Njemački vlasnik lokala i žena izmislili da su ih za Novu godinu napali Arapi i silovali im gošće - Index.hr\nKako stoji u priopćenju državnog odvjetništva, 49-godišnji ugostitelj i jedna 29-godišnja žena su u novogodišnjoj noći s 2016. na 2017. prijavili upad pedesetak migranata arapskog porijekla u njihov lokal u blizini frankfurtskog glavnog željezničkog kolodvora te da su migranti seksualno napastovali gošće i razbijali inventar.\nNisu zabilježeni napadi\nNakon višetjedne istrage se pokazalo da u novogodišnjoj noći "nisu zabilježeni" napadi ovakve vrste, a da se optužena 29-godišnjakinja, koja je navela da je i sama bila žrtva seksualnog napastovanja, u novogodišnjoj noći uopće nije nalazila u Frankfurtu nego, kako tvrde lokalni mediji, u Beogradu.\nNavodni seksualni napadi u Frankfurtu u novogodišnjoj noći izazivali su veliku pozornost medija jer javnost na vijesti ovakve vrste reagira osjetljivo nakon teških izgreda u novogodišnjoj noći 2015./2016. kada je na željezničkom kolodvoru u Koelnu preko stotinu žena seksualno napastovano i opljačkano, a počinitelji su bili migranti, mahom iz sjevernoafričkih zemalja.\n#njemačka napad #migranti #njemačka silovanje


April | 2014 | Traganje za gradom\nProšle godine dogodio se pokušaj nadziđivanja i dogradnje Doma štampe na Trgu Republike u centru Beograda koji je projektovao Arhitekta Ratomir Bogojević čime bi se ozbiljno ugrozilo zdanje koje ima veoma značajnu ulogu u istoriji beogradske i srpske arhitekture. Naime, vlasnik prostora na poslednjem etažu je poželeo da proširi svoju imovinu ali i da nadzida još jednog nivo, predusretljivi arhitekti, postoji indicija da je jedan od njih akademik, uradili su projekat, jedan streotipan stakleni kubus koji su postavili na sasvim završenu i autentičnu zgradu kao neprirodan i neprimeren dodatak, zanemarujući principe struke i profesije, nazvali sve to „rekompozicijom fasade“ i započeli proceduru pokušaja pribavljanja uslova i dozvola. Dalje →\nPraznična beleška …\nObjavljeno Saturday, 19. April 2014. autor Đorđe\nKišni praznični dani, tmurni i hladnjikavi ali to ne sme da omete kazivanje vedre i optimističke poruke o bratstvu, toleranciji i zbližavanju bez obzira na evidentne različitosti … pa eto jedna mala etida poučna i angažovana …\nIZLOŽBA U DOMU OMLADINE\nObjavljeno Sunday, 13. April 2014. autor Đorđe\nNaučnici u ime Ujedinjenih nacija neki dan objaviše da je planeta i opstanak čovečanstva u ovoj formi pri kraju a i neke beleške rođaka babe Vange o njenim predviđanjima slično kazuju. Dakle, neprekidno kola priča o globalnom otopljavanju i nevoljama koje iz toga mogu da slede pa je zabrinuti Beograđanin sasvim sluđen posle čitanja po štampi i slušanja ekspertskih mišljenja, naravno, sasvim pretećih i uznemirujućih rešio da ode kod vidovnjaka ne bi li čuo šta se ustvari sprema i umanjio stres. Našao je po preporuci jednog, zakazao viđenje i otišao po reči o sudbini koja predstoji. Vidovnjak, sasvim cool tip, u farmerkama, dronjavoj majiici i adidas papučama je prvo rekao cenu i onda je gledajujći u lap top i maleni kamičak zelene boje prorokovao a Beograđanin je njegovo viđenje budućnosti snimio na mobilni telefon što je uvećalo vidovnjakovu cenu za dvadesetak posto. Posle je kao odgovoran građanin odluičio da to učini dostupno javnosti i ja sam prihvatio da u tome pomognem. Dalje →


M. P. 23. marta 2021. 08:20\nVitaminska bomba sa limunom\nPopijte čašu tople vode sa limunom svakog jutra na prazan želudac i preporodite organizam.\nZašto je ovo zdravo?


GO Palilula počela sa prikupljanjem pomoći za Nišlije čiji su stanovi izgoreli u požaru\nPočetak/Servisne informacije/GO Palilula počela sa prikupljanjem pomoći za Nišlije čiji su stanovi izgoreli u požaru\nVioleta Milićević 20. septembra 2016.\nGradska opština Palilula je pokrenula akciju prikupljanja humanitarne pomoći, u vidu obuće, odeće, sredstava za održavanje higijene i flaširane vode za ugrožene stanovnike ulice Rasadnik broj 10, ulaz 1 i ulaz 2 u Nišu čiji su stanovi izgoreli ili oštećeni u nedavnom požaru.\nOvim putem upućujemo poziv svim građanima i društveno odgovornim kompanijama koji su u situaciji da pomognu da se uključe u akciju prikupljanja humanitarne pomoći, navodi se u saopšenju medijima koje je potpisao predsednik GO Palilula Aleksandar Ždrale.\nPrikupljanje pomoći do petka 23. septembra u vremenu od 08. do 15 časova, u prostorijama Centra za preduzetništvo, u ul. Vojvode Putnika broj 8. (kontakt tel. 018/566-011).\nGO Palilula Niš požar Rasadnik


Crna Gora ostvaruje ciljeve predsjedavanja Centralno evropskom inicijativom - CdM\nCrna Gora ostvaruje ciljeve predsjedavanja Centralno evropskom inicijativom\nCrna Gora uspješno predsjedava Centralno-evropskom inicijativom drugi put zaredom i posvećena je, uprkos pandemiji, ostvarivanju ključnih ciljeva koji se odnose na povezanost, zaštitu životne sredine i naučnu saradnju, kao i na ekonomski i zdravstveni oporavak regiona, ocijenjeno je na današnjem sastanku ministra vanjskih poslova Đorđa Radulovića sa generalnim sekretarom CEI Robertom Antonioneom, saopšteno je iz Ministarstva vanjskih poslova.\nMinistar Radulović je ocijenio da predsjedavanje Crne Gore CEI-jem, koja postoji više od 30 godina, kreira sinergiju između regionalnih inicijativa i međunarodnih organizacija.\nNa toj liniji, najavio je ministarski sastanak Inicijative u junu, što će biti dobra prilika za razmjenu mišljenja o najvažnijim temama.\n“Regionalna saradnja je jedan od ključnih stubova vanjske politike, a Region pripada Evropi. Evropska integracija i regionalne inicijative idu ruku pod ruku, stoga je važno da ostvarimo vidljive rezultate za građane”, naglasio je šef crnogorske diplomatije.\nU tom kontekstu, najavio je i organizovanje biznis foruma u decembru, kako bi poslovne zajednice razmotrile konkretne projekte saradnje i razvoja zemalja članica Inicijative.\nGeneralni sekretar Antonione pohvalio je dvogodišnje predsjedavanje Crne Gore, koje se u istoriji Inicijative, dešava prvi put, ocjenjujući da je to znak da države članice cijene našu zemlju i imaju velika očekivanja.\n“Uloga Crne Gore u regionalnoj saradnji je veoma važna. Sekretarijat CEI je spreman da pruži punu podršku Crnoj Gori, jer vaš uspjeh u predsjedavanju predstavlja i uspjeh Inicijative”, rekao je Antonione.\nOcijenio je da će predstojeći ministarski sastanak biti važna platforma za razgovor o politici proširenja EU, te ukazao na važnost direktnog kontakta. Naglasio je da je Italija, zemlja iz koje dolazi, spremna da podrži ideje koje će unaprijediti misiju CEI i doprinijeti uspješnom predsjedavanju.\nZajednički je ukazano na važnost političke i ekonomske dimenzije Centralno-evropske inicijative, te dogovoren nastavak intenzivne komunikacije u ostvarivanju prioriteta predsjedavanja.\nTagsCrna Gora Đorđe Radulović Ministarstvo vanjskih poslova (MVP) Robert Antonione saradnja


