Ekonomisti – teoretičari i praktičari | Nebojša Katić - Iz drugog ugla\n« Bauk primarne emisije i ugodno inozaduživanje\nMonetarna politika i integritet »\n05/03/2012 od Nebojša Katić\nČuveni istoričar marksističke orijentacije, Erik Hobsbaum, održao je 1980. godine predavanje na Ekonomskom fakultetu univerziteta u Kembridžu, pod naslovom „Istoričari i ekonomisti“. Između ostalog, Hobsbaum izvodi interesantan zaključak po kome uspeh nacionalne ekonomije ne zavisi od broja poznatih ekonomskih teoretičara koje nacija ima.\nNajuspešniji ekonomije poput američke ili nemačke, tvrdi Hobsbaum, nisu previše držale do teorija koje su tokom devetnaestog ili početkom dvadesetog veka stizale iz velikih ekonomskih intelektualnih centara poput Beča, Kembridža ili Lozane.(1)\nKako Hobsbaum kaže, u temelju ekonomskog uspeha nisu teoretičari, nego praktičari. Državi i privredi su potrebne informacije, empirijske analize i tehničke ekspertize za koje teoretičari nisu previše zainteresovani. Nemci su u tom smislu (do 1914. godine) bili iznenađeni nezainteresovanošću britanskih ekonomista za empirijske podatke o sopstvenoj ekonomiji. Dešavalo se i da Britanci prevode nemačke analize britanske ekonomije, kako bi saznali šta se u delovima njihove ekonomije događa.\nHobsbaumov argument bi se mogao dodatno ojačati novim primerima iz Azije, za čije ekonomske teoretičare uglavnom niko nije čuo. Azijske zemlje nisu davale ni pet para na zapadne ekonomske klasike, i najčešće su išle uz nos vladajućim ekonomskim teorijama, pogotovo neoliberalnim. Kao i Nemci pre njih, i ove države su više verovale u vidljivu ruku države nego u nevidljivu ruku tržišta.\nSrpska ekonomija takođe pati od sindroma koji je Hobsbaum uočio, iako na mnogo nižem nivou kako praktičnih, tako i teorijskih znanja. Ekonomski intelektualni prostor je zasićen teoretičarima, ekonomskim ideolozima i majstorima opštih analiza. Ekonomskih praktičara nema i to se na javnoj sceni jasno vidi.\n(1) Za Beč se vezuje rad ekonomista poput Carla Mengera, Eugena von Böhm-Bawerka, Ludwiga von Misesa, npr. U Kembridžu je bio centar kojim je dominirao Alfred Marshall. Najpoznatiji predstavnici lozanska škole su Léon Walras i Vilfredo Pareto.\nObjavljeno u Domaća ekonomija, Medjunarodna ekonomija | 59 komentara\nna 27/06/2013 u 14:10 grey owl\nPostoji jedan magični izraz: Pristupni fondovi.\nA i posao u birokratiji je uvek bio kao magija.\nna 27/06/2013 u 11:55 Marko-PG\nDa bi se sagledalo koliko je ovo vrijeme nenormalno, koliko je EU nepodnošljiva i neodrživa, moram naglasiti da Svilanović prima oko 30.000 eura neto mjesečno.\nNaravno, sam Svilanović nije problem, on čak nije ni antipatičan, njegova mjesečna apanaža je samo detalj, nije nikakav izuzetak, ali dobro ilustruje šta su to euroatlantske integracije danas.\nna 27/06/2013 u 06:58 grey owl\nJoš jedna lepa priča, moćna i velika ideja…\nna 26/06/2013 u 19:49 Nebojša Katić\nZa Marka Bojkovića – Čiji novci, toga i muzika. Hvala na komentaru.\nna 26/06/2013 u 19:17 Marko Bojković\nPoštovani gospodine Katiću, pretpostavljam da se i Vi slažete sa ocenom Fonda za mir da je kineska država u još gorem stanju nego što je ono u kojem se nalazi Republika Srbija?!\nna 26/06/2013 u 18:23 Marko-PG\nHvala na odgovoru. Samo još dva komentara.\nPrvo, čini se da Kina nema kud više povećavati izvoz. Čak i ako joj to dopuste, za svoje proizvode mogu dobiti samo još dolara i američkih obveznica. A toga ionako imaju više nego dovoljno. Što je važnije, izgleda da čak i zlata imaju dovoljno.\nDrugo, špekulativne mjehure je teško spriječiti u kapitalističkoj zemlji. Država sasvim razumno pokušava ojačati unutrašnje tržište i podstaći tražnju. Zbog toga dijeli novac raznim kanalima. Ali većina tog novca posle dva ili tri kruga završi u bankama. A banke ga onda ulažu tamo gdje su profiti najveći. Recimo, u špekulacije sa nekretninama. Rezultat? Srednji sloj živi teže, jer su stanovi postali skuplji. Kako to spriječiti? Strogo regulisati banke, strogo regulisati tržište nekretnina, itd. Ali, to bi onda bio čitav novi ekonomski sistem. I pitanje šta bi još sve takav sistem donio. I još je veće pitanje kako iz današnjeg preći u takav sistem. Revolucijom? Ratom? Ili može bez tolikog tumbanja?\nna 26/06/2013 u 12:57 Nebojša Katić\nZa Marka-PG – Meni se čini da su kineski problemi mnogo dublji i slojevitiji od podele na dva tržišta. Prvo, konkurentnost Kine je ugrožena relativno jakim juanom. Ovo je problem obzirom na konkurenciju Japana i Koreje čije valute slabe. Kina otuda ima problem i kod izvoznog sektora koji je bio njen najjači adut.\nDrugo, uz sve divljenje za fantastičan kineski uspeh, za mene ostaje misterija zbog čega su ekonomske vlasti dopustile veliki rast špekulativnih transakcija, pogotovo onih koje su vezane za gradnju i tržište nekretnina, ali i berzanske špekulacije. Tu se napravio opasan balon, kumuliraju se ogromni gubici i oni rezultiraju smanjenjem ukupne likvidnosti u sistemu. Pogoršavanje ekonomske situacije može dovesti i do ozbiljnih socijalnih protesta.\nS druge strane, uprkos nespornom pogoršavanju ekonomske situacije, stopa rasta Kineske privrede se i dalje kreće između 7 i 8%, što je sjajan rezultat obzirom na globalnu ekonomsku sliku. Kina ima i dovoljno prostora da ojača domaću tražnju, i da popravi socijalnu i zdravstvenu zaštitu.\nRazvojni model se mora polako menjati, a to su teški izazovi za naciju koja je navikla da joj svake godine standard raste. Pri tome, gradska populacija je počela previše rano i previše brzo da se navikava na zapadni model života. Kako rekoste, moguća su, a možda i neizbežna, velika tumbanja. Hvala na komentaru.\nna 26/06/2013 u 11:59 Marko-PG\nNedavno sam pročitao analizu o tome kako se ekonomska situacija u Kini pogoršava. Tvrdi se da je najveći problem Kine u tome što postoje dva skoro odvojena tržišta. Jedno je ono koje radi na svjetskim tržištima, izvozi, gdje su zarade ljudi sasvim solidne, a profiti kompanija visoki. Drugi rade na unutrašnjem tržištu sa veoma jeftinim proizvodima, koji ne mogu proći van Kine. Profiti su ovdje vrlo skromni, to tržište čak funkcioniše sa državnim dotacijama.\nKako se svjetska tržišta smanjuju, Kina je izgubila mogućnost da povećava prvo tržište za račun izvoza. Ostaje mogućnost da se stimulišu unutrašnja tržišta. To se može uraditi na dva načina. Prvi je da se smanje marže i zarade na prvom tržištu, kako bi ti proizvodi postali dostupniji za siromašnije Kineze (drugo tržište). No, to bi dovelo do toga da ljudi koji rade na prvom tržištu više ne mogu izdržati troškove života u velikim gradovima i stvorilo nerješive logističke i političke probleme. Drugi način je da se stimuliše drugo tržište, t.j. da se njima nekako podijeli više novca. No, pošto je prvo tržište mnogo profitabilnije, ti veliki novci bi se brzo prelili tamo, što bi dodatno povećalo zarade na prvom tržištu, što bi opet učinilo njihove proizvode još manje dostupnima za siromašnije građane i jaz između dva tržišta bi se samo povećao.\nI na kraju, ispada da rješenja u okviru sistema nema. Stvar je nerješiva bez velikih tumbanja.\nPa bi mi bilo interesantno čuti vaše mišljenje.\nna 24/06/2013 u 16:41 Nebojša Katić\nZa Marka Bojkovića – Za razliku od Marka, meni se čini da su kvantovi pre teoretičari, nego praktičari. Sve dok ste na terenu modela, dok ne donosite odluke i ne delate, bliži ste teoretičarima, bar kako ih ja vidim. Za mene je ključno ko donosi odluku, ili ko ima kapacitet da odluke donosi. Ovo je naravno samo moja impresija i jako slobodno tumačenje. Hvala na komentaru.\nna 24/06/2013 u 15:37 Marko-PG\nIzvinite, opet ja nepozvan dajem odgovor.\nPo meni je očigledno, tzv. kvantovi ne spadaju ni u jednu od te dvije grupe, jer uopšte nisu ekonomisti.\nA osim što nisu ekonomisti, oni su, svakako, praktičari.\nUostalom, mnoga zanimanja će uskoro nestati, većina kvantova su i sami svjesni toga. To čudno zanimanje je najčistiji produkt kreditnog mjehura i kazino kapitalizma. No, štos je da su 80% kvantova ljudi koji su spremni da uče, mijenjaju paradigmu i prilagođavaju se. Oni će se već nekako snaći. Njihov glavni problem je taj što uglavnom žive u gradovima koji su jako skupi.\nna 24/06/2013 u 15:11 Marko Bojković\nPoštovani gospodine Katiću, u koju grupu ekonomista – teoretičare ili praktičare – bi, po Vašem mišljenju, spadali kvantitativni analitičari (tzv. quants) ?\nna 19/04/2013 u 15:27 Marko-PG\nPročitao sam podužu diskusiju pet uglednih ekonomista o uzrocima i posljedicama ekonomske krize:\nMoj osnovni (laički) utisak je da ovih pet ljudi imaju vrlo mutne do nikakve predstave o tome šta se dešava u svjetskoj ekonomiji. Djelimični (ali vrlo djelimični) izuzetak je Krugman.\nna 16/03/2013 u 16:44 Иван Н.\nDesetine odličnih, zašto?\nNeko je od pametnih rekao:“ Najteže je odgovoriti na najednostavnije pitanje“.\nNe znam koliko je (a jeste) doprinelo otvaranje Pandorine kutije balkanskog karakazana i ta sveobuhvatna lakomislenost danas žanje svoje plodove širom nekadašnjeg YU prostora,\nPS.Vaš tekst sam pročitao sa uživanjem!\nna 15/03/2013 u 17:29 Nebojsa Katic\nZa Nostradurusa – Meni se čini da su socijaldemokrati spustili lestvicu tačno gde treba. Pri tome je važno razumeti da bez marksista i socijalističkih država, dakle bez pritiska pritiska s leva, ne bi bilo ni socijaldemokratije. Nije slučajno da se socijademokratija danas polako urušava jer tog pritiska više nema.\nŠto se nedostatka praktičara tiče, ja to ne vezujem za pogrešne teorije, već više za mentalne strukture. Ekonomski teoretičari retko umeju da iskorače u svet pragme. Jednom u teoriji, uvek u teoriji. Hvala na komentaru.\nna 15/03/2013 u 14:05 Nostradurus Zagrebački\nG. Katiću, nedostatak praktičara je najvjerojatnije posljedica pogrešne teorije. Jer je očigledno da naučeno znanje u školi ne daje rezultate. Premda sam ekonomski laik, čistom matematičkom analizom i logikom sam došao do toga da ekonomista koji zna znanje i koji želi rješenje koje maksimalno paše većini stanovnika mora biti socijalista (komunista). Naime, nisam naišao na neko rješenje u ekonomiji koji vodi ka boljem životu većine osim učenja Marxa. S time da je Marx malo vodio računa o konkretnoj provedbi diktature proleterijata. Pa bi mogli malo i zamjeriti da je letvicu namjerno stavio previsoko da bi se svaka država koja posluša njegove savjete prije ili kasnije sama od sebe raspala zbog neodrživosti nekih odnosa u zajednici. Tu mislim na potpuno ukidanje privatnog vlasništva i stvaranje drugog tipa elita koje sa vremenom zaborave sa kojom su svrhom uopće na tom položaju.