florovskog „Oci prvih vekova“ „Istočni oci četvrtog veka“ i „Puteve ruskog bogoslovlja“, knjigu profesora Spaskog o dogmatskim sporovima četvrtog veka; nešto o kanonskom pravu – dvotomno tumačenje na Knjigu pravila episkopa Nikodima (Milaša), njegov udžbenik iz kanonskog prava. Zatim grčke srednjevekovne tumače Zonaru, Valsamona i Aristina. Uopšte stekla sam pristrasnost prema kanonskom pravu. Snimila sam celu Knjigu pravila na kasete i učila kanone napamet. Vladika mi je davao da čitam još i knjige Dimitrijevskog (O Svetogrobskom Tipiku i donikonovskom bogosluženju Ruske Crkve). I na kraju, opširnu Istoriju Ruske Crkve mitropolita Makarija. Nju sam čitala cele tri godine. Polako, jer sam mnogo zapisivala. Ovo čitanje se redovno prekidalo poklonima sa Isusovom molitvom.\nNa taj način, zahvaljujući vladici, kada me je kroz nekoliko godina poslao da učim na Pravoslavnom institutu univerziteta u Minhenu, imala sam već neku pripremu za univerzitetski program.\n– Akademska delatnost u oblasti bogoslovlja u Rusiji do danas se ne doživljava ozbiljno praktično od strane svih u našem svetovnom sistemu obrazovanja. Na Zapadu, koliko mi je poznato – bogoslovlje je veoma uvažavana nauka, sa kojom su počinjali univerziteti. Da li možete objasniti zašto bogoslovlje nimalo nije niže od drugih naučnih disciplina i kako se može naučno baviti njime?\n– Ne samo na Zapadu, već je i u Rusiji temelj obrazovanju postavila upravo Crkva, verujući ljudi. Pored toga, poznato je da pre nego što su se pojavile škole u Rusiji deca su se učila pismenosti uz pomoć Sveštenih knjiga: čitali su Psaltir, Časoslov – bogoslovske knjige.\nVažnije je međutim ukazati na to da ako je nemoguće baviti se naučno bogoslovljem, isto tako je nemoguće baviti se „naučno“ istorijom uopšte. One koji sumnjaju u „naučnost“ bogoslovske nauke uznemiruje pre svega, „subjektivnost“ bogoslovlja: kažu, ono je zasnovano na veri u Boga, a vera je nedokaziva. Zato i pripada oblasti subjektivnog ljudskog doživljavanja sveta. Ali i istorija filosofije, umetnosti i literature, istorija uopšte bavi se ljudskim doživljavanjem onoga što se događa.\nKako je Niče primetio – nema činjenica, postoje samo doživljaji. Zato je istorija uvek subjektivna, jer je pišu ljudi i pišu je birajući. Birajući ono što im se čini važnim. To je očigledno svakome ko se kritički bavi istorijskim izvorima. A ako svaka nauka koja se bavi ljudskom mišlju ili stvaralaštvom „nije naučna“, onda treba smatrati i istoriju filosofije, umetnosti i uopšte celu istoriju „nenaučnim“. Neka oni koji odriču „naučnost“ bavljenju bogoslovljem budu dosledni i istupe protiv svakog bavljenja istorijom, jer je ona subjektivna.\nAko se pod „nenaučnošću“ ima u vidu nedovoljno poznavanje izvora i njihovo nestručno korišćenje, nedovoljno znanje dopunske literature i nesposobnost da se do nekog stepena radi interdisciplinarno, onda je „nenaučnost“ moguća i u svim gorenavedenim oblastima i nije svojstvena bogoslovskim naukama per se. Bogoslovskim naukama je moguće baviti se stručno, ali i ne. Postoji, naravno, viši smisao pojma „bogoslovlje“, koje su Oci nazvali „naukom nad naukama“, tj. dostupno samo onima koji su veoma napredovali u bogosagledavanju. Međutim, napadi na „nenaučnost“ bogoslovlja imaju u vidu sasvim drugačiju „naučnost“. Zato i govorim o toj, prizemljenijoj „nauci“.\nPrimetila bih da su svi pisci, umetnici, filosofi i istoričari prošlosti primali ono što se događa očima vere – ili u Boga ili u bogove, ili u odsustvo bilo kog božanstva. Čak i ateizam pretpostavlja neku „nenaučnu“ veru, jer je nemoguće „dokazati“ nepostojanje Boga. Zato je nemoguće odricati da je naše kulturno nasleđe proniknuto verom i, delimično, mišlju o Bogu, tj. bogoslovljem. Na taj način je nemoguće shvatiti to nasleđe (ako uopšte želimo da razumemo njegove korene) bez makar nekog poznanstva sa bogoslovljem. A za „poznanstvo sa bogoslovljem“ neophodni su specijalisti iz te oblasti. Naravno, stručni specijalisti.\n– Da li na istraživanja u oblasti bogoslovlja i liturgike utiče vera? Da li predavač ili student treba da bude verujući čovek (pravoslavnim, rimokatolikom…) ili to nema posebnog značaja? Bolje je da on zna grčki, gruzinski, sirijski, rukopisnu tradiciju izvora, nego da bude verujući i nesposoban za, recimo, jezike.\n– Događa se da se neverujući iz nekog razloga bave bogoslovljem ili liturgikom. Meni to nije sasvim jasno, jer bi mi bilo neinteresantno da se zanimam oni što nema praktične primene u životu. Kako god bilo, postoje filološka, istorijska i druga istraživanja, napisana od strane nevernih ili jeretika koja mogu biti korisna verujućem istraživaču. U naše vreme, zbog mnogih okolnosti, pravoslavna nauka u nekoliko oblasti (naprimer u biblistici) očigledno zaostaje za nepravoslavnom. Međutim, zaključci iz necrkvenih istraživanja za Crkvu mogu da budu samo od strane onih za koje ti zaključci imaju značaj u životu, tj. od vernih koji žive životom Crkve. Jedna je stvar reći da je crkveno predanje imalo svoj istorijski razvoj i kontekst, a druga stvar – izvoditi zaključke iz njega očima vere u Crkvu.\nSveti Oci „zlatnog veka“ patristike umeli su da ocrkvene otkrića i terminologiju najjačih nehrišćanskih mislilaca antičkog sveta. Tako i mi treba da se učimo da se koristimo necrkvenim izvorima, kada nam nedostaje sopstvenih znanja. Samozadovoljnost i neviđenje svojih nedostatak nisu prilični hrišćaninu. Takođe nisu prilični ni za crkvenu nauku.\n– Kakvo je Vaše mišljenje, da li treba da se izmeni prilaz obrazovanju u svetu informacione prezasićenosti, kada se, kliknuvši na taster u Google-u, može naći sve? Kako uspevate u takvim uslovima da zadržite studente od utapanja u internet prostranstva. Da ih naučite da misle, da se koriste dobijenom informacijom?\n– Prilaz obrazovanju se menja i treba da se menja neprestano, poimajući specifičnost vremena i ljudi koji sada uče. Ali sama lakoća pristupa informacijama na Internetu nije prepreka za dobijanje znanja ili za razvoj načne misli. U stvarnosti samo „utapanje“ u nekorisnim internet prostranstvima, preterivanje u proveravanju svog mejla i druga iskušenja Interneta predstavljaju opasnost za naučni razvoj. Ljudi na taj način gube svoje dragoceno vreme.\nKada sam pisala doktorski rad, moj naučni rukovodilac, otac Robert (Taft) je rekao: „Ako želiš da budeš naučnik, treba pre svega biti disciplinovan. Treba leći u jedno i isto vreme – bolje je ranije, oko devet sati. Danju budi u biblioteci, isključivši mobilni telefon. Proverava elektronsku poštu ne češće od jednom dnevno, a nakon šest sati uveče nemo raditi. Odmaraj.“ Veoma je važno pomoći studentima da se nauče samodisciplini. Upoznajem ih sa korisnim za istraživanje internet sajtovima, koji im otkrivaju pristup rukopisima ili dopunskoj literaturi. Na predavanjima koristim Power Point, koji ima olakšava usvajanje materije koja se predaje.\nSamo usvajanje i osmišljavanje materije i priprema za ispite ostaje zadatak studentkinje ili studenta i traže rad – bez obzira na lakoću predaje informacije. U diskusijama na predavanjima i na seminarima treba formulisati pitanja onima koji uče tako da ih ona nateraju da misle. Kada je potrebno treba ukazati studentima preuprošćavanje ili na neosnovanost i druge greške u njihovom razmišljanju. Da bi ih, da tako kažem, provocirali na produbljivanje misli. Treba i sam čovek da uči sa njima, da ne gubi poštovanje i, da tako kažem, određeno divljenje za svoj predmet.\nVeoma je važno žio opštenje sa studentima i živo učešće u procesu njihovog učenja. Sa njima delima moja istraživanja, govorim o konferencijama na kojima prisustvujem i o nedavnim najvažnijim izdanjima iz oblasti liturgike. Da bi najozbiljniji iz studenta ulazili u ono što se događa u našoj oblasti.\nKada predaje, treba da voliš one kojima redaješ i da im želiš ono što sebi želiš – sve ostalo će ti reći ta ljubav prema njima.\n– Put koji ste izabrali – pravoslavne monahinje naučnika – je redak put. Zaista, ne potpuno razumljiv u našem pragmatičnom i posvetovnjačenom svetu. Da li sebe smatrate srećnim čovekom?\n– Ja nisam monahinja, ja sam rasoforna poslušnica, tj. nisam dala monaške zavete, koji uključuju i vrlinu „stabilitas loci“, život na jednom mestu, u jednom manastiru. Uz to ne mogu reći da sam „izabrala“ svoj put. On se otkrivao preda mnom i ruka Božija me je često vodila u potpuno drugom smeru od planiranog. Znam da moj put nije najviši, da nije „sagledateljni“ – sazercavajući – (u smislu života u obitelji, udaljenoj od sveta). Ali to je ono što mi je Bog poslao i slava Mu za sve.\nŠto se tiče moje „sreće“ nisam se zamišljala. Da bi odgovorila na Vaše pitanje, reći ću da sam davno, dok sam još učila u gimnaziji u Njujorku, razmišljala o Puškinovoj pesmi: „Vreme je druže moj, vreme…“. Na kraju Puškin nije baš tačno napisao: „Na svetu nema sreće, ali postoje spokoj i volja“. Činilo mi se bi tačnije bilo da je napisao: „Na svetu sreće nema, ali postoji vršenje volje Božije“. Koliko je to razumljivo ljudima ili ne – brinuti se o tome je i besmisleno i nekorisno.\nOficialьnый saйt Moskovskogo Patriarhata\nKljučne reči: Mati VASSA Larina


Horgoška mlevena paprika\nČuvena Horgoška mlevena paprika jedinstvena je po kvalitetu i finoći mlevenja, hemijskoj i bakteriološkoj čistoći.\n"Horgoški začin" je začin na koga se uvek možete osloniti. Po kvalitetu je među najboljima u svojoj kategoriji.\n"Čaj od mente je specifičnog ukusa i mirisa, vrlo aromatičan i osvežavajući.\nAlas - dodatak za riblju čorbu\nALAS je idealna mešavina odabranih začina i povrća koja ribljoj čorbi daje pun i bogat ukus.\nPOH! - smeša za pohovanje mesa\nPOH! je smeša za pohovanje. Jedinstven proizvod na tržištu. Proizvodi se u 4 ukusa.\nHorgoška posna supa\nPosna supa sa povrćem i testeninom.\n230 godina tradicije\nVITAMIN iz Horgoša je renomirani proizvođač čuvene horgoške začinske paprike. U proizvodnju je ugrađena tradicija duga preko 230 godina, po kojoj je i samo ime sela na severu Bačke postalo sinonim za najbolju papriku.\nPOH! - Novi proizvod\nPOH! je smesa za pohovanje pilećeg mesa - naš novi proizvod, jedinstven na tržištu. Proizvodi se u 4 ukusa: sa belim lukom, pikant, sa ukusom sira i sa ukusom šunke. Priprema u rerni sa malo ulja. Lako, brzo i hrskavo!\nVitamin Horgoš pustio je u rad online prodavnicu (online shop) za sva pravna lica. U prodavnici možete kupiti sve proizvode na veliko, rinfuz.\nNamenjen HoReCa kupcima\nRinfuz pakovanja, proizvodi na veliko\nRinfuz proizvodi za restorane, fast food-ove, hotele, prodavnice, firme...\nVITAMINOV proizvodni program obuhvata preko 100 vrsta proizvoda među kojima su najznačajniji - mlevena začinska paprika, oleoresin, dodatak jelima "Horgoški začin", čajevi, šlagovi, pudinzi, ledeni deserti, aditivi za mesnoprerađivačku industriju...\nProizvodni kapaciteti fabrike omogućavaju da se godišnje:\nproizvede 1500 t mlevene paprike,\nnapuni 50 miliona filter vrećica sa čajevima,\nupakuje 10 miliona kesica sa začinima za domaćinstva,\nproizvedu začinske smeše za 10 000 t mesnih prerađevina i\nproizvede semenski materijal za gajenje začinske paprike na 2000 ha zemljišta.\n+381/ 24 792-040\n+381/ 24 792-328\nŽelja nam je da naši proizvodi budu inspiracija za iskazivanje Vašeg kulinarskog talenta...\nPronađite vaš omiljeni recept:\nInstagram - Vitamin Horgoš\nTweets by vitaminhorgos


MLADI SLOVENAC DOBIO NADIMAK Pogledajte kako Dončića nazivaju u svlačionici | Happy BSC portal\nOvoga puta mladom zvezdom i MVP Zapada za mesec novembar bavio se legendarni Pol Pirs u emisiji "The Jump" na ESPN-u i tom prilikom mu nadenuo nadimak, po kome je bio poznat Beron Dejvis, nekadašnji Ol-star igrač.\n- Njegov nadimak mora biti "Too Easy" (Prelagan). Uz dužno poštavanje Beronu Dejvisu, kojeg smo tako zvali, sve što Luka radi na parketu deluje prelako - rekao je Pirs.\nPirs je Dončićeve poteze uporedio sa svojim iz najboljih dana.\n"Njegovi pokreti me podsećaju na moje. Ne izgleda kao da se kreće brzo, ali ipak...", dodao je Pirs.\nLuka Dončić ove sezone igra fenomenalno, a prosečno beleži 30,3 poena, 10,1 skok i 9,2 asistencije za oko 34 minuta na terenu.