"Parazit" i reditelj Bong Đun Ho ispisali istoriju Oskara\nOskar za istoriju: Apsolutni trijumf „Parazita“\nKultura Autor:Miona Kovačević10. feb. 202007:46 > 24. feb. 2020 12:41\nIz filma "Parazit" Foto: Promo\nJedna od najdosadnijih i najbeživotnijih dodela Oskara ipak će ostati upamćena za sva vremena – kao noć u kojoj je prvi put u istoriji jedno ostvarenje na neengleskom jeziku osvojilo najvažnije priznanje večeri: za najbolji film godine. Kapitalistička satira "Parazit" Južnokorejca Bong Đun Hoa nagrađena je i Oskarom za međunarodni dugometražni film, originalni scenario i režiju.\nNa osnovu raspodele odličja pre dodele Oskara, ratna drama „1917“ Sema Mendesa dočekala je veče kao suvereni favorit. Ukoliko i bude iznenađenja, desiće se u kategoriji za režiju, uveravali su nas analitičari, a ako „Parazit“ uzme nagradu za strani film, to će biti siguran pokazatelj da najbolji film ide u ruke nekom drugom. Jer, nijedno ostvarenje u istoriji nije nagrađeno i za strani i za najbolji film.\nZapravo, činjenica da je „Parazit“ to učinio zbunila je mnoge gledaoce koji nisu detaljnije upoznati sa pravilima. Oskari jesu nagrada koju dodeljuje američka Akademija za filmsku nauku i umetnost (AMPAS) i zato je najveći procenat nominovanih filmova na engleskom jeziku, ali najuglednija od tih nagrada – za najbolji film (best picture) – ujedno je i jedina u kojoj mogu da učestvuju svi članovi Akademije, bez obzira na državljanstvo. A poslednjih godina AMPAS se silno trudi da uvede raznolikost u svoje redove, te je naglo porastao broj poziva za članstvo filmskim poslenicima kojima engleski nije maternji jezik. Inače, članstvo se stiče ili automatski, osvajanjem nominacije, ili sponzorstvom dva postojeća člana iz onog sektora za koji se konkuriše. Procenjuje se da Akademija trenutno ima blizu 10.000 članova, to jest glasača za Oskare, otud i ovakav rezultat na ovogodišnjoj dodeli nagrada i otud istorijski trijumf „Parazita“ koji uopšte ne mora da bude izuzetak u budućnosti.\nDakle, teorijski, pravila nikada nisu sprečavala jedan strani film da bude nominovan za Oskara za najbolji film, niti da ga osvoji; barijera je postojala samo u glavama i s(a)vesti glasača. Ili se, prosto, do „Parazita“ nije pojavilo ostvarenje koje je toliko opčinilo većinu biračkog tela.\nU 92 godine dugoj istoriji dodele do sada je 12 „stranih“ filmova uspevalo da se ušunja i među nominovane za najbolji film; sem „Parazita“, to su bili „Roma“ Meksikanca Alfonsa Kuarona (na španskom jeziku), „Ljubav“ Austrijanca Mihaela Hanekea (na francuskom), „Vavilon“ Meksikanca Alehandra Gonsalesa Injaritua (španski, arapski, japanski, francuski, ruski), „Pisma sa Ivo Džime“ Amerikanca Klinta Istvuda (japanski), „Pritajeni tigar skriveni zmaj“ Tajvanca Anga Lija (mandarinski), „Život je lep“ Italijana Roberta Beninjija (italijanski), „Poštar“ Britanca Majkla Radforda (italijanski i španski), „Krici i šaputanja“ Šveđanina Ingmara Bergmana (švedski), „Imigranti“ Šveđanina Jana Troela (švedski), „Z“ Grka Koste Gavrasa (francuski i ruski), „Velika iluzija“ Francuza Žana Renoara (francuski).\nFrancuski „Glumac“ (Artist) Mišela Azanavisijusa osvojio je Oskara za najbolji film 2011. ali je reč o nemom filmu sa jedinom izgovorenom rečenicom na engleskom jeziku, pa zvanično ne spada u ovu statistiku.\n„Parazit“ je osvojio ukupno četiri odličja, najviše od svih filmova. Favorizovani „1917“ pobedio je u tri kategorije (fotografija, vizuelni efekti, miks zvuka), „Džoker“, „Le Man ’66“ i „Bilo jednom u Holivudu“ uzeli su po dva Oskara, dok je „Irac“ Martina Skorsezea ostao bez ijedne nagrade uprkos pozamašnom kreditu od deset nominacija.\nKako je veče odmicalo a „Parazit“ prvo uzeo Oskara za originalni scenario pa onda i za strani film, očekivalo se da je dobio sve što mu pripada i da će kajmak (režiju i film) da pokupe Mendes i njegova „1917“. I sam Bong Đun Ho bio je vidno zatečen kada je priredio prvo od dva velika iznenađenja večeri, dobijanjem Oskara i za režiju.\n– Nakon nagrade za strani film mislio sam da sam za večeras završio i da mogu da se opustim – rekao je u šali, pre nego što će, iskreno i dečački zapanjeno, izraziti zahvalnost kolegama sa kojima je nominovan.\n– Kada sam bio student režije, čuo sam jednu izreku koja mi se duboko urezala u srce: „najličnije je ujedno i najkreativnije“. Rekao ju je Martin Skorseze. Naš divni Skorseze – izjavio je Bong, na šta je cela sala ustala i uputila dirljive ovacije na račun američkog reditelja.\n– Kventin Tarantino me je stavljao na svoje liste najboljih filmova čak i kada niko za mene nije čuo u SAD. Kventin je večeras ovde. Hvala ti. Volim te. Tod (Hejns) i Sem (Mendes), vi ste veliki reditelji kojima se divim. Ako mi Akademija dozvoli, uzeo bih sada jednu teksašku motornu testeru i isekao ovog Oskara na pet delova, da ga podelim sa svima. Nisam ni sanjao da mogu da pobedim. Piću do jutra – poručio je Bong.\n(Zanimljivo da je deset Oskara za režiju u poslednjih 12 godina otišlo u ruke neameričkih reditelja).\nAli, nije još bilo vreme za opuštanje.\nKada je, na samom kraju ceremonije, Džejn Fonda pročitala „Parazit“ i kao pobednika u kategoriji najboljeg filma godine, Južnokorejci su bili vidno zapanjeni. No, pažljivom uhu nije promaklo da je cele večeri reakcija prisutnih na svaki pomen „Parazita“ bila frenetična i da se u sali „osećala nepodeljena ljubav prema ovom filmu“, kako je prokomentarisao jedan novinar te da su, kako se bližila završnica, mnogi prognostičari slutili su da je na pomolu veliko iznenađenje.\nBila je to značajna noć za Južnu Koreju koja je ove godine prvi put imala svog predstavnika na Oskaru, iako predstavlja jednu od najdinamičnijih lokalnih filmskih industrija, četvrtu po zaradi na blagajnama u svetu, ne računajući Severnu Ameriku.\n– Želela bih da zahvalim našoj publici u Koreji, posetiocima bioskopa koji podržavaju domaći film i ne ustručavaju se da iznesu kritičko mišljenje… zbog toga se nikada nismo opuštali na lovorikama a naši reditelji i autori, pomagali su da nam da pomerimo granice. Bez vas, draga korejska publiko, ne bismo bili ovde – poručila je Miki Li, izvršna producentkinja „Parazita“ i potpredsednica „CJ Group“, jedne od poslovnih imperija u industriji zabave u Koreji.\nPre govora Lijeve desio se najspontaniji i najlepši trenutak večeri: posle zahvalnice producentkinje Kvak Sin-e, dok se Miki probijala do mikrofona, reditelj prenosa je već zamračio taj deo bine i svetlo uperio ka Džejn Fondi koja je trebalo svima da poželi laku noć. Međutim, franatični prvi redovi, u kojima su sedeli Šarliz Teron, Margo Robi i Tom Henks, počeli su da negoduju i da viču „pali, pali, pali“ (svetlo), odnosno „up, up, up“, sve dok iz režije nisu popustili i dozvolili pobednicima da nastave da pišu istoriju.\nGlumačke nagrade su, za razliku od režije i filma, bile bez iznenađenja. Hoakin Finiks (Džoker) i Rene Zelveger (Džudi) trijumfovali su u kategoriji glavnih a Bred Pit (Bilo jednom u Holivudu) i Lora Dern (Priča o braku) u kategoriji epizodnih uloga.\nFiniksov govor ući će u istoriju kao jedan od najsmislenijih.\n– Prepun sam zahvalnosti. Ne osećam da sam iznad bilo koga od dragih nominovanih kolega ili bilo koga drugog u ovoj sobi, jer svi delimo istu ljubav, ljubav prema filmu. Taj vid izražavanja pružio mi je najneverovatniji život. Ne znam gde bih bio bez njega.\nAli, mislim da je najveći dar koji mi je pružio, kao i mnogima u ovoj industriji, prilika da iskoristim svoj glas u ime onih čiji se glas ne čuje. Razmišljao sam o nekim veoma potresnim problemima sa kojima se kolektivno suočavamo. Ponekad se osećamo ili smo prisiljeni da se osećamo kao da navijamo za različite stvari, ali ja tu vidim nešto zajedničko. Bilo da pričamo o polnoj neravnopravnosti ili rasizmu ili pravima za LGBT osobe ili starosedeoce ili životinje, svi mi pričamo o borbi protiv nepravde. Pričamo o borbi protiv uverenja da jedan narod, jedna rasa, jedan pol, jedna vrsta ima pravo da nekažnjeno dominira, iskorišćava i kontroliše drugog.\nMislim da smo postali veoma odsečeni od sveta prirode. Mnogi od nas su krivi za egocentrični pogled na svet, ubeđeni da smo centar univerzuma. Odlazimo u prirodu i pljačkamo njene resurse. Mislimo da imamo pravo da veštački oplodimo kravu i otmemo joj mladunče, iako su njeni zvuci očaja nepogrešivi. Onda joj uzimamo mleko namenjeno teletu i sipamo ga u svoju kafu i pahuljice.\nBojimo se ideje lične promene jer mislimo da moramo nešto da žrtvujemo, da se nečega odreknemo. Ali, ljudska bića su u svojoj najboljoj verziji, vrlo kreativna i domišljata i mogu da stvore, razviju i primene sisteme promene koji su dobrobit za sva živa bića i okolinu.\nČitavog života bio sam sebični nitkov. Ponekad sam bio okrutan i težak za saradnju i zahvalan sam što mi je toliko vas u ovoj sali dalo drugu priliku. Mislim da je to ono (što se desi) kada smo najbolja verzija sebe: podržavamo jedni druge. Ne kada isključujemo druge zbog grešaka iz prošlosti, već kada pomažemo jedni drugima u sazrevanju, kada jedni druge podučavamo i vodimo na putu iskupljenja.\nKada sam imao 17 godina moj brat (River) je napisao ovaj tekst. Rekao je, „Ponesi ljubav u sklonište i mir će vas slediti“.\nRene Zelveger osvojila je svog drugog Oskara za interpetaciju Džudi Garland početkom 1969, u vreme kada se legendarna glumica/pevačica borila sa zavisnošću, finansijskim problemima i karijerom na zalasku, tokom višenedeljnih nastupa u Londonu, nekoliko meseci pre smrti u 48. godini.\nU svom osećajnom ali pomalo smetenom i predugom govoru, Rene je odala počast svim herojima, uključujući i svoje pretke, migrante, koji su „došli ovde i nisu imali ništa sem jedno drugo i veru u američki san“. Ona je istakla da bi Holivud trebalo da radi na zbližavanju ljudi.\n– Poslednjih meseci, dok smo se svi zajedno, ljudi raznih generacija i društvenih slojeva, divili Džudi, bilo je jasno da nas naši heroji zbližavaju – rekla je Rene, pomnuvši potom Freda Rodžersa, Harijet Trubman i Džudi Garland – sve junake ovogodišnjih nominovanih filmova – kao i brojne druge, od Venus i Serene Vilijams, preko vatrogasaca, vojnika i policajaca do Boba Dilana, Nila Armstronga, Seli Rajd, Dolores Huerte…\nOna je podsetila i da Džudi Garland, koja je glumila od druge godine, nikada nije dobila Oskara i da je ovo trenutak da odamo počast njenom zaveštanju.\nBred Pit, čiji su vrcavi, samoironični i britki govori zahvalnosti privukli veliku pažnju tokom ove sezone nagrada, prvi put je bio otvoreno političan:\n– Rekli su mi da imam samo 45 sekundi za govor, što je 45 sekundi više nego što je Senat dao Džonu Boltonu ove nedelje – prokomentarisao je Pit. Džon Bolton, bivši savetnik za nacionalnu bezbednost, trebalo je da bude jedan od ključnih svedoka tokom procesa opoziva američkog predsednika Donalda Trampa, ali su republikanci odlučili da se Trampu sudi bez svedoka i na kraju su ga i oslobodili.\n– Razmišljam da bi možda Kventin trebalo da snimi film o tome gde, na kraju, odrasli urade ispravnu stvar. Sve je ovo zbog Kventina Tarantina. Ti si original. Nema ti ravnog. Filmska industrija bila bi mnogo sušnije mesto bez tebe i dopada mi se narav koju si dao Klifu Butu. Traži najbolje u ljudima. Očekuj najgore, ali traži ono najbolje. Leo, leteo bih na krilima tvog uspeha svakog dana, ortak. Pogled je fantastičan… I želim da kažem, znate zašto svi ovo radimo. Mislim da je vreme da pokažemo malo ljubavi našim koordinatorima kaskadera i našim kaskaderskim timovima.\nSlušajte, pomalo sam zatečen. Nisam od onih koji gledaju unazad, ali me je ovo nateralo. I setio sam se svojih roditelja koji su me vodili u drajv in da gledam Buča i Sandensa. I kada sam napunio kola i preselio se ovde. I kada su mi Džina i Ridli dali prvu veliku šansu, setio sam se svih divnih ljudi koje sam sreo na svom putu dovde, jednom u Holivudu, zar to nije tačo. Ovo je za moju decu koja boje sve što radim. Obožavam vas – poručio je Bred.\nLora Dern, koja je u ponedeljak punila 53 godine, rekla je da joj je ovo najbolji rođendanski poklon. Nakon zahvalnosti reditelju „Priče o braku“, Noi Baumbaku, na njegovoj viziji i magiji i tome što je snimio film o „ljubavi i premošćavanju razlika radi očuvanja porodice i doma“, ona je zahvalila i svojim stvarnim herojima.\n– Neki kažu da nikada ne upoznaš svoje heroje. Ja kažem, ako si stvarno blagosloven, oni ti dođu u liku roditelja. Delim ovu nagradu sa svojim glumačkim herojima, svojim legendama, Dajan Led i Brusom Dernom.\nJoš nekoliko pobeda sa 92. dodele biće naročito upamćeno. Novozelandski autor Taika Vaititi, dobitnik Oskara za adaptirani scenario za „Jojo Rabbit“, prvi je Maor koji je uzeo zlatnu statuu.\n– Ovu nagradu posvećujem svoj deci iz plemenâ starosedelaca širom sveta koji žele da se bave umetnošću i igrom i pisanjem priča… mi smo originalni pripovedači i za nas ovde ima mesta – poručio je Vaititi i potom podsetio:\n– Večeras smo se okupili na zemlji praotaca iz plemenâ Tongva, Tataviam i Čumaš. Odajemo im priznanje kao prvim ljudima na ovoj zemlji na kojoj živi i radi filmska zajednica.\nIslanđanka Hildur Gudnadotir (37) prva je žena nagrađena za originalnu muziku za dramu, za „Džokera“.\n– Sve devojčice, žene, majke, ćerke, koje čuju muziku kako u njima ključa, molim vas, progovorite. Moramo da čujemo vaše glasove – rekla je ova čelistkinja.\nRejčel Portman (Ema) i En Dadli (Do gole kože) su prethodno osvajale Oskare za originalnu muziku u mjuziklu/komediji, dok su kompozitorske nagrade bile podeljene na komediju i dramu (1996-2000). To rascepa je došlo nakon što su „Diznijevi“ crtaći pobeđivali za originalnu muziku šest godina zaredom (1990-1995), kako bi se proširio raspon kandidata, ali promena nije naišla na veliko odobravanje pa je sve vraćeno na staro pre 20 godina.\nMuzika je imala veliku ulogu i na ovogodišnjoj dodeli, mada nije popravila raspoloženje.\nOd pet nominovanih pesama barem tri su prošle nezapaženo, tinejdž senzacija Bili Ajliš je uz segment In memoriam otpevala jedva slušljivu verziju „Yesterday“ („ovako zvuči mikrofon koji se vuče po šmirgli“, glasio je jedan od komentara) a onda se, niotkuda, pojavio i Eminem da uživo izvede „Lose Yourself“, pesmu nagrađenu Oskarom pre 18 godina. Pri tom, Eminem nije prisustvao tadašnjoj dodeli. Čudan izbor da, u godini kada je kritikuju za rasizam i isključenost, Akademija pozove belog repera koji peva homofobične stihove.\nDa stvar bude još besmislenija, pre Eminemovog nastupa Lin-Manuel Miranda najavio je segment o tome kako je muzika važna za film, a Lin-Manuela Mirandu najavio je drugi glumac, Enoni Ramos. Ovih duplih najava bilo je nekoliko na dodeli, pa bi Akademija mogla da razmisli da ipak vrati voditelja kome bi to bio zadatak.\nProšle godine takođe nije bilo voditelja ali je sve nekako bolje klizilo. Novi producenti pokušali su da ponove tu fromulu: uvod u vidu muzičko-plesne tačke i duhoviti monolog „nevoditelja“, ali ona ovoga puta nije proradila. Za razliku od prošlogodišnjeg otvaranja Adama Lambera miksom hitova benda „Queen“, Žanel Mone je priredila zbrkanu, haotičnu verziju svoje pesme „Come Alive“ prilagođenu dodeli Oskara, kako nominovanim filmovima tako i svima onima koji su izostavljeni, uz ne baš uspeo pokušaj interakcije sa publikom, dok su igrači bili obučeni u kostime ostvarenja nominovanih u ovoj kategoriji.\nPotom su bivši voditelji, Stiv Martin i Kris Rok, izveli kratak uvodni monolog sa polovičnim uspehom, uglavnom se ostrvivši na Džefa Bezosa, izvršnog direktora „Amazona“ i njegov privatni život.\nLepa promena je bila ta što su sve glumačke nominacije emitovane u jednoj video-montaži po kategoriji i što se orkestar trudio da pobednike ne „tera“ sa bine muzikom, bez obzira na trajanje govora.\nSve u svemu, utisak je da su simpatični Bong Đun Ho i „parazit“ doprineli daleko boljem utisku nego što je 92. dodela Oskara zaslužila.\n92. Oskar – svi nagrađeni\nBong Đun Ho\n(Priča o braku)\n(Bilo jednom u Holivudu)\nMeđunarodni dugometražni film\nParazit (J. Koreja)\n(Bong Đun Ho i Đin Von Han)\n(Stiven Bognar, Džulija i Džef Rajert)\nLe Man ’66.\n(Majkl Mekasker, Endru Baklend)\n(Barbara Ling, Nensi Hej)\n(Kazu Hiro, En Morgan i Vivijan Bejker)\nMuzika: Elton Džon\nTekst: Berni Topin\n(Gijom Rošron, Greg Batler, Dominik Tui)\n(Mark Tejlor, Stjuart Vilson)\n(Metju A. Čeri, Karen Rupert Toliver)\nKerol Disinger, Elena Andreičeva\nBong Đun HoFilmJužna KorejaoskarParazit


Nikolina Čelebić | KOVALSKA - Vaša svaštara! | Stranica 2\n21. ČUNGA LUNGA DEČIJI SAJAM\nNikolina Čelebić - 11. маја, 2018 0