\nna 14/03/2013 u 09:13 Nebojsa Katic\nZa Milosa 018 – Teško da nešto više mogu dodati argumentaciji koju sam davao ranije. Podsetiću Vas da je npr. Argentina imala fiksni kurs pre sloma, da je Srbija pokušavala to isto da radi početkom 2000-tih i videli smo kako je to završilo. A završilo je sa drastičnim rastom spoljnog duga, ogromnim deficitiom trgovinskog bilansa, milijardama špekulativnog kapitala koji je razorio ekonomiju i sumanutim zaduživanjem građana i privrede. Kurs je i važan sigurnosni ventil, a promena kursa je najbrži način ekonomskog prilagođavanja. Fiksni kurs je loša, stara ideja. Hvala na komentaru.\nna 14/03/2013 u 08:48 Milos 018\nG Katicu, iako sam upoznat sa vasim tekstovima o fiksnom kursu, ovaj clanak donosi jake argumente zasto ne bi trebalo iskljuciti ni fiskni kurs, jer i to je mera, ukoliko dobro sprovedena moze dati rezultate. Mislim da bi za privredu i gradjane bilo neprocenjivo da mogu predvideti sve troskove koje su vezane za kurs…\nna 11/03/2013 u 09:05 Marko-PG\nDa dodam: u vrijeme kreditnog mjehura menadžeri u bankama daju što mogu više kredita, jer od toga zavisi njihov godišnji bonus. Takođe, u hedž fondovima se igra uglavnom na rizične strategije, jer se igra tuđim novcem. To je upravo ono što se zove „kazino ekonomija“, zbog koje se još gore naduvava mjehur. Analitičari tvrde da je nemoguća situacija da cijene nekretnina padnu u cijeloj SAD, jer tako nešto se nikad ne može dogoditi. Čak se i izmišlja da se tako nešto nije događalo u istoriji. Ozbiljno se plasira suluda hipoteza da su cijene nekretnina u raznim državama SAD nekorelirane. Zapošljava se matematičar da na te nekorelirane slučajne veličine primijeni neku od graničnih teorema vjerovatnoće, uz pomoć koje ispada da je rizik od krize zanemarljiv. O svemu tome piše autor ovog bloga, a onda na neobjašnjiv način u svemu ovome nalazi regulaciju. Kada sam prvi put pročitao sličnu analizu uzroka krize sa sličnom porukom, bio sam iskreno začuđen, a sad mi više nije interesantno. I još: jako mnogo ljudi je shvatalo da se radi o mjehuru koji će pući, a posebno među onima koji su radili u toj industriji. Prosto nije bilo poželjno izlaziti sa tim u javnost.\nna 11/03/2013 u 08:25 Marko-PG\nPa, na drugi način bih to rekao ovako: autor pokušava da nađe nekakve dokaze za unaprijed zadatu jako ideološki obojenu tezu. Čitalac se poziva da unaprijed prihvati da do krize nije dovela pohlepa, a uz to i revidira koncept pohlepe (ispada da pohlepa = štedljivost). Takođe, do krize nije dovela deregulacija, iz prostog razloga što iste nije bilo. Bilo je samo i isključivo regulacije, nikakve deregulacije. Zbog svega toga je dosadno čitati (ipak sam uspio pročitati oba bloga). No, autor se uopšte ne pita otkud ekonomska kriza? Zašto se naduvao kreditni mjehur? Konačno, zašto prosto ne spustiti još malo cijenu refinansiranja kredita (makar i ispod nule) i sve će opet krenuti kao po loju, zar ne? Zašto ne?\nna 09/03/2013 u 10:00 List\nNisam bas sasvim siguran da vas razumem. Autor je govorio o samim UZROCIMA krize, dakle pocetku krize, okidacu, i ne shvatam kako je govorio o pogresnom pitanju. U knjizi ima vise o daljim tokovima krize i duznickim krizama ako ste na to mislili.\nna 08/03/2013 u 21:11 Marko-PG\nPročitao sam ova dva bloga i smatram da je ovo upravo dobar primjer kako savremena monetaristička ekonomska nauka potpuno promašuje poentu. Prvo, autor kao da ne primjećuje ekonomsku krizu, on govori isključivo o krizi banaka. Moguće je da autor smatra da je ekonomska kriza posljedica bankarske, u tom slučaju vjerujem da brka uzrok i posljedicu. Drugo, autor objašnjava neke mehanizme nastajanja kreditnog mjehura i neke očigledno pogrešne pretpostavke koje stoje iza toga (recimo ta da su cijene nekretnina u raznim državama SAD nekorelirane). Ja bih rekao da cifre pokazuju da se kreditni mjehur počeo formirati početkom 1980-h, a ne početkom 2000-h. Na kraju, iz ovog teksta bi se moglo zaključiti da ekonomska kriza nije objektivna, već da je vještački izazvana. Naime, neko je u zdravu ekonomiju uveo pretjeranu regulaciju banaka koja je na volšeban način izazvala otpuštanje radnika u najrazličitijim industrijama.\nDakle, ne smatram da je odgovor autora pogrešan, pogrešno je pitanje na koje odgovara.\nna 08/03/2013 u 19:13 List\nNedavno je izasla knjiga od oko 120 strana naseg ekonomiste Slavise Tasica koja se bavi uzrocima svetske ekonomske krize. Mislim da se zove Svetska ekonomska kriza- dileme i resenja. Prijatno sam iznenadjen knjigom. On je pri stavu da je krizu izazvala preterana regulacija banaka i finansijskog sektora. Da ne duzim, u ovom postu je objasnio njegovo vidjenje nastanka krize\nA sto se tice ignorisanja Marksa i Kondratijeva, ignorisu ih zato sto su njove teorije pobijene odavno i presle su u domen bajki.\nPostoji i Austrijska teorija recesija, teorija boom and bust koja je stara koliko i ekonomija.\nna 08/03/2013 u 15:08 Marko-PG\nOk, složiću se da je ozbiljan pragmatičan mikroekonomski pristup mogao predvidjeti ovu krizu. Ali, smatram da je ne može objasniti. To jest, ozbiljan pragmatičan ekonomista je već davno mogao uporediti brojke, iscrtati grafike i shvatiti da je nešto duboko nelogično na finansijskim tržištima. To bi ga dovelo do zaključka da stvar mora pući, ali ne i do odgovora na glavno pitanje: „Zašto se tržišta ponašaju nelogično?“. Ja sam čuo dva moguća odgovora na ovo pitanje, vrlo grubo bi to izgledalo ovako:\n1. Marks: proces globalizacije je završen, dalja i dublja globalizacija nije moguća. Ova okolnost izaziva kraj kapitalizma.\n2. Kondratijev: Iscrpljen je peti tehnološki ciklus (vezan sa razvojem elektronike i ICT), biće potrebno 10-15 godina da se pređe na novi tehnološki ciklus (vjerovatno vezan sa razvojem biotehnologija).\nLično meni se čini da prva verzija više pije vodu, ali to je subjektivni utisak.\nNo, najčudnije od svega da se moderni ekonomisti i moderne ekonomske škole uopšte ne bave ovim pitanjima. Oni ne daju odgovore, oni čak i ne razumiju pitanje. Oni se uglavnom bave pitanjima monetarne emisije i (vrlo malo) preraspodjele bogatstva.\nna 07/03/2013 u 14:20 Nebojsa Katic\nZa Marka-PG – Meni se čini da je upravo pragmatičan pristup bio bliži tome da se kriza predvidi. Teorija i preovlađujući ekonomski modeli su sugerirali da je sve u redu. U skladu sa dominantnom teorijom racionalnih očekivanja, ova kriza je bila nemoguća. S druge strane, ko god je imao iskustva sa finansijskim tržištima je mogao videti o kakvom hazarderskom ludilu se tu radilo. Pri tome, i stare marksističke teorije su dovoljno dobre da objasne zbog čega je kriza bila neminovna. Meni se činilo da je problem raspodele dohotka bio jedan od ključnih uzroka krize, uprkos činjenici da se taj problem i dalje ignoriše. O tome sam pisao u tekstovima https://nkatic.wordpress.com/2008/01/29/srce-finansijske-tame/ i https://nkatic.wordpress.com/2008/03/25/novo-putovanje-u-srce-finansijske-tame/. Hvala na komentaru.\nna 07/03/2013 u 12:00 Marko-PG\nHvala vam na odgovoru. Potpuno se slažem sa vašom prvom konstatacijom da ekonomisti pate od uobraženja da je njihova nauka potpuno egzaktna. No, nisam pristalica tog pragmatičnog, mikroekonomskog pristupa makroekonomiji, koji je danas dominantan. Sa takvim pristupom se ne može predvidjeti, niti objasniti ova kriza. Ne može se, recimo, dati odgovor na pitanje da li je kriza objektivna, ili, možda, rezultat neke zavjere. Ukratko, ako hoćemo da plovimo oko svijeta, moramo pokušati shvatiti i okean, ne samo brod. Slažem se da ekonomska nauka nije jedina nauka u krizi, recimo, smatram da je matematika u donekle sličnoj krizi.\nna 06/03/2013 u 13:13 Nebojsa Katic\nZa Marka-PG – Meni se čini da ekonomisti pate od uobraženja da je ekonomija egzaktna nauka, i da se bitno razlikuje od društvenih nauka. Ekonomija nije u ilegali, veliki broj izuzetno inteligentnih ljudi se njome bavi, oblasti analize su se veoma proširile ali i isparcelisale. Deo ekonomije previše koketira sa psihologijom, ili bar meni tako izgleda. Problem parcelisanja ekonomije je što više nema pokušaja velikih sinteza kakva je bila Marksova. Ali ne budimo prestrogi prema ekonomistima jer velikih sinteza i teorija više nema nigde. Bojim se da je u ekonomiji nemoguće izaći sa jednom sveobuhvatnom teorijom. Lično sam pristalica pragmatičnog, zanatskog odnosa prema makroekonomiji, slično pristupu kakav imamo u mikroekonomiji. Ovo sam pokušao (delimično) da analiziram u tekstu https://nkatic.wordpress.com/2012/03/05/ekonomisti-teoreticari-i-prakticari/. Hvala na komentaru.\nna 06/03/2013 u 01:52 Marko-PG\nImam jedno malo laičko, ali ipak malo komplikovanije pitanje za vas o ekonomskim teorijama. Pošto sam malo upoznao neke ekonomske teorije, postepeno stičem utisak kako ekonomska nauka… kako bih to rekao?… baš i nije formirana kao ozbiljna nauka.\nRadi se o tome da se većina ekonomskih teorija uopšte ne bavi uzrocima i posljedicama pojava kao što su ekonomski rast, tehnološki napredak i slično. Iz istog razloga, ekonomisti nisu predvidjeli ovu krizu, niti imaju ozbiljno objašnjenje za istu. Stekao sam utisak da recimo ni austrijska, ni čikaška škola, niti Kejns nemaju nešto što liči na ekonomsku teoriju. Naprotiv, oni se fokusiraju na određena monetaristička pitanja, uz lični izbor vrijednosti koje svako od njih stavlja u prvi plan. Tako da se oni prosto ne bave najvažnijim pitanjima.\nZnam svega nekoliko ekonomista koji su problemu prilazili dublje i suštinskije i predlagali objašnjenja uz argumentaciju. Drugim riječima, stvarali ekonomiju kao naučnu teoriju. Jedan od takvih je Marks, drugi Kondratijev. Takođe, naišao sam na interesantne radove savremenog ruskog ekonomiste Grigorijeva. Uvjeren sam da ih ima još, ali ja znam samo ova 3 primjera.\nDa zaključim: moj utisak je da je ekonomija kao nauka skrajnuta negdje u ilegalu. Današnja mainstream ekonomija ne daje nikakva objašnjenja i to joj i jeste glavni zadatak. Idealan primjer je Nobelova nagrada, koja se tipično dodjeljuje za neke osrednje matematičke rezultate koji imaju pseudo-ekonomsku interpretaciju.\nVolio bih da ovaj moj utisak kratko prokomentariše neko ko je profesionalac, ozbiljan, dugo je u oblasti i pročitao je mnogo. Uz to neko ko ima otvoren um. Ukratko, bilo bi mi vrlo interesantno čuti vaš komentar, uz možda neke linkove.\nna 04/07/2012 u 13:14 Đorđe Stojković\nPostoji malo stvari koje su apsolutne, ali ova koju ste ovde izneli jeste apsolutno tačna. Privreda je urušena, počev od razgradnje bankarskog sistema i SDK, zatim je nastavljeno sa privatizacijom, koja je donela tajkune koji su isekli mašine i pretopili taj divni švedski čelik, a onda kad su istopili sve što su imali, onda su se lepo povukli iz US Steela i otišli dalje. Za sve to vreme naši ekonomisti pišu radove na teme kao što su „ambidexterity“ (štagod to značilo) i propagiraju nekakvu liberalizaciju, kao da smo mi jedina zemlja na svetu koja sebi može da priušti da uvozi do besvesti robu široke potrošnje, pritom ne proizvodeći i ne izvozeći ništa.