Majk Pens primio vakcinu\nOsim Pensa, vakcinu protiv koronavirusa primila je i njegova supruga Keren i ministar zdravlja Džerom Adams\nA. Ka. / Srna 18.12.2020\nAMERIKA Majk Pens primio vakcinu\nAmerički potpredsjednik Majk Pens (Mike Pence) primio je vakcinu protiv koronavirusa, što je emitovano uživo na televiziji u nastojanju da se dobije podrška javnosti za vakcinaciju pošto je u SAD treći dan zaredom broj umrlih premašio 3.000.\nOsim Pensa, vakcinu protiv koronavirusa primila je i njegova supruga Keren i ministar zdravlja Džerom Adams.\n-\tNisam ništa osjetio. Veoma dobro - rekao je Pens, koji je na čelu tima za borbu protiv koronavirusa.\nPens negativan na koronavirus\n02.10.2020 u 14:46\nPens i ostali primili su vakcinu na čijem je razvoju radila američka kompanija "Fajzer" i njihov njemački partner "Biontek", a Administracija za hranu i lijekove (FDA) dala je odobrenje da se doza koristi u hitnim slučajevima.\nOčekuje se da će FDA tokom dana odobriti i vakcinu protiv koronavirusa firme "Moderna".\nViše o temi Majk Pens\n11.11.2020 u 20:06\n03.04.2020 u 23:36\nMajk Pens Amerika Vakcina


Vulin o bombama: Specijalni rat protiv Srbije | Klix Info\n„Ministarstvo unutrašnjih poslova ulaže krajnje napore da u najkraćem roku izvrši preglede napadnutih ustanova i da normalizuje život. Takođe, Ministarstvo unutrašnjih poslova, u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom i Tužilaštvom za organizovani kriminal, čini sve da se ubrza proces međunarodne pravne pomoći putem kontaktnih tačaka uspostavljenih u skladu sa Budimpeštanskom konvencijom.\nSve zakonom predviđene policijske radnje su izvršene pravovremeno i detaljno. Protiv Srbije se vodi specijalni rat i moramo biti spremni da izdržimo“, izjavio je Vulin.\nUpdated: 16 маја, 2022 — 6:05 pm


Džulijen Asanž (foto: Paul Clarke, Flickr)\nSada je odlučeno da se istraga ponovo otvori, što dovodi do pitanja koji zahtev za izručenjem ima prednost – švedski ili američki.\n„Nijedna žrtva silovanja ne sme da čeka devet godina da bi dočekala pravdu“.\n← Mekalister: Sloboda medija ključni pokazatelj spremnosti na članstvo u EU\nMilan Jovanović: Cirkus od države, ispunjen zahtev porodice →


Premijeri su prisustvovali u "Sinemaksu" glumci Milan Marić, Petar Benčina i Milan Kolak, koji su i sami bili začuđeni znatnim zanimanjem i odzivom za ovaj film u Hrvatskoj, gde se, ipak, mnogo manje zna o životu i karijeri Tome Zdravkovića.\nPORODILA SE DEVOJKA DAMIRA DŽUMHURA: Svi znate ovu lepoticu\n- Briljantna mu je dosetka da se pozabavi životopisom Tome Zdravkovića, koji baš nije bio klasični "narodnjak" - rekao je Polimac.\n- U Zagrebu je bilo izuzetno - ističe za "Novosti", Obradović. - Mnogo emocija, suza, pogleda između sebe, oduševljenja. Marić, Benčina i Kolak su se dugo poklanjali publici, uz ovacije gledalaca koji su, pre ulaska u bioskop, kao i u mnogim gradovima naše zemlje, dobili knjige o Tomi, poklon "Telekoma Srbija"\n#Premijera filma "Toma"\nKRIJUĆI SE VOLE: Zlata Petrović o romansi sina i Rodićke\nPogledajte kako su Đokovići renovirali vrtić u Srbiji (FOTO)


Izvor: JužneVesti.com, 02.Jul.2020, 14:34\nNa prostoru gde je bila garaža Niš-ekspresa na Bulevaru Nemanjića “Delta” gradi tržni centar, ali grupa građana iz Niša tvrdi da je svojina nad tim zemljištem sporna, traži restituciju i navodi da su i oni i država oštećeni za 15 miliona evra. Zato i organizuju protest u petak 3. jula ispred Skupštine Grada Niša.. Nezadovoljni građani svoj protest nazivaju “okupljanje u pokretu”, pa će se posle 15-minutnog zadržavanja kod zgrade gradske uprave u ulici...\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 20.Jun.2020, 15:13\nOd odluke države zavisiće da li će objekat u Krunskoj ulici u Beogradu, u kome se danas nalazi muzej Nikole Tesle, ostati muzejski prostor ili ne, i u skladu sa tim Agencija za restituciju će doneti odgovarajuće rešenje, kaže Direktor Agencije Strahinja Sekulić, povodom interesovanja u javnosti koje vlada za ovaj slučaj, kao i slučaj Belog dvora.. On je za Tanjug rekao da dok je zakonski regulisana namena objekta u Krunskoj kao muzejskog, nema šanse da se on vrati potomcima...\nIzvor: Radio Slobodna Evropa, 19.Jun.2020, 14:34\nU jednoj od teško pogođenih država Evrope, tužioci su pitali premijera o odgovoru vlade na korona virus. U drugoj građani su tužili kabinet ministara, tvrdeći da se radi o „ubistvu zbog teškog zanemarivanja“....\nIzvor: Kurir, 11.Jun.2020, 10:21\nAmerički Stejt department objavio je godišnji Izveštaj o verskim slobodama u Srbiji, u kojem se osvrće na probleme unutar jevrejske zajednice, usvajanje Zakona o Starom sajmištu, kao i na značaj vraćanja imovine Jevreja iz vremena Holokausta. Kako se navodi u izveštaju Stejt departmenta, zvaničnici američke ambasade pozivali su tokom 2019. godine Vladu Srbije da nastavi restituciju imovine Jevreja ubijenih...\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 04.Jun.2020, 12:47\nLauder pozdravlja razrešenje krize u Savezu jevrejskih opština u Srbiji, otvoren put za restituciju\nSvetski jevrejski kongres, najjača jevrejska organizacija u svetu, sa sedištem u SAD, pozdravila je odluku srpskog pravosudnog sistema da potvrdi zakonitost izbora Aleksandra Jinkera za predsednika Jevrejske opštine Beograd nakon što je, kako navodi, skoro dve godine Savez jevrejskih opština u Srbiji bio podeljen po tom pitanju.. Predsednik Svetskog jevrejskog kongresa Ronald Lauder rekao je da je duboko zahvalan vlastima u Srbiji na "prepoznavanju potrebe za iskrenim i brzim...\nIzvor: Danas, 20.Maj.2020, 12:07\nPOKS: Kad obnovimo kraljevinu, sprovešćemo potpunu i pravednu restituciju\nDelegacija koalicije Za kraljevinu Srbiju, koju čini Pokret obnove Kraljevine Srbije (POKS), Monarhistički front i Srpski pokret monarhista, posetila je Ub gde...


"BIO JE I NAŠ, MAJEVIČANIN" U Priboju kod Lopara snimani kadrovi filma o Veljku Čubriloviću | Srpskainfo\n"BIO JE I NAŠ, MAJEVIČANIN" U Priboju kod Lopara snimani kadrovi filma o Veljku Čubriloviću\nVeljko Čubrilović je rođen u Gradiški 6. juna 1886. i predstavlja simbol stradanja srpskog naroda u BiH. Kao Gradiščanin je zaslužio da njegova žrtva bude obilježena gradskim trgom i statuom – rekao je Vujčić.\nOn je zahavalio gradu Gradiška, koja je snažno podržala film i bez koje ova priča ne bi uspjela.\nPočast Veljku i Vasi Čubriloviću u Gradiški: Vijek u kome su braća mijenjala istoriju\nKultura filmVeljko Čubrilović


Kineski špijunski čipovi pronađeni na serverima američkih kompanija, Apple i Amazon negiraju da su znali za to\nVesti, 05.10.2018, 11:30 AM\nApple i Amazon negirali su da su znali za mikročipove pronađene Super Micro serverskim matičnim pločama koji su navodno korišćeni kao hardverski backdoor u mreže kompanija koje ih koriste, piše Bloomberg Businessweek.\nServere koji sadrže hardverski backdoor kupilo je više od 30 kompanija, među kojima su Apple, Amazon, jedna velika banka i neke druge američke kompanije.\nMikročip veličine zrna pirinča je prvo pronađen na Super Micro serverskim matičnim pločama krajem proleća 2015., a pronašla ga je firma koju je angažovao Amazon Web Services (AVS) da bi obavila provere hardvera koji je trebalo da bude iskorišćen za izgradnju sigurnog oblaka CIA.\nŠpijunski čipovi, koji nisu bili deo originalnih matičnih ploča koje je dizajnirala kompanija Super Micro iz SAD, ubačeni su tokom proizvodnog procesa u Kini.\nU izveštaju koji je objavio Bloomberg, a koji je zasnovan na trogodišnjoj tajnoj istrazi koja se navodno vodila u Sjedinjenim Američkim Državama, tvrdi se da su saradnici kineske vlade uspeli da se infiltriraju u lanac snabdevanja kako bi postavili špijunske čipove na matične ploče koje su završile na serverima koje su koristili američka vojska, američke obaveštajne agencije i brojne američke kompanije poput Applea i Amazona.\n"Apple je otkrio sumnjive čipove unutar Super Micro servera maja 2015. godine, nakon što je otkrio čudnu mrežnu aktivnost i probleme sa firmwareom”, rekao je izvor Bloomberga. "Pošto su implanti bili mali, količina koda koju su sadržali bila je takođe mala, ali su oni bili sposobni da obavljaju dve veoma važne stvari: da govore uređaju da komunicira sa jednim od nekoliko anonimnih računara na drugim mestima na internetu koji su imali složeniji kod i da pripreme operativni sistem uređaja da prihvati ovaj novi kod."\nČipovi za koje se sumnja da su dodati da pomognu kineskoj vladi u špijuniranju američkih kompanija i njihovih korisnika, a koji su u suštini "hardverski hack" kojeg je prema Bloombergu "teže ukloniti i koji je potencijalno razorniji", obećavaju neku vrstu dugoročnog, nevidljivog pristupa za koji su špijunske agencije voljne da investiraju milione dolara i mnogo godina da bi ga dobile."\n"U zavisnosti od modela ploče, čipovi su se neznatno razlikovali, što ukazuje na to da su napadači različite fabrike snabdevali različitim serijama", navodi se u izveštaju.\nBloomberg tvrdi da su Apple i Amazon pronašli ove čipove 2015. na svojim serverskim matičnim pločama i prijavili ih američkim vlastima, iako i Apple i Amazon odbacuju ove tvrdnje i tvrde da nisu znali za ove mikročipove.\nApple je rekao Bloombergu da kompanija nikada nije našla zlonamerne čipove, "hardverske manipulacije" ili ranjivosti namerno postavljene na bilo kom njihovom serveru, ili " da su imali bilo kakav kontakt sa FBI ili bilo kojom drugom agencijom o takvom incidentu".\nApple je prekinuo svoje poslovanje sa kompanijom Super Micro 2016. godine. Iz Applea pretpostavljaju da su novinari Bloomberga pomešali svoju priču sa prethodno prijavljenim incidentom iz 2016. godine kada je kompanija pronašla zaraženi drajver na jednom Super Micro serveru, u jednoj od svojih laboratorija .\n"Iako se ne tvrdi da su podaci o kupcima uključeni u ovo, ozbiljno shvatamo ove navode, i želimo da korisnici znaju da činimo sve što je moguće kako bi zaštitili lične podatke koje nam poveravaju", kaže Apple. "Takođe želimo da znaju da ono što Bloomberg izveštava o Appleu nije tačno."\nAmazon takođe kaže da je "netačno" da je kompanija znala da je “kompromitovan lanac snabdevanja" ili za "servere koji sadrže zlonamerne čipove ili modifikacije podataka u centrima podataka sa sedištem u Kini" ili da je "sarađivao sa FBI radi istraživanja ili pružanja podataka o zlonamernom hardveru."\nU međuvremenu, Supermicro i kinesko Ministarstvo inostranih poslova takođe su u svojim saopštenjima snažno odbacili Bloombergova otkrića.