Invisalign Sertifikacija IV\nKompresori i aspiratori\nDigitalizacija rendgen snimaka\nKiseline za jetkanje\nGutaperke i papirni poeni\nDezinfekcija i lečenje\nBoreri za ZrO2\nBoreri za hirurgiju\nInstrumenti za konzervativu\nInstrumenti za hirurgiju\nUltrazvučni instrumenti - vrhovi\nBukalne tube i prstenovi\nKašike za otiskivanje\nPrajmeri kondicioneri kiseline\nLampe za osvetljenje\nUmakalice za Vosak\nPeci za predgrevanje\nAparati za Livenje\nCAD-CAM oprema i programi\nPeci za pecenje keramike\nAparati za ciscenje proteza\nAparati za dubliranje\nGlazura i boje\nPloče za mesanje boja\nUložne mase za keramiku\nUložne mase za skelet\nSolje za livenje\nLegure za keramiku\nLegure za skelete\nAkrilat za modelovanje\nPinovi za radne modele\nORTODONTSKI MOBILNI APARATI\nPesak Prirodni Korund\nPesak Aluminium Oxide\nBimštajn i paste za poliranje\nAKRILATNI I PORCELANSKI ZUBI\nCAD - CAM MATERIJALI\nVITA blokovi i diskovi\nDOCERAM blokovi i diskovi\nBorer ZR dijamant\nKamenčići za obradu\nInstrumenti za merenja\nŽelimo da Vas obavestimo da će se četvrta Invisalign sertifikacija održati 18. i 19. marta 2022. godine!\nInvisalign terapije se uveliko sprovode u Srbiji i veliki broj aligner-a konstantno pristiže iz Amerike, tako da Vašim pacijentima bez poteškoća možete pružiti najkvalitetnije aligner terapije u svetu. Iznenadićete se kako digitalna tehnologija u ortodontskim tretmanima može unaprediti Vašu poslovnu strategiju i Vašu praksu učiniti boljom i kvalitetnijom. Pripremili smo sve potrebno da postanete Invisalign provider.\nUkoliko odlučite da nam se pridružite, dobrodošli ste u najnapredniji sistem providnih „folija“ za ortodontske tretmane u stomatologiji. Invisalign sistem biomehanički sprovodi terapiju zajedno sa Vama i omogućava da se isprave zubi i prevaziđu mnogi stomatološki problemi, sve uz pomoć Align “clin-check” software-a dostupnih sertifikovanim lekarima. Do sada u svetu postoji preko 10 miliona zadovoljnih Invisalign pacijenata što govori više nego bilo koji prikazani klinički slučaj\nUpoznajte se detaljno sa Invisalign sistemom, na sledećem linku: https://www.invisalign.com\nMožete da pogledate i galeriju sa pojašnjenjima od preko 600 Invisalign terapija, različitih klasa, mnogih stomatologa širom sveta: Treatments Archive – Align Global Gallery (invisaligngallery.com)\nKako bismo svi zajedno bili spremni za sledeću sertifikaciju neophodno je da se uključite u “mentoring program”, opisan na sledećem linku: https://medipro.rs/stomatologija/ortodoncija/invisalign/item/401-invisalign-folije\nNaš stručni tim Vam stoji na raspolaganju za sve potrebne informacije:\nNeznanog junaka 37, 11040 Beograd, Srbija\nTelefon: +381 (11) 3675 888,\n+381 (65) 3674 730, +381 (63) 242 004\nFax: +381 (11) 3674 759\nRadni dan 08-16, subota 09-12


Bolton: Susret s Lukašenkom bez konkretnih rešenja za odnose Minska i Vašingtona - Sputnjik Srbija\n12:27 14 Jul 2020\nBolton: Susret s Lukašenkom bez konkretnih rešenja za odnose Minska i Vašingtona\n17:55 29.08.2019 Preuzmite kraći link\nSavetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džon Bolton izjavio je da tokom susreta s predsednikom Belorusije Aleksandrom Lukašenkom u Minsku nisu pronađena nikakva konkretna rešenja za probleme koji postoje u odnosima dveju zemalja.\n„To je bio veoma važan sastanak. Nismo došli ni do kakvih konkretnih rešenja, ali je bilo veoma važno razgovarati o svim pitanjima“, rekao je Bolton novinarima nakon susreta.\nOn je dodao da na sastanku s Lukašenkom nije bilo razgovora o pitanju uzajamnog obnavljanja diplomatskog prisustva na nivou ambasadora.\n„Nismo razgovarali o tom pitanju“, kazao je Bolton i podsetio na to da je među zemljama bilo složenih trenutaka.\n„Potrebno je da vidimo napredak u određenim sferama, kako bismo ostvarili napredak kada je reč o pitanju obnavljanja diplomatskih predstavništava na nivou ambasadora“, naveo je Bolton.\nSavetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost je dodao da nije ni bilo planirano da tokom ove posete Minsku bude doneta odluka u vezi s tim pitanjem.\nLukašenko je tokom susreta s Boltonom rekao da Minsk želi da okrene novi list u odnosima s Vašingtonom.\nOdnosi Belorusije i Zapada poboljšali su se u poslednje vreme zbog uloge Minska u rešavanju sukoba na istoku Ukrajine. Evropska unija je ukinula gotovo sve sankcije Belorusiji, koja je pre toga bila pod političkim i ekonomskim pritiskom Zapada dvadesetak godina. I SAD su obustavile niz sankcija protiv kompanija iz Belorusije.\nBelorusija, Aleksandar Lukašenko, Džon Bolton


Džon Bolton: Pitanje Kosova još nije završeno\nJoš nije jasno kakva će biti politika Obamine administracije na Balkanu i mada je nova država Kosovo bila relativno stabilna od proglašenja nezavisnosti, to pitanje još nije završeno, kaže za naš program bivši američki ambasador u Ujedinjenim nacijama, Džon Bolton. Bolton se najpre osvrnuo na buduće odnose Evrope i Sjedinjenih Država i ulogu NATO-a.\nBolton: “Odnosi Evrope i Sjedinjenih Država će u velikoj meri zavisiti od onoga što će se dogoditi u Avganistanu, kao najaktuelnijem medjunarodnom problemu i testu spremnosti na saradnju. Iako Evropljani smatraju da će Obama biti daleko bolji za transatlanske odnose od predsednika Buša, nije u pitanju emocionalna privlačnost američkog predsednika, već pitanje kako će Evropa i Sjedinjene Države stvarno saradjivati u rešavanju aktuelnih problema kao što su ekonomska kriza i rat protiv terorizma... To će zavisiti i od dogovora o Severnoatlantskom savezu, odnosno NATO-u. S druge strane, Rusija će biti značajan faktor u transatlanskim odnosima i napetost u odnosima Vašingtona i Moskve je uglavnom posledica ruskih provokacija u Gruziji, Ukrajini i na Bliskom istoku. Ne verujem da iko u Sedinjenim Državama želi da ima išta drugo, do pozitivne odnose sa Rusijom, a to će zavisiti od Moskve“.\nGlas Amerike: Kakve su mogućnosti za unapredjenje tih odnosa?\nBolton: „Sjedinjene Države su nastojale i nastojaće da ubede Rusiju da smo svi mi suočeni sa zajedničkim neprijateljem, a to je ekstremni islam i mislim da je saradnja u borbi protiv terororizma bila uspešna uprkos nesuglasicama u pogledu drugih pitanja. Mislim da saradnju sa Rusijom u borbi protiv terorizma treba nastaviti“.\nGlas Amerike: Kakav dalji razvoj odnosa Beograda i Vašingtona predviđate – u vreme Obamine administacije?\nBolton: „Još nije jasno kakva će biti politika Obamine administracije na Balkanu i mada je nova država Kosovo bila relativno stabilna od proglašenja nezavisnosti, to pitanje još nije završeno, kao ni druga pitanja koja su posledica raspada bivše Jugoslvije. Balkan bi ponovo mogao da postane pitanje visokog prioriteta, kada bude uzet u razmatranje“.\nGlas Amerike: Da li bi pitanje nezavisnosti Kosova moglo da bude prepreka u daljim odnosima Sjedinjenih Država i Srbije?\nBolton: „Činjenica da je situacija na Balkanu relativno mirna od kako je Kosovo proglasilo nezavisnost, ne bi trebalo da nas ubedi da je problem rešen. Mislim da je pozitivno to što nema nasilja i nema etničkih sukoba, ali napetost je prisutna i to će ostati izvor tenzije, sve dok se ne postigne sporazum koji će da prihvate sve strane“.\nGlas Amerike: Kao što znate, Srbija je vratila svog ambasadora u Vašington. Kakve očekujete diplomatske i druge inicijative?\nBolton: „Mislim da bi administracija predsednika Obame trebalo da iskoristi samit NATO-a u aprilu i ojača transatlanske veze, uključujući i balkanske zemlje. Postoje nagoveštaji da bi, na primer, Francuska mogla ponovo da se uključi u Vojnu alijansu, a druge države centralne i istočne Evrope, koje nisu članice NATO-a, mogle bi to da postanu, kao i neke bivše sovjetske republike. Nadam se da će vodeće evropske zemlje takodje shvatiti značaj Vojne alijanse za presudno važnu globalnu bezbednost“.


Upravljanje troškovima kvalitete u funkciji povećanja poslovne izvrsnosti Tankerske Plovidbe Zadar | Digitalni repozitorij ocjenskih radova Sveučilišta u Zadru\nUpravljanje troškovima kvalitete u funkciji povećanja poslovne izvrsnosti Tankerske Plovidbe Zadar\nMandić, T. (2018). Upravljanje troškovima kvalitete u funkciji povećanja poslovne izvrsnosti Tankerske Plovidbe Zadar (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:162:928504\nMandić, Tina. "Upravljanje troškovima kvalitete u funkciji povećanja poslovne izvrsnosti Tankerske Plovidbe Zadar." Diplomski rad, Sveučilište u Zadru, 2018. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:162:928504\nMandić, T. (2018). 'Upravljanje troškovima kvalitete u funkciji povećanja poslovne izvrsnosti Tankerske Plovidbe Zadar', Diplomski rad, Sveučilište u Zadru, citirano: 15.05.2022., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:162:928504\nMandić T. Upravljanje troškovima kvalitete u funkciji povećanja poslovne izvrsnosti Tankerske Plovidbe Zadar [Diplomski rad]. Zadar: Sveučilište u Zadru; 2018 [pristupljeno 15.05.2022.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:162:928504\nT. Mandić, "Upravljanje troškovima kvalitete u funkciji povećanja poslovne izvrsnosti Tankerske Plovidbe Zadar", Diplomski rad, Sveučilište u Zadru, Zadar, 2018. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:162:928504\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:162:928504\nNaslov Upravljanje troškovima kvalitete u funkciji povećanja poslovne izvrsnosti Tankerske Plovidbe Zadar\nNaslov (engleski) Quality cost management in function of reaching business excellence „Tankerska plovidba Zadar“\nAutor Tina Mandić\nCilj istraživanja ovog rada je ispitati da li se kvalitetom postiže konkurentska prednost, zadržavaju potrošači i postižu bolji rezultati u usporedbi s konkurencijom. Rastom konkurencije u suvremenim uvjetima poslovanja poduzeća se sve više bore za osvajanje tržišta, i to ponajviše nadmetanjem kvalitetom. Primjenom suvremenih sustava kvalitete, točnije konceptom upravljanja kvalitetom (TQM), postižu se pozitivni rezultati i poboljšava poslovanje. Plan podizanja kvalitete na višu razinu predstavlja angažiranost cijele organizacije, svih poslovnih procesa i svih zaposlenih. Poduzeća koja uvode sustav troškova kvalitete, dobivene informacije upotrebljavaju u neprestano poboljšavanje kvalitete i time snižavanje troškova. Tvrtke koje suvremeno pristupaju kvaliteti i implementaciji odgovarajućeg sustava ostvaruju visoku efektivnost i efikasnost u poslovanju, te povećavaju svoje udjele na konkurentskim tržištima. Uvođenjem normi daju se smjernice upravljanja kvalitetom i opisuju elementi koje sustavi kvalitete trebaju imati i upotrebljavati. Brodarske kompanije nalaze se u dinamičnom i ubrzanom poslovnom okruženju na koje utječu razni ekonomski, ekološki i društveni čimbenici. Ova djelatnost s godinama podliježe strožim nadzorima i kontrolama što zahtijeva od menadžera određene vještine i znanje za postizanje pozitivnih financijskih rezultata. Kako bi se postigli pozitivni rezultati i na vrijeme uklonili potencijalni nedostatci, potrebno je upravljati troškovima kvalitete.\nThe purpose of the study is to examine whether the quality achieves competitive advantage, retaining consumers and achieving better results compared to the competition. Growing competition in modern business conditions is increasingly struggling to conquer the market, most notably through quality competition. Using modern quality systems, more precisely the Total Quality Management (TQM), achieves positive results and improves business. The concept of quality improvement involves the involvement of the entire company, all business processes and all employees. Enterprises introducing cost-quality systems use the information they receive to continuously improve quality and thus reduce costs. Companies who have access to quality and implementation of the right system today achieve high efficiency and efficiency in business operations and increase their share in competitive markets. By introducing standards, quality management guidelines are given and the elements that quality systems need to have and use. Brokerage companies are in a dynamic and accelerated business environment affected by various economic, environmental and social factors. This activity has been subject to more stringent controls and controls for years, which requires managers to have specific skills and knowledge to achieve positive financial results. In order to achieve positive results and eliminate potential shortcomings, it is necessary to manage the cost of quality.\nDatum i vrijeme pohrane 2018-12-03 13:34:57


Spin Market-Poklon igra\nKompanija Spin je osnovana 1994. godine i danas ima svoja četiri maloprodajna objekta. U svojoj ponudi ima širok asortiman mešovite robe, ali i proizvode kozmetičkih kuća poput Maxfactora, Loreala, Golden Rosea i dr. Svojim kupcima pruža kvalitetnu uslugu i niske cene.\nSPREJ WATER STOP ZA IMPREGNACIJU I ZASTITU OD VLAGE 200ML-GC3002


- U rukama Ukrajine je odlična poluga - naftovod ''Družba'', rekla je ona na Kijevskom forumu o bezbednosti i podsetila da odvojena cev naftovoda ide u Mađarsku i da bi s njom "nešto moglo da se desi", prenosi Sputnjik.\n- Tako nešto bi bilo umesno, ali u rukama predsednika i vlade je da rešavaju politička pitanja, da li zaista želimo da razgovaramo sa premijerom Viktorom Orbanom jezikom koji razume i koji nameće Uniji ili još nismo spremni na to, dodala je Zerkalj.\nUkrajina Mađarska naftovod Družba sakncije EU


Danas optužnica protiv Medojevića, Nikolića i saradnika | Analitika - Informativni Portal\nPola godine provjeravali finansijske malverzacije\n– Nakon šest mjeseci opsežne istrage, Specijalno tužilaštvo danas će podići optužnicu protiv lidera PzP-a Nebojše Medojevića i banjalučkog biznismena Momira Nikolića, koji se terete da su bili na čelu kriminalne grupe koja je prala novac uoči i tokom izborne kampanje, saznaje Pobjeda.\nObjavljeno: 14. 11. 2017 - 06:10 Promjenite veličinu teksta: A A A\nNa spisku osumnjičenih osim Medojevića i Nikolića su i direktor Pokreta za promjene Dejan Vujisić, tehnički sekretar te partije Željko Šćepanović, koji je šura Nebojše Medojevića i lokalni diler deviza Gordan Konatar.\nNezvanično saznajemo da spisak okrivljenih ovim nije zaključen, a koja sve imena su se našla u optužnom aktu biće poznato kada bude dostavljen Višem sudu na odlučivanje. Prema sumnjama Tužilaštva, višemjesečne provjere ukazuju da je Medojević sa Nikolićem osmislio kriminalni plan da u legalne tokove ubace novac koji je Nikolić nezakonito stekao u građevinskim poslovima, kao preduzetnik firme „Graditelj“ iz Tivta. Cilj je bio da se ta sredstva ne prikazuju kao prihod nadležnim organima i na taj način izbjegne plaćanje zakonskih obaveza. Medojević je, prema rezultatima istrage Specijalnog tužilaštva, angažovao i saradnike čiji je zadatak bio da se bez odobrenja bave bankarskim poslovima, odnosno da za potrebe partije na crno rade konverziju deviza i zarađeni procenat stave u legalne tokove. Lider PzP-a se tereti da je imao upliv u tokove novca koji je, kako ocjenjuju istražitelji, lažno predstavljen kao donacija za PzP. Specijalno tužilaštvo je utvrdilo i da je Nikoliću u više navrata na račun iz inostranstva „leglo“ skoro milion eura, a ti sumnjivi transferi novca su bili uglavnom iz bivših sovjetskih republika.\nTagovi: Medojević Nikolić Pranje novca