\nna 22/03/2012 u 09:35 Nebojsa Katic\nZa Drazena Lovrica – Ne mogu da vidim na čemu optimizam gospodina Gila bazira, ni kako se kvantifikuje (kakva stopa rasta, ili kakva stopa zaposlenosti npr. se očekuje). Ne verujem da se tako optimistični zaključci mogu izvoditi samo na bazi statusa kandidata. Hvala na komentaru.\nna 22/03/2012 u 08:50 Drazen Lovric\nKako komentarišete optimističan pogled Indermita Gila, prvog ekonomiste Svetske banke za Evropu i Aziju objavljen u današnjoj politici.\nna 19/03/2012 u 22:07 peric\nVidim da vecina ekonomista od struke ne podrzavaja prelazak na euro. Verovatno ste u pravu jer stvari duboko poznajete. Koliko ja kao laik/inzenjer shvatam, argument je da se moze intervancijom smanjiti troskovi cele privrede kao „preduzeca“ i tako postati konkurentan na globalnom planu. Kao i uticati na pojedine delove privrede usmeranvanjem izdatog novca. Imam nekoliko pitanja.\n-Da li neko od ekonomista moze da izracuna, u brojkama, koji su efekti na nas razvoj ako uvedemo e, ili ako izaberemo neki drugi put. Kompijuteri postoje, ekonomista ima desetine hiljada u zemlji, valjda mozete da napravite model i jasno nam kazete sta je verovatan ishod\nna 18/03/2012 u 18:53 Misko\nZaista tekst koji pogađa suštinu naše privredne svakodnevnice. Fantaziranje i mlaćenje prazne slame bez reanih rezultata. Kada sam upisao Ekonomiju na našem najstarijem fakultetu a ujedno i počeo da radim u privredi sa svojih 18 godina, stalno mi je to smetalo i bunio sam se. Svi samo mlate praznu slamu a niko ništa konkretno ne preduzima, radi, pa ako i pogrešiš , što kažete, ispravit ćemo i rešićemo situaciju ali ne mi pravimo od toga slona, diskusije a pravi slonovi prolaze u mimohodu. Tako i naši bajni menadžeri koji „ne bi vola uboli“ što bi rekao Pantić.\nBolno će biti otrežnjenje ako do njega i dođe.\nna 12/03/2012 u 21:54 Andrej\nZbog toga mnogi ekonomiju i ne smatraju naukom u pravom smislu te reci. Naucni modeli i eksperimenti su ponovljivi i vazeci do otkrica novih cinjenica i zakonitosti nakon cega se menjaju, pa su opet vazeci i ponovljivi. Ekonomski recepti u jednom trenutku i u jednoj drzavi na primer mogu da daju totalno razlicite rezultate nego u istoj toj drzavi samo u drugom trenutku. Takodje, u dve drzave u istom trenutku mogu totalno razlicito da se ponasaju (ergodicnost ne vazi). Teorija se bavi uglavnom receptima koji su se pokazali uspesnim. To ne znaci da bi isti ti recepti dali iste rezultate kada bi se opet primenili…..\nJa ekonomiju shvatam kao ljudsku delatnost koja je ‘ziva’. Pravila zelim da uspostavim na bazi morala i shvatanja sloboda i prava, odnosno ideologije. Zbog razlicitih ideologija i imamo ovako neslaganje oko toga kakva je uloga drzave u ekonomiji. U Srbiji su sve partije mahom socijaldemokratske ma kako se one same izjasnjavale, tako da ni nemamo neku mogucnost izbora. Kao da ne vide ljudi da je socijaldemokratski model drzave blagostanja bankrotirao gde god se primenio….\nSto se tice teoreticara u nas, danas ih mozemo podeliti u dve grupe: a) savetnici koji su se ugradili u budzet i b) kriticari koji ne nude alternativna resenja…. Nisam cuo svezu ideju vec godinama….\nna 12/03/2012 u 10:15 Nebojsa Katic\nZa Marka – Potrebno je i smanjenje i profesionalizacija birokratije. Ovo drugo se često zaboravlja. Kada je smanjenje javne potrošnje u pitanju, ne treba zaboraviti da Srbija ima zapuštenu infrastrukturu i da to samo država može da finansira. Sredstva za investicije se ne mogu obezbediti samo prekompozicijom opadajuće javne potrošnje.\nStavovi tzv. „austrijske škole“ se ne mogu prevesti u pragmatičnu ekonomsku politiku, a da to ne dovede do ogromnih socijalnih potresa. Upravo zato nikome ne pada na pament da recepte ove škole primenjuje u recesiji na primer. S druge strane, bliski su mi oni stavovi ove škole koji se odnose na monetarnu politiku i značaj zdravog novca. Hvala na komentaru.\nna 12/03/2012 u 04:18 Marko\nIma jedna stvar koja nije prazna fraza, a to je smanjenje birokratije. Ja bih dodao jos jednu, za koju znam da se necete sloziti sa mnom, a to je smanjenje javne potrosnje. Dokazalo se da nemamo politicare/drzavnike takvog kvaliteta koji bi pokrenuli drzavni investicioni ciklus kroz zaduzivanje, a da se on ne rasplini kroz promasene investicije ili korupciju. Da samo podsetim sta bi sa parama od Mobtela koje su otisle u Nacionalni investicioni plan, gde su sada, sta je izgradjeno od tih para, koliko je ljudi zaposleno? Iako sam za socijalno drustvo (tj. protiv sam toga da ljudi umiru na ulici od gladi ili hladnoce), mislim da bi modifikovana becka skola bila odgovarajuca za nas. Otvoren sa za argumente protiv.\nna 11/03/2012 u 18:18 Nebojsa Katic\nZa Ivana – Bojim se da niko nije u stanju da izračuna sve troškove raspada Evrozone. Haosu se ne može izračunati cena. Nema ekonomije u Evropi koja bi mogla da prodje kroz takvu krizu, a da izbegne strašne ekonomske, socijalne i političke traume. Hvala na komentaru.\nna 11/03/2012 u 15:20 Ivan\nda li su osnovane neke projekcije koje kazu da ce u slucaju raspada evro zone Nemacka Bundesbanka biti 500 milijardi evra u deficitu?Ako ima istine u tome mislite li da Nemacka ima danas fleksibilnost i kapacitet da takav problem prevazidje bez vecih ekonomskih i socijalnih kolebanja.\nna 08/03/2012 u 20:58 Boki\nPostovani Sandiva, Miroslav Zdravkovic svakako nije jedan od „tih strucnjaka“. Nije moje da ga branim, ali posetite sajt Makroekonomija.org, gde je Gospodin Miroslav urednik pa sami proverite da li ste se ogresili o njega. Na kraju mediji cesto koriste njegove izjave i radove, jer su oni lako dostupni, uglavnom besplatni i sadrze cinjenice (kroz obradjene statisticke podatke), pa su verovatno dobar „materijal“ za medije. Koliko ja znam Gospodin Zdravkovic nema bas nikakvu korist ni od drzavnog ni stranackog aparata i iskreno zastupa svoje ideje i stavove jer cvrsto veruje u njih. Da li je svaki put 100% u pravu neznam (iskreno ne verujem da je ijedan ekonomista na svetu bezgresan), ali svakako ne pravi ni namerne ni zlonamerne greske, ni za ciji interes. Ja sam u njegovim radovima prepoznao iskrenu zelju za bezuslovnu pomoc siroj zajednici.\nna 07/03/2012 u 22:56 Sandiva\nPostovani g-dine Katicu,rado citam vase tekstove i ovaj put nisam mogao da odolim a da i ja ne napisem svoj osvrt na isti. Danas zaista u medijima vrlo retko srecemo ekonomiste ciji komentari,misljenja ili analize nisu ili pristrasni\n( stranacki obojeni ili pod uticajem krupnih kapitalista ) ili su nedovoljno strucni.Ekonomisti svakako nisu izuzetak,jer ovo nazalost vazi i za sve druge struke.\nNeka mi ne bude uzeto za zlo sto cu navesti imena dvojice nasih najcesce citiranih i prikazivanih „ekonomskih analiticara“ u medijima, izvesni Goran Nikolic i Miroslav Zdravkovic koji se savrseno uklapaju u vas opis takvih „strucnjaka“.Voleo bih da negde pronadjem njihov CV.\nJa mislim da glavni razlog odsustva kompetentnih,objektivnih i ne potkupljivih strucnjaka lezi u tome sto su se takvi, svojom ili tudjom voljom u ovim zlim vremenima pomerili u stranu, odakle njihove reci vrlo tesko dolaze do sire javnosti. „Tamo daleko“ oni se bave nekim svojim poslom,cekaju da ovo zlo vreme prodje. Vecina ekonomista ( a to nazalost vazi i za bukvalno sve ostale struke) su prihvatili u zadnjih 10-ak godina „nacelo pragmaticnosti“ odnosno principa da cilj ( novac i moc) opravdava sva sredstva za dostizanje istog.Za njih ne postoje vise crvene linije morala ili struke koje se ni po koju cenu ne prelaze. Zbog takve svoje spremnosti, dobar deo njih je danas u biznisu,raznim UO-ma, predavaci na privatnim fakultetima, clanovi konsultantskih timova i drugim udobnim i dobro placenim mestima.\nDanas i juce gledam na TV-u Skup ekonomista na Kopaoniku i uglavnom ista lica koja se tamo svake godine okupljaju pocev od Labusa,Vlahovica i dr.iz sfere politike i biznisa.Nema veze sto su prva dvojica najodgovornija dva coveka(ekonomista) za brzo i nicim zasticeno otvaranje slabasnog srpskog trzista(Labus) i „divljacku“ privatizaciju srpske privrede (Vlahovic) Kao vrhunac cinizma, ovaj drugi je u medjuvremenu postao Predsednik udruzenja ekonomista Srbije.\nDakle, licni interes je nesto sto je preovladalo kod vecine ljudi, nacela struke, morala su u drugom planu.Rad zarad sireg interesa je naivni arhaizam.\nOnaj koji nije takav, u takvom drustvu je naivcina(citaj budala).\nZavrsavam sa citatom Vase recenice:\n„Ekonomisti, ako žele da budu od koristi, dužni su da prstom pokažu defekte ekonomskog sistema, da ih identifikuju u detalju, da objasne mehanizme koji su Srbiju uveli u ovo stanje ekonomskog beznađa. “\nMoja primedba: ako zele da budu od koristi Drustvu (pa onda i sebi) ucinice kako ste napisali.Ukoliko zele da budu od koristi sebi (sto je postalo pravilo) niposto Vas nece poslusati.\nna 07/03/2012 u 10:41 Душан\nПретпостављам да Економистима није лако да јавно предлажу мере за излазак из кризе. Они који су довели до кризе, веома су злоупотребили мере економске политике, а полуге економске моћи су још у рукама тих људи. Бојим се да би конструктивни приступ решењу у доба кад је тешко поверовати да на челу политичких власти још увек нема савесних и способних људи може довести до компромитовања квалитетних решења.\nna 06/03/2012 u 22:49 Boki\nMoram da priznam da nisam upoznat sa radom gospodina Dragasa ali ako su ove dve „tacke“ pravilno interpretirane onda je i bolje sto nisam.\nMoje misljenje je da realno sprovodivo resenje treba traziti u radikalnim i hrabrim potezima, koji donekle su u potpunoj suprotnosti sa „vladajucim“ trendovima.\n1. Penzije dovesti na nivo 70% prosecne plate u Srbiji, ali tako da odnos maksimalne i minimalne bude 1-2. Zarad buducih generacija, generacije koje su se suludo zaduzivale moraju malo i da se „stisnu“.\n2. Penzioner se postaje sa 55 godina starosti, a po sili obaveze u penziju mora ici svako stariji od 62 godine.\n3. Penzionerima omoguciti honorarne i poslove sa polovinom radnog vremena bez da poslodavac placa bilo kakve dazbine izuzev osiguranja od nezgode i narvno neto plate.\n4. Otpustiti sav visak iz administracije i javnih preduzeca, i poukidati sve agencije osim zaista nuzno neophodnih (njih je manje od 10 u trenutnih 136 ili vise).\nOtpustenima u naredne tri godine isplacivati Prosecnu Platu, sa obavezom da zavrse najmanje dva kursa za prekvalifikaciju ponudjenih preko biroa rada.\n5. Administracij smanjiti plate na nivo 70% relnog sektora (prosek – prosek) a Javnim preduzecima 100 – 120% proseka realnog sektora, stim da odnos minimalne i maksimalne plate bude najvise 1-6.\n6. Slicno uraditi i sa svim ostalim budzetskim korisnicima (vojska, policija, zdravstvo, prosveta).\n7. Smanjiti drasticno porez, socijalno i doprinose na plate.