Sopstveni biznis počelo je blizu 4.000 ljudi uz pomoć subvencija NSZ\nHomeEkonomijaSopstveni biznis počelo je blizu 4.000 ljudi uz pomoć subvencija NSZ\n04/01/2018Redakcija BALKAN TVEkonomija0\nSopstveni biznis u Srbiji je u 2017. godini počelo blizu 4.000 ljudi uz pomoć subvencija Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ), a isti broj novoregistrovanih preduzetnika uz pomoć tog programa očekuje se i u 2018, kaže direktor NSZ Zoran Martinović.\n„Veliko je interesovanje za taj program. Otprilike zadovoljavamo nešto iznad 50 odsto od broja zainteresovanih za subvencije NSZ. Trudićemo se i u 2018. da najkvalitetniji programi i najbolji biznismeni dobiju naše subvencije“, kazao je Martinović agenciji Beta, a prenose „Večernje novosti“.\n„Očekujemo da će još oko 500 ljudi dobiti tu subvenciju iz donacija“, kazao je on.\n„Mi ne finansiramo trgovinu i poljoprivredu, jer postoje drugi programi koji to podstiču“, kazao je Martinović.\nKako prenose „Večernje novosti“, direktor NSZ je naveo da će se i u 2018. godini znatna sredstva biti izdvojena za prekvalifikaciju.\n„Nastojaćemo da obezbedimo da se što veći broj zainteresovanih prekvalifikuje“, rekao je Martinović dodajući da je sve već interesovanje stranih investitora, naročito na jugu i severu Srbije za prekvalifikaciju radnika za specifične poslove.\n„Pored stručnjaka za IT, koji su stalno u deficitu, u 2018. očekuje se nastavak potražnje i za zanimanjima iz oblasti građevinarstva poput zidara, molera, zavarivača, kao i iz oblasti ugostiteljstva i turizma, ali sve više se traže i tekstilni radnici – krojači i šivači“, rekao je Martinović.\nPrivreda evrozone 2017. obeležila sa najvećim rastom u poslednjih sedam godina\nU Kuli se grade nove fabrike


Šarović: Ništa protiv odlaganja nuklearnog otpada, dok je daleko od granice\nPredsjednik SDS-a Mirko Šarović ocijenio je da je današnji protest u Sarajevu protiv moguće gradnje odlagališta nuklearnog otpada na granici Hrvatske sa BiH legitiman čin dizanja glasa protiv jednostranog poteza susjedne Hrvatske.\nŠarović je, kako je saopšteno iz SDS-a, istakao da BiH ima pravo da ovaj problem digne i na međunarodni nivo jer bi stanovništvo moglo da trpi posljedice odlaganja nuklearnog otpada na samo 500 metara od granice.\n"Imamo pravo da brinemo o rijekama, planinama i zdravlju ljudi. Nemamo ništa protiv da oni grade odlagalište, ali 100 ili 200 kilometara od granice, a ne uz najčistiju evropsku rijeku i granicu BiH. Mi se ne bunimo što Hrvatska gradi svoje odlagalište, već zato što ga gradi na samoj granici sa BiH", istakao je Šarović.\nHrvatska razmatra izgradnju odlagališta radioaktivnog otpada u Trgovskoj gori, u blizini Novog Grada i drugih opština u BiH.\nMirko Šarović nuklearni otpad\nIspred Ambasade Hrvatske\nOdržan protest protiv odlaganja nuklearnog otpada na granici sa BiH\n1678 glasova 27%


BIC Akbank T.A.Ş., Örnek Mahallesi, İstanbul (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Akbank T.A.Ş., Örnek Mahallesi\nBIC Akbank T.A.Ş., Örnek Mahallesi, İstanbul (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Akbank T.A.Ş., Örnek Mahallesi u gradu İstanbul je AKBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Akbank T.A.Ş., Örnek Mahallesi u gradu İstanbul. Shodno tome, İstanbul se nalazi u zemlji Turska. Akbank T.A.Ş., Örnek Mahallesi se može kontaktirati na 232-5444770.


Radnici Željeznica RS najavili novi štrajk za 3. jun\nDOBOJ – Zbog kršenja sporazuma, koji su Uprava “Željeznica RS”, premijer RS i Štrajkački odbor potpisali 15. februara, zaposleni u ovom preduzeću 3. juna će ponovo stupiti u generalni štrajk.\nMala i srednja preduzeća čine 99,6 odsto privrede RS\nBIJELJINA – Mala i srednja preduzeća čine 99,6 odsto ukupne privrede u RS i pune oko 70 odsto republičkog budžeta, zbog čega se treba i fokusirati na njihov razvoj, rekao je u Bijeljini direktor Republičke agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća Slobodan Marković.\nAerodromu Banjaluka prijeti sudska blokada računa\nBANJALUKA – Aerodromi Republike Srpske u ovoj godini planiraju da naprave gubitke veće od 1,1 milion maraka, navedeno je u planu poslovanja Aerodroma RS za period od 2011. do 2013. godine.\nTegeltija: Mjenjamo tri zakona u cilju uklanjanja administrativnih barijera\nBANJALUKA – Ministarstvo finansija RS u većem dijelu je izvršilo planirane obaveze u prvih 100 dana rada koje se odnose na otklanjanje administrativnih barijera izmjenom određenih zakonskih rješenja i obezbjeđenjem fiskalne stabilnosti Srpske, izjavio je resorni ministar Zoran Tegeltija.\nNezaposlenost najveća briga građana BiH\nBANJALUKA – Ekonomska kriza i nezaposlenost najveći su problemi koji trenutno zabrinjavaju stanovnike BiH, navodi se u istraživanju koje je sproveo GfK BiH – Centar za istraživanje tržišta.\nNizak nivo korporativnog upravljanja\nBANJALUKA – Stanje korporativnog upravljanja u najvećim akcionarskim društvima u RS, uprkos manjim pomacima, i dalje je na nezadovoljavajuće niskom nivou, pokazalo je novo istraživanje Banjalučke berze.\nDžombić: Tražimo najširi kompromis u reformi PIO\nBANJALUKA – Predsjednik Vlade RS Aleksandar Džombić izjavio je da se u procesu reforme sistema penzijsko-invalidskog osiguranja koji predstoji pokušava naći najširi mogući kompromis sa socijalnim partnerima.\nBelenzada: Proizvodnja se povećava, plate ostaju iste\nZVORNIK – Predsjednik Sindikata metalaca i rudara RS Obrad Belenzada smatra nedopustivim da plate radnika, u nekim preduzećima u kojima je značajno povećan obim proizvodnje, ostaju iste, ili se čak smanjuju.\nU pripremi novi zakon o naučno-istraživačkoj djelatnosti\nBANJALUKA – Ministar nauke i tehnologije RS Jasmin Komić rekao je da ovo ministarstvo za prvih 100 dana rada uradilo sve što je bilo predviđeno, a što između ostalog podrazumijeva i nastavak rada na nacrtu strategije naučnog i tehnološkog razvoja RS za period od 2011…. Pročitaj više »\nJože Mencinger: EU kao Jugoslavija 1983.\nBERLIN – Slovenački ekonomista Jože Mencinger kaže da Evropska unija i njena valuta evro imaju ozbiljne greške u konstrukciji koje u sadašnjoj krizi izlaze na vidjelo.


Baza podataka- primer br.35.\nOva devojka živi sa teškim strahovima i depresijama. Na osnovu čega zaključujemo da se u jednom periodu života odala alkoholu?


Svet Biljaka › Forums › OSTALE BILJNE VRSTE › Ratarske i povrtarske kulture › Physalis\nForums › OSTALE BILJNE VRSTE › Ratarske i povrtarske kulture › Physalis\nPoslato: Sub Avg 24, 2013 11:44 am\tNaslov: Re: Physalis\nWesnaaa, fizalis na tvojoj fotografiji imam vec godinama, gajim ga kao cvijece, kad otpadne list poberem stabljike s lampionima i stavim u vaznu, prekrasno izgleda i buduci da je suho traje i traje.....\nOve godine sam dobila kesicu fizalisa koji se gaji kao voce, lampion je svijetlo smedje boje(ovaj tvoj je narandzast), plod je zuto-narandzast i jako ukusan. Zapravo sam ubrala sammo nekoliko komada, a vecini jos treba vremena da sazri.\nPoslato: Pet Sep 06, 2013 6:40 am\tNaslov: Re: Physalis\nEvo mojih physalisa, ukrasni i jestivi.\nPoslato: Sub Sep 07, 2013 12:14 am\tNaslov: Re: Physalis\nminika, hvala na odgovoru. Moj physalis (odnosno tetkin, od koje sam i dobila) je bio ne bas tako narandzast kao Vas, ali nije ni ovako bled kao ovaj bledi na Vasoj fotografiji. Sve u svemu, posadicu pa cemo videti sta ce biti\nPoslato: Uto Sep 27, 2016 8:20 am\tNaslov: Re: Physalis\nPoštovanje. U koje vreme se sakupljaja seme za sejanje, tj kada je zrelo? Danas sam ih gledao, plodovi su veličine između graška i manje višnje, ali ne znam da li su zreli. Na koji načim sem sejanja mogu razmnožiti ovu biljku i u koje vreme? Hvala\nPoslato: Uto Sep 27, 2016 12:13 pm\tNaslov: Re: Physalis\nja imam jedan i uvek zaboravim da uzmem seme, ali on na prolece uvek nikne, verovatno se seme uzme kad je skroz prezreo, tj kad se osusi plod.\nPoslato: Ned Nov 24, 2019 6:27 pm\tNaslov: Re: Physalis\nMoji prvi plodovi Physalis, ukus nije nesto...\nVeličina fajla: 87.85 KB\nPoslato: Ned Nov 24, 2019 6:46 pm\tNaslov: Re: Physalis\nPoslato: Ned Nov 24, 2019 8:08 pm\tNaslov: Re: Physalis\nDa li su jestivi? Ne znam. Ja sam probala i evo me tu sam. Imam ove sa narandzastom opnom. Razmnozavaju se preko korenovih zila (kao durdevak).\nJuce sam gledala neke clanke o Asvagandi i primetila sam da je na slici ustvari Physalis. Zasto?\nPoslato: Ned Nov 24, 2019 9:56 pm\tNaslov: Re: Physalis\nTaj što se razmnožava rizomima je Physalis alkekengi - višegodišnji ukrasni fizalis, gaji se kao dekorativna biljka zbog crvenih lampiona i plodovi mu nisu jestivi, a Physalis peruviana se gaji kao jednogodišnja biljka (mada se mogu biljke u prohladnim prostorijama ili podrumu sačuvati i za sledeću godinu). On ima zelene lampione koji pri sazrevanju dobijaju svetlo smeđu boju i plodovi su jestivi.\nKod Physalisa alkekengi plodovi kada su potpuno zreli nisu otrovni, ali su narandžasti ovojni listovi (listići lampiona) jako otrovni, a sami plodovi imaju drugačiji, lošiji ukus u odnosu na fizalis koji se gaji kao voće (Physalis peruviana).\nPoslato: Pon Nov 25, 2019 5:41 pm\tNaslov: Re: Physalis\nHvala na objasnjenju Soja. Pozdrav.\nPoslato: Pon Nov 25, 2019 6:25 pm\tNaslov: Re: Physalis\nkod nas je ljekovita i jestiva biljka.Ali mora biti sasvim zrela i ne treba pretjerjivati količinom. Maksimalno 15 zrelih jagoda