Šušumige uzvraćaju udarac - Nuspojave - Nedeljnik Vreme\n11. 5. 2016. / 16.19\nUh, mogao bih da ispunim dva prostora ove kolumne pukim nabrajanjem, ovo što je spomenuto u gornjem pasusu samo je vrh ledenog brega, nisam ni notirao Radar Marine Fratucan, Dokument, Folder kultura i još toliko toga. Šta je zajedničko svim ovim ljudima i emisijama? Svima je medijski dom program Radio-televizije Vojvodine. I niko, baš niko od njih tamo nije radio, niti je ijedna od ovih i drugih dobrih emisija postojala pre samo pet-šest godina. Sve se to desilo posle određenog, recimo tome tako, "nultog trenutka": onog u kome je Slobodan Arežina negde 2011. dospeo u poziciju da ključno kreira njen program. I, šta se desilo? Jedna zapuštena i upuštena, traljava i otužna medijska manufaktura, koja nikako nije uspevala da se oporavi od moralnog, materijalnog i civilizacijskog debakla iz devedesetih (da ne rečem: iz "milijanskih vremena"…), u razumno je kratkom roku postala glavno, a u poslednje vreme bogme i gotovo pa jedino mesto u etru u kojem je zakon profesionalna kompetentnost, ljudska pristojnost, politička neostrašćenost i pluralizam (što ne treba brkati s nemanjem integriteta, jasnog stava i izgrađenog vrednosnog sistema!). To jest, kako se to danas kaže, lansirao je medijsku platformu na kojoj, dakako, ima i stvari koje vas ne zanimaju i koje vam nisu bliske, ali nema baš ničega čega biste se stideli i što bi vas ponižavalo, što bi cinično i svesno vređalo vašu inteligenciju ili aktivno doprinosilo građanskoj tuposti. Prostije rečeno: Slobodan Arežina napravio je daleeeeko najbolju televiziju u Srbiji, a uz HRT 3 (koji nova hrvatska vlast upravo berićetno nastoji da uništi) etablirao je RTV 1 kao najbolji TV kanal u celom tzv. regionu. Dobro, naravno da to ni u ludilu nije učinio sam, ali umeo je da strpljivo izgradi ekipu bez premca. Samo on zna na kakve je otpore sve tu nailazio: nije tu bilo samo javnih i potmulih političkih podmetanja (a treba se setiti da je RTV godinama na stalnom udaru sa najmračnije desnice kao "separatistički" i ne znam ti šta sve), nego i sitnih malograđanskih zađevica, ljubomora neostvarenih, ali solidno umreženih tipova i tipica, mahom u formi kvazilokalpatriotskog saplitanja ("Šta je tu nama jedan Beograđanin došao da nas uči, kao da mi ne znamo kako se pravi televizija?!"; Pa i ne znate, jebiga, ali ne zato što ste Novosađani, nego zato što ste šušumige, mediokriteti i jeftine fufice svih režima…).\nDa raščisti te Augijeve štale nataloženog programsko–kadrovskog otpada, da provetri taj ustajali i buđavi vazduhčić incestuoznih odnosa i interesnog rke-koke u zavetrini, da stvari takoreći restartuje, Arežina je u jednom trenutku stvarno doveo oveću ekipu sa strane, iz mitskog "Beograda", uglavnom odbeglih sa B92 koji je baš pre koju godinu rešio da se otkotrlja u besmisao, i te su prinove u jednom periodu bitno doprinele totalnom face-liftingu RTV-a, ali to je bilo tek sredstvo a ne cilj: mnogi od njih danas više i nisu na RTV, ali je u međuvremenu na pametan način "stvorena" ili privučena cela paleta novih domaćih (novosadskih i vojvođanskih) autora svih mogućih novinarskih i drugih kreativnih televizijskih profila.


Na ovo smo naišli u, nećete vjerovati, njemačkom AutoBild magazinu. Dakle, nije nešto što je nekome ovdje palo ...\n... napamet da piše, tek tako. O čemu se radi?\nRadi se o potrošnji ulja kod 1,8 i 2,0 TSI motorima (spominju i TFSI), a ona se mjeri ovako: više od 1 litar na 1.000 pređenih kilometara.\nVolkswagen ovo naziva izolovanim slučajevima, no ako su izolovani slučajevi ne bi li ih Volkswagen trebao istražiti? Otkloniti o svojem trošku, bez suvišnih pitanja, ali i ispitati o čemu se radi? Možda finansijski i nije nešto posebno po vlasnika, jer šta jepotrošiti još 15 do 30 maraka na 1.000 pređenih kilometara. Ovo odgovara potrošnji goriva koju povećamo za litar-dva na sto kilometara. Finansijski, ako prelazite 1.500 km mjesečno (moj prosjek), a trošite još 20-ak KM na svakih 1000 kilometara, godišnje vas ovo dođe oko 360 Konvertibilnih Maraka!\nNo je li to sav trošak koji vlasnik plaća za ovo? Ne, nije, bit će jasno do kraja članka i zašto!\nNeko, ko ne čita, reći će i "nije to puno ako se podijeli na kilometražu", i "šta fali ne biti lijen i malo osvježiti ulje dosipanjem".\nNe smatram se lijenim, no nekako mi ne pada napamet da svakih 7 dana dosipam do pola litra ulja u motor. Neću ni da otvaram haubu, ono što radim svakih 7-10 dana je kontrola pritiska u gumama, a nikad nisam dosuo ulje u automobil koji koristim svaki dan i koji ima 332.222 pređena kilometra na satu, i ne pada mi napamet prodavati ga ili mijenjati!\nA da je riječ o problemima sa motorom, potvrđuje i činjenica da se ovo može popraviti. Thomas Wittmann je kupio Golf za 33.000 eura (dati ovoliko novca za Golf je van svake pameti), ali kaže da je za popravak nakon 103.000 pređenih kilometara dao 4.600 eura. Čovjek je navodno pisao VW-u (nema razloga da mu ne vjerujemo), no ove nije bilo briga za to, oni ne smatraju da su mu prodali nekorektan proizvod. Njegov je trošio, koliko sam mogao shvatiti 1,45 litara ulja na 1.000 kilometara.\nDalje, nije on sam, do sada ima preko 150 vlasnika koji su odlučili da ne pređu tek tako preko ovog problema, a problem se javlja kod brendova Volkswagen, Škoda, Seat i Audi. Potrošnja kod ovih motora, ja ću reći "sa greškom" (možete komotno gore pročitati Pravno Upozorenje) se drastično povećava kada automobil pređe 50 do 80 hiljada kilometara.\nA problem? Pa ne treba biti ekspert da se zna šta se dešava sa uljem, ako ne curi na cestu. Sagorijeva! Sagorijeva radi loše riješenog zaptivanja između klipova i cilindara, a to zaptivanje se obavlja karikama. I tu leži problem. Da li su karike problem, da li je problem veza sa klipom, da li je problem klip, ne znamo, no problem leži tu, i ovoliki broj slučajeva jednostavno je potvrda toga.\nNajjeftinije je sve ignorisati i prećutati, ako se izgubi par hiljada kupaca u budućnosti kad budu mijenjali automobil, za ove brendove nije neki veliki problem, doći će drugi. I da su ovo izolovani slučajevi, i da je u stvari stvar i do vozača, načina na koji vozi, ne bi srljali sa izjavama da su od druge polovine 2011. godine problemi na ovim motorima riješeni. Kako poBogu mogu riješiti probleme za koje tvrde, i tvrdili su, da ne zavise od njih i da stvar nije do motora.\nSjetit ćete se istog motora i problema sa istezanjem lanca koji pokreće bregasta vratila, pisali smo ovdje o tome? I još nešto, da, ovo je propust, i VW treba biti odgovoran za ovo, jer se isti rješava promjenom klipova i karika, što košta 4-5 hiljada eura. Ne zaboravite da se može desiti i mnogo teže oštećenje motora, a onda možete samo sjesti i plakati i jeb... Martinu Winterkornu i mater i ....\nKako god, na pitanje Kakav je VW TSI motor? Odgovor sa ove strane je NAJGORI BENZINAC IKADA NAPRAVLJEN!


Pero, s’ onoga sveta « Klub mladih hemičara Srbije\nnapisao Miroslav Kalanj, feb.06, 2010, kategorija Opšte\nPero s' onoga sveta\nJutros kada sam išao ka (m)učionici sreo sam dugogodišnjeg poznanika. Nakon kraćeg natezanja uspeo sam ga ubediti da do čitaonice stignemo zaobilaznim putem, preko “Bistroa“. Svratili smo na sokić od ječma i hmelja za mene i sokić od cedjene narandže za njega. Povela se priča o starim danima poznanstva, o fakultetu, životu i sve tako redom.\nVeć nakon par rečenica setio sam se zašto smo ga zvali Pero, s’ onoga sveta… Dok nam je tema bilo studiranje bio je glavni, držao je slovo, gubio se u brojevima i ocenama. Ponekad je gotovo padao u vatru zbog svih nepravdi koje svi doživimo tokom studiranja, kako je još prvog dana studiranja shvatio da ocena nije merilo znanja i kako se znanje stiče za sebe a ocene zarad kasnijih benificija. Srdio se na moje opaske da u životu ima toliko bitnijih stvari od fakulteta i da dok je student treba da koristi i druge pogodnosti studentskog života a ne da bude inventar u čitaonici. Sa kakvim se žarom suprotstavio toj tezi nisam mogao verovati, čak je u momentima ustajao da bi ostavio jači utisak da je samo on u pravu, a ceo svet loše razmišlja.\nTako sam saznao gotovo sve o njegovim profesorima sa fakulteta, koji je dobar pedagog a koji je hodajuća sujeta. Koji su asistenti posvećeni radu sa studentima a koji svojim projektima i trčkanjem za dodatnom zaradom. Kako ima koleginicu koja je stigla do kraja fakulteta a i dalje sastavlja aparaturu za destilaciju isključivo sa leva u desno: „Zaboga, reakcija ide sa leva u desno“. Zašto njegov drugar i danas misli da su svi termometri na fakultetu pokvareni i da bi bilo krajnje vreme da pare koje daju za „ratnu štetu“ upotrebe za nabavku istih, jer svi nakon dobrog protresanja i dalje pokazju 24 – 25OC. Zaista sam se slatko nasmejao, njegovim dogodovštinama i anegdotama. Ali, sve mu je nekako bilo vezano za školicu i samo za školicu.\nNisam moga da odolim da ga ne pitam šta sada čita i kao iz topa je odgovorio Vollhardt-a, po drugi put, baš voli da ga prelistava kada mu je dosadno. Umesto tad da stanem sa „glupim“ pitanjima, meni su samo navirala. Tako sam saznao da je poslednji put išao u pozorište kada je bio četvrti razred osnovne škole i kada ih je učiteljica vodila na lutkarsku scenu da gledaju „Tri praseta“. Ako izuzmemo pomenutu nam organsku hemiju, za koju se nije složio da je stučna knjiga jer ima pre svakog poglavlja zanimljive izvode iz realnog života, poslednja knijga kojoj se posvetio je bila Hokingova „Kratka istorija vremena“. Sport ne prati i prezire ga, Dejvid Bekam što se njega tiče može biti i onaj kuvar što ima emisiju na TV, a Džejmi Oliver ima najbolji centaršut na svetu. Politika ga nikada nije zanimala i na izbore ne izlazi jer je to velika danguba. Amsterdam je glavni grad Belgije a Brisel je prestonica mode, a Švajcarci su poznati po dobrim automobilima…\nTužno je što mu opravdanje za skučen pogled na svet ima formulaciju kakvu samo on može smisliti: “Miroslave, ja se ne spremam za učešće u kvizu „Želite li da postanete Milioner“, već želim da postanem profesor na fakultetu i da se bavim naukom“. Nažalost očigledno mu nije baš jasno da je biti naučnik mogo više od poznavanja jedne oblasti i da je pravi akademski gradjanin široko obrazovana osoba a ne zatucana bubalica koji kulturna dešavanja zaobilazi u širokom luku. Možda će mu se “samo kazati kada naraste”, a možda pak i nikada neće. A da li neko od Vas želi postati profesor Perinog kova?\n:nauka, profesura, studiranje, učenje\n9 Komentari za ovaj članak\nfebruar 6th, 2010 on 21:04\nOvde je komentar suvišan. Svako ko racionalno razmišlja vidi gde je „caka“ u svemu ovome.\nNauka sa jedne strane jeste poznavanje date oblasti kojom želiš da se baviš, dok je sa druge, baš kao što ti kažeš „više od poznavanja jedne oblasti“. Profesor Perinog kova i nije profesor, bar ja tako smatram. Doduše, verujem da je većina studenata (i profesora) saglasna sa mnom. Možda grešim…\nNe znam, ali meni su ipak drage te „povlašćene studentske markice“…\nfebruar 7th, 2010 on 14:10\nIstina je da se ne treba posvetiti samo jednoj oblasti, bila to nauka ili sta vec, ali, na zalost, mnogo je vise ljudi koje ne interesuje nista, pa cak ni to sto studiraju. Interesovanje u toj oblasti se ogranicava se na ispitna pitanja, a ocena kojoj se tezi je 6 (da je vise ne bi valjalo)…\nNormalno je da ima takvih ljudi, ali nije normalno da ih je TOLIKO! Cela generacija na mom smeru je takva…\nTako da,posalji ti tog Peru kod nas, lepo cemo se druziti.\nfebruar 7th, 2010 on 14:59\nNaravno da ima i druga krajnost, kao sto kaze Olivera. Ali ta krajnost je podjednako udaljena od neke „normalne sredine“ kao i sto je Perina krajnost. I jedno i drugo bi trebalo balansirati.\nPotpuna izolacija i ogranicavanje na jednu stvar, sa jedne strane, ili potpuna apatija sa druge.\nPitanje je sta je zaista „normalna sredina“ u svemu tome…\nfebruar 7th, 2010 on 16:17\nIzolacija od spoljašnjeg sveta (politika, sport, noćni život) je smislena u granicama normale. Svako treba da ima „vezu“ sa realnošću, počev od toga u kojoj zemlji živimo, ili normalnu količinu socijalnih kontakta. Čitanje stručne literature kao relaksacija je suluda ideja. Slažem se da su studije bitne, isto kao i ocene, ali to ne treba da nas opseda. Potrebno je povremeno povući se iz tog celog sveta nauke i učenja, i ne mislim samo tokom avgusta kada fakultet ne radi. Možda čitanje knjiga, crtanje ili pisanje. Ja čitam Stephen Kinga, iako su u pitanju horori, ali opet je osvežavajuće ući u svet koji nije čista hemija, iako je to često svet koji je ravan paklu.\nMoj savet svakome je da pokuša da živi i pored obaveza na fakultetu koje su ogromne.\nAko grešim… pa kad tad će mi se naplatiti…\nfebruar 9th, 2010 on 00:33\nGeneralno, svaka krajnost je bolesna bilo ona kao Perina ili kao aPerina. Pera mi je samo bio inspirativniji za opisivanje. Tragično je to što sve više ljudi iz moje okoline odlazi kod Pere u društvo, te se plašim da će se javiti i kontraši koji će se vladati potpuno nasuprot Peri i šta onda?! Dva loša neće izroditi dobro. Kao što Admin kaže da li postoji „normalna sredina“ ili su to već sada dve sukobljene krajnosti?\nU svakom slučaju „istina (sredina) je negde tamo“ sami je moramo pronaći.\nmart 4th, 2010 on 00:04\n„Nažalost očigledno mu nije baš jasno da je biti naučnik mogo više od poznavanja jedne oblasti i da je pravi akademski gradjanin široko obrazivana osoba a ne zatucana bubalica koji kulturna dešavanja zaobilazi u širokom luku. Možda će mu se “samo kazati kada naraste”, a možda pak i nikada neće. A da li neko od Vas želi postati profesor perinog kova?“\nPa, prvo počisti ispred svog praga!\nPerinog -Prvo početno slovo vlastitog imena, i ako je pridev pise se velikim slovom.\nDrugo šta je „obrazivana osoba“?\nLako je suditi drugima, zar ne?\nmart 4th, 2010 on 00:13\nZa obe ove „greške“ koje si naveo/la, iskreno mislim, da su greške u kucanju!\n„Mnogo je teže suditi samom sebi nego drugima. Ako uspeš sebi dobro da sudiš, znači da si istinski mudrac…“\nmart 4th, 2010 on 00:24\nPočišćeno. A nadam se da će i Perinog kova ljudi moći ispraviti greške sa dva klika.\nnovembar 6th, 2011 on 21:27\nHm…slazem se da je studiranje mnogo vise od posatajanja delom inventara biblioteke…prvo zato sto ona pruza ogranicena iskustva (mi smo najsjanije napretke uspeli da napravimo organizujuci neformalne razmene sa studentima iz drugih zemalja u vreme kada je bilo jako tesko putovati i naucili neverovatne stvari), a drugo zato sto je nauka deo sireg zivota…inspiracija dolazi iz kontakata…da, i iz literature, ali za najinteresantnije stvari se sazna upravo na neke cudne i nestandardne nacine…meni je Petnica zaista jako pomogla da ovo razumem…a i zurke u fizickoj laboratoriji su bile nezaboravno inspirativne za kasniji rad…koji nije imao veze sa fizikom, ali svejedno\nRSS za ovaj članak (komentari) TrackBack URI