\n8. Povecti PDV na 23 – 25% stim da se: Pdv placa odmah prilikom uvoza, to jest nakon naplate potrazivanja u domacem prometu (ne duze od 60dana od izdavanja fakture), povecati prag za PDV obveznika, ukinuti male i velike PDV obveznike tako da svi postnu veliki (mesecni), Pdv povracaj prilikom izvoza isplatiti u max 15 dana od dana izvoza (slicno kao sto se i za uvoz odmah placa).\n9. Veoma bitno vezano za tacku 8. Ukinuti fiskalne kase i u kontroli mp objekata insistirati na ispunjenju „prava kupaca“ ukljuciv i pravo na povracaj, zatim kontrolisati strogo da li je firma legalno registrovana za obavljanje delatnosti o kojoj se radi, te da su svi radnici uredno prijavljeni za njih placene sve dazbine i isplacene im i neto plate sa zaostatkom ne vecim od 60 dana.\nUvesti ostre kazne za neispunjenje ovih uslova. Ukidanje fiskalnih kasa (na neko vreme, za neizdavnje fiskalnog racuna uvesti „opomenu“, osim kad kupac zahteva racun sto bi bila povreda prava kupca) bi na „zapadnjacki nacin“ dalo „nepropisanu“ prednost domacim proizvodima jer se moguca poreska evazija moze odnositi samo na domace proizvode (jer je PDV placen prilikom uvoza uz strogu kontrolu faktura i povezanosti lica), te uglavnom na male radnje koje zaposljavaju relativno veliki broj ljudi cija prava moraju striktno da ispunjavaju. To bi donekle i podiglo konkurentnost manjih radnji u odnosu na mega trgovacke lance, sto samo po sebi em pomaze zaposljavanju veceg broja ljudi em na trzistu daje mogucnost za uspesno „podizanje“ start up proizvoda i proizvodnje (danas je maloj firmi nemoguce da udje u veliki trgovacki lanac iz vise razloga pa i finansijskih u smislu besplatnih „punjenja“ i slicnih doskocica), koja je bukvalno blokirana nedostatkom „slobodnih“ lanaca za distribuciju.\n10. Sva investiciona ulaganja drzave skoncentrisati iskljucivo u podizanje elektroenergetskih objekata, zeleznice, luka i kanala za navodnjavanje (glupiranja sa mostovima na Adi, metroima i neznam kojim autoputevima prema CG ostaviti za bolja vremena). Finansiranje kreditima i prodajom na berzi akcija svih javnih preduzeca (ne deliti ih besplatno ni gradjanima ni radnicima jer to im je dugorocno steta a ne pomoc), osim prirodnih monopola kao sto je prenosna mreza i neke hidroelektrane, telekomunikaciona mreza, frekvencije…stim da drzava zadrzi neku vrstu zlatne akcije koja bi garantovala da je novi vlasnik firmu kupio da bi je unapredjivao i podizao proizvodnju (dakle za sprecavanje zloupotreba).\n11. Poljoprivrednu proizvodnju subvencionisati iskljucivo po jedinici proizvoda (nikako po hektaru ili necem slicnom). Za strateske proizvode i proizvodnju koja se zeli hitno unaprediti, uvesti garantovanu cenu i garantovani otkup svih kolicina od strane drzave.\n12. Fakultetima omoguciti da u okviru studentskih redovnih aktivnosti mogu da ostvaruju prihode od trecih lica. Na primer privatnik naruci studiju ili dizajn… na fakultetu stim da drzava subvencionise cenu tako isporucenog projekta sa 30-90% zavisno od delatnosti. Vazno je napomenuti da je svrha ovakvih konkretnih projekata obrazovanje „realnih“ strucnjaka a ne ekonomska korist za fakultet, sa jedne strane, te podizanje konkurentnosti ali i podizanje svesti i sitnijih preduzetnika da znanje vredi sto bi dovelo do povecanja produktivne zaposlenosti visoko obrazovanih strucnjaka ( da ne budu svi prodavci kao sto je danas slucaj).\n13. Javne nabavke sprovoditi po Korejskom sistemu, dakle kompjuter bira ponudu i sve je javno vidljivo na netu.\n14. Naucne institucije unaprediti i uvesti i „americku metodu“ sa od strane drzave narucenim projektima, na koji svi mogu da konkurisu a prva mesta dobijaju nagradu, svi ucesnici besplatno licenciranje za prodaju svoje tehnologije, te standarizaciju iste (ukoliko je projekat doveden do kraja, stim da se za kompleksnija istrazivanja stvari nagradjuju po „fazama“).\nTo bi po meni bile glavne crte, naravno ima tu jos sto sta, kao rudne rente, socijalni program…ali bilo bi predugacko (i ovako je predugacko). Mozda sam nesto zaboravio pa slobodno dopunite.\nna 06/03/2012 u 22:16 non expert\nG-din Katiću, svaka čast za vaš tekst. Konkretno, kratko i jasno kao i uvek. Pitam se samo odakle crpite toliku energiju, a sve za jednu propalu stvar. Moram da primetim da je u komentarima Vašeg bloga pristuno dosta samozvanih mudraca, demagoga i besploslenih teoretičara. Od onih što im smeta latinica umesto ćirilice i fonetizacija do onih koji samo traže mane u Vašim tekstovima. Jedan konkretan predlog sa moje strane za poboljšanje Vašeg bloga – ograničite broj karaktera/redova po komentaru. Komentar je vrlo kratka forma, a ne monolog. Možda da uvedete anketu. Zaboravili ste još samo da spomenete u ovom tekstu „konspirativnu teoriju zavere“ kao stalno pristunu pojavu u prostoru naše zemlje. Srbija je zemlja mediokriteta i nepismenih ljudi, iz tih razloga sve to i prolazi. Teoritičari i demagozi koje navodite nisu sposobni da vode u praksi ni mesnu zajednicu, a kamoli da se bave strategijom. Ekonomske analize su im relevantne koliko i mišljenje vodovoda i kanalizacije. G.dine Katiću, u Srbiji sve može dobro da rađa i uspeva, samo ljudi nešto slabo. Nama ne trebaju eksperti sa Kembridža, potrebni su nam samo praktični ljudi koji imaju liderske sposobnosti, koji imaju veliko iskustvo i zdrav razum. Dilatanti su nas skupo koštali. Pozdrav iz Bg !\nna 06/03/2012 u 20:00 Goran MARKOVIĆ\nPozdrav autoru i auditorijumu.\nPodrzavam predloge Branka Dragaša:\n1. formirati tim eksperata koji ce ponuditi rešenje, a za rezultate garantovati svojom pokretnom i nepokretnom imovinom, i za koje ce biti nagrađeni menadžerskim procentom\n2. ukinuti kredite sa valutnom klauzulom, a postojeće takve prevesti u dinarske\nA) povećanjem cene rada pospešiti tražnju domaćih proizvoda,\ntehnički rešivo- kupovinu domaćih i proizvoda sa većinskim domaćim učešćem- iznosom povećanja cene rada- organizovati domaćom platnom karticom,\nB) kurs evra na slobodnom režimu.\nDr Goran MARKOVIĆ, lekar\nna 06/03/2012 u 16:51 Nebojsa Katic\nZa Dragana Stanojevića – Fenomen deindustrijalizacije zapadnih društava, pa i Norveške, sve je prisutniji. Ne znam da li ste pročitali moj tekst https://nkatic.wordpress.com/2011/08/22/kraj-epohe-i-sumrak-imperije/ gde sam se pozvao na odličnu knjigu brodelovca Arigija. Meni objašnjenja o kraju epohe zvuče logično, i odgovaraju onome što vidim. Ne znam ni da li ste videli moj veoma stari tekst https://nkatic.wordpress.com/2007/06/21/u-svetu-matematicke-pameti/? Mislim da je povezan sa temom o kojoj razmišljate. Hvala na komentaru.\nna 06/03/2012 u 16:26 Dragan Stanojevic\nSa zadovoljstvom citam svaki vas nov clanak, kao i komentare u vezi sa njima, mada se do sada nisam ukljucivao.\nPosto radi u jednoj velikoj norveskoj kompaniji, primetio sam da su u top management-u dominantni inzenjeri (sa ili bez MBA). Cini mi se da je ista takva situacija i u celokupnoj nacionalnoj ekonomiji. Mozda je to zapravo najvazniji momenat: snazne zapadne ekonomije su se u svom nastanku bazirale na snaznim industrijskim sistemima, gde su izenjeri imali znacajnu ulogu od proizvodnje do upravljanja, namecuci svoj profesionalno pristup koji je\nkoji je vise baziran na jasnim tehnickim (matematickim) principima, nego na improvizacijama?\nInace, Zoran Sretić me ponukao da napisem par nadam se interesantnih cinjenica o odnosu drustva prema obrazovanju i koriscenju naftnih resursa, cime cu opravdati malo skretanje sa glavne teme.\nNorveska ekonomija je bila relativno dobro razvijena i pre nego sto se prihod od eksploatacija nafte znacajnije osetio tokom ’90-tih godina, zahvaljujuci visokom stepenu obrazovanja nacije. Primera radi, trenutno u Oslu skoro 50% mladih zena od 25-35 godina ima vise ili visoko obrazovanje.\nDrugo. Da bi se izbegla tzv. „holandska bolest“ deindustrijalizacije zemlje, ’90-tih godina je osnovan „Naftni fond“ koji je celokupan prihod investirao u inostranstvo, a samo je godisnja dividenda isla u penzioni fond i tako ulazila u finansijski sistem zemlje. Kasnije je taj fond iskoriscen za potpunu reformu penzionog fonda i integrisan sa njime. Popularno se jos zove i „Fond za buducnost“. Naravno, sve to nije proslo bez kompromisa da politicari mogu da malo „stipnu“ iz fonda i pokriju budzetski deficit do 4% godisne. Obzirom da se rezerve nafte polako iscrpljuju, a ukupan kapital fonda raste, tako od 2020 godisnji prinos fonda biti veci od godisnje eksploatacije nafte.\nI na kraju treba pomenuti da iako norveska nije podlegla neoliberalnim ekonomskim tendencijama, struktura ekonomije se polako menja na stetu realne ekonomije. Sve se cesce moze cuti poznata recenica kao i u drugim zemljama: „To se ne isplati raditi…“. Naravno odnosi se na to da se jedino isplati biti „investitor“ i baviti se finansijskim usugama sto je na zalost los signal za buducnost.\nna 06/03/2012 u 13:04 Nebojsa Katic\nZa Ivana – Nadam se da mi nećete zameriti što ne komentarišem poimence stavove domaćih ekonomista, osim ako se ne radi o polemici. Ovo je princip koga se još uvek držim, nevezano sa tim da li se sa autorima slažem ili ne. Hvala na komentaru.\nna 06/03/2012 u 12:48 ivan\nGospodin Katić je prvi koji je javno obelodanijo da je srpski ekonomsko- teoretski car go. Naše javno ekonomsko mudrovanje je mlaćenje prazne slame. Iz tog ekonomakog korpusa bi moja malenkost izdvojila Branka Dragaša, ali on nema pristupa medijima, ali vidi se da na njegove britke i jasne komentare nema reakcija,\nVaše mišljanje. Hvala!\nna 06/03/2012 u 11:41 Ivan K\n,,Njihov prostor je akademski, ograničen je na univerzitet i obrazovanje. Izlaskom iz svoje naučne sfere i zasipanjem javnog prostora sterilnim teorijama i banalnim iskazima, oni čine lošu uslugu i sebi i društvu.“\nДобра размишљања и у чланку и од коментатора. Додао бих следеће предлоге ка разумевању зашто се ово аномалично понашање уопште дешава.\nОпште и плитко теоретисање ћу у наставку назвати филозофирањем.\nОбразован човек који је свестан да филозофирањем чини неко добро (1), и коме је необично угодно када то чини јавно (2), и притом се налази у друштву без јасних норми понашања (3), лако прекорачи границу коју је Катић поменуо.\n1) Прво, од тог филозофирања нема штете која је очигледна. Друго а много важније, привреда једне земље је заснована на размени, размена на међусобном поверењу – а то поверење је еродирано – јер су заједнички појмови (или усаглашено тумачење појмова) између људи врста појмова која изумире.\nИз тог разлога, а) било које сложено размишљање са специјалистичким појмовима има веома упитну прагматичну вредност, б) отворено излагање сопствених основних погледа на ствари доприноси каквој-таквој друштвеној кохезији.\nМноги економисти више или мање осећају ове околности.