visit-vojvodina Archives | Stranica 55 od 269 | Vojvodina Travel\nGROŽĐEBAL – Sonta\nManifestacije, SeptembarBy 13. januara 2017.\nTuristička manifestacija povodom završetka berbe grožđa sa bogatim kulturno-umetničkim programom. Ova manifestacije je nastarija na teriroriji opštine Apatin, a prema rečima mnogih i u celoj Vojvodini. Na svečanosti se, već dugi niz godina, povodom grožđa, novog vina i početka jeseni okuplja veliki broj ljudi. U okviru manifestacije održavaju se izložba ručnih radova, nastup folklornih grupa,…\nManifestacije, JulBy 13. januara 2017.\nManifestacija traje 4 dana i uključuje različite programe, kao što su: takmičenje u kuvanju ribljeg paprikaša ”Zlatni kotlić”, takmičenje u sportskom ribolovu ”Zlatna ribica” i moto susret- bajkersko veče. Posetioci mogu da uživaju u bogatom kulturno-umetničkom i estradnom programu.\nLIČKA OLIMPIJADA – Apatin\nManifestacije, JunBy 13. januara 2017.\nOpština Apatin je 21. jula 2010. godine odlukom Opštinskoog veća ustanovila opštinsku Manifestcaiju Lička olimpijada sa ciljem negovanja tradiionalnih starih sportova, kulture i običaja ličkog naroda. Lička olimpijada u budućnosti će biti povod i mesto druženja, bratimljenja i produbljivanja prijateljskih veza sa ličkim življem iz drugih krajeva i enklava srpskog naroda.\nMAJSKE SVEČANOSTI – Prigrevica\nMaj, ManifestacijeBy 13. januara 2017.\nKulturno-sportska manifestacija sa bogatim umetničkim programom. U okviru manifestacije su svečanosti povodom dana kolonizacije sela, dan oslobođenja sela i spomen dan biblioteke.\nULIČNI DOČEK NOVE GODINE – Ada\nManifestacije, DecembarBy 12. januara 2017.\nDruženje i veselje građana u centrima naseljenih mesta opštine,uz prigodan kulturno-umetnički program i vatromet. Posećenost oko 5000 lica. Već nekoliko godina uzastopno,lokalna samouprava opštine Ada organizuje doček nove godine u centrima naseljenih mesta opštine. Centralna i najveća manifestacije sa održava u centru Ade,i to kako na slobodnom prostoru ispred gradske kuće,na otvorenom pozorištu,tako i u…\nBOŽIĆNI VAŠAR RUKOTVORILACA – Utrine\nDecembarBy 12. januara 2017.\nBOŽIĆNI PROGRAM – Ada\nMEMORIJALNI TURNIR U MALOM FUDBALU “BALOG BELA” – Ada\nU decembru svake godine u sportskoj hali ”Srednje tehničke škole” u Adi održava se memorijalni Turnir u malom fudbalu ”Balog Bela”. Na turniru učestvuje oko 25 ekipa, koje se razvrstavaju u nekoliko kategoriju, u zavisnosti od uzrasta učesnika. Takmičenje se organizuje u nekoliko kola, koja se održavaju, po pravilu, tokom 3 vikenda.Zahvaljujući velikom broju učesnika…\nNOVOGODIŠNJA IZLOŽBA I VAŠAR – Mol\nDatum održavanja: sredinom DecembaraMesto održavanja: Dom kulture u Molu\nMEĐUNARODNI RUKOMETNI TURNIR ZA DEČAKE MLAĐIH KATEGORIJA – Ada


Zbrka.com - Mitrović mi duguje 225.000 evra - Zanimljivosti i Jet Set\nŽeljko Mitrović duguje Đoši 225.000 evra! Bogoljub Mitić tvrdi da ga je vlasnik televizije Pink zakinuo za novac koji je trebalo da bude isplaćen na ime honorara i ugovora za TV seriju „Ko je ovde lud“.\n- Dužan mi je tačno 225.000 evra, i to je iznos za 50 epizoda - kaže Đoša i dodaje:\n- Pošto su emitovane samo tri epizode, rekao je da će mi platiti 20. decembra. Čekam da vidim šta će biti. Ako mi ne bude uplatio, tužiću ga! Tužba je već pripremljena.\nPostoji i ugovor koji smo mi potpisali kao dokaz da je ovo o čemu pričam istina - kategoričan je Bogoljub Mitić, inače producent serijala čije su samo tri epizode emitovane krajem prošle godine na „ružičastoj televiziji“.\nOn je tim parama, kako tvrdi, trebalo da isplati glumce i reditelja Ivana Krstanovskog.\nMeđutim, televizija Pink i njen vlasnik imaju sasvim drugačiju računicu. Ne spore da duguju Mitiću, ali naglašavaju da je ta suma daleko manja od one koju glumac navodi.\n- Ugovorom između preduzeća „Pink internešenal kompani“ i preduzeća „Đoša prodakšen“ u vezi sa zajedničkom proizvodnjom serije „Ko je ovde lud“ predviđeno je da „Pink internešenal kompani“ obezbedi odgovarajuća finansijska sredstva po svakoj proizvedenoj i emitovanoj epizodi. TV Pink je emitovala tri epizode serije 8. i 9. decembra 2008. godine (9. decembra su emitovane dve epizode spojeno) i nakon toga serija je skinuta s programa. Iz toga proizilazi da je je obaveza „Pink internešenal kompani“ nesporna za tri epizode, jer je toliko emitovano.\nPreduzeće „Đoša prodakšen“ dosad nije dostavilo nijednu fakturu na osnovu koje može doći do isplate - naglašava Tanja Vojtehovski, PR televizije Pink.\nSerija „Ko je ovde lud“, prema prvobitnoj zamisli, trebalo je da se prikazuje od decembra 2008. pa do proleća ove godine, ali nije imala dug život u programskoj šemi TV Pink.\nKako stvari stoje, sada vrlo lako može da od komedije preraste u pravu sapunicu, čija će radnja, umesto u ludnici, biti smeštena u sudnici.


Infostud , S. L.\nOvo je jedan od rezultata istraživanja među 1.300 građana Srbije na nedavno održanom onlajn sajmu zapošljavanja "Virtualni dani karijera i znanja 2018" koje je sproveo "Infostud".\nNezaposleni su kao najbitniji kriterijum pri izboru kompanije za koju će raditi izdvojili novac, odnosno visinu primanja i sigurnost na radnom mestu. Sa druge strane, zaposleni koji žele da menjaju firmu kao najvažniji kriterijum izdvajaju međuljudske odnose, ali i priznajnje za obavljeni rad, dok je plata na trećem mestu.\nVolontirali bi ako postoji izgled da se zaposle\nDa li će raditi posao za koji su se školovali, većini ispitanika nije važno. Čak 61 odsto ispitanika odgovorilo je da im je presudan kriterijum za izbor radnog mesta novac, potom radno vreme i sigurnost posla, kao i mogućnost profesionalnog usavršavanja i napredovanja.\nSmatraju, pokazuju rezultati istraživanja, da su za dobijanje posla podjednako važni znanje i veštine koje poseduju, kao i radno iskustvo, a tek kasnije na red dolaze i sreća, preporuka, veza i, na samom kraju, formalno obrazovanje.\nViše od 75 odsto ispitanika istaklo je da je spremno za volontiranje kod određenog poslodavca, ako postoji šansa za stalno zaposlenje. Njih 40 odsto bi bilo spremno da volontira mesec dana, 25 odsto do tri meseca, dok se s druge strane 24 odsto izjasnilo da nije spremno na ovaj korak.\nNajveći broj nezaposlenih istakao je da po završetku školovanja nisu uspeli da nađu prvi posao (26 odsto), dok nešto više od petine ističe da su radili na određeno, ali da im je istekao ugovor, koji nakon toga nije produžen. Najviše traže poslove preko specijalizovanih sajtova za zapošljavanje, zatim preko porodice i prijatelja i društvenih mreža.\nDve trećine planira da promeni posao\nViše od dve trećine, tačnije 76 odsto ispitanika koji imaju posao, istaklo je da planiraju da ga promene u narednih godinu dana, samo 14 da bi to uradili ako bi bili prisiljeni, dok ostatak ne razmišlja o promeni posla. Prema istraživanju, više od polovine ispitanih ne očekuju povišicu ili napredovanje do kraja ove godine, a manje od 10 odsto je ovo ostvarilo tokom ove godine. Svaki četvrti ispitanik se plaši za svoje radno mesto, ali većina njih (65 odsto) nema ovu bojazan i radno mesto smatraju stabilnim.\nKada je u pitanju tip vlasništva kompanije za koju bi voleli da rade, najviše ispitanika (36 odsto) se izjasnilo da bi to bila kompanija u stranom vlasništvu, svaki peti ispitanik bi najradije voleo da ima svoju firmu, dok bi svega 19 odsto ispitanih radilo u državnim firmama.\nKao najvažnije kriterijume na radnom mestu su izdvajaju međuljudske odnose (32 odsto), zatim novac koji se ove godine našao na drugom mestu sa 25 odsto, a na trećem priznanje za obavljen rad (21 odsto).\nOčekuju da će dobiti posao u roku od tri meseca\nMladi ispitanici, koji se još školuju, imaju slične kriterijume kao zaposleni, kada su u pitanju najvažnije stavke na radnom mestu. Na prvom mestu su im međuljudski odnosi (39 odsto), dinamičnost posla je na drugom mestu (19 odsto), a potom slede i visina primanja i priznanje za obavljeni rad.\nSkoro 60 odsto ispitanika je naglasilo da imaju neke ideje šta bi želeli da rade po završetku školovanja, ali da nisu 100 posto sigurni, dok 34 odsto tačno zna šta bi želeli da rade.\nSvoje troškove u toku školovanja najčešće podmiruju novcem koji dobijaju od roditelja ili drugih članova porodice, a ono što je bitno istaći je i da nešto više od 40 odsto ispitanika radi honorarne poslove kako bi "pojačali" džeparac.


МЕРКЕЛОВА ПОСТАВЉА СРБИЈИ УЛТИМАТУМ: Немачка види само једно решење за Косово! ОВО ЈЕ ЊЕНА ПОСЛЕДЊА ПОНУДА\nAngela Merkel, kancelarka Nemačke, poručila je da kosovsko pitanje mora da bude rešeno na način koji odgovara Berlinu, za razliku od stava Donalda Trampa.\n– Berlin želi da se stvar reši na njihov način. Od Beograda i Prištine se očekuje da ne rade ništa do maja ili juna, kada se završava izborni ciklus u Evropskom parlamentu. Posle toga bi Nemačka inicirala sastanak i ponudila rešenje za Kosmet – govori izvor iz diplomatskih krugova za beogradske medije.\n– To je igra koju Nemci igraju od kako se Amerika umešala u celu priču. Ne odgovara im što su Tramp i Vašington spremni da uvaže interese Srbije. Deklarativno se svi zalažu za ukidanje taksi od 100 %, a iza zatvorenih vrata ohrabruju Haradinaja da nastavi sa ludačkom politikom – navodi izvor.\nBagro germanska,nije vama prvi put da Srbima postavljate ultimatume! Vi ste najmirniji kad vam je najviša zgrada u nivou prizemlja! Zaboravili ste da se istorija ponavlja? Bez brige budite,ima neko ko će vas na to potsetiti,i vratiti s koloseka iz kojeg ste iskočili!\nA pa nije ovo njima prvi ultimatum upucen Srbiji. Izgleda svabama nije dosta 1914,1941, ima i za vas jos...\nMa vidi ti bezobrazne babetine. Moze da Kosovsko pitanje bude reseno kako kaze Nemacka ali neka nam pokaze Hitlerov testament u kome tako pise.\nMarš bre u 3 lepe!!! Babuskaro nacistička!\nTa gospođa je druga M. Olbrajt, a ne naš prijatelj kako kaže Vučić. Nemac je uvek bio protiv srpskog naroda.\nPrvi su nemci skočili uz Vatikan i pomogli svim sredstvima da hrvatska izvrši genocid nad Srbima Krajine i to su Vučiću veći prijatelji od Rusa. Bravo Vučko narod je glup i ćuti a ti samo udri po izdaji.\nPrvi instruktori terorista na Kosmetu, bili su nemci. Kao što su potamanili Lužičke Srbe u Srednjoj Evropi, tako misle da nas unište na balkanskom prostoru.\nPogresan naslov teksta. Nemacka cini uslugu Srbiji. Nakon izbora za EU parlament doci ce do 70 % promena u EU koja ce biti za to da drzave budu nacionalne ali povezane trgovinski kroz uniju a ne sjedinjene europske drzave kao do sada. Ide velika promena a samim tim i dosta povlacenja priznanja Kosova. To je za nas jako dobro pre svega zato sto ce Salvini Orban Le Pen i ostali ljubitelji celovite Srbije doci umesto globalista. Tada ce da ucute i Engleska i ovakva Nemacka. To je odlicna vest za Srbiju i izgleda da je Putinov uticaj na Merkelovu a i kineski doveo do toga. Tako da ko razume shvatice...\nKada ona bude mrtva i bela, Kosovo će još uvek biti srpsko!\nŠta oće ova doživotna diktatorka ??? Nek nemcima omogući jeftino stanovanje a ne da samo 40% nemaca poseduje svoj dom a 60% ko gologusci rentiraju.