Satler: Od 36 miliona evra pomoći za migrante potrošeno 94 odsto - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Satler: Od 36 miliona evra pomoći za migrante potrošeno 94 odsto\nSatler: Od 36 miliona evra pomoći za migrante potrošeno 94 odsto\n16. Novembra 2019. Istinito319Leave a Comment on Satler: Od 36 miliona evra pomoći za migrante potrošeno 94 odsto\nŠef Delegacije EU u BiH Johan Satler rekao je da je EU od početka prošle godine pružila 36 miliona evra pomoći BiH, od kojih je 96 odsto potrošeno na brigu za migrante, uključujući uspostavljanje i upravljanje privremenih prihvatnih centara Ušivak, Borići, Bira, Miral i Sedra.\nSatler je naveo da je preostalih šest odsto iskorišteno za pomoć BiH s ciljem jačanja kapaciteta za upravljanje migracijama, te da u EU očekuju od vlasti BiH da zajedno rade na iznalaženju načina za podjelu odgovornosti i održivih rješenja za pitanja migracija.\n“Ova odluka smanjiće pritisak na vlasti Bihaća i Unsko-sanskog kantona koji su migracijski priliv do sada nosili na svojim plećima. Ovo bi trebalo dovesti do brzog zatvaranja lokacije Vučjak”, smatra Satler.\nSatler je naveo da je Evropska komisija u kontaktu i sa vlastima Hrvatske o pitanju implementacije zajedničkog evropskog sistema azila, saopšteno je iz Delegacije EU u BiH.\nTagged istinito johan satler migranti\nToplotni talas stiže na Balkan\nPoplave u Zagrebu zbog kiše


Zaštita mladih od opasnih igara i igrica na internetu | Vitez.info\nZaštita mladih od opasnih igara i igrica na internetu\n10. lipnja 2017\nU četvrtak je u zgradi Sveučilišta „VITEZ“ u Travniku održana konferencija za novinare u povodu održavanja Okruglog stola o temi zaštite mladih od igara i igrica na Internetu,kojeg će 12. lipnja organizirati Fakultet informacijskih tehnologija, MUP i Ministarstvo obrazovanja, znanosti, kulture i sporta KSB te kantonalna Udruga pedagoga/psihologa.\n„Okrugli stol, kojem će prisustvovati ravnatelji osnovnih i srednjih škola, pedagozi/psiholozi i predstavnici Vijeća roditelja, organizira se s ciljem pružanja savjetodavne pomoći lokalnoj zajednici u suzbijanju manipulacije i igranja opasnih igrica na Internetu“, pojasnio je glavni organizator, doc.dr. Hadžib Salkić, prodekan FIT-a Sveučilišta „VITEZ“.\n„Mi, zapravo, često nismo ni svjesni koje opasnosti vrebaju na Internetu. Međutim, konstantna roditeljska briga o djetetu najadekvatnija je prevencija, a time i zaštita od spomenutih opasnosti. Također, i škola odnosno nastavnici te svi oni koji svojim programom rada mogu utjecati na djecu i mlade, imaju izuzetno važnu ulogu u prevenciji. Dakle i roditelji i nastavnici – obavezno pratite ponašanje djece, razgovarajte s njima, educirajte se, pratite cyber trendove, upozoravajte djecu na opasnosti na Internetu, djelujte preventivno kako biste spriječili neželjene posljedice“, upozorio je doc.dr. Hadžib Salkić.\nOrganizatori Okruglog stola poručuju da svi moramo biti oprezni ali i da se neželjene situacije, ukoliko se dogode, odmah prijave policiji.\n„Važno je istaknuti kako će se radu Okruglog stola pridružiti i Amela Efendić ispred Međunarodnog foruma solidarnosti-Emmaus, koji su na portalu www.sigurnodijete.ba izdali obavještenje za javnost u vezi s opasnim igrama, ali i ostalim negativnim posljedicama korištenja Interneta“, kazao je okupljenim novinarima doc.dr. Hadžib Salkić.\nNa press konferenciji učestvovala je i Jasna Eminović ispred Udruge pedagoga/psihologa KSB/SBK te mr. Adnan Pirić, viši asistent na Fakultetu pravnih nauka, također jednog od suorganizatora Okruglog stola najavljenog za 12.lipnja u 11 sati u amfiteatru Sveučilišta/Univerziteta „VITEZ“ (Školska 23,Travnik).\nPrethodni članakFra Velimir Bavrka: “Nakon svakog provoda tijela, slijedi sprovod duše.”\nSljedeći članakFantastična četvorka Ecos Romari osvojila Odense 3×3 Challenger


Svjedočanstvo supružnika Ćelić o ratnim strahotama\nKarticu Međunarodnog crvenog krsta koju je kao zatvorenik dobio 1992. godine u Doboju Fajko Ćelić čuva i danas među svojim dokumentima. U zatvor je odveden iz kuće, kao i drugi muškarci iz sela Bukovačke Čivčije nakon okupacije Doboja tokom maja 1992. godine. Njegovoj supruzi Fikreti i drugim ženama iz sela uvedena je radna obaveza.\nSupružnici Ćelić prošle godine su se vratili u Bukovačke Čivčije iz Sjedinjenih Američkih Država gdje su živjeli 18 godina.\nNakon hapšenja u maju 1992. godine muškarci iz sela Bukovačke Čivčije zatvoreni su u hangarima nekadašnje Jugoslovenske narodne armije (JNA) u dobojskom naselju Usora, koji su se nalazili pored bivše tvornice za preradu voća i povrća "Bosanka".\nPrije njih u vojnim skladištima već su bili zatvoreni civili bošnjačke i hrvatske nacionalnosti iz Doboja i okolnih sela, priča Fajko Ćelić.\n"U hangarima je bilo 360 ljudi. Svako veče izvede nekog i udara. Puca mu oko glave iz škorpiona. Šest dana nismo jeli ništa. Nakon šest dana iz Crvenog krsta je neko došao. Podijelili su nam po jednu manju konzervu i četvrt hljeba", navodi Čelić, koji je u vrijeme hapšenja imao 41 godinu.\nNekoliko dana prije odvođenja muškaraca iz Bukovačkih Čivčija, sela koje je desetak kilometara udaljeno od Doboja, po naredbi srpskih vlasti od mještana je oduzeta sva stoka.\n"Rekli su da moramo svu stoku predati. Za državu, za vojsku da poklanjamo i dali nam pozive kao da smo poklonili. Prije su popisali koliko imaš kokoški i stoke. Ženska jedna kaže: 'Od danas ne smiješ prodati nijedno, ni zaklati', a ne možeš uzeti ni brašna, ništa. Sutradan, kad su pokupili stoku, onda su zašli i od ljudi te pozive opet oduzeli da nemaš dokaza, a rekli su da potpišemo da poklanjamo državi stoku. Prije toga, dok su ljudi bili kod kuće, dođe s puškom, ne smiješ mu ništa reći, odnese televizor, radio. Ljudima koji su imali traktore dođe i odveze traktor", kaže Ćelić.\nKartica Crvenog krsta Fajke Čelića, foto: Arnes Grbešić\nFajko Ćelić je poslije okupacije Doboja u zatvoreništvu proveo oko pet mjeseci.\nBio je zatvoren i u Perčinom disku, poznatoj predratnoj diskoteci na ulazu u Doboj, gdje je bio formiran logor za nesrpske civile, te u zatvoru koji se nalazi u centru grada.\nTu je dobio i karticu Međunarodnog crvenog krsta.\n"Dobio sam, ali slučajno. Zato što taj dan nisam otišao na radnu obavezu. Oni ljudi koji su otišli na radnu obavezu, oni nisu ni dobili. Faktički oni su krili brojno stanje ljudi u zatvoru. Nisu nikad rekli istinu. U zatvorskoj sobi, gdje sam ja bio, bilo nas je 26. Bio si dole na podu. Nije kreveta bilo", priča Ćelić.\nZlostavljane i žene\nBivši logoraš dodaje da su zatvorene civile tukli i pripadnici Crvenih beretki iz Srbije, te da su uz to ponižavani na različite načine.\n"U Perčinom disku smo morali lajati kao psi. Oni se smiju, a onda sjećam se jednog, Rijad mu je bilo ime. Tamo u zatvoru je bio k'o jedan kontejner. Tačno čuješ vrisku čovjeka. Dere se. Tog su momka ubacili nama u sobu. On je bio modar, crn k'o gunj", priča Čelić.\nNakon hapšenja muškaraca iz Bukovačkih Čivčija njihove žene su imale radnu obavezu. Morale su da obavljaju poljoprivredne poslove. Među njima je bila i Fajkina supruga.\n"Prvo smo dobili obavijest. Zašli su po selu i kod ima sposoban iz kuće išao je. Ja sam kćerku krila. Petnaest godina je tada imala. Prvo smo išli kopati žito. Sebi poneseš što imaš hrane i vode. Mi kopamo. Kiša. Kopali smo dok nismo okopali sav kukuruz što je bio ovamo. Nisam ja jedina. Iz sela žene sve. Kad smo to završili vodili su nas da beremo šljive", prisjeća se Fikreta Ćelić.\nPrema riječima naše sagovornice, žene iz ovog sela su takođe zlostavljane.\n"Te žene koje su silovane one se sklanjaju. Ne pričaju. Kriju se. Sramota ih. Ovdje su iz sela. Većinom su one sad vani, koje ja poznajem. Za koje znam sto posto. Bilo je čak i djevojčica od petnaest, šesnaest godina. Sad su, hvala Bogu, sretno udate. Sad one znaju kako im je", priča Fikreta Ćelić.\nNakon rata u Bosni i Hercegovini i boravka u okolini Kaknja, Ćelići su 18 godina živjeli u blizini Atlante u Sjedinjenim Američkim Državama. U svoju kuću vratili su se početkom prošle godine.\nPored bosanskohercegovačkih imaju i američke pasoše. Bez obzira na stanje u BiH, koje opisuju kao bezakonje i javašluk, ovi ljudi kažu da se nisu pokajali što su se vratili kući.