\nАли притом они немају интелектуалну спремност да би се са њима свесно и експлицитно суочили. Из тог разлога, они се околностима напросто прилагођавају, и чине неке ствари тамо где им није место.\n2) Сваки грађанин Србије се осећа исфрустриран и понижен самом чињеницом да живи у овим друштвеним околностима, а јавно изражавање својих личних погледа је једна врста терапије против те фрустрације. И још нешто: ако су људи пре модернизације знали за вредност скромности и одређене врсте понизности, то знање је у задњих стотинак година било систематски уништавано комбинацијом подмићивања и претњи (а те методе су се користиле да би се постигле радикалне друштвене промене уз задржавање постојећих структура моћи).\nna 06/03/2012 u 09:49 peric\nNe samo da nema predloga, nego je medijski prostor za debate i nove ideje nepostojeci. Medijski prostor je zatvoren i kontrolisan. Kvalitet novinarstva na nivou Afrike. Nema poredjenja, analitickih izvestaja. Pogledajte clanke u medijima, uvek su to manje vise narucene vesti bez informacija ili jednostranim informacijama. Bez navodjenja drugog ili treceg misljenja. Primer jednog propagandnog clanka (u visokotiraznom mediju) o mladom uspesnom strucnjaku koji je posle studija odmah postao recimo pomocnik direktora nekog zdravstvenog fonda. Clanak je bio afirmativan. Ali kada procitate komentare citalaca, svako otkrije po nesto, i dobijete pravu sliku, tj. da pripada povezanoj porodici koja odlucuje o milijardu+ evra javnih nabavki itd. Secam se nekad je bila emisija Kino-Oko (posvecena filmu) gde su gosti zivo raspravljali. U Srbiji treba svaka emisija da ima takav format. Evo jednog predloga: Online alternativna televizija (video blog), gde bi bilo moguce kao na youtube-u, davati priloge o recimo ekonomiji, politici, ekologiji…\nna 06/03/2012 u 03:32 Vlada\n‘Završi fakultet da ne bi ništa radio’ je jedno od čestih dobronamernih saveta iz vremena SFRJ.\nOva narodna mudrost je shvaćena doslovno, a i praksa je potvrđuje. Fakultetske diplome su bile potrebne uglavnom zbog nekakvih sistematizacija i bolje plaćenog posla. Fakultetsko znanje nije bilo potrebno da bi zasenili konkurenciju koja je nema, nego je diploma prihvatana kao neoboriv dokaz da ste bolji od onoga koji je nema.\nIz tog doba najočiglenije se to videlo u proizvodnim pogonima, gde su majstori bili ogorčeni na inženjere. Majstori su imali samo praksu, a inženjeri sve osim prakse. Ako bi se pojavio i neko, ko poznaje i teoriju i praksu, njega je čekalo samoupravljanje.\nTako nešto se i moglo očekivati od sistema koji je dobar u teoriji, ali loš u praksi.\nDa li je danas nešto drukčije? Kako je u javnom sektoru?\nPoznato mi je slučaj, od pre par godina, da jedna nemačka firma, ‘snimajući’ stanje u jednom našem uspešnom državnom gigantu, nije mogla da razume da najbolji radnik u jednom sektroru, ne može da bude šef tog sektora zato što nema fakultet.\nIsto tako, znam da je u jednoj beogradskoj opštini, stranka koja je trebala da preda vlast, za mesec dana, zaposlila sto ljudi na neodrađeno, znajući da ih ovi neće moći otpustiti.\nUpravljače niko ne kažnjava za loše rezultate, ali i upravljači su onemogućeni da kazne radnike.\nMislim, da je Srbija zemlja koja sve svoje resurse koristi da onemogući vršenje selekcije, i da svaku reformu sabotira.\nI da završim…’Kad bih ja bio neka vlast’, ja bih prvo promenio sadašnji Zakon o radu i omogućio lako zapošljavanje i još lakše otpuštanje. To bi omogućilo da, ako kojim slučajem, i dođe neko nekada, ko zna svoj posao, na neku funkciju, da može nešto i da uradi. U protivnom, i on će se saplesti u šumi stečenih prava, sistematizacija, kolektivnih ugovora, minulih staževa, toplih obroka, otpremnina…\nna 06/03/2012 u 00:43 Радгост\nХвала на предлогу, овај Ваш текст, веза: „Похвала Ефикасној Држави“, који је објављен 2008 године., је одличан, сажет!\nИ практичне препоруке „Комисије за раст и развој“, које су сублимиране на бази модела развоја и искуства 13 успешних земаља, кроз њихов развој последњих пар деценија,су трезвене и врло корисне, конкретне!\nШта рећи, сем да се из авиона види да наша Влада ради баш СУПРОТНО од оваквих практичних препорука,које су животне и ефективне,..\nЗакључак на крају текста је Ваш предлог корака који би требали да учинимо!\nТекст је објављен 2008 . године, али ето и та наша квази-економска елита је тада теоретисала, и даље је форсирала примену неолиберланог модела, по систему копи/пејст, некритички, упркос погубном деловању тадашњег модела у Србији.А и данас су многи у магновењу!?\nna 05/03/2012 u 23:27 Nebojsa Katic\nZa Radgosta – Nažalost nemam pri ruci linkove koje bih predložio za čitanje. Siguran sam da neće trebati previše truda da se nađu zanimljivi tekstovi. Možete pročitati moj tekst https://nkatic.wordpress.com/2008/06/03/pohvala-efikasnoj-drzavi/. Taj tekst bazira na izveštaju tzv. Spensove komisije, i bavi se temama za koje verujem da Vas interesuju. Izveštaj možete naći na adresi http://www.growthcommission.org/index.php?Itemid=169&id=96&option=com_content&task=view. Hvala na komentaru.\nna 05/03/2012 u 23:22 Zoran Sretić\nNisam ekonomista ali mi se čini da kada naši ekonomisti govore o resursima gotovo nikada predmet analize nisu sredstva koja ova država ulaže u nauku i istraživanje.\nNpr. naš premijer je nedavno izjavio kako je uporedna prednost Srbije jeftina i obrazovana radna snaga. O tome bi se moglo raspravljati, ali iz toga se vidi i vizija prvog čoveka Vlade. On Srbiju vidi kao raj jeftine radne snage a ne kao državu koja ulaže u znanje, odnosno u ljude koji bi bili sposobni da sami stvore novu vrednost. Dakle Srbija 2020. je država jeftine i obrazovane radne snage koja i dalje vapi za stranim investicijama ali istovremeno nije sposobna da sama investira u drue države? Znači on vidi Srbiju kao državu zadovoljnih mediokriteta? On ne vidi Srbiju kao državu sposobnih znalaca koji su stvorili novu vrednost i kojoj druge države dolaze i pitaju da li bi ona uložila kod njih?\nDa li će neko otkriti Ameriku (da ne kažem Norvešku) i reći da najvažniji resurs bilo koje države koja pretenduje na održiv uspeh jesu ljudi i znanje (a ne nafta).\nO.K. to ne donosi glasove jer je potrebno vreme da se takvo ulaganje isplati ali brate ja ne znam kojoj to državi se ulaganje u znanje nije isplatilo.\nDa neće možda tržište o tme da odlučuje?\nna 05/03/2012 u 23:08 Nebojsa Katic\nZa Lazu – Kako su tekstovi na blogu latinični, pomislio sam da je možda bolje nefonetizovati strana imena. Lakše je pretraživati Internet (ko želi), ako su imena data izvorno. Ovo je mali eksperiment, pa ako i drugim čitaocima bude smetalo, vratiću se ne fonetizaciju. Hvala na komentaru.\nna 05/03/2012 u 22:20 Радгост\n– Дејане, ипак бих и ја да подсетим, да је пре неколико месеци , баш господин Катић у неколико чланака написао-предложио језгровито , елементе неке будуће стратегије економског Развоја које би Србија требала да примени. Па је, чини ми се г- Катић био тада и разочаран дешавањима у Србији, уосталом као што смо сви ми разочарани годинама , оваквим стањем и економским путем низбрдо….\nА било је и других скорашњих чланака који су поред критике садржавали и предлоге, колико се мени чини!\n– aleksandartrklja, има тога, али није крива твоја колегиница, већ цео систем који у себи не садржи практични рад, иако формално постоји пракса и у средњој школи и факултету.На факултету, па и средњи струковним школама има доста теорије, а мало праксе.\nПа онда долазимо до глупе ситуације да послодавци траже искуљчиво раднике-стручњаке са вишегодишњим искуством и сл.(јер сад има „вишак“ кадрова, јер се затварају фирме па лакше долазе до посла искусни кадрови из тих фирми,а не даје се прилика млађима!?\nБаш је добро што сте то поменули г. Катићу, имамо много теоретичара, много мадиокритета, политичара опште праксе на челним стручним позицијама, који су и кочничари !\nПоред теоријских чињеница, за економски успех је најбитнији практични пример, искуствени модел као узор, познавање и примена других испробаних модела развоја,… Чини ми се да су Азијске земље, „узимале“ из западних екомномских система све елементе пословања , управљања и друга искуства ,које су се показале пробитачним, и прилагођавали и оплемењивали њиховим практичним моделима!\nИли надирући Кинези, са њиховом једноставном формулом „Није битно које је боје мачка, важно је да лови мишеве“, који су ове године на њиховом конгресу одредили приоритет као будући ,чини ми се 10-годишњи план, Развој и Примена нових ЗНАЊА!\nПоред оваквог режима који форсира политичке кадрове и пројекте , нема нам леба!Немамо Стратегију развоја засновану на нашим компаративним предностима, нити примењујемо у пракси донешене одлуке!\nНишта се не ради на искоришћавању постојећијх економских капацитета, не ради се на смањењу свих трошкова, рационализацији, продуктивности, иновацијама итд.\nГраде се аутопутеви пуног профила где је рационално изградити полу-аутопут, па постепено комплетирати аутопут,…\nСлучај аутопута Хоргош-Нови Сад који има слаб саобраћај,…. а не гради се(сада обећавају) аутопут Београд-Чачак-Пожега-…поред Ибарске магистрале , који има велики број саобраћаја по званичном бројању саобраћаја (сајт ЈП Путеви Србија), самим тим је и исплативији и Развојни, јер развија Централну и Западну Србију, ресурсе!\nКод нас би боље водио економију један виспрени сељак-домаћин који је мало верзиран , него данашњи политички- кадрови ,преко везе!\nЈедносатвно, колико сам чуо у Холандији рецимо постоје Земљорадничке задруге, ми их затворили!?\nКод нас је хит копирање наметнутих Модела Развоја, некритички, што је и довело до уништавања производних капацитета, системски, намерно!\nУместо да користимо добре стране тих западних и источних економских модела, прилагођене нашем менталитету, традицији, ми упорно вештачки копирамо неке моделе , који се и не примењују, па је то и извор корупције, блокаде, двовлашћа институција…\n* додатак: Г Катићу , ако имате неки линк (чланак) о моделима развоја Азијских , Западних или неких других успешних земаља, можда би нам добродошао, да видимо практично шта су те земље учиниле, на који начин су се развијали, који су то кораци , мере, шта је пресудно,шта су прво учинили, итд.\nna 05/03/2012 u 22:03 Laza\nPostovani gospodine Katicu,rado citam Vase tekstove,steta sto nema vise kritickih tekstova o srpskoj ekonomiji.Imama jednu malu zamerku, Vas zadnji tekst,tice se navodjenja licnih imena i prezimena. Evo primera navedite Erika Hobsbauma kako se njegovo ime i prezime pise na srpskom jeziku.\nna 05/03/2012 u 19:52 Nebojsa Katic\nZa Dejana – Ako do sada u mojim tekstovima niste prepoznali i poneki predlog, onda sam žestoko promašio u svom pisanju. Hvala na komentaru.\nna 05/03/2012 u 19:46 Dejan\nOčekujem uskoro jedan konkretan primer sa Vaše strane kako to treba da izgleda.