10 filmova koje morate gledati ako ste ljubitelj Džon Vik franšize – Bosonoga\nHolivudski superstar Kijanu Rivs (Keanu Reeves), sigurno je jedan od najangažovanijih glumaca današnjice, koji se doslovno pojavljuje u svakom segementu industrije zabave.\nOprobao se kao strip scenarista na serijalu “Berzerker”, pozajmio je svoj lik kontroverznoj video- igri “Cyberpunk 2077“, trenutno snima projekat “Matrix 4”, a već je najavljen i četvrti film u kultnom akcionom serijalu Džon Vik (John Wick).\nAko ste se odmah zaljubili u Džona, penzionisanog plaćenog ubicu, kojem nikako nije pametno dirati kućnog ljubimca ili bilo šta drugo, nemojte misliti da je on ubacio u žanr akcije potpuno originalnu priču.\nŠirom svijeta snimljeni su akcioni filmovi koji biraju jednostavnost priče, eksplozivnost nasilja i cool likove, a pritom nikada ne žrtvuju svoju kreativnost ili kvalitet. Nevjerovatno su dobro koreografisani, vizuelno lijepo snimljeni i stvarno ih je zabavno gledati, a većina ih stiže sa Dalekog istoka.\nKorjene ovog podžanra treba tražiti u mračanoj estetici noir žanra, ekstremnom krvoproliću Jakuza filmova, brutalnim valcerima stilizovanog nasilja u filmovima Sema Pekinpoa, Dona Zigela i Klinta Istvuda, ali on je sam sebe definisao u kinematografiji Hong Konga, Južne Koreje i Indonezije i Malezije, da bi napravio pun krug i vratio se u Holivud.\nKako ogromna popularnost filmskog serijala o Džonu Viku ne pokazuje apsolutno nikakve znakove usporavanja, ovo je sjajan tajming za našu listu 10 odličnih akcionih filmova, koje morate gledati ako ste ljubitelj ove kultne franšize.\n10. “Man Of Tai Chi” (2013)\nRediteljski debi samog Rivsa pod nazivom “Man Of Tai Chi” sigurno je očistio put za dolazak Džona Vika, iako ni on nije otkrio “toplu vodu”, već samo ponudio zabavan i napet film snimljen od strane ljubitelja žanra.\nOstvarenje je očigledno snimljeno sa ogromnom količinom ljubavi u srcu za klasične kineske filmove borilačkih vještina, a Rivs već ovdje pokazuje dobro oko za borilačku koreografiju, kao i za produkcijski dizajn i cjelokupnu umjetničku režiju.\nKijanu je takođe dovoljno pametan da zna da je najbolja uloga u ovakvom filmu uvjek namjenjena negativcu, pa je to zadatak koji on preuzima na sebe.\nAko ste se ikada osjećali pomalo krivim zbog toga što nikada niste pogledali film “Mortal Kombat” iz 90-ih u kojem on glumi, tada će ovo malo djelo pomoći u ispravljanju greške\n09. “A Company Man” (2012)\nRedatelj Lim Sang Džun (Lim Sang-yoon) u svom filmu “A Company man” iz 2012. godine, nastavlja dugu tradiciju podžanra usamljenih, tužnih i seksi ubica, koji u pogrešnom trenutku pokažu osjećanja.\nI možda on nije materijal za Oskara, ali jeste favorit među gomilom sličnih akcionih filmova. Takođe, možda ne pomjera granice, ali zato vjerno poštuje sve standarde žanra.\nKao što naslov jasno govori, ljubitelji Džona Vika cijeniće svakodnevne probleme na radnom mjestu atentatora, koji vrebaju izvan svijeta normalnih ljudi, ali formula koliko god bila jednostavana ovdje funkcioniše kao švajcarski sat. Bez greške.\n08. “The Bourne Identity” (2002)\nBilo je malo velikih filmskih zvijezda, osim gorepomenutog Rivsa, koje su ikad dobacile do savremenih standarda, koje je postavio Met Dejmon (Matt Damon) u ulozi superšpijuna i ubice bez sjećanja Džejsona Borna (Jason Bournea) iz romana oca tehno-trilera Roberta Ladlama (Robert Ludlum)\nNjegov prvi izlazak na bioskopsko platno u režiji Daga Limana (Doug Liman) praktično je Biblija za bilo kojeg ljubitelja modernog akcionog filma u ovom milenijumu.\nZapočinjući priču kao čovjek bez imena, bez sjećanja i nekoliko rupa od metaka na leđima, Born trasira pravac za sve moderne akcijske junake sa čuvenom estetikom, malo priče/dosta akcije i nastupom koji nikada ne štedi na razarajućoj preciznosti nezaustavljivog ubice, koji je uvjek korak ispred rivala.\nPrethodni članakLionsgate predstavio trejler za novi SF film sa Kolinom Farelom (VIDEO)\nSledeći članakMelisa Mekarti i Oktavija Spenser zajedno u novoj superherojskoj komediji (VIDEO)


Grupa Spice Girls dobila neobičnu ponudu iz BiH - Glas Krajine | Informativni portal\nYou are at:Home»Showbiz»Grupa Spice Girls dobila neobičnu ponudu iz BiH\nShowbiz 25. Januara 2019.\nHej, Spice Girls, mi smo društveno odgovorna kompanija iz Bosne i Hercegovine i voljeli bismo da kreiramo vaše majice, jer to je ono što najbolje radimo! Garantujemo da vas neće boljeti glava, ukoliko nas angažujete! Uz to, samo smo nekoliko zemalja udaljeni od vas. Javite nam šta mislite“, napisano je u neobičnoj poruci, koja je privukla pažnju.\nPortparol Spice Girls je izjavio da su ovim saznanjem članice benda i njihov tim duboko šokirani i zabrinuti, te da nisu imali ove informacije, kao i da im je veoma žao zbog uslova rada u Bangladešu. Ističu da će lično pokrenuti istragu o uslovima rada u tvornici gdje su ovi popularni proizvodi nastali, prenosi N1.\nPrevious ArticleBOSANAC U NJEMAČKOJ OSUĐEN NA DEVET GODINA ZATVORA ZBOG PODMETANJA POŽARA U ZGRADI\nNext Article 5.000 EURA PO OSOBI: Direktorica Doma zdravlja Bihać osumnjičena da je uzimala novac za zapošljavanje


AWC Beč rezultati - vino.rs\nsubota, 23 oktobar 2021 23:51\nvinske nagrade, ocenjivanje vina, AWC Vienna international Wine Challenge,\nTako je bilo i ove godine a Trofej za najbolji kaberne čitavog nadmetanja osvojilo je sa 93,1 poena vino vinarije Belo Brdo, Cabernet Sauvignon Limited Edition 2018 sa 15 % alkohola. Ova vinarija uzela je i Trofej za Najbolju nacionalnu vinariju na ovom takmičenju sa osvojene dve zvezdice (ukupno za šest etiketa više od 537 poena) ispred vinarije Despotika sa jednom zvezdom (preko 528 poena).\nZbog situacije sa koronom ove godine je otkazano gala veče i dodela priznanja zakazana za 24. oktobar.


Urođena ili stečena alopecija - Pet Magazine\nOd petmagazine.rs - 09/03/2021\nUrođena ili stečena alopecija\nAlopecija je parcijalni ili kompletni nedostatak dlake na površinama na kojima se ona inače normalno nalazi. Nedostatak dlake je znak koji se mora prvo ispitati, tačnije neophodno je utvrditi razlog za nastanak alopecije kako bismo je mogli tretirati. Ukoliko smatramo da je gubitak dlake nastao češanjem ili grickanjem, najpre se moraju ispitati uzroci koji mogu izazvati svrab\nZa magazin “Mačka” piše dr vet. med. Srđan Obradović\nGubitak dlake može biti urođen ili stečen. Urođena alopecija može, a i ne mora, biti nasledna. U prevodu, mačići mogu biti rođeni sa već prisutnom alopecijom ili sa normalnom dlakom, pa da se tek razvije alopecija. U svakom slučaju, treba potražiti razlog za gubitak dlake.\nKada posmatramo uzroke alopecija, njih delimo u nekoliko grupa:\nInflamatorne alopecije, gde spadaju bakterijske, gljivične, parazitske infekcije kao uzroci;\nTraume kože, to jest opekotine ili povrede nastale usled radijacije;\nTrovanje živom, talijumom, jodom, što je vrlo retko;\nNeinflamatorne alopecije, koje se povezuju sa hormonalnim disbalansom;\nAlopecije nastale zbog inhalacionih alergena;\nTumori kože takođe mogu dovesti do gubitka dlake;\nNošenje ogrlice može dovesti do nedostatka dlake na mestu nošenja;\nTretman kod grumera može dovesti do stresa i gubitka dlake;\nAlopecija može biti u psihogenog karaktera.\nInflamacije su svakako najčešći uzrok gubitka dlake kod mačaka. Bakterijske alopecije su prisutne, ali ne u tolikom procentu kao na primer kod pasa. Da bi ih ustanovio/potvrdio, veterinar ce uraditi mikrobiološki bris. Rezultati se čekaju od 48 do 72 sata, i na osnovu njih se predlaže koji antibiotik treba koristiti.\nGljivice su čest razlog za gubitak dlake kod mačaka, češći od bakterija, i to kod mačića dosta učestaliji nego kod odraslih jedinki. Gubitak dlake se najpre primeti na glavi i na prednjim nogama. Kod generalizovane forme, dlaka može otpasti sa skoro celog tela.\nKada pričamo o parazitskim infekcijama, uglavnom mislimo na demodeks, šugu i ušni šugarac. Ovde nije posredi direktno opadanje dlake zbog uzročnika već posledično, usled češanja i sekundarnih bakterijskih infekcija.\nOne su dosta česte kod mačaka, i mogu biti vrlo teške za dijagnostikovanje. Klinički simptomi kod alergija na hranu mogu biti gastrointestinalni (povraćanje, proliv), respiratorni i drematološki/kožni. Kod kožnih manifestacija nemamo direktnu alopeciju već posledičnu, usled češanja. Naime, nutritivne alergije prosto svrbe. Kod nutritivnih alopecija vrlo čest simptom jeste go donji deo stomaka, zatim zadnje noge, krajnji deo leđa, što nastaje lizanjem zbog svraba.\nHormonalne alopecije nisu toliko česte, ali nikako ih ne treba zanemariti. Kod hiperfunkcije štitne žlezde može doći do lokalnog gubitka dlake. Isto je i kod kastriranih/sterilisanih jedinki, kod kojih najčešće dolazi do simetričnog gubitka dlake na bokovima životinje.\nBol je dosta zanemaren kao uzrok koji može dovesti do alopecije. Poznato je da lizanjem, recimo, bolnog ekstremiteta, mačka smanjuje/otklanja bol. Na taj način ona i skida dlaku i uzrokuje lokalnu alopeciju.\nStres i anksioznost kod mačaka indirektno dovode do alopecije. Mačka opsesivnim lizanjem i čupanjem dlake kida/skida dlaku sa sebe. Ovakvo stanje se naziva psihogena alopecija (neurodermatitis) i češće se javlja kod zrelijih ženki.\nŠta sve može biti okidač:\n– promena adrese stanovanja;\n– dolazak jos jedne mačke;\n– odlazak nekog člana porodice.\nUpala paraanalnih žlezda moze biti uzrok gubitka dlake, jer mačke ližu deo oko repa kako bi se oslobodile bola/nelagodnosti koje upaljene/prepunjene žlezde mogu izazvati. Ovaj problem se pretežno javlja kod kastriranih mačora, čija je telesna masa veća nego što bi trebalo da bude.\nKod mačića koji su u veoma lošem stanju i puni parazita, često imamo bezdlačna mesta po telu, što se naravno karakteriše kao alopecija. Ovde je reč o dosta oslabljenom organizmu, a posledica toga je i loš kvalitet dlake. Kada se srede crevni paraziti i popravi imunitet, i dlaka će ojačati i porasti.\nVlasnici se žale da mačka gubi dlaku u predelu između oka i uha, i ovo se ovo se uglavnom uočava kod crnih mačaka. Ovo stanje nije patološko, već predstavlja normalnu pojavu. To su najčešće mace uzrasta od nekoliko meseci i tokom rasta i njihovog izduživanja se dlaka u toj regiji zaista proredi. Ponavljam, ova pojava nije zabrinjavajuća i s vremenom će se ta mesta popuniti dlakom.\nŠta god da je uzrok alopecije, treba ga potražiti po uputstvima vašeg veterinara i uraditi analize koje će, nadamo se, dovesti do prave dijagnoze, a samim tim i do rešenja problema.