Opet nam prijete sankcije / Bljesak.info | BH Internet magazin\nOpet nam prijete sankcije\nVeć će se 6. studenog održati saslušanje pred Savjetodavnim vijećem Energetske zajednice, a na koje su pozvani predstavnici BiH.\nGospodarstvo / Industrija | 26. 10. 2020. u 09:27 Bljesak.info\nFoto: Anadolija / Zastava BiH\nBosni i Hercegovini prijete nove sankcije Energetske zajednice Europske unije, objavio je Dnevni avaz navodeći kako im je informaciju potvrdila i glasnogovornica Energetske zajednice Barbora Poyncr.\nPojasnila je da će se 6. studenog održati saslušanje pred Savjetodavnim vijećem Energetske zajednice, a na koje su pozvani predstavnici BiH.\nNaime, Energetska zajednica sa sjedištem u Beču pokrenula je postupak protiv BiH zbog, kako je navela, izdanog državnog jamstva koja je odobrena u korist Kineske izvozno-uvozne banke za kredit JP Elektroprivreda BiH za projekt izgradnje Bloka Termoelektrane Tuzla.\nPoyncr je pojasnila da prema pravilima Energetske zajednice ovaj spor može rezultirati suspenzijom određenih prava BiH koja proizlaze iz primjene Ugovora o osnivanju Energetske zajednice.\n''Odlukom se može ograničiti pravo glasa koje ima BiH, pa sve do isključenja sa sastanaka ili mehanizama predviđenih Ugovorom'', istaknula je Poyncr.\nDodala je da je saslušanje Savjetodavnog vijeća normalan korak u postupku rješavanja sporova Energetske zajednice.\n''Prije nego što Ministarsko vijeće donese odluku o nekom slučaju, Savjetodavno vijeće traži mišljenje o obrazloženom zahtjevu Tajništva. Prije nego što da mišljenje, Savjetodavno vijeće provodi javnu raspravu. Ovaj slučaj je pod članom 91., što znači da nakon što Vijeće ministara donese odluku, stranci se obično daje rok do kojeg se mora otkloniti utvrđeno kršenje odredbi Energetske zajednice'', istaknula je Poyncr.\nIstaknula je da u slučaju da stranka ne otkloni utvrđeno kršenje pravila koje je utvrdilo Ministarsko vijeće, bit će zatraženo postupanje prema članu 92. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice EU.\nInače, Elektroprivreda BiH raspisala je tender za nabavku usluga pravnog zastupanja pred Energetskom zajednicom. Procijenjena vrijednost nabavke je 400.000 KM bez PDV-a. Ugovor će se, kako se navodi u tenderskoj dokumentaciji, zaključiti do okončanja postupka zastupanja pred Energetskom zajednicom ili do isteka ugovornih sredstava. Poziv je, piše Avaz, za zainteresirane ponuđače otvoren do 2. studenog ove godine.\nEnergetska zajednica Sankcije Elektroprivreda BiH\nEU uvela sankcije šefu ruske GRU zbog hakerskog napada na Merkel\nZa projekt energetske učinkovitosti u Sarajevu 10 milijuna eura


Švajcarski islamisti saučesnici u terorističkom napadu? - Sputnjik Srbija\n19:14 27.02.2021 Preuzmite kraći link\nRadi se o dva muškarca iz Vintertura starosti od 25 i 18 godina, koji su već dugo deo švajcarske islamističke scene.\nDokazano je da su prošle godine putovali u Beč, gde su se sastali sa teroristom Fejzulajem, i da su čak i prenoćili u njegovom stanu.\nAustrijska policija odmah nakon terorističkog napada pokrenula je potragu za mogućim saučesnicima, ali je nakon više nedelja došla do zaključka da je Fejzulaj delovao sam, preneo je Tanjug.


Remaining Relative viza (podklasa 115 i podklasa 835) je trajna viza koja je namenjena onima čiji se jedini bliski rođaci nalaze u Australiji i omogućava im da odu u Australiju i žive kao trajni rezidenti.\nOsnovna taksa za ovu vizu iznosi AUD3.945, ali može sadržati i druge troškove. Vreme obrade za ovu aplikaciju nije dostupno.


💐 CVET ISPORUKA BHADRAPUR - ONLINE CVEŽARA BHADRAPUR\nCvece za Bhadrapur Нepal Flowers dostava za Bhadrapur ,Нepal - tvoja Bhadrapur cvežara\nKorpe сa cvećem i poklonima za Bhadrapur\nBhadrapur Cvećara i pokloni\nDobro došli na matičnoj stranici za cvece za Bhadrapur. Pravimo se da je naručivanje online cvetova lako. Možete odabrati iz naš veliki izbor: cvijeća, biljaka, buketi i više. Dodajte te izbor korpe za kupovinu i sledite uputstva. Kada porudžbina bude završena samo napustiti ostalo je na nama.\nTo je misija cvetova za Bhadrapur da dostavi najviši mogući korisničkog servisa. Osiguraćemo narudžbinu biti dostavljena kao i pitao. Kada želite da impresionira, bez obzira koji je povod: rođendani, dan Majki, očevi dan ili neke druge prilike, cvece za Bhadrapur je pravilan izbor za tvoj poseban trenutak.\nНaše kancelarije сu OTVOREНE, a naš lokalni cvećar u Bhadrapur je takođe OTVOREН ZА DOSTАVE.\nPogledajte naše dostave oblasti u Bhadrapur, Нepal:\nCVEĆE СA IСPORUKOM U BHADRAPUR - CVEĆAR U BHADRAPUR, NUDE IСTI DAN IСPORUKE BOJA\nCveće za Bhadrapur - cvećara, koji obezbeđuje iсti dan iсporuke boja u Bhadrapur . Mi koriсtimo široku mrežu lokalnih Bhadrapur cvećara, i vaš buket cveća, poсtavljena u Bhadrapur.\nDOZVOLITE NAM DA СE BRINE O VAŠEM CVEĆE U BHADRAPUR\nНeka cveće za Bhadrapur �?uvaj сvoje cvetne aranžmane povodom; uklju�?ujući i buketi na dan rođenja, cveće, Dan majki, Dan Zaljubljenih cveće, novorođen�?e i još mnogo toga. Нudimo veliki izbor boja, biljaka, cvetnih aranžmana i korpe po veoma niсkim cenama, da ne može da сtane u bilo gde u Bhadrapur. Нaru�?ite onlajn i vaše cveće za Bhadrapur brinu boja za Bhadrapur.\nCVEĆE U BHADRAPUR\nTim onlajn cvećara ima za cilj da vam pruži viсok kvalitet boja, biljaka i poklona, doсtupnih u Bhadrapur, najbolji cena. Svaki klijent je veoma važno za naс i mi сe trudimo da daju naši najveći profeсionalni pažnju na сvaki zahtev. Svi naši zapoсleni pružaju odli�?nu uсlugu klijentima za vaše cveće u Bhadrapur.\nLOKALNE CVEĆAR U BHADRAPUR\nMi сmo iсporuku buketi cveća u više od 900 gradova širom сveta. U сvakom gradu mi radimo сa pouzdanim lokalnih cvećara kao u сlu�?aju сa Bhadrapur. Radeći сa ovim mreža lokalnih cvećara, mi možemo da garantujemo, da iсporu�?ujemo kvalitetne buketa i da vaše cveće će oсtati сveže. Možemo da сe brine o vašem poсlednjem trenutku rezervacije boja ili možete naru�?iti lep buket cveća, nekoliko meсeci.\nCvece za Bhadrapur, Нepal\n© Cveće za autorсka prava za Bhadrapur • 2021


MIHAJLOVIĆ: Probijen rok za završetak gradnje deonice Ljig-Preljina, odgovorni će odgovarati! | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.08.2016. • 18:34 Tanjug\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović kaže da će rok za završetak gradnje deonice Ljig-Preljina biti produžen za 40 dana.\nMihajlovićeva je navela i da će firme angažovane na izgradnji te deonice na Koridoru 11, koja je trebalo da bude puštena u saobraćaj krajem avgusta, odgovarati za to kašnjenje.\nMIHAJLOVIĆ STRAHUJE ZA SVOJU PORODICU: Očekujem da mi neko upadne u stan i povredi nas!\n- Vlada nije imala kompletne informacije o situaciji na deonici Ljig-Preljina i ono što smo videli govori nam o tehničkim problemima, naročito u izgradnji dva tunela, odnosno betonske kolovozne trake i još nekim problemima na mostovima - kazala je Mihajlovićeva.\nNa auto-putu Ljig-Preljina kao glavni izvođač angažovana je azerbejdžanska kompanija Azvirt, a podizvođači su domaće firme. Mihajlovićeva je dodala da je u prethodne dve nedelje imala nekoliko sastanaka ne samo sa izvođačima, već i s podizvođačima i nadzorom koji je na toj deonici počeo da radi tek od februara ove godine.\n- Ta deonica nije imala nadzor iako je ministarstvo upozoravalo da mora postojati nadzor. Izvestiću premijera Aleksandra Vučića o tome šta mislim da bi bio najbolji način da se ponese odgovornost - rekla je Mihajlovićeva.\n- Podizvođače ne bira ministarstvo već izvođač u dogovoru sa investitorom, u ovom slučaju Koridorima Srbije - navodi Mihajlovićeva. Ona je podsetila da je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i inrastrukture u prethodne dve godine davalo preporuku Koridorima Srbije da raskinu ugovor na dve deonice Koridora 10 sa izvođačima, kao i da su do sada izvođači često raskidali ugovore s podizvođačima.\nsmrt žena Guča šator nesreća tragedija sabor trubača truba obdukcija\nMIHAJLOVIĆ: Za dve godine ispunjeno više od 70 odsto Vučićevog ekspozea\nPOSETA SI ĐINPINGA DONOSI VELIKE INVESTICIJE: Kinezi grade luku od 300 miliona dolara!\nposle dužeg vremena pojavila se i do sledećih izbora samo će ona da se pojavljuje.


HEP svakodnevno obezbjeđuje sigurno i pouzdano snabdijevanje električnom energijom, toplotnom energijom i prirodnim gasom za više od 87.000 kupaca, primjenjujući pri tome standarde dobrog upravljanja i društveno odgovornog poslovanja.\nHEP svakodnevno osigurava sigurno i pouzdano snabdijevanje električnom energijom za više od 87.000 velikih kupaca, među kojima su i brojna renomirana preduzeća, mali i srednji preduzetnici, zdravstvene i druge javne ustanove, ministarstva, gradovi i općine... Više o našim kupcima saznajte ovdje.\nSinergijom novih tehnologija pametnih mreža i obnovljivih izvora energije, HEP svojim kupcima nudi nove proizvode i energetske usluge kojima ide ukorak s evropskim i svjetskim trendovima. Tako naši klijenti imaju mogućnost kupovine proizvoda ZelEn, koji garantira da je kupljena energija proizvedena isključivo iz obnovljivih izvora. Više o zelenoj energiji pročitajte ovdje.\nUz konkurentnu cijenu električne energije, našim kupcima osiguravamo i svakodnevnu podršku, koja, ovisno o njihovim potrebama, uključuje mogućnost različitih modela obračuna, fleksibilne rokove plaćanja, finansijske usluge i usluge energetske efikasnosti. Kupcima pomažemo i u planiranju kako bi mogli uticati na visinu potrošnje, a time i na iznos mjesečnog računa. Više o našim uslugama pročitajte ovdje.\nU svrhu pružanja boljeg korisničkog iskustva, koristimo kolačiće (cookies).\nNastavkom pregleda stranice ili klikom na gumb "U redu" pristajete na korištenje kolačića. Saznajte više


Sofija Milošević pokazala STOMAK SAMO 5 DANA NAKON POROĐAJA i svi se pitaju da li je moguće?! - PRess Serbia | PR PRess team\nSofija je, naime, pokazala tanak struk i ravan stomak, a u opisu fotografije napisala: “Hvala ti Bože na dobrim genima”.\nTagoviizgled porođaj Sofija Milošević


Poziv za posjetu industrijskoj zoni Antalije i B2B razgovore | Privredna komora Crne Gore\nPrivredna komora Crne Gore u saradnji sa predstavnicima Industrijske zone u Antaliji organizuje posjetu i učešće na bilateralnim sastancima crnogorskih i turskih kompanija, koji će se održati od 20-23. februara 2022. u Antaliji.\nIndustrijska zona u Antaliji, je jedna od 5. najvećih industrijskih zona u Turskoj. Radi se o zoni u kojoj posluje više od 200 kompanija. Najveći broj kompanija radi u industrijama namještaja, metala, tekstila, bijele tehnike, poljoprivrede, građevinarstva, itd.\nOrganizator pokriva troškove smještaja, i sve interne transfere, tj. transfere od aerodroma do hotela, od hotela do mjesta događaja, kao i turu razgledanja grada. Učesnici će biti smješteni u hotelu Best Western Vib Hotel. Polazak je predviđen 20.februara a povratak 23.februara.\nIstovremeno u ovoj posjeti pored predstavnika Crne Gore, učestvovaće i predstavnici Privredne komore Srbije, Privredne komore Federacije Bosne i Hercegovine. Učešće crnogorskih predstavnika je ograničeno na 5-7 kompanija. Prioritet će imati prvoprijavljene kompanije.\nUčesnici sami snose troškove avionskog prevoza.\nNakon obilaska industrijske zone, za crnogorske kompanije koje su zainteresovane za kupovinu turskih proizvoda biće organizovani i bilateralni sastanci, na bazi prethodno iskazanog interesovanja.\nDogađaj je prilika za ostvarivanje direktnih kontakata i saradnje između partnera iz Crne Gore i Turske.\nViše informacija o industrijskoj zoni potražite na www.antalyaosb.org.tr\nNajljubaznije Vas molimo da najkasnije do 18.januara pisanim putem na ovom LINK-u, potvrdite svoje interesovanje za učešće.\nZvanični jezik događaja i b2b susreta je engleski.


🥇Download iCoolsoft MTS Converter\nIgra iCoolsoft MTS Converter\nPRebacite MTS, M2TS, TS datoteke u druge formate\n05.11.2013 | Ažurirano\niCoolsoft MTS Converter od proizvođača icoolsoft.com:\nšto je iCoolsoft MTS Converter program od icoolsoft.com i za što se koristi?\nSkinite i instalirajtel iCoolsoft MTS Converter sigurno i bez briga.\niCoolsoft MTS Converter je program razvije od icoolsoft.com te se nalazi u kategoriji Multimedija - Kodiranje/Konvertori/DivX Alati. iCoolsoft MTS Converter je licenciran kao Shareware proizvod što znači da je ovaj program dostupan za besplatni download svim korisnicima ali može biti limitiran u funkcionalnostima ili njegovor korištenje može biti vremenski limitirano. U nekom trenutku ćete možda morati kupiti proivzod kako biste ga mogli koristiti ili kako biste koristili sve funkcionalnosti. Možete pokrenuti iCoolsoft MTS Converter na Windows XP/Vista/7 operativnim sustavima. iCoolsoft MTS Converter je zadnji puta osvježen dana 05.11.2013 te ima 3,872 preuzimanja na hrvatskom download portalu Download.hr. Besplatno i sigurno skinite te preuzmite iCoolsoft MTS Converter.\niCoolsoft MTS Converter Jezici\niCoolsoft MTS Converter korisnicko sučelje podržava slijedece jezike:\nšto mislite o iCoolsoft MTS Converter?\niCoolsoft MTS Converter awards\niCoolsoft MTS Converter 5.0.8 (05.11.2013)\niCoolsoft MTS Converter 5.0.6 (26.11.2011)\niCoolsoft MTS Converter sigurnosne i pravne bilješke\nDownload.hr periodično osvježava informacije o iCoolsoft MTS Converter sa stranica proizvođača softvera (icoolsoft.com), ali neke informacije mogu biti netočne ili zastarjele. iCoolsoft MTS Converter verzija 5.0.8 za Windows XP/Vista/7 je objavljena na portalu Download.hr dana 05.11.2013 te je označena licencom: Shareware.\nSvi softverski proizvodi koje možete pronaći na portalu Download.hr, uključujući iCoolsoft MTS Converter, su ili besplatni, freeware, shareware, legalna puna verzija, trial, demo ili open-source. Na portalu Download.hr ne možete pronaći crack ili serijski ključ za iCoolsoft MTS Converter. Svi proizvodi koje možete skinuti sa portala Download.hr su posve besplatni za download i 100% legalni. Portal Download.hr ne podržava nikakve nelegalne metode i pomoći za aktivaciju softvera. Ukoliko vam se softver sviđa molim podržite autora softvera i kupite proizvod ukoliko je on komercijalan. Da li je sigurno skinuti i instalirati iCoolsoft MTS Converter?\niCoolsoft MTS Converter je provjeren sa vodećim antivirusnim programima čiji su rezultati pokazali da je 100% čist i siguran za download i instalaciju. Iako nisu pronađeni maliciozni napasnici savjetujemo da i sami provjerite proivzod antivirusnim programom prije nego ga instalirate na vašem računalu.\nMolim uzmite u obzir i to da se zakoni vezani uz korištenje iCoolsoft MTS Converter mogu razlikovati od zemlje do zemlje. Molimo budite sigurni da koristite iCoolsoft MTS Converter u skladu sa zakonima vaše zemlje.\niCoolsoft MTS Converter upute za deinstalaciju\nKako ukloniti iCoolsoft MTS Converter?\nKako ukloniti iCoolsoft MTS Converter na Windows Vista / Windows 7 / Windows 8 / Windows 10 operativnim sustavima?\nProvjeri da li si odabrao "iCoolsoft MTS Converter", napravi desni klik te odaberi "Uninstall/Change".\nKlikni na "Yes" kako bi potvrdio da želiš deinstalirati iCoolsoft MTS Converter.\niCoolsoft MTS Converter FAQ\nKoliko košta skidanje iCoolsoft MTS Converter?\nNišta! Besplatno! Nothing! Nada! Frei! Niente! iCoolsoft MTS Converter možete skinuti besplatno sa portala Download.hr! Dodatne informacije o licenci možete pronaći na web stranicama proizvođača.\nDa li iCoolsoft MTS Converter radi na Windows operativnom sustavu?\nDa! iCoolsoft MTS Converter će raditi na svim modernim Windows operativnim sustavima.


Zatamnjivanje Stakala Audi A8 (4H) 3.0 TDI 239ks\nZatamnjivanje Stakala Audi A8 (4H) 3.0 TDI 239ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, zatamnjivanje stakala za Audi A8 (4H) 3.0 TDI godina proizvodnje 2009-2017 sa 239ks i pogonom na dizel.\nZatamnjivanje Stakala Audi A8 (4H) 3.0 TDI 239ks Cena\nZatamnjivanje Stakala Audi A8 (4H) 3.0 TDI 239ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, zatamnjivanje stakala po povoljnoj ceni za Audi A8 (4H) 3.0 TDI godina proizvodnje 2009-2017 sa 239ks i pogonom na dizel.\nZatamnjivanje Stakala Audi A8 (4H) 3.0 TDI 239ks Delovi


PANČEVO: 10.000 stanovnika Koteža danas glasa | Pančevo - 013 info\nPANČEVO: 10.000 stanovnika Koteža danas glasa\nPančevo, Ned, 04/06/2017 - 07:37\nViše od 10.000 stanovnika naselja Kotež biće u prilici da u nedelju, 4. juna, bira članove skupštine mesne zajednice. Svi koji tradicionalno glasaju u Gerontološkom centru, školi “Stevica Jovanović”, školi “Paja Marganović”, mesnoj zajednici “Kotež” i Domu omladine – imaju šansu da u nedelju 4. juna, ponovo glasaju.\nNa istom mestu, u Gerontološkom, biće otvoreno još jedno biračko mesto. I tu se ogledaju kandidati SNS-a Vesna Furundžić , Nemanja Kanjevac , Stanka Radnović, i kandidati “Koteža protiv diktature” Dragan Balaban, Jasna Milićev i Nenad Aleksić, kao i kandidat Marko Petreski iz SPS-a.\nDok će u školi „Paja Marganović“ izbor biti između SNS-ovaca Branislava Raketiće, Marjane Banjaia, Zorana Milovića , SPS-ovaca Mire Radojčić, Marka Bašića, Zorica Bekuzarov Brnjevarac i kandidata “Kotež protiv diktature” Roberta Milosavljevića i Nemanje Mihajlović.\nNa biračkom mestu u zgradi MZ Kotež izbor u nedelju 4. juna je između SNS-ovaca Milane Stanković, Suzane Popović, Dragane Đorđević Antonijević, Aleksandre Tomić iz SPS i Vere Plamenac odnosno Vesna Branković sa liste “Kotež protiv diktature”.\nU Domu omladine izbor je između Dragane Radaković (SNS), Verice Katić (SPS) i Katarine Martinović (Kotež protiv diktature).\nZa Skupštinu mesne zajednice bila se 15 članova.


Najpopularnije peticije u 2015 godini - Bosnia and Herzegovi - Onlinepeticija.com\nNajpopularnije peticije u 2015 godini - Bosnia and Herzegovi\n| Ove godine (2022)\nUKINIMO BESPOTREBNO PLAĆANJE NAKNADA ZA ISPITE\nAsocijacija Studenata Pravnog fakulteta u Tuzli poziva sve kolege studente Univerziteta u Tuzli da se pridruže potpisivanju Online-Peticije: Kao što većina kolega zna, studenti svake godine pored uplaćivanja školarine i raznih kojekakvih prijava,potvrda i listova za semestar i ispite odlukom senata opterećeni su i plaćanjem 30 KM za sve ispite koje polažu kada obnavaljaju.Kuda ide taj novac,za šta ,kome?Zbog čega smo opterećeni dodatnim nametom kada ni za ovo novca što damo ne dobijemo ništa? U\nKreirano: 2012-09-05 Statistika\nPrikaži sve 627 624\npeticija protiv diskriminacije pokrivenih zena u BiH\nPoštovani Rijasete, Mir i spas uzvišenog Gospodara neka je na vas, Njegova milost i blagostanje. Obraćam vam se povodom nedavnih, učestalih dešavanja diskriminacije i represije nad ženama muslimankama - znate, one koje vi treba da predstavljate, štitite, branite itd. (kao npr. što ste se potrudili u slučaju postavljanja ograde u Haremu Begove dzamije u toku mjeseca Ramazana koji je iza nas, i slicno. ) Evo već danima (rekla bih mjesecima, ali da ne mislite da pretjerujem) čekam taj glas naši\nKreirano: 2011-10-24 Statistika\nPrikaži sve 1711 1277\nRijeke su život: Potpiši peticiju za konačnu zakonsku zabranu malih hidroelektrana u BiH! ✍\n✊ Potpišite ovu peticiju kojom zahtijevamo što hitnije (prije izbora 2022!) stavljanje na dnevni red i finalno usvajanje Prijedloga Zakona o električnoj energiji FBiH, u istovjetnom obliku još u Domu naroda FBiH, kojim će se zabraniti daljnja gradnje malih hidroelektrana u FBiH! Tokom maja 2022. godine je prema Parlementu FBiH predato preko 56.000 potpisa ljudi širom BiH koji su godinama kroz razne peticije, građanske inicijative se borili i bore se protiv mHE. Uručeni su dopisi preko 100 udr...\nPETICIJA ZA POŠTIVANJE USTAVA BIH I PRIMJENU ODLUKA USTAVNOG SUDA BIH O DRŽAVNOJ IMOVINI I PRAVA NA DJELOTVORAN PRAVNI LIJEK\nTRAŽIMO 1. Da se prestane s upisom državne imovine u korist Republike Srpske u postupku izlaganja na javni uvid nepokretnosti a na osnovu Zakona o premjeru i katastru Republike Srpske 2. Da se izmijeni član 87 stav (2) Zakona o premjeru i katastru Republike Srpske na način da se omogući djelotvorna žalba strankama u postupku izlaganja nepokretnosti OBRAZLOŽENJE 1. Ustavni sud BiH je u svojim odlukama U-1/11; U-8/19 i U-4/21 zaključio da su osporene odredbe određenih zakona u RS-u, ko...\nŠutnja neće dovesti do promjene. Pokrenite društveni pokret tako što ćete pokrenuti peticiju.


Evropa se 'otvara', Kina počela testiranja vakcina\nGužve nakon djelimičnog otvaranja nekih trgovina u Austriji\nEvropske zemlje, uprkos upozorenjima Svetske zdravstvene organizacije, počinju da ukidaju restriktivne mere koje su uvedene kako bi se kontrolisala pandemija korona virusa i suzbilo njegovo širenje.\nBroj obolelih u svetu se približava brojci od dva miliona, a umrlo je više od 120.000 ljudi. Skoro 90 odsto infekcija dolazi iz Evrope i SAD, poručuju iz Svetske zdravstvene organizacije. Izlečenih je skoro pola miliona.\nAustrija otvara neke prodavnice\nAustrija otvara hiljade prodavnice i popušta restrikcije kretanja koje su uvedene kako bi se sprečilo širenje korona virusa u toj zemlji. Garden centri, prodavnice alata i male radnje biće otvorene kao deo plana o postepenom pokretanju ekonomije.\nPravila strogog fizičkog distanciranja i dalje ostaju na snazi, a ljudima se preporučuje da ostanu kod kuće koliko god je to moguće. Austrija je uvela i obavezu nošenja maski u supermarketima i apotekama.\nPoljska ublažava mere od 19. aprila\nPrimer Austrije pratiće i Poljska, koja je najavila da će od 19. aprila početi da ublažava restrikcije i da postepeno pokreće privredu.\n"Cena potpunog zatvaranje zemlje iznosi 2,2 milijarde evra na dan, dva. Ako ne odmrznemo privredu ljudi će umirati od drugih bolesti, a ne od Covid-19", kazao je poljski ministar zdravlja Lukaš Šumovski.\nDodao je i da nema preciznih podataka o tome da će epidemija usporiti tokom leta.\n"Prema mojoj oceni epidemija će trajati najmanje godinu dana. Moramo da se pripremimo na dugi rat", rekao je ministar i poručio da Poljaci mogu da zaborave na letovanja ove sezone.\nPoljska, april 2020\nPoljska je jedna od retkih zemalja koja, uprkos epidemiji, ne odustaje od održavanja predsedničkih izbora u toj zemlji koji su zakazani za 10. maj. Vladajuća partija Pravo i pravda očekuje ubedljivu pobedu svog kandidata i aktuelnog predsednika Andžeja Dude, a prema poslednjim informacijama, oni planiraju da se izbori održe poštom.\n"Bez sumnje, izbori poštom bezbedniji su nego tradicionalni izbori", kazao je Šumovski.\nPrema podacima uod utorka (14. aprila) ujutro, u Poljskoj je virusom korona zaraženo skoro sedam hiljada ljudi, 245 je preminulo dok je ozdravilo 618. Do sada je testirano skoro 150.000 ljudi.\nU Nemačkoj manje zaraženih zbog Uskrsa\nBroj zaraženih u Nemačkoj je prethodnih dana u padu zbog smanjenog testiranja tokom uskršnjih praznika, saopšteno je iz Instituta Robert Koh.\n"Nema naznaka da će brojke dodatno opadati. Moramo biti strpljivi i ostati disciplinovani", rekao je direktor Robert Koh Instituta.\nNemačka je, inače, jedna od retkih zemalja koja sprovodi masovna testiranja, jer time želi da identifikuje što veći broj zaraženih, kako bi epidemiju stavila pod kontrolu. Do sada je u Nemačkoj potvrđeno više od 125.000 zaraženih, od čega je umrlo oko 3.000 ljudi. Samo u prethodnom danu je zabeleženo više od 2.000 novih infekcija.\nKancelarka Angela Merekel i drugi zvaničnici više puta su ponavljali da je uskršnji vikend ključan za kontrolisanje epidemije i apelovali na Nemce da ostanu disciplinovani i kod svojih kuća, kako ne bi imali veliki broj kontakata tokom praznika.\nFrancuska u karantinu do 11. maja\nNacionalni karantin u Francuskoj ostaje na snazi do 11. maja, saopštio je sinoć u obraćanju naciji francuski predsednik Emanuel Makron.\n"Tada ćemo ući u novu fazu borbe protiv virusa i postepeno ćemo krenuti da otvaramo škole i zabavišta", naveo je Makron.\nFrancuska vlada predviđa pad BDP-a od osam odsto za 2020. godine zbog pandemije korona virusa koja je paralisala ekonomiju u toj zemlji.\nPariz, april 2020\nU Francuskoj je do sada potvrđeno skoro 100.000 obolelih od korona virusa, dok je umrlo skoro 15.000 ljudi. To je, zajedno sa SAD, Italijom, Španijom i Velikom Britanijom, svrstava među pet najpogođenijih država korona virusom u svetu.\nPutin upozorio na najgori scenario\nRusija suočava sa povećanim brojem teško obolelih od korona virusa i mora da se pripremi za "najgori scenario", poručio je ruski predsednik Vladimir Putin.\nPutin je naredio zvaničnicima da angažuju dodatno osoblje sa univerziteta i medicinskih škola.\nBroj zaraženih u Rusiji je prešao 20.000, a juče je zabeležen najveći porast infekcija u jednom dana, skoro 3.000. Oko dve trećine svih slučajeva je u Moskvi i okolini. U Rusiji je do sada od korona virusa umrlo oko 170 ljudi.\nTurska usvojila zakon o oslobađanju zatvorenika\nTurski parlament usvojio je zakon na osnovu kog će biti oslobođeno oko 90.000 zatvorenika, a sve u cilju smanjivanja prenatrpanosti u zatvorima zbog pandemije korona virusa.\nZatvorenici sa presudama vezanim za drogu, seksualno zlostavljanje, ubistvo, nasilje u kući i terorizam nisu obuhvaćeni ovom merom koja treba da smanji sadašnju zatvorsku populaciju od preko 280.000 zatvorenika.\nDesetine novinara, opozicionih aktivista, političara i drugih ostaju u zatvoru zato što su mnogi od njih pritvoreni po optužbama vezanim za terorizam.\nIndija produžila karantin do 3. maja\nIndija je danas najavila produžetak restriktivnih mera i nacionalnog karantina zbog korona virusa do 3. maja.\n"Indija je platila veliku ekonomsku cenu, ali je reagovala bolje od mnogih drugih zemalja brzim uvođenjem ograničenja putovanja i karantina, još pre nego što je registrovan prvi smrtni slučaj", izjavio je Modi i dodao da u zemlji nema nestašica hrane i lekova.\nNajavio je i mogućnost da se od sledeće nedelje nadničarima i poljoprivrednim radnicima omogući da idu na njive i obrađuju zemlju.\nIndija, sa 1,3 milijarde stanovnika, trenutno ima oko 9.000 zaraženih i oko 350 umrlih.\nBrojke opadaju u Južnoj Koreji\nJužna Koreja je prijavila 27 novih slučajeva zaraze korona virusom, što je 13. uzastopni dan u kom je broj novih infekcija ispod stotinu.\nPrema podacima južnokorejskog Centra za kontrolu i prevenciju bolesti, ukupan broj zaraženih viši je od 10.000, umrlo je više od 220 osoba.\nJužnokorejski premijer Čung Se Kjun pozvao je zvaničnike da pruže snažniju podršku naporima naučnika da razviju vakcinu za lečenje virusa, jer bi to bila blagodet za biomedicinsku industriju u zemlji.\nKina počela klinička testiranja, nema umrlih\nKina je odobrila dve eksperimentalne vakcine za Covid-19 i započela klinička testiranja.\nU isto vreme, Kina je uvela kontrolu nad objavljivanjem akademskih istraživanja o poreklu korona virusa. Ta odluka centralne vlade je prvo objavljena na internet stranicama dva kineska univerziteta, a zatim je skinuta.\nKina je 14. aprila prijavila 89 novih slučajeva virusa, od kojih je 86 među putnicima koji su stigli iz inostranstva. Nije prijavljen nijedan smrtni slučaj. U Kini je od posledica korona virusa umrlo ukupno 3.341 a zaraženo je 82.249 ljudi.\nU Japanu ogromne gužve u prodavnicama\nU Japanu je prijavljeno 390 novih slučajeva zaraze korona virusom, čime je ukupan broj obolelih u toj zemlji povećan na 7.645.\nPremijer Japana Šinzo Abe proglasio je prošle nedelje vanredno stanje u zemlji, a ljudima je preporučeno da rade od kuće.\nMeđutim, u prodavnicama i tržnim centrima u Tokiju su zabeležene ogromne gužve, jer ljudi kupuju velike količine hrane i druge potrepštine, stvarajući zalihe za mesec dana koliko će trajati vanredno stanje u Japanu.\nTokio, april 2020\nU Singapuru najviše zaraženih u jednom danu\nSingapur je prijavio najveći broj zaraženih korona virusom u jednom danu, njih 400. Time je broj zaraženih u ovoj azijskoj zemlji dostigao skoro 3.000.\nNajveći broj zaraženih ima među stranim radnicima, kojih u Singapuru ima oko dvesta hiljada i koji žive u malim, gusto naseljenim kvartovima, zbog ćega predstavljaju epidemiološku pretnju.\nMere ostaju na snazi u Australiji i na Novom Zelandu\nAustralija i Novi Zeland neće ublažavati restriktivne mere, uprkos tome što se u obe zemlje beleži značajan pad broja zaraženih.\nAustralijski premijer Skot Morison je rekao da će se o ukidanju mera razmišljati za nekoliko sedmica.\n"Strpljenje mora biti naša prednost", poručio je Skot i podsetio na primer Singapura u kom se javlja drugi talas zaraze korona virusom.\nAustralija, koja ima oko 25 miliona stanovnika, u poslednja dva dana registrovala je samo 63 nova slučaja, čime se ukupan broj popeo na oko 6.500. To je najmanji porast broja obolelih u poslednjih mesec dana.\nNovi Zeland, koji ima oko pet miliona stanovnika, zebeležio je u utorak samo osam novozaraženih, pa ih je sada ukupno nešto više od 1.000. To je najmanji porast infekcija u prethodne tri nedelje.


N-ti pokušaj: UNO dogovorio trošarine na naftu i naftne derivate, zakon ide na Vijeće ministara i Parlament / Bljesak.info | BH Internet magazin\nGospodarstvo / Novac | 04. 10. 2017. u 18:21 Fena\nTank vam je prazan?\n''Ne vidim da bi itko u BiH, a ne samo u Federacijii mogao odgovoriti negativno na pitanje da li nam trebaju trošarine. Apsolutno nam trebaju. Kada mi netko postavi takvo pitanje, ja to pretvorim u pitanje "Trebaju li nam putovi", dodao je Novalić.\n''Brine me da se ovdje često političari ne pridržavaju dogovorenih procedura. Neprihvatljivo je da dobivamo iznenadne nove prijedloge i da ne znamo što oni sadrže'', kazala je Cvijanović podsjećajući da je ranije usvojen tekst zakona o trošarinama u državnom Domu naroda.\ngorivo trošarina UNOBIH MMF\nVIDEO | Miješaju gorivo sa razrjeđivačima i baznim uljima\nTrošarine za gorivo nisu uvjet za kredite EU


Zapis - Skriveno blago - metal detektori\nDali neko ima iskustva sa "zapisima"? Da pojasnim-"zapis" je (u mom kraju) obicno Hrast ili Dud koji (u vecini slucajeva su veoma stara stabla,po vise stotina godina) su osvestani i pod cijim krosnjama se odrzavala liturgija (uobicajeno je da su posveceni nekom Svecu) iz iskustva znam da je u mom selu nekoliko familija koji su posekli takva stabla veoma lose proslo ubrzo nakon a i za vreme same sece... Tako da i dalje nesmetano rastu... Imresivno je gledati ih tako ogromne i mocne...\nNaravno da uz njih idu i razne price,konkretno-zakopana blaga i slicno... Dali je pametno ceprkati oko njih???\nNe diraj 'ZAPIS' drvo. Čak i ljudi sa posebnim znanjima i moćima vrlo retko se usudjuju da rade oko njih. Osim svetih zapisa postoje i stabla pod zaštitom zlih sila. E,sad ako misliš da si u mogućnosti to da odradiš.....\n--- Citat: despot9 Vreme 13:39:42 datum 14.09.2013 ---Ne diraj 'ZAPIS' drvo. Čak i ljudi sa posebnim znanjima i moćima vrlo retko se usudjuju da rade oko njih. Osim svetih zapisa postoje i stabla pod zaštitom zlih sila. E,sad ako misliš da si u mogućnosti to da odradiš.....\nLep savet LIDERE , si dobio od DESPOTA9 . Apsolutno se slazem da ZAPISE ( svetilista ) ne treba dirati . ???\nNe radi se o meni,jedan kolega je postavio lepu sliku panja i pitao sta bi moglo biti... Pa sam smatrao za korisno da otvorim temu :)\nEvo linka... http://www.skrivenoblago.com/index.php/topic,2630.msg21986.html#msg21986 u svakom slucaju hvala na savetima...


Mali poslovni programi 2 - cenovnik\nCentralni registar - ePrijava CROSO\nAngažovanje tehničke podrške obračunava se po efektivno angažovanom satu po ceni od 25 evra (bez PDV) za početni sat i 20 evra (bez PDV) za ostale započete sate, po zvaničnom srednjem kursu na dan fakturisanja usluge, dok angažovanje tehničke podrške van radnog vremena, po zahtevu korisnika, radnim danima pre 8:00 i posle 17:00 časova, kao i vikendom, obračunava se po efektivno angažovanom satu po ceni od 40 evra (bez PDV) za svaki započeti sat.\nKorisnici koji se nalaze više od 20 kilometara od centra Beograda, snose troškove puta i boravka lica sertifikovanog za pružanje tehničke podrške na lokaciji kod korisnika, a prvi sat intervencije plaćaju po ceni narednog sata. Troškovi puta dodatno se naplaćuju po ceni od 0,4 evra (bez PDV) po kilometru.\nPostoji i mogućnost intervencije „na dalјinu“ pomoću programa Team Viewer QS, koji omogućava pružanje tehničke podrške pristupom preko interneta računaru korisnika. Cena intervencije korišćenjem programa Team Viewer QS u toku radnog vremena iznosi 15 evra (bez PDV), a van radnog vremena PS.IT-a po ceni od 30 evra (bez PDV) za svaki započeti sat.\nUkoliko zahtevana intervencija iziskuje angažovanje programera PS.IT-a, cena efektivnog sata intervencije programera u toku radnog vremena PS.IT-a iznosi 40 evra (bez PDV), a van radnog vremena 50 evra (bez PDV) za svaki započeti sat.


26.10.2018. - 12:50h Autor: Stil\nIako se na zvaničnim događajima uvek pojavljuje u odeći sa vrtoglavo visokom cenom, vojvotkinja od Saseksa Megan Markl sada je ispred luksuza stavila praktičnost!\nI naravno - u njima nije izgledala ništa manje sređeno, lepo i damski, štaviše, krojevi i boje dve haljine koje je ponela za poslednji dan u Tongi stajali su joj savršeno, zbog čega ovoga puta teško da iko može da joj nađe zamerku!\nZa ovu priliku, Megan je pripremila belu košulja-haljinu sa zelenim prugama. Lagana pamučna haljina savršeno se uklopila sa antilop salonkama u boji šara na haljini.\nPotom su dobili i taovale - ručno pravljeni dodatak odeći koji predstavlja tongansko poštovanje višeg ranga.\nNedugo potom, Megan i Hari došli su na prezentaciju ručnih radova ostrvljana i to je ujedno bila i njihova poslednja dogovorena obaveza u Tongi na ovoj kraljevskoj turneji.\nMegan MarklPrinc HariKraljevska turnejaOdećaPamučna haljinakošulja haljinaModaModna ikona


Jasper Conran parfemi cene i prodaja Beograd Srbija, parfemi Jasper Conran\nJasper Conran parfemi\nJasper Conran, čuveni britanski modni dizajner, rođen je 12. decembra 1959. godine. Najstarije izdanje Jasper Conran parfema je iz 2003. a najnovije je iz 2017. godine.\nJasper Conran Him tester\nJasper Conran Him je muževan, elegantan, intenzivan i privlačan muški parfem. Jasper Conran Him parfem se otvara notama limunove trave, petit graina\nJasper Conran parfemi cene i prodaja\nParfemi Jasper Conran Srbija i Beograd


SINERGIJA Srbije, Srbija TOP 10, Mapa dobrog provoda – sva prava zadržana » Apoteka Mapa dobrog provoda Novi Sad Srbija Top 10\nApoteke - Biljana i Luka\nZdravstvena ustanova „Biljana L“ je osnovana u martu 2001.godine i u svom sastavu je imala samo jednu poslovnu jedinicu i to apoteku„Biljana i Luka“ na Bulevaru Oslobođenja br. 65 u Novom Sadu. Rad je započet u skromnim uslovima sa šest zaposlenih, na čijem čelu se nalazila dr Biljana Lazović Lazarević sa mr ph Mirom Novaković. Tokom 2002.godine firma je stekla mogućnosti za otvaranje druge poslovne jedinice, na Bulevaru Oslobođenja 103. Razvoj firme je bio dinamičan i pozitivan, tako da je mreža poslovnih jedinica zdravstvene ustanove znatno proširena i danas broji ustanove na 9 lokacija.\nRazvoj ove ustanove je pratilo i povećanje broja zaposlenih, tako da danas zdravstvena ustanova broji preko 50 zaposlenih i to diplomiranih farmaceuta, farmaceutskih tehničara, diplomiranih ekonomista, ekonomskih tehničara.\nApoteke „Biljana i Luka“ su izgradile prepoznatljiv imidž i položaj na farmaceutskom tržištu grada Novog Sada i postale primer dobrog poslovnog sistema zbog stabilnosti poslovanja i savesnog rada zaposlenih.\nLokacije Apoteka i kontakti:\n1. Novi Sad - Bulevar Oslobodenja 65 021/420-757\n2. Novi Sad - Bulevar Oslobodenja 103 021/520-485\n3. Novi Sad - Jevrejska 33 021/420-400\n4. Novi Sad - Bulevar Cara Lazara 88 021/6371-722\n5. Novi Sad - Bulevar Oslobođenja 18 021/6615-482\n6. Novi Sad - Sentandrejski put bb - Univerexport 021/6334-700\n7. Novi Sad - Bulevar Oslobođenja 52 021/420-959\n8. Novi Sad - Bulevar Jovana Dučića 19 021/6399-133 062/590-534\n9. Beograd - Svetozara Markovića 38 011/3239-888 062/590-533


Faktor | Predsjedništvo i premijeri o nabavci vakcina: Platili smo, nismo ih dobili, šta sad?\n25.02.2021. / 13:52\nDržavno Predsjedništvo, predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i entitetski premijeri, na današnjem sastanku trebali bi donijeti odluku koji su daljnji koraci države u vezi s nabavkom vakcina protiv koronavirusa.\nInstitucije BiH, u prvom redu Vijeće ministara, tvrde da je naša zamlja ispoštovala sve uvjete i uplatila novac za vakcine putem mehanizma COVAX, ali dogovor nije ispoštovan te postoji mogućnost da one neće biti isporučene ni do kraja marta.\nMinistrica vanjskih poslova BiH Bisera Turković jučer je nakon sjednice Vijeća ministara kazala da BiH ima "hladni lanac" za Pfizerove vakcine, premda su se u javnosti pojavile spekulacije kako je to nedostatak.\nUkoliko postoji krivica za kašnjenje vakcine, onda je ona na strani dobavljača, uvjeravala je Turković.\nPredsjedavajući Vijeća ministara Zoran Tegeltija je medijima ustvrdio kako "Pfizer ucjenjuje BiH i ne isporučuje vakcine".\n- Čini mi se da se pokušava kupiti vrijeme. Neprihvatljivo je i nemaju pravo da nas ucjenjuju jer mi smo platili te vakcine. Obećali su 27.000 vakcina sada i krajanje vrijeme je da prestanemo biti fini prema njima jer je njihova obaveza da isporuče ono što smo platili - rekao je Tegeltija.\nVEZANI TEKST - Gudeljević tvrdi da je BiH ispunila sve obaveze da dobije vakcine: Proizvođači kupuju vrijeme\nMinistarstvo civilnih poslova saopćilo je jučer da je "u traženom roku uplaćen je kompletan iznos za naručenih 1.232.000 doza. Za potrebe poštivanja procedure ultra-hladnog lanca u ovom trenutku BiH raspolaže hladnjacima za prihvat više od milion i 100.000 doza Pfizerove vakcine. Svi hladnjaci su kalibrirani i mapirani od akreditiranih laboratorija i samim tim već uveliko spremni za dolazak vakcina".\nKako će dalje teći proces nabavke vakcine i kakav će stav institucije BiH zauzeti po pitanju COVAX mehanizma, bit će poznato nakon sastanka u Predsjedništvu BiH.\nSastanak sa udruženjima: Strah porodica žrtava da za života neće pronaći svoje najmilije sve je veći