\nna 05/03/2012 u 16:42 aleksandartrklja\nStudirao sam sa jednom koja je bila najbolji student Ekonomskog fakulteta u Su, a nema blage veze sa praksom. Megalomanija, isprazna praksa itd. sada je neki navodni finansijski stručnjak a nikad se nije bavila praktičnom ekonomijom. Jaka korist od takvih.\nDomaća ekonomija (194)\nIntervjui i javni nastupi (74)\nMedjunarodna ekonomija (113)\nArhive Izaberi mesec april 2021 (1) mart 2021 (2) februar 2021 (2) januar 2021 (4) decembar 2020 (2) novembar 2020 (1) oktobar 2020 (2) septembar 2020 (4) avgust 2020 (2) jul 2020 (2) jun 2020 (2) maj 2020 (3) april 2020 (2) mart 2020 (3) februar 2020 (6) januar 2020 (4) decembar 2019 (9) novembar 2019 (2) oktobar 2019 (2) septembar 2019 (2) avgust 2019 (1) jul 2019 (3) jun 2019 (5) maj 2019 (2) april 2019 (2) mart 2019 (3) februar 2019 (2) januar 2019 (2) decembar 2018 (3) novembar 2018 (6) oktobar 2018 (4) septembar 2018 (1) avgust 2018 (1) jul 2018 (1) jun 2018 (2) maj 2018 (2) april 2018 (3) mart 2018 (4) februar 2018 (6) januar 2018 (4) decembar 2017 (2) novembar 2017 (2) oktobar 2017 (1) septembar 2017 (1) avgust 2017 (2) jul 2017 (2) jun 2017 (2) maj 2017 (2) april 2017 (3) mart 2017 (2) februar 2017 (1) januar 2017 (4) decembar 2016 (2) novembar 2016 (3) oktobar 2016 (1) septembar 2016 (2) avgust 2016 (1) jul 2016 (1) jun 2016 (3) maj 2016 (1) april 2016 (1) mart 2016 (1) januar 2016 (2) decembar 2015 (3) novembar 2015 (4) oktobar 2015 (4) avgust 2015 (1) jul 2015 (2) maj 2015 (2) mart 2015 (1) februar 2015 (4) januar 2015 (2) decembar 2014 (4) oktobar 2014 (2) septembar 2014 (2) avgust 2014 (1) jul 2014 (1) jun 2014 (1) maj 2014 (3) april 2014 (3) mart 2014 (2) februar 2014 (1) januar 2014 (3) decembar 2013 (3) novembar 2013 (1) oktobar 2013 (4) septembar 2013 (1) avgust 2013 (1) jul 2013 (1) jun 2013 (1) maj 2013 (2) mart 2013 (1) februar 2013 (1) decembar 2012 (3) novembar 2012 (2) oktobar 2012 (1) septembar 2012 (2) jul 2012 (2) jun 2012 (3) april 2012 (3) mart 2012 (2) februar 2012 (3) januar 2012 (3) decembar 2011 (5) novembar 2011 (2) oktobar 2011 (6) septembar 2011 (1) avgust 2011 (1) jul 2011 (1) jun 2011 (1) maj 2011 (4) april 2011 (2) mart 2011 (4) januar 2011 (1) decembar 2010 (5) novembar 2010 (4) oktobar 2010 (4) septembar 2010 (6) avgust 2010 (1) jun 2010 (1) maj 2010 (2) april 2010 (2) mart 2010 (1) februar 2010 (2) januar 2010 (3) decembar 2009 (1) novembar 2009 (2) oktobar 2009 (1) septembar 2009 (4) avgust 2009 (1) jul 2009 (2) jun 2009 (1) maj 2009 (1) april 2009 (3) mart 2009 (2) februar 2009 (5) januar 2009 (2) decembar 2008 (3) novembar 2008 (2) oktobar 2008 (2) septembar 2008 (7) avgust 2008 (2) jul 2008 (3) jun 2008 (2) maj 2008 (4) april 2008 (2) mart 2008 (3) februar 2008 (2) januar 2008 (2) decembar 2007 (2) novembar 2007 (2) oktobar 2007 (3) septembar 2007 (3) avgust 2007 (1) jul 2007 (3) jun 2007 (3) maj 2007 (3) april 2007 (1) mart 2007 (2) februar 2007 (2) januar 2007 (2) decembar 2006 (2) novembar 2006 (3) oktobar 2006 (1) septembar 2006 (2) avgust 2006 (3) jul 2006 (3) jun 2006 (2) maj 2006 (3) april 2006 (1) mart 2006 (1) februar 2006 (2) januar 2006 (1) decembar 2005 (2) novembar 2005 (1) oktobar 2005 (2) septembar 2005 (1) avgust 2005 (2)\nNebojša Katić na Finansijske krize – fakt…\nKRLE na Finansijske krize – fakt…\nGosa na Forum 2021\nKum na NEOBJAVLJENI INTERVJU IZ MARTA…\nНенад, Торонто na NEOBJAVLJENI INTERVJU IZ MARTA…\nKale na Forum 2021\nNebojša Katić na NEOBJAVLJENI INTERVJU IZ MARTA…\nJolic na NEOBJAVLJENI INTERVJU IZ MARTA…\nБојан na INFLACIJA, EKONOMSKE TEORIJE I…


Prvi zubići moje bebe i kako ja mogu da pomognem\nURA, MOJOJ BEBI JE\nNIKAO PRVI ZUBIĆ!\nAnaftin® Baby gel kod nicanja zuba - pomaže vašoj bebi tokom nicanja zuba!\nEvo ih, najzad! Prvi zubi vaše bebe. Ali vašu radost mogu da poremete neprijatni simptomi. Zbog nicanja zuba i bola tokom nicanja zuba, vaša beba može da bude nervozna i da plače više nego obično, apetit može da joj oslabi, moguć je i poremećaj sna kao i pojačano lučenje pljuvačke.\nAnaftin® Baby gel kod nicanja zuba je posebno napravljen da smanji neprijatnost i bol koje kod beba izaziva nicanje zuba. On pomaže tokom procesa nicanja zuba i efikasno ublažava neprijatne simptome koji ga prate formirajući nevidljivi film.\nPomozite vašoj bebi tokom perioda nicanja zuba pomoću Anaftin® Baby gela.\nVaša beba je imala zube čak i pre nego što je rođena, samo što su oni bili sakriveni u vilici.\nPopis nefarmakoloških i farmakoloških mera i sredstava koja se obično koriste za ublažavanje bolova i nelagode kod nicanja zuba je dug.\nNa tržištu su dostupni topikalni gelovi kao i tečnosti koje sadrže anestetike ili analgetike. Međutim, potreban je oprez pri njihovoj primeni kako ne bi došlo do predoziranja.\nKada telesna temperatura dođe do 38.5 °C i povišena temperatura traje duže od 3 dana ili vaše dete neprestano plače, treba da porazgovarate sa pedijatrom.\nAnaftin® Baby gel kod nicanje zuba je bio-adhezivni oralni gel. Brzo stvara nevidljivi film koji štiti desni od osećaja nelagodnosti i bola tokom nicanja zuba. Njegovi prirodni sastojci pomažu da se smanji bol i crvenilo zahvaćene oblasti.\nAnaftin® Baby gel kod nicanja zuba stvara nevidljivi sloj koji štiti desni od osećaja neprijatnosti i bola.


Putin čestitao Đukanoviću: "Želim narodu Crne Gore mir, sreću i blagostanje"\nČetvrtak, 11.07.2019 | 12:35\nPredsjednik Ruske Federacije Vladimir Putin uputio je čestitku predsjedniku Crne Gore Milu Đukanoviću povodom 13. jula – Dana državnosti Crne Gore.\n“Primite čestitke povodom nacionalnog praznika vaše zemlje – Dana državnosti. Želim narodu Crne Gore mir, sreću i blagostanje”, naveo je Putin.\nČITAJTE JOŠ >>> Tramp čestitao 13. jul Đukanoviću: "Sjedinjene Države će nastaviti da podržavaju Crnu Goru u njenim reformskim naporima"


Kž1 Po1 20/13\nDana 29.11.2013. godine\nAPELACIONI SUD U BEOGRADU, Posebno odeljenje, u veću sastavljenom od sudija: Veroljuba Cvetkovića, predsednika veća, Milimira Lukića, Dragoljuba Đorđevića, Nadežde Mijatović i Nade Zec, članova veća, uz učešće višeg sudijskog saradnika Marine Barbir, kao zapisničara, u krivičnom postupku protiv okr. AA i dr., zbog krivičnog dela zloupotreba službenog položaja iz člana 359 stav 4 u vezi stava 3 i 1 KZ u vezi članova 33 i 61 KZ i dr., odlučujući o žalbama Tužioca za organizovani kriminal, branilaca okrivljenih AA, advokata AB i AB1, branioca okrivljenog AA1, advokata AB2, okrivljenog AA2 i njegovog branioca, advokata AB3, branioca okrivljenog AA3, advokata AB4, branioca okrivljenog AA4, advokata AB5, okrivljenog AA5 i njegovog branioca, advokata AB6 i branioca okrivljenog AA6, advokata AB7, izjavljenim protiv presude Višeg suda u Beogradu, Posebno odeljenje, K.Po1 br.104/10 od 04.10.2012. godine, nakon održane sednice veća u dane 26., 27. i 28. novembra 2013. godine, u smislu člana 448 ZKP, u prisustvu zamenika Tužioca za organizovani kriminal Saše Ivanića, okrivljenog AA i njegovog branioca, advokata AB, okrivljenog AA1 i njegovog branioca, advokata AB2, okrivljenog AA2 i njegovog branioca, advokata AB3, okrivljenog AA3 i njegovog branioca, advokata AB4, okrivljenog AA4 i njegovog branioca, advokata AB5, okrivljenog AA7 i njegovih branilaca, advokata AB8 i AB9, okrivljenog AA8 i njegovog branioca, advokata BA, okrivljenog AA6 i njegovog branioca, advokata AB7, a u odsustvu uredno obaveštenih branioca okrivljenog AA, advokata AB1, branioca okrivljenog AA8, advokata BA1, dana 29.11.2013. godine, većinom glasova, doneo je\nODBIJA SE kao neosnovana žalba Tužioca za organizovani kriminal i presuda Višeg suda u Beogradu, Posebno odeljenje, K.Po1 br.104/10 od 04.10.2012. godine, u oslobađajućem delu, u odnosu na okrivljene AA7 i AA8, POTVRĐUJE.\nUSVAJANjEM ŽALBI branilaca okrivljenog AA, advokata AB i AB1, branioca okrivljenog AA1, advokata AB2, okrivljenog AA2 i njegovog branioca, advokata AB3, branioca okrivljenog AA3, advokata AB4, branioca okrivljenog AA4, advokata AB5, okrivljenog AA5 i njegovog branioca, advokata AB6 i branioca okrivljenog AA6, advokata AB7, UKIDA SE presuda Višeg suda u Beogradu, Posebno odeljenje, K.Po1 br.104/10 od 04.10.2012. godine u osuđujućem delu i u tom delu spisi predmeta VRAĆAJU prvostepenom sudu na ponovno suđenje.\nPresudom Višeg suda u Beogradu, Posebno odeljenje, K.Po1 br.104/10 od 04.10.2012. godine, okrivljeni AA, AA1, AA2, AA3, AA6, AA4 i AA5 oglašeni su krivim i to okrivljeni AA i AA1 za produženo krivično delo zloupotreba službenog položaja u saizvršilaštvu iz člana 359 stav 4 u vezi stava 1 i 3 KZ u vezi člana 33 i 61 KZ, okrivljeni AA2, AA3, AA6 za produženo krivično delo zloupotreba službenog položaja iz člana 359 stav 3 u vezi stava 1 KZ u vezi člana 33 i 61 KZ, a okrivljeni AA4 i AA5 za krivično delo zloupotreba službenog položaja iz člana 359 stav 3 u vezi stava 1 KZ u vezi člana 33 KZ, pa su osuđeni na kazne zatvora i to okrivljeni AA na kaznu zatvora u trajanju od pet godina, okrivljeni AA1 i AA2 na kazne zatvora u trajanju od po tri godine, okrivljeni AA3 na kaznu zatvora u trajanju od dve godine i osam meseci, okrivljeni AA6 na kaznu zatvora u trajanju od dve godine i šest meseci, okrivljeni AA4 na kaznu zatvora u trajanju od dve godine, a okrivljeni AA5 na kaznu zatvora u trajanju od jedne godine, u koje kazne će im se uračunati vreme provedeno u pritvoru i to okrivljenom AA i AA1 od 16.07.2007. do 09.07.2008. godine, okrivljenom AA3 od 16.07.2007. do 16.10.2007. godine, okrivljenom AA5 od 16.07.2007. do 18.07.2007. godine i okrivljenom AA6 od 04.10.2007. do 11.04.2008. godine. Od okrivljenih je oduzeta imovinska korist pribavljena krivičnim delom, te su okrivljeni AA i AA1 obavezani da solidarno u korist budžeta Republike Srbije plate iznos od 9.894.195,34 dinara, sa zakonskom zateznom kamatom i to na iznos od 3.028.555,07 dinara, počev od 12.02.1997. godine, na iznos od 3.252.284,43 dinara, počev od 17.02.1997. godine, a na iznos od 3.613.355,84 dinara, počev od 18.02.1997. godine, do konačne isplate, u roku od 15 dana od dana pravosnažnosti presude, pod pretnjom prinudnog izvršenja. Prvostepeni sud je naveo da će o troškovima u ovom delu odlučiti posebnim rešenjem. Stavom drugim izreke prvostepene presude, okrivljeni AA7 i AA8, na osnovu člana 423 stav 1 tačka 2 ZKP oslobođeni su od optužbe da su izvršili krivično delo zloupotreba službenog položaja iz člana 359 stav 3 u vezi stava 1 KZ u vezi člana 33 KZ, pa je u ovom delu određeno da troškovi postupka padnu na teret budžetskih sredstava suda.