Da li se klubovi trebaju smatrati mestima visoke kulture?\nTeodora Cvejović 14.10.2016\nProšlog meseca fiskalni sud u Berlinu doneo je odluku da Berghain dobije poseban kuturni status poput onog koji imaju galerije, muzeji i pozorišta. Zahvaljujući tome posetioci sada plaćaju manju taksu za ulazak (7% umesto 19%). Ovo ima i simboličnu vrednost zbog legendarnog londonskog kluba Fabric, koji skoro zatvoren nakon što je izgubio dozvolu za rad. Povodom ove teme oglasio se i časopis The Economist koji se pozabavio pitanjem šta je visoka kultura kada su u pitanju poreska pitanja?\nPrimeri poput galerije moderne umetnosti u Londonu, Tate Modern, koja je bila domaćin ‘art-rave’-a u organizaciji radio stanice Rinse FM i Institut Savremenih Umetnosti u Londonu koji je sarađivao sa Ninja Tune etiketom dens muzike na projektu gde su emitovali setove elektronske muzike iz njihovog teatra su mnogi.\nSam Berghain je tokom godina bio je domaćin izložbi, promocija knjiga i modnih događaja. Knjiga izdata prošle godine, “Kunst Im Klub” (“Umetnost u klubu”), dokumentovala je povezanost klubova i berlinskog vrhunskog poznavaoca umetnosti Wolfgang Tillmans-a, nagrađivanog fotografa (Turner prize) i obožavaoca techno muzike. Knjiga prikazuje njegove fotografije koje vise na gornjem spratu, Panorama Bar-u, kao i instalacije umetnice Sarah Schoenfeld. Tillmans je densflor i galeriju spojio u jedno. Neke od njegovih prvih fotografija bili su nesređeni portreti njegovih prijatelja koji posećuju berlinska klupska žarišta. “Muzika funkcioniše na istom nivou kao umetnost – izaziva slična opažanja i razumevanje sveta.” kaže.\nAli izjednačavanje noćnih klubova sa galerijama nije ni blizu onoga što je Berghain trebao da dokaže kako bi dobio takav status. Maratonski tehno setovi koje priređuje Berghain morali su biti ocenjeni sami po sebi, bez obzira na to na šta je još prostor korišćen. Izlaganje advokata Berghaina Peter Raue-a bilo je izuzetno ekspresivno, opisujući svojevrsnu ‘intoksikaciju’ nalik na trans koja bi mogla biti izazvana jednakom jačinom i Mahlerovom simphonijom kao i di-džej setom Planetary Assault Systems-a. Ironično, ova ista intoksikacija bila je deo dokaza koje je pružila policija u slučaju protiv Fabric-a. Opise ljudi “zagledanih u prostor” sa “staklastim očima…” u slučaju protiv Fabric-a iskoristili su kao dokaz konzumacije droge; svakako nisu razmotrili da bi te simptome mogli videti i u publici u pozorištima i operama, piše Economist.\nSud je naglasio da namera te presude nije da se uspostavi presedan u berlinskoj klupskoj kulturi. Svakako gledajući globalnu sliku, uključujući i nesrećno zatvaranje Fabrica, ovo je korak napred za rejv kulturu kao nešto više od zabave.


Dva sata dobre akcije\nŠuting čelendž 2017.\nSubota, 7. Oktobar, Niš, strelište "Safari kluba" u Malči i svo olovo ovog sveta, kao da se skupilo u oblacima koji su zapeli za vrhove Suve Planine i poklopili Nišku kotlinu. Izgledalo je kao pred biblijski potop... Tek toliko da se ne izneveri tradicija ekstremnih vremenskih uslova, vezana za prvi oktobarski vikend, shooting vikend. Iako je dobri stari Shooting rally, posle dvadeset godina, otišao u zasluženu penziju, nismo nikako hteli da se odreknemo pucačkog izazova na koji smo navikli svih ovih godina.\nUpravo tako "shooting challenge" ili pucački izazov okupio je adrenlinske zavisnike na strelištu "Safari kluba", u pomenutim vremenskim neprilikama. Kroz kišu i oblake pristizali su takmičari, istini za volju, u nešto smanjenom broju od najavljenog, ali spremni i odlučni da se uhvate u koštac sa svim izazovima koje su im Vlasta i Draža (Dragoljub Obradović) iz "Safari kluba" osmislili.\nNa samom poligonu dočekalo ih je pregršt traka, zastavica, paravana i meta i bez obzira na kišu koja je lila, znatiželjno su obilazili metne situacije, pokušavajući da pre zvaničnog brifinga "provale" šta ih čeka. Dodatno zbunjujući element su bila nosila sa "ranjenikom" smeštena na startnoj poziciji.\nUbrzo je svaka dilema bila razrešena i na zvaničnom brifingu, Vlasta Stanojević, organizator i idejni tvorac programa, objasnio je da je ovogodišnji program tematski osmišljen kao akcija "Izvlačenje ranjenika". Dvočlani tim je sa startne pozicije, na zvuk tajmera kretao noseći nosila sa "ranjenikom". Zadatak je bio da za što kraće vreme savladaju 4 stejdža sa ukupno 47 različitih meta. Na tačno obeleženoj poziciji nosila spuštaju na zemlju i jedan od takmičara trči do vatrene linije na kojoj je imao zadatak da iz puške M21 cal. 5,56 gađa 5 balona koji su bili na udaljenosti od 70 metara. Drugi takmičar za to vreme "brine o ranjeniku". Druga vatrena linija i ujedno i zadatak za drugog takmičara, je postavljena tako da takmičar iz sopstvenog oružja (pištolja/revolvera) angažuje 10 metalnih meta koje su postavljene na udaljenosti od 10-15 metara. Na drugom stejdžu čekala je puška repetirka u kalibru 12 sa 5 metalnih meta i 10 malih popera na koje se pucalo iz pištolja. Treći stejdž je zahtevao da takmičar angažuje 5 metalnih meta iz poluautomata cal 12 i novih deset metala iz sopstevnog oružja za ličnu bezbednost. Na poslednjem 4. stejdžu gađala su se dva metala lovačkom puškom bokericom IŽ 27, a vreme poslednjeg pucnja zabeleženo tajmerom, ujedno i označavalo kraj predviđenog zadataka. Za rešavanje ovog zadatka takmičari su imali ograničeni broj metaka, odnosno, koliko meta toliko i metaka. Za promašaje nije bilo popravnog. Ono što je dodatno otežavalo takmičarima je to što su se morali smenjivati na različitim oružjima i jer su se posle svakog rešavanja svoje metne situacije morali vraćati do nosila i čekati da drugi član tima odradi svoju metnu situaciju. Svaka pogođena meta nosila je 10 poena, ukupan broj poena podeljen sa vremenom realizacije zadatka (hit faktor) predstavlja rezultat tima.\nU drugom delu takmičenja pucao se timski shoot off. Razlika u odnosu na onaj uobičajeni je u tome što su se i u ovom slučaju takmičili timovi. Oba člana tima su istovremeno angažovali metalne mete sa svoje strane, trudeći se da što brže stignu do centralne mete koja je odlučivala pobednika. Trebalo je oboriti 10 metala da bi se stiglo do centralnog popera.\nSvetlana Meljinkova i Pavel Ševljakov, iz Rusko srpskog humanitarnog centra, bili su na visini zadatka. Uprkos činjenici što Svetlana, nikada nije pucala, pokazala je visok nivo odgovornosti i zalaganja na vatrenim lnijama.\n- Nekoliko dana pre takmičenja prošla sam obuku u rukovanju oružjem. Bilo je dobro i uzbudljivo, prepuno adrenalina, zaista veliko i novo iskustvo - otkriva Svetlana. - Sa Vlastimirom smo se dogovorili da i sledeće godine nastupimo, ali onda ćemo ići i na bolji plasman - kažu u glas Svetlana i Pavel.\nVukota Đukić, iskusni specijalac, član ekipe IPSC "Kobre", zajedno sa svojim kolegom Vladimirom Đukanovićem, osvojio je prvo mesto u šut ofu. Pitali smo ga za kratak komentar:\n- Iako na prvi pogled deluje da će se lako odraditi poligon, to je samo prividna varka. Bez dobre taktike i dogovora sa svojim članom ekipe, teško ga je rešiti. Zadovoljan sam kako smo pucali, bili smo najbolji u šut ofu, a u glavnom delu takmičenja, najbolje su bile naše kolege iz niškog odreda Žandarmerije. Čestitam im na pobedi, bili su sjajni i ostaje da se naredne godine ponovo borimo za trofej - smatra Vukota Đukić.\n- Završena je još jedna shooting avantura, uz kišu, blato i mnogo dobre energije i da završim rečenicom slovenačkog takmičara Romana Šmejca: "Kako ovi ljudi uvek naprave nešto novo što na kraju ispadne mnogo lepo?" Program je realizovan pod pokroviteljstvom Grada Niša - zaključio je Vlasta Stanojević, "alfa i omega", novog adreanalinskog pucačkog izazova.\nČlan tima Safari kluba, Dejan Milosavljević, na metnim situacijama predviđenim za sopstveno oružje koristio je revolver. Tim RSHC privukao pažnju publike posebno pažljivim odnosom prema "ranjeniku". Gledalac iz Bora došao da prati takmičenje. Šumar Dejan Ljubisavljević u toku takmičenja javio da su se na poligonu Gradac kod Knez Sela okupili ljubitelji Šuting relija.\n- Odlazim u streljanu, volim oružje, ali se nikada nisam takmičio. Ovo mi je bilo prvi put. Bilo je odlično i zanimljivo, puno izazova, a ono štp je ključno morala je da se smisli taktika - objašnjava Milorad Smiljanić, direktor firme "Navitronika", koji je pobednicima Šut ofa uručio dva kofera za nošenje pištolja.\nRanci najboljim ekipama\nBeogradska firma "Militaria doo", (www.militaryshop.rs), stala je uz Šuting čelendž, tako što je najbljim ekipama poklonila šest "Brandit" ranaca od 30 i 60 litara.\n- Naša firma ni jednog trenutka ser nije dvoumila, kada nam je ogranizator ponudio da budemo sponzori Šutinga - jasan je direktor firme Nemanja D. Antić. - Pomno sam pratio dešavanja na poligonu i mogu da kažem, da je Safari klub, zaista uspeo da pokrene atraktivno pucačko takmičenje, koje će biti jedno od atraktivnijih na ovim prostorima - zaključuje Antić.\nTekst i foto: Safari klub\nFoto: D.M. CAR\nREZULTATI SHOOTING CHALLENGE\nEkipa Poeni Vreme (s) Hit faktor\n1. Žandarmerija - Goran Janković/Nikola Mihajlović 400 170,1 2.3515\n2. IPSC Kobre - Vukota Đukić/Vladimir Đukanović 430 187,0 2.2994\n3. Žandarmerija - Vojkan Ivanović/Srđan Jovanović 410 208,4 1.9673\n4. Žandarmerija - Branko Marković/Igor Radivojević 380 224,2 1.6949\n5. STM Slovenija - Anton Tomažič/Roman Šmejc 390 231,5 1.6846\n6. Soko combat system - Predrag Vasić/Aleksandar Milenković 310 190,9 1.6238\n7. Safari klub - Dejan Milosavljević/Marko Kojić 340 215,3 1.5791\n8. Veteran - Milan Kitić/Vladimir Đukić 330 230,2 1.4335\n9. STM-2 - Milorad Smiljanić/Srečko Tomakič 320 266,1 1.2025\n10. Acto team - Vladimir Mitrović/Dalibor Kostić 310 283,0 1.0954\n11. RSHC - Pavel Ševljakov/Svetlana Meljinkova 230 347,6 0.6616\n1. IPSC Kobre - Vukota Đukić/Vladimir Đukanović\n2. Soko combat system - Predrag Vasić/Alkeksandar Milenković\n3. Žandarmerija - Vojkan Ivanović/Srđan Jovanović\nDva sata dobre akcije Prvenac položio test Čista avangarda Sinovi čuvenog oca\nTehnički remont Bratunac u Republici Srpskoj 04-05-06-07\nKalibri .25-06 Remington i .270 Winchester 11-13\nPrototip Ritter und Stark SLX 14-16\nLovački karabin CZ 550 Safari Classics II 18-20\nSIG Sauer MCX 22-24\nŠpanski revolver 8 mm Lebel 44-47\nRučni protivoklopni lanser NLAW 49-51\nTest univerzalnih noževa srednjeg formata 60-62\nIntervju: francuski admiral Anri Lakaj 26-28\nTreking: Jesenji marš kroz blato, vodu i maglu 30-31\nPrvi Shooting challenge 32-35\nNož meseca oktobra 36\nČetvrto kolo IPSC lige Srbije u Požarevcu 38\nSajam LORIST 2017 40-43\nLov u Južnoafričkoj Republici (2) 52-54\nVisokotrofejna grla Istočne Srbije 56-58\nStreličarska kompanija "Ragim" 63-65


SVET KOMPJUTERA - PHONE ZONE - HP Elite x3\nZa kompaniju HP se ne bi moglo reći da ima poslovne sreće, kada su mobilni uređaji u pitanju. Dominacija koju su ostvarili na tržištu džepnih računara sa IPAQ i Palm PDA modelima bila je kratkog daha usled strahovito brzog napretka u sferi mobilnih telefona i tablet računara, koji su ovu kategoriju proizvoda za većinu potencijalnih korisnika učinili suvišnom. Jedini ozbiljan pokušaj kompanije HP da na vreme uhvati priključak i ponudi konkurentan proizvod desio se 2011. godine predstavljanjem HP TouchPad tablet računara, koji je koristio njihov Palm operativni sistem i relativno je neslavno završio. Sam uređaj je bio sasvim solidnog kvaliteta, ali su slaba podrška internet zajednice i developera i nedostatak aplikacija za ovu platformu ovaj uređaj učinili krajnje neinteresantnim. Na kraju te tržišne agonije, HP ih je prodavao po više nego duplo nižoj ceni od početne, a većina je završila u rukama entuzijasta koji su fabrički Palm OS menjali Android operativnim sistemom. Reklo bi se da je HP izvukao pouku iz ovog pokušaja „guranja” sopstvenog ekosistema, te su kasniji uređaji iz Slate serije bili pretežno zasnovani na Androidu, ali suviše kasno su se pojavili da bi uzeli iole ozbiljan deo tržišnog kolača.\nIpak, HP ne odustaje tako lako... Relativno nedavno je predstavio jedan krajnje neobičan mobilni telefon namenjen poslovnim korisnicima, ili bolje reći – čitav mobilni „sistem” zasnovan na Microsoft Windows 10 platformi. HP Elite x3 samim nazivom sugeriše kojoj klasi pripada, što će svakome biti jasno i na prvi pogled, jer telefon dolazi upakovan u masivnu kutiju težine gotovo tri kilograma, koja je adekvatnija za pakovanje laptop računara ili video-projektora nego za napravu ovih dimenzija. Izvađen iz kutije, Elite x3 svojom pojavom takođe privlači pažnju: fantastičan AMOLED ekran dijagonale 5,96 inča ga komforno smešta u fablet kategoriju, a hromirana maska zvučnika koji potpisuje Bang & Olufsen donekle razbija ozbiljan dizajn koji dominira uređajem. Telefon je u potpunosti izrađen od kvalitetne plastike, uključujući i hromirane detalje koji na dodir jasno daju do znanja da se ne radi o metalu, ali sve je odlično uklopljeno i u ruci pruža osećaj uređaja u čiju je izradu uloženo dosta truda. Sertifikati o kvalitetu potvrđuju ovaj utisak. Tu se nalaze IP67 kategorija otpornosti na kratkotrajno kvašenje telefona, kao i MIL-STD 810G standard američke vojske, koji podrazumeva otpornost na padove, nagle promene temperature i rad u vremenski neadekvatnim uslovima za potrošačku elektroniku. Celu priču upotpunjuje Gorilla Glass 4 zaštita ekrana, koja trenutno predstavlja najbolje dostupno rešenje, kada su ogrebotine i udarci u pitanju. Pored svih vidova zaštite, HP je uspeo da zadrži skroman gabarit za uređaj ove dijagonale ekrana, uz debljinu od 7,8 milimetara i težinu od 195 grama. Zaštita pristupa telefonu se vrši dvojako, jer je, pored čitača otiska prsta, prisutan i skener koji snima dužicu oka. Ukoliko ste se uvek oduševljavali ovom metodom zaštite u sci-fi filmovima, evo prilike da je i probate! Međutim, za razliku od filmova, ovde nema vidnog svetlosnog snopa koji vam prelazi preko oka i upoređuje uzorak sa onim u bazi, već se telefon otključava neprimetno, a ceo sistem predstavlja odličnu zamenu ili, još bolje, dopunsku zaštitu klasičnom otisku.\nHardverska specifikacija uređaja je impresivna, jer se HP odlučio za jedan od najbržih čipova na tržištu, Qualcomm Snapdragon 820 u 2+2 konfiguraciji jezgara radnog takta 2,15 gigaherca, ispraćenog sa četiri gigabajta RAM. Gotovo neprevaziđena kombinacija na Androidu se podjednako dobro pokazala i pod Windows 10 sistemom: bilo da je reč o multitaskingu ili surfovanju internetom, Elite x3 radi savršeno glatko u svim segmentima. 64 gigabajta skladištnog prostora moguće je proširiti microSD karticom, ali tada se žrtvuje drugi SIM slot, jer dele isti fizički prostor. Treba istaći i bateriju kapaciteta 4150 mAh, koja će garantovano izdržati ceo dan, koliko god maltretirali telefon – na testu smo izvukli preko devet sati reprodukcije video-materijala. Na Windows mobilno okruženje ćete se navići relativno brzo, ali i dalje najveću boljku predstavlja veoma mali broj dostupnih aplikacija u okviru Windows prodavnice. Dok su igre koje mogu da iskoriste potencijal procesora i Adreno 530 grafičkog čipa još relativno zastupljene, dobar deo zabavnih aplikacija na koje smo navikli na Android i iOS platformi ovde nije dostupan. a, kako stvari stoje, neće ni biti zbog niske popularnosti Windows platforme u ovom segmentu tržišta. Međutim, iako je platforma klimava, HP je akcenat stavio na mogućnosti za koje ne postoje dobre alternative na Android i iOS sistemima, recimo na Microsoft Continuum funkciji za deljene resursa. Opšte je poznato da (godinama unazad) sa mobilnih telefona ekranski prikaz možemo deliti sa pametnim televizorima i uređajima koji podržavaju Miracast protokol, ali Microsoft i HP su otišli korak dalje, te Continuum nudi daleko više od pukog preslikavanja ekrana. U najosnovnijoj varijanti, nakon povezivanja sa ekranom koje se izvodi putem kabla, WiFi ili Bluetooth veze, telefon postaje kombinacija touchpada i tastature kojom upravljate potpuno nezavisnim prikazom na monitoru: možete, recimo, prikazati Excel tabelu na ekranu, a bez ikakvog ometanja na telefonu pročitati poruku, uputiti poziv ili uraditi bilo koju drugu operaciju, ne remeteći trenutno aktivan prikaz. Reklo bi se da nije previše funkcionalno, ali stvar u potpunosti menja komad hardvera koji se isporučuje uz Elite x3 u vidu specijalnog postolja u koje možete smestiti telefon radi punjenja. Punjenje je, naravno, najosnovnija fukncija ovog postolja, a daleko su zanimljiviji USB ulazi za povezivanje tastature, miša, eksternih memorija, pa čak i Display porta za monitore i LAN priključka za žičanu mrežu. Prisustvo ovih portova, u kombinaciji sa Continuum funkcijom, čini da ceo paket pokaže svoj pravi sjaj. Telefon smestite u dok, povežete tastaturu, miš i monitor, i dobili ste prenosni PC, koji savršeno podseća na klasični Windows 10 desktop koji koristite u kancelariji: tu je start meni, a svi programi i funkcije sa telefona prilagođeni su prikazu na velikom ekranu! Pritom možete neometano koristiti telefon i, još bolje, sav svoj posao poneti sa sobom istog momenta kada je potrebno krenuti van kancelarije. Naravno, u kombinaciji sa bežičnim mišem, Bluetooth tastaturom, monitorom ili televizorom koji podržava WiFi prenos slike funkcionalnost se podiže na još viši nivo i Elite x3 može da posluži kao funkcionalna zamena za prosečan desktop računar.\nUkoliko ste dubljeg džepa, pored osnovnog paketa koji košta visokih 700 dolara, za dodatnih 500 moguće je pazariti Lap Dock dodatak, napravu koja predstavlja terminal za Elite x3, koji je najlakše objasniti kao 12,5-inčni laptop računar koji nema svoj „mozak”, već radi isključivo u kombinaciji sa telefonom. Najveći nedostatak celog sistema, ukoliko ga gledamo kao zamenu za desktop PC, jeste nemogućnost pokretanja aplikacija pisanih za x86 verziju Windowsa, to jest, ukoliko program nije specifično napisan za Windows 10 Mobile platformu, nećete moći da ga koristite na Elite x3 računaru. Dok je za rad (za proveru mejlova i pristup internetu) MS Office paket besprekoran, Elite x3 nije u stanju da pokrene, recimo, punokrvnu verziju Adobe Photoshopa, te su ograničenja sistema zapravo velika. Kompanija HP nudi cloud streaming rešenje za problem pokretanja ovih aplikacija, ali izdvajanje 39 dolara mesečno za iznajmljivanje servisa radi nadomeštanja problema sa kompatibilnošću ipak nije najbolje rešenje: predstavlja nezanemarljiv novčani izdatak, iziskuje dobru internet konekciju i ograničen je na prikaz od samo 15 frejmova u sekundi.\nSveukupno gledano, HP Elite x3 predstavlja zaista interesantan uređaj, bolje reći skup uređaja, ali potencijalnih korisnika za njega biće malo, jer su visoka cena i ograničenja cele platforme dovoljno veliki faktori da odbiju većinu prosečnih korisnika. Ovo može da bude interesantno isključivo uskom krugu poslovnih korisnika koji su okrenuti radu u Cloud sistemima i vezani su za Microsoft rešenja.\n161,8 x 83,5 x 7,8 mm / 195 g\nQualcomm Snapdragon 820 čipset (2x2,15 GHz Kryo CPU + 2x1,6 GHz Kryo CPU + Adreno 530 GPU), 5,96” AMOLED (2560 x 1440, 494 ppi), 4 GB RAM, 64 interne memorije, dual band Wi-Fi 802.11a/b/g/n/ac, 4G dual-SIM, Bluetooth 4.0, micro SD slot, USB-C, 3,5-mm audio konektor, 16 Mpix AF LED primarna kamera, 8 Mpix prednja kamera, čitač otiska prsta, prepoznavanje dužice oka, Li-Po baterija 4150 mAh


Prijedlog da se u FBiH uvede potpuni karantin, čeka se odluka Na današnjoj sjednici Federalnog štaba civilne zaštite bit će predloženo uvođenje potpunog karantina u trajanju od 15 dana u ovom bh. entitetu, potvrdio je Fahrudin Solak, načelnik Federalnog štaba civilne zaštite.\n03. 04. 2020. u 12:32 face.ba\n"Da li će ona biti usvojena, o tom potom. Mogućnost zaustavljanja epidemije je potpuna zabrana kretanja za sve. Takva mjera može polučiti rezultate da nema širenja korona virusa", naveo je Solak, te dodao da će konkretna odluka biti donesena na današnjoj sjednici.\n"Vidimo da u ovom trenutku veliki broj ljudi ne želi preuzeti odgovonrost za posao koji rade", naveo je Solak za N1.


NAKON LIGE PRVAKA, VEČERAS DOBIJAMO SVE UČESNIKE EUROPSKE LIGE | Hayat.ba\nNAKON LIGE PRVAKA, VEČERAS DOBIJAMO SVE UČESNIKE EUROPSKE LIGE\nPlay off za Ligu prvaka je završen i poznati su svi učesnici najelitnijeg europskog takmičenja, a večerašnjim utakmicama play off-a Europa Lige ćemo saznati i sve učesnike ovog takmičenja, koji će se naći u žrijebu u Nyonu. Na rasporedu će biti nekoliko vrlo zanimljivih susreta.\nWolverhampton – FC Torino\nJoš jedan od derbija play-off-a Evropske lige, ali je u ovom slučaju tim koji je gostovao u prvom susretu stekao prednost. Wolverhampton je uspio u Torinu pobijediti i to sa 3:2, tako da su puno bliže grupnoj fazi od italijanske ekipe. U međuvremenu su Wolvesi odigrali i treći put neriješeno u Premier ligi, a Torino je na startu Serie A upisao pobjedu.\nEintracht Frankfurt – Strasbourg\nJedan od derbija play-off-a Evropske lige očekivano nije donio odluku nakon prve utakmice, ali je donio prednost za Strasbourg. Pobijedili su na svom terenu sa 1:0 i to je dobar rezultat, s obziorm da nisu primili gol. Samim tim za Eintracht rezultat nije baš dobar i moraće dati svoj maksimum u ovom revanšu. U međuvremenu je Eintracht i u prvenstvu doživio prvi poraz, a isto se dogodilo i Strasbourgu.\nSpartak Moskva – SC Braga\nOčekivano je prvi duel ovih rivala bio veoma tvrd i neizvjestan, ali je ipak Braga stekla prednost. Slavio je portugalski tim sa 1:0 i mogu biti zadovoljni, jer su gol dali pred kraj meča. Spartak ne može biti zadovoljan jer nisu postigli gol u gostima i imaju rezultat neugodan za dostizanje. Proteklog vikenda je Spartak u prvenstvu pobijedio, a Braga je igrala neriješeno.\nFC Antwerpen – AZ Alkmaar\nPredstavnici iz dvije susjedne zemlje se bore za plasman u grupnu fazu Evropske lige i u prvom duelu nije bilo pobjednika. Ipak, tih 1:1 su svakako bolji rezultat za Antwerpen, s obzirom da su igrali u gostima. Dobro su počeli i prvenstvo i imaju tri pobjede i poraz, dok je AZ Alkmaar u prvenstvu upisao dvije pobjede i remi. Oba tima su odgodili prvenstvene mečeve prošlog vikenda.\nNermina Hasić - 02/08/2021 11:44 0\nBH. TENISER TOMISLAV BRKIĆ MEĐU 50 NAJBOLJIH TENISERA SVIJETA U KONKURENCIJI DUBLOVA\nIsmar Imamović - 02/08/2021 11:44 0\nBosanskohercegovački teniser Tomislav Brkić ušao je u konkurenciju najboljih 50 igrača u konkurenciji dublova na jakosnoj ATP listi.\nIsmar Imamović - 02/08/2021 11:55 0\nJedna osoba je poginula u saobraćajnoj nesreći sinoć oko 18:20 sati na lokalnom putu Maslovare – Borci na području Općine Kotor Varoš.


Igre prestola #Retrovizor - Istinomer\nLjubomir Živkov 7. 6. 2020.\nNaša feudalna kula, naš kafkijanski Zamak, naša država koja se do juče činila večnom poput Beograda na vodi (Crnjanski bi ga, da je živ, naknadno ubacio u “Lament”), kao da se malo naherila: vladaru se drsko suprostavljaju nišči rangom i nišči duhom. Vazali kojima je naložio da i njemu i podanicima kažu koliko su dukata žeženih potrošili u suzbijanju zaraze, drsko prelaze preko vladaočeve zasad blage, očinske i domaćinske molbe, ali nije to sve, dokumentarni film gde je car pohodio devojčicu koja raste samo sa majkom i baba-tetkom, zabranio je takozvani REM, o kojem se do juče mislilo da se pokorava i Dvoru, i svim televizijama u vlasništvu istaknutih feudalaca; sada REM, možda osokoljen bezobrazlukom ovih koji neće da kažu šta su sve pazarili novcem iz carske riznice, drsko ukida i briše deo neusporedivog žitija vladarovog: pa bi li neko smeo da iz miliona čitanki izbriše Bombaški proces, kao poguban za vospitanije mladeži, jer tamo glavni junak kaže da priznaje samo sud svoje partije, dok se državnog zakona boji kao vrana skeledžije i smeje se tom zakonu u lice!\nU odaji krcatoj igračkama, koje detetu ne mogu nadomestiti oca, a koji nema ludu sreću da radi u “Juri”, nego se za opstanak bori u nekoj od zemalja koje su priznale Kosovo, ukazao se, neznano naravno kako, niko drugi nego vladar, devojčica ne gleda upitno u majku ili babatetku, ko je ovaj čika, ko ga je pustio u moju sobu, prihvata carski predlog nepoznatoga da vrati iz inostranstva njenog tatu, ali i sve druge tate, te da svi povratnici, sveukupni tataluk, trogodišnjaci i predsednik Republike prionu džumle na gradnju puteva, tako nekako, ne mogu sad da se preslišam, jer je filmsko ostvarenje uveliko u REM-ovom bunkeru, a lovci na spotove ubijaju nezakonite kopije diljem interneta.\nZa svega nedelju dana dva puta je javno pogažena više nego dobra volja vladaočeva, prenebregnuta je njegova preporuka da se sebrima kaže koliko su dukata ćesarskih dali da se kuga našeg doba suzbije brže, bolje i jače nego igde u svetu, istovremeno, REM zabranjuje filmsko ostvarenje, kao da je reč o bože me prosti “Plastičnom Isusu”, dobro nisu tužili predsednika Ustavnom sudu, da je tobože pogazio pravo svakog deteta da ne bude ni u jednoj reklami, pa bila ova za pelene, kremu protiv ojeda, ili za potrebe vladaočeve karavojne udruge kadre i vlasne da pali baklje nad glavama kmetova!\nKud će nas odvesti ako se budu ponavljali naslovi “Vučić poziva na objavljivanje podataka o troškovima, Vlada ih uskraćuje”?! Kad su se trošadžije oglušile o zahtev Topličkog centra za demokratiju i ljudska prava, bilo mi je puno srce: kad bude sve proknjiženo i doterano, onda ćete dati završni račun, nemojte da vas svaka šuša iz unutrašnjosti uči šta je red! Ali sad se prema predsedniku Republike drže kao da je predsednik običan Toplički centar za ovo i ono, iako je taj Centar možda bio nameran da ukaže na nedomaćinsko poslovanje, ili na, daleko bilo, nekakvo, nečije i ugrađivanje, predsednik je uveren je da su kupci opreme radili sve po zakonu, a pod teškim uslovima, i bodri ih i kumi da svoju mešetarsku besprekornost ne taje, jer je silesija čeličnih prijatelja spomenik njihovoj okretnosti i požrtvovanju.\nKako predsednik zna da je, za razliku od njegovog filma sa devojčicom, sve bilo po zakonu? Kako ne bi znao! Kako vladar zna da će neka skupina ljudi, koju predvodi putujući glumac (u daljem tekstu: Paris Saint Germant, PSG) sigurno ući u Narodnu skupštinu i već im kao domaćin, pokrovitelj i pobednik na izborima želi dobrodošlicu u parlament, gde će živovati u jednom jako lepom rezervatu, kao naši mali Sijuksi!\nZagorka Dolovac / Foto: FoNet/Nenad Ðorđević\nBilo kako bilo, umesto građanske neposlušnosti, od koje sam toliko mnogo, a bezrazložno strahovao, imamo neposlušnost izvršne vlasti i samovolju dosad odanog i pouzdanog REM-a! Hoće li sutra Zagorka Dolovac, časna legionarka, dobitnica francuske legije časti početi da se drži zakona kao pijan plota, hoće li sutra Đuka Bakljar biti optužen, hoće li se u slavu Ustava, gaženog i više nego što su gažena prava deteta, probuditi, uzbuniti i pobuniti Ustavni sud, u kojem smo dosad imali petnaest preplaćenih i poplašenih, ili letargičnih duša?! Treba li SANU, čiju nepotrebnost robko plaća pauperizovani puk, isto da izabere hibris, umesto gospodstvenog ćutanja, pa će i kakademici, kako ih je zvao Oskar Davičo, baciti kamen’ v ogorod šefa države?!\nIli je REM disciplinovano poslužio da se deset minuta uoči izbora naša država prikaže kao pravna, gde i samodržac mora da pogne glavu pred onima koji ljube zakon i koji svoj posao rade, makar im se na radaru ukazalo i filmsko ostvarenje nastalo po scenariju šefa države, u kojem šef glumi samog neponovljivog sebe?\nMožda je naš Zamak mnogo stabilniji nego što sam na početku napisao? Jer, nekad je za osvajanje vlasti bio potreban čitav jedan Mišković, da se pompezno utamniči, a sad je dovoljan i nefrolog, optužen zbog tristo evra: korupcije u Srbiji više ne-ma, a ako se negde ova nemila pojava još zadržala, Struka, to jest policija joj odmah staje za vrat, nezavisno sudstvo po kratkom postupku sklapa nagodbu sa prestupnicima, i idealna država opet blista u svojoj bespekornosti.\nAleksandar Vučić Vladimir Đukanović Zagorka Dolovac


– Rekao sam da je bio genocid, ako treba i prisustvom to da potvrdim, dolazim na 25-godišnjicu, naravno – rekao je Đukanović.\nDodao je da je „predsednik Srbije izrazio svoj vrednosni stav o protestima u Crnoj Gori, čiji je jedan od ciljeva promena vlasti u Crnoj Gori“. – Odredićemo se prema tome svojim odnosom prema Srbiji, prema njenoj političkoj sceni – kazao je crnogorski predsednik i dodao „da bi pokušaj otcepljenja Republike Srpske od BiH vodio ratu“ i pozvao međunarodnu zajednicu da „spreči inicijative srpskih čelnika Milorada Dodika i Aleksandra Vučića“.\nĐukanović je, komentarišući razvoj stanja nakon protivljenja odluci Ustavnog suda BiH, rekao da srpska strana u BiH nastoji krizama pokazati da je BiH nefunkcionalna država. – Pokušavaju da drže tu nefunkcionalnost u državi kako bi onda mogli reći: „Evo, vidite, ovo ovako ne ide, doveli smo državu u nefunkcionalnost, sada je došlo vreme za referendum!“ RS je entitet u državi BiH. Svako pristajanje na cepanje BiH vraća nas u rat – rekao je Đukanović i dodao:\n– Ovo je pitanje u koje su uključeni Evropa i Amerika, nisu samo Dodik i Vučić. Međunarodna zajednica ima elemente u svojim rukama i odgovorna je za BiH. Ako ne reagira, situacija će eskalirati. Ne smeju zakasniti. Dodik radi ono što on misli da treba biti. Mislim da on sam ovo „gura“ više nego Vučić – rekao je Đukanović.\n– Policija je, kako navode očevici, pretresala momke i devojke. Jednom članu Odbora za odbranu svetinja su pocepali i košulju – navodi Sputnjik. Omladina je ispratila policajce uzvikujući: „Ne damo svetinje“.\n– O tome je svedočio Momo Mandić, ratni ministar policije RS. Milošević je odbio da obezbedi gorivo pod pritiskom međunarodne zajednice i onda su se setili da je Milo spreman sve da uradi ako se dobro plati. Za gotovinu je obezbedio cisterne nafte koje su negde blizu granice CG i BiH snabdele tenkove i druga vozila Vojske RS za napad na Srebrenicu – poručio je Medojević.\nMiomir M. Mugoša, direktor Poreske uprave Crne Gore, zapretio je Mitropoliji crnogorsko-primorskoj da će krenuti u prinudnu naplatu, pa čak i pleniti imovinu zbog poreskog duga MCP: – Poreski dug za prijavljenih 38 sveštenika MCP je premašio 300.000 evra. Procena je da je ukupni dug višemilionski. Zato je Poreska uprava pokrenula kontrolu u svim verskim zajednicama. Ako MCP ne plati poreski dug dobrovoljno, zakonska obaveza Poreske uprave je da dug naplati prinudno – sredstvima sa računa MCP ili od njene imovine. Naravno, ne od verskih objekata već od nekretnina kojima MCP raspolaže na atraktivnim lokacijama.\nBivši diplomata Živadin Jovanović kaže da se Milo Đukanović suočava sa otporom nepredvidivih razmera i da ne vidi rešenje za ostanak na vlasti. – Pokušava da izmišljenim optužbama na račun Srbije i RS skrene pažnju Zapada i dodvori im se. Njegovi problemi su rezultat antisrpske politike – podvlači Jovanović.\nZAMALO POHAPŠENI ČLANOVI SINDIKATA: Šta se to desilo...\nJOŠ DVE ZEMLJE ZAMRZLE PRIZNANJE: Nije samo Jamajka\nBRUKA: „Biće mi zadovoljstvo da vratim orden...\nLANE ISPROZIVAO „KOSOVARA“: Trebalo je...\nKAKVA GOLČINA GOBELJIĆA! Zvezdin bek sa 25 metara...\nDA SE ČOVEK NAJEŽI: Delije poslale nikad jaču poruku...\nSKANDAL NA UTAKMICI SA TSC: Sudija svirao penal...


Tabaković: Hvala Bošnjacima što nisu dozvolili da budu izmanipulisani - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\n– Svim građanima čestitam Dan Općine. Nažalost, nismo proslavili Dan Općine kao što je to do sada bilo, zahvaljujući isključivo politikama koje žele da demonstriraju silu i moć. Drago mi je da niko od Bošnjaka nije prisustvovao paradi, ali isto tako želim zahvaliti predstavnicima Međunarodne zajednice što niko nije bio prisutan danas u Srebrenici, i time pokazali da ne prihvataju jednonacionalnu politiku – kazao je Tabaković.\nOznačeno: alija tabaković, dan općine, milorad dodik, plaketa, povratak, radioaktivni otpad, slon, smrt, srebrenica, suljagić\nZbog većeg odrona kamenja na kolovoz na magistralnom putu M-5 Jajce-Donji Vakuf u mjestu Bravnice, saobraća se jednom trakom naizmjenično. Kolovoz je mjestimično vlažan, a zbog niskih temperatura moguća je poledica. Poseban oprez savjetujemo na dionicama u višim predjelima, kao i na mostovima i prilazima tunelima. Ugaženog snijega na kolovozu ima na planinskim prevojima. Izdvajamo […]\nDodiku dodijeljeno priznanje Općine Srebrenica, Bošnjaci bojkotirali sjednicu