\n-Tužilac za organizovani kriminal, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, pogrešno utvrđenog činjeničnog stanja i odluke o krivičnim sankcijama, s predlogom da Apelacioni sud u odnosu na oslobađajući deo presude održi pretres i sam reši predmet optužbe ili u tom delu prvostepenu presudu ukine i spise predmeta uputi na ponovno suđenje, te da u odnosu na osuđujući deo takođe održi pretres na kome bi se izvršila izmena optužnice u pogledu pravne kvalifikacije radnji okrivljenih AA i AA1, te na osnovu tako izmenjene optužnice donese presudu ili istu prvostepenu presudu preinači tako što će okrivljenima AA, AA1, AA2, AA3, AA6, AA4 i AA5 izreći kazne zatvora u dužem trajanju;\n-branilac okrivljenog AA, advokat AB, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja i odluke o krivičnim sankcijama i drugim odlukama, s predlogom da se pobijana presuda u odnosu na okrivljenog AA ukine i spisi predmeta vrate na ponovno suđenje ili prvostepena presuda preinači tako što će okrivljeni biti oslobođen od optužbe da je izvršio krivično delo koje mu se stavlja na teret, primenom člana 455 stav 1 tačka 3 ZKP, te je tražio da zajedno sa okrivljenim bude obavešten o sednici veća drugostepenog suda;\n-branilac okrivljenog AA, advokat AB1, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, bitne povrede krivičnog zakona i odluke o krivičnoj sankciji, predlažući da Apelacioni sud ukine pobijanu presudu i spise predmeta vrati na ponovno suđenje ili istu preinači tako što će okrivljenog osloboditi od optužbe, te je zahtevao da bude obavešten o sednici veća drugostepenog suda;\n-branilac okrivljenog AA1, advokat AB2, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, uz predlog da Apelacioni sud presudu ukine u odnosu na okrivljenog AA1, spise predmeta vrati na ponovno suđenje ili pobijanu presudu preinači tako što će okrivljenog AA1 osloboditi od optužbe na osnovu člana 455 stav 1 tačka 3 ZKP, te je tražila da zajedno sa okrivljenim bude obaveštena o sednici veća drugostepenog suda;\n-okrivljeni AA2, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, povrede prava „zajamčenog članom 197 Ustava Republike Srbije“, predlažući da drugostepeni sud pobijanu presudu preinači i njega oslobodi od optužbe;\n-branilac okrivljenog AA2, advokat AB3, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, odluke o kazni i troškovima postupka, s predlogom da Apelacioni sud pobijanu presudu preinači i odbije optužbu prema okrivljenom AA2 zbog retroaktivne primene Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa i suzbijanju organizovanog kriminala ili da istu ukine i spise predmeta vrati Višem sudu u Beogradu na ponovno suđenje, te je tražio da zajedno sa okrivljenim bude obavešten o sednici veća drugostepenog suda;\n-branilac okrivljenog AA3, advokat AB4, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, odluke o kazni i troškovima postupka, uz predlog da Apelacioni sud u Beogradu pobijanu presudu ukine i spise predmeta vrati na ponovno suđenje ili istu preinači tako što će okrivljenog AA3 osloboditi od optužbe, te je tražio da bude pozvan na sednicu veća drugostepenog suda;\n-branilac okrivljenog AA4, advokat AB5, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, odluke o kazni i troškovima postupka, s predlogom da Apelacioni sud pobijanu presudu preinači i odbije optužbu prema okrivljenom zbog retroaktivne primene Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala ili da istu ukine i spise predmeta vrati Višem sudu u Beogradu, kao stvarno nadležnom sudu, te je tražila da zajedno sa okrivljenim bude obaveštena o sednici veća drugostepenog suda;\n-okrivljeni AA5, zbog pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, povrede zakona i odluke o kazni, predlažući da Apelacioni sud ukine pobijanu presudu i spise predmeta vrati na ponovno suđenje ili u odnosu na njega donese oslobađajuću presudu;\n-branilac okrivljenog AA5, advokat AB6, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona, pogrešno utvrđenog činjeničnog stanja, s predlogom da se pobijana presuda preinači i okrivljeni AA5 oslobodi od optužbe ili ista ukine, u odnosu na ovog okrivljenog predmet vrati na ponovno razmatranje i odlučivanje, sa predlogom da Apelacioni sud o sednici obavesti njega i njegovog branjenika;\n-branilac okrivljenog AA6, advokat AB7, zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona, pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja i odluke o krivičnoj sankciji, s predlogom da se pobijana presuda preinači u odnosu na okrivljenog AA6 i donese oslobađajuća presuda, te je tražila da zajedno sa okrivljenim bude obaveštena o sednici veća drugostepenog suda.\nU odgovoru na žalbu javnog tužioca, branilac okrivljenog AA4, advokat AB5, branioci okrivljenog AA7, advokati AB9 i AB8, branioci okrivljenog AA8, advokati BA1 i BA, branilac okrivljenog AA5, advokat AB6 i branilac okrivljenog AA6, advokat AB7, predložili su da se žalba Tužioca za organizovani kriminal odbije kao neosnovana.\nPodneskom Ktž.br.19/13 od 15.07.2013. godine, Tužilac za organizovani kriminal predložio je da se žalbe odbrana odbiju kao neosnovane, a da se žalba Tužioca za organizovani kriminal usvoji kao osnovana.\nRazmatrajući spise predmeta i pobijanu presudu, povodom izjavljenih žalbi, u smislu odredbe člana 451 stav 1 ZKP, imajući u vidu navode odgovora na žalbu, te mišljenje nadležnog tužioca, Apelacioni sud u Beogradu je u sednici održanoj u dane 26., 27. i 28. novembra 2013. godine, u smislu člana 448 ZKP, u prisustvu zamenika Tužioca za organizovani kriminal Saše Ivanića, okrivljenog AA i njegovog branioca, advokata AB, okrivljenog AA1 i njegovog branioca, advokata AB2, okrivljenog AA2 i njegovog branioca, advokata AB3, okrivljenog AA3 i njegovog branioca, advokata AB4, okrivljenog AA4 i njegovog branioca, advokata AB5, okrivljenog AA7 i njegovih branilaca, advokata AB8 i AB9, okrivljenog AA8 i njegovog branioca, advokata BA, okrivljenog AA6 i njegovog branioca, advokata AB7, a u odsustvu uredno obaveštenih branioca okrivljenog AA, advokata AB1, branioca okrivljenog AA8, advokata BA1, dana 29.11.2013. godine, našao:\n žalba Tužioca za organizovani kriminal u odnosu na oslobađajući deo presude je neosnovana;\n žalbe branilaca okrivljenog AA, advokata AB i AB1, branioca okrivljenog AA1, advokata AB2, okrivljenog AA2 i njegovog branioca, advokata AB3, branioca okrivljenog AA3, advokata AB4, branioca okrivljenog AA4, advokata AB5, okrivljenog AA5 i njegovog branioca, advokata AB6 i branioca okrivljenog AA6, advokata AB7, osnovane su u odnosu na osuđujući deo presude.\nPresuda u oslobađajućem delu nije, kako to smatra Tužilac za organizovani kriminal, doneta uz bitnu povredu odredaba krivičnog postupka, s obzirom da je prvostepeni sud dao jasne i ubedljive razloge zbog čega smatra da tokom postupka nije dokazano da su okrivljeni AA7 i AA8 izvršili krivično delo koje im je optužnicom TOK-a stavljeno na teret.\nKao što to navodi i Tužilac za organizovani kriminal, prvostepeni sud je na stranama 122-127 obrazloženja pobijane presude detaljno analizirao iskaze saslušanih svedoka, a u vezi sa pisanom dokumentacijom koje je Tužilaštvo dostavilo u prilog svojim navodima da su okrivljeni AA7 i AA8 izvršili krivično delo za koje se terete. Međutim, saslušani svedoci SS1 do SS7, prema sadržini njihovih iskaza nisu imali relevantnih saznanja iz kojih bi se neka činjenica, odlučna za utvrđivanje krivice ove dvojice okrivljenih mogla utvrditi, što nije sporno ni prema žalbenim navodima Tužioca za organizovani kriminal.\nPrema iznetim navodima Tužioca za organizovani kriminal, suštinski se osporava zaključak prvostepenog suda da ne veruje iskazu svedoka Georgi Zarkova, koji je, po stavu optužbe u svemu podoban da bi se na osnovu njega utvrdila krivica ovde okrivljenih. Međutim, kao što je zaključio i prvostepeni sud, u sedam datih iskaza i to tri puta u policiji, dva puta u istrazi i u dva navrata na glavnom pretresu nisu otklonjeni nedostaci i nelogičnosti u njegovim navodima, tako da je svedok do kraja postupka potpuno relativizovao svoje prvobitne tvrdnje da je depešu o otkrivanju dela prepravio na insistiranje okrivljenog AA8, a da mu je nakon toga, preko telefona specijala okrivljeni AA7 naložio da obustavi svaku aktivnost po predmetnim cigaretama i da naloži vlasniku robe da predmetne cigarete vrati u Bugarsku, da bi na poslednjem pretresu bio izričit da mu okrivljeni AA8, kao načelnik, nije naredio da pusti kamione, niti da je stopirao podnošenje krivične prijave, već da mu je davao smernice prilikom sačinjavanja depeše, a da je lice s kojim je uspostavio telefonsku vezu najverovatnije okrivljeni AA7, ali da nije 100% siguran da je razgovarao baš sa njim, jer mu se sagovornik nije predstavio.\nStoga, i po nalaženju ovog suda, pravilno je prvostepeni sud zaključio da tokom postupka nije na nesumnjiv način dokazano da su okrivljeni AA8 i AA7 kao saizvršioci postali pripadnici organizovane kriminalne grupe, sa ciljem da radi sticanja dobiti sa unapred određenim ulogama i zadacima u međunarodnim razmerama, uz korišćenje poslovne strukture i uz uticaje organizacije na izvršnu vlast i druge ekonomske činioce, vrše krivično delo zloupotreba službenog položaja iz člana 359 stav 4 u vezi stava 3 i 1 KZ, te da su prihvatili aktivnosti kriminalne grupe, kao svoje i izvršavali određene aktivnosti, koje su se u konkretnim situacijama pred njih postavile i koje su sa umišljajem bitno doprinele ostvarivanju plana i deljenju pribavljene imovinske koristi i to okrivljeni AA7 kao službeno lice, pomoćnik ministra unutrašnjih poslova Republike Srbije, da se spreči bilo kakva kontrola od strane ovlašćenih službenih lica MUP – SUP u Nišu, poslovanja preduzeća „_“ iz Niša, kao i preduzimanje zakonskih ovlašćenja prema odgovornim licima ovog preduzeća, naredio da se pronađene cigarete u teretnim motornim vozilima, vlasništvo preduzeća „_“, koje su bile predmet izvršenja krivičnog dela, nezakonito vrate vlasniku preduzeća „_“, niti je okrivljeni AA8 u svojstvu službenog lica, načelnika SUP-a u Nišu, iskorišćavanjem svog službenog položaja, nakon što su ovlašćena službena lica otkrili da se iz magacina preduzeća „_“ vrši nelegalni promet cigareta i oduzeli cigarete, odmah o tome obavestio okrivljenog AA7 i naredio ovlašćenim službenim licima SUP-a u Nišu da se o ovome sačini samo informacija o okvirnim saznanjima, a da se ne pominje čije su te cigarete, te da se samo obavesti Uprava kriminalističke policije, a obustavi svaka dalja službena radnja, odnosno da su u toku marta 1997. godine, kada je otkrivena nelegalna prodaja cigareta količine veće od 1.000 kartona i koje cigarete su oduzete po nalogu AA8, a po prethodnom dogovoru sa AA7, umesto krivične prijave o ovome sačinjena samo informacija o okvirnim saznanjima, u kojoj se ne pominje da su cigarete pronađene i oduzete, niti čije su te cigarete, te naloženo da se o oduzetim cigaretama ne obaveštava finansijska policija i da se obustave sve dalje službene radnje, odnosno da je po nalogu AA7 ovlašćenom službenom licu SUP u Nišu, SS8, naloženo da se cigarete momentalno vrate vlasniku, okrivljenom AA, pa su neosnovani navodi žalbe Tužioca za organizovani kriminal, koji smatra da je malopre pomenuti, nedosledan, neuverljiv i neprecizan iskaz svedoka SS8 dovoljan dokaz da, uz logičko i analitičko zaključivanje dovede do donošenja osuđujuće presude, budući da se osuđujuća presuda može doneti samo na osnovu činjenica u čiju je izvesnost prvostepeni sud uveren.\nPrvostepena presuda, u osuđujućem delu, doneta je uz bitnu povredu odredaba krivičnog postupka iz člana 438 stav 1 tačka 9 i 11 ZKP i stava 2 tačka 2 ZKP kao što se osnovano ukazuje izjavljenim žalbama odbrana okrivljenih i u ovom delu, budući da se isti može izdvojiti bez štete za presuđenje u preostalom delu, usvajanjem navoda izjavljenih žalbi, ukinuta.\nIzreka prvostepene presude je nerazumljiva jer se u istoj navodi da su okrivljeni AA1, AA2, AA3, AA6, AA4 i AA5 tokom 1997. godine, sa umišljajem pomogli okrivljenom AA u nameri da sebi i drugima pribavi protivpravnu imovinsku korist, zloupotrebivši službeni položaj u svojstvu odgovornog lica – vlasnika preduzeća „_" i sada pokojnom PP, koji je iskorišćavajući svoj službeni položaj zamenika ministra unutrašnjih poslova u Vladi Republike Srbije obezbedio nepreduzimanje radnji ovlašćenih službenih lica Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije, te ih oglasio krivim za izvršenje krivičnog dela zloupotreba službenog položaja iz člana 359 stav 3 u vezi stava 1 KZ u saizvršilaštvu, u vezi člana 33 KZ, a što se osnovano napada žalbom branioca okrivljenog AA5, advokata AB6. Kako prvostepeni sud u obrazloženju presude obrazlaže razloge za saizvršilaštvo kao oblik saučesništva, prvostepena presuda je doneta i uz bitnu povredu odredaba krivičnog postupka iz člana 438 stav 2 tačka 2 ZKP jer su razlozi dati u obrazloženju protivrečni izreci.\nU ovom delu, osnovani su i žalbeni navodi da prvostepeni sud nije dao jasne razloge za opis umišljaja u odnosu na svakog od okrivljenih, odnosno izostala je konkretizacija oblika vinosti svakog od okrivljenih u odnosu na preduzete radnje.\nU izreci prvostepene presude se navodi da je okrivljeni AA u nameri da sebi i drugima pribavi protivpravnu imovinsku korist zlopotrebio službeni položaj u svojstvu odgovornog lica – vlasnika preduzeća „_". U vezi s tim, osnovani su žalbeni navodi branilaca okrivljenog AA i branioca okrivljenog AA2 da zakonska odredba člana 359 stav 1 KZ ne predviđa nameru kao poseban subjektivni odnos prema radnjama izvršenja krivičnog dela, niti pribavljanje sebi i drugima protivpravne imovinske koristi. Kako se u izreci prvostepene presude navodi namera optuženog kao veći stepen umišljaja i pribavljanje imovinske koristi zloupotrebom službenog položaja a što nije element ovog krivičnog dela, niti je okrivljeni za to tužen, odnosno, kako to nisu elementi krivičnog dela koje je okrivljenom AA stavljeno na teret optužnicom Tužioca za organizovani kriminal, to je učinjena bitna povreda odredaba krivičnog postupka iz člana 438 stav 1 tačka 9 ZKP koja se sastoji u u tome što je optužba prekoračena usled čega je izreka prvostepene presude nerazumljiva.\nU vezi pravne kvalifikacije, branilac okrivljenog AA, advokat AB1 i branilac okrivljenog AA2, advokat AB3, takođe ukazuju da je dana 15.4.2013. godine stupio na snagu Zakon o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika koji je za krivično delo zloupotreba službenog položaja iz člana 359 KZ brisao radnju izvršenja odgovornog lica, te je, po njihovom stavu, u odnosu na okrivljene kao odgovorna lica, pomenuti zakon povoljniji, u skladu sa odredbom člana 5 stav 2 KZ.\nS tim u vezi treba istaći da po važećem Zakoniku o krivičnom postupku optužnica treba da sadrži opis krivičnog dela iz kog proizilaze zakonska obeležja krivičnog dela, te da sud nije vezan pravnom kvalifikacijom krivičnog dela (član 340 ZKP) već činjeničnim opisom krivičnog dela koji je sadržan u optužnici.\nNadalje, osnovano se u izjavljenim žalbama u odnosu na osuđujući deo presude navodi da prvostepeni sud u obrazloženju presude, razlike i izmene u iskazima pojedinih svedoka ne ceni, niti daje ocenu svih izvedenih dokaza, te da je propustio da potpuno utvrdi sve činjenice od značaja za donošenje odluke i to kako činjenice koje terete okrivljene, tako i činjenice koje im idu u prilog.\nŽalbom branilaca okrivljenog AA, advokata AB, branioca okrivljenog AA1, advokata AB2, branioca okrivljenog AA2, advokata AB3, osnovano se ukazuje i da je izreka presude protivrečna razlozima presude i time što se u izreci prvostepene presude utvrđuje da je u carinskim deklaraciji Republike Bugarske br. 5107, 5112 i 5115 kao kupac cigareta evidentirano preduzeće „_“ iz _, a u obrazloženju pobijane presude na strani 81, 87 i 92 pobijane presude utvrđuje sadržinu jedinstvenih carinskih isprava Republike Bugarske br. 5107, 5112 i 5115, iz kojih proizilazi da su uvoznici po ovim ispravama „_“ Zemun (5107) odnosno „_“ _ (5112 i 5115) a što predstavlja bitnu povredu iz člana 438 stav 2 tačka 2 ZKP.\nTakođe, kao što to ukazuju okrivljeni AA5 i njegov branilac, u osuđujućem delu, u odnosu na ovog okrivljenog prvostepeni sud nije dao jasne razloge o odlučnoj činjenici - da je okrivljeni AA5 imao svest da su radnje koje preduzima zabranjene, te da je izvršenje dela hteo, odnosno da je krivično delo koje mu je stavljeno na teret izvršio sa direktnim umišljajem.\nOvo stoga što prvostepeni sud nije dao adekvatno obrazloženje zbog čega ne prihvata odbranu okrivljenog AA5, koji činjenično nije sporio da je preduzeo radnje bliže opisane u optužnom aktu i to po naređenju zamenika ministra unutrašnjih poslova Republike Srbije, PP, a što je učinio u skladu sa članom 33 Zakona o unutrašnjim poslovima, kojim je propisano da su radnici Ministarstva unutrašnjih poslova dužni da izvrše sva naređenja ministra, odnosno drugog starešine, izdata radi obavljanja poslova, osim onih kojima se naređuje izvršenje radnje koja predstavlja krivično delo.\nU razlozima pobijane presude prvostepeni sud ne prihvata tezu odbrane da je okrivljeni AA5 bio u pravnoj zabludi, zaključujući da je okrivljeni bio potpuno svestan svog dela i hteo njegovo izvršenje, postupajući sa direktnim umišljajem, budući da je bio načelnik policije i javni tužilac, odnosno diplomirani pravnik sa položenim pravosudnim ispitom. Po nalaženju ovog suda, svoj zaključak o direktnom umišljaju prvostepeni sud zasniva na ličnim svojstvima okrivljenog AA5, propuštajući da na ubedljiv i nedvosmislen način utvrdi da je okrivljeni znao da izvršava radnju koja predstavlja krivično delo. Osim toga, za sada je neprihvatljiv stav prvostepenog suda da je okrivljeni AA5 izvršio krivično delo iz člana 359 stav 3 KZ jer se pravilno žalbom njegovog branioca ukazuje da isti može biti eventualno odgovoran samo u granicama svog umišljaja tj. na pribavljanje protivpravne imovinske koristi za okrivljenog AA u vrednosti 80 zaplenjenih boksova a ne, kako to navodi prvostepeni sud za ukupno pribavljenu korist u iznosu od 9.894.195,34 dinara, zbog čega je pobijana presuda u ovom delu, uvažavanjem navoda žalbe okrivljenog AA5 i njegovog branioca morala biti ukinuta.\nPrilikom ponovnog suđenja prvostepeni sud će, postupajući po primedbama na koje mu je ukazano ovom presudom, otkloniti navedene bitne povrede odredaba krivičnog postupka, ponovo izvesti sve relevantne dokaze u odnosu na okrivljene AA, AA1, AA2, AA3, AA6 i AA4, pri čemu će tačno utvrditi ko je od okrivljenih i na koji način preduzeo koju radnju vezanu za uvoz cigareta u dane 06, 14. i 18.02.1997. godine, a za AA5 u odnosu na događaje nakon 05.3.1997. godine, te pravilno i potpuno utvrditi činjenično stanje ceneći sve izvedene a posebno pisane dokaze, u svetlu odbrana okrivljenih, te dati jasne, uverljive i neprotivrečne razloge o svim odlučnim činjenicama, nakon čega će biti u mogućnosti da donese pravilnu i na zakonu zasnovanu odluku.\nImajući u vidu napred navedeno, na osnovu člana 457 ZKP u vezi člana 458 stav 3 ZKP odlučeno je kao u izreci.


Uposlenik mora biti zdrav, biti zdrav: Kako se zaštiti od burnout-a – Pozitiv\nBurnout nije nimalo bezazlen zdravstveni problem. Saznajte kako ga prepoznati i liječiti.\nNovi posao, želja za napredovanjem, gomila projekata i slične stvari neki su od najčešćih razloga za burnout odnosno “sagorijevanje na poslu.” Burnout nije nimalo bezazlen zdravstveni problem što pokazuje i to da je prije dvije godine uvršten u priručnik Međunarodne klasifikacije bolesti Svjetske zdravstvene organizacije (WHO). Odnedavno je burnout i u našoj zemlji zvanično priznat kao oboljenje u rangu zdravstvenih problema.\nŠta je burnout i kako da ga prepoznamo za Akta.ba je objasnio Mustafa Šuvalija, psihološki savjetnik u kompaniji Mistral.\n“Burnout, odnosno profesionalno sagorijevanje, je stanje mentalne i fizičke iscrpljenosti uzrokovano intenzivnim i dugotrajnim stresom kojeg nismo uspješno iskontrolisali. Prema ICD-11, posljednjem izdanju dijagnostičkog priručnika kojeg izdaje Svjetska zdravstvena organizacija, ne radi se o oboljenju, već zdravstvenom fenomenu karakterističnom za radno mjesto”, pojašnjava Mustafa.\nTri osnovne karakteristike sagorijevanja su osjećaj iscrpljenosti, osjećaj otuđenosti od posla – koji se manifestira u vidu negativnih i ciničnih stavova prema poslu te umanjena radna prodkutivnost.\n“Neki od pokazatelja da doživljavamo ili da se približavamo sagorijevanju mogu uključivati manjak motivacije da ustanemo i spremimo se za posao, poteškoće u koncentraciji, manjak zadovoljstva onim što uradimo, poteškoće sa spavanjem te tjelesni simptomi kao što su glavobolje, problemi sa probavom i stomakom. U osnovi, ukoliko primjetimo da nam treba više vremena i energije da se “natjeramo” da radimo posao uobičajenim tempom te da nam je potrebno više vremena za odmor i oporavak od posla, postoji mogućnost da se suočavamo sa sagorijevanjem”, kazao je psihološki savjetnik.\nAko ne zadovoljimo svoje potrebe brzo ćemo ostati beze energije\nPrilika za novo radno mjesto je često razlog da radimo više i da nam fokus bude samo na poslu pri čemu se desi da ostanemo bez energije jer nismo zadovoljili svoje osnove potrebe.\n“Ljudski organizam ima određene potrebe koje moraju biti zadovoljene da bi bili u stanju prikupiti energiju za svakodnevne aktivnosti i obaveze. Ukoliko te potrebe nisu zadovoljene, ukoliko energiju trošimo u većoj mjeri nego što je “punimo” (zadovoljavanjem tih potreba), vremenom će doći do stanja iscrpljenosti. Prelazak na novo ili bolje radno mjesto nije jedina situacija u kojoj postoji rizik od gubitka ovog balansa, a jeste jedna od situacija u kojima može doći do toga. Da li će i doći do gubljenja balansa zavisi od karakteristika osobe, konkretnog radnog mjesta te odlika organizacije kao cjeline”, naglasio je Šuvalija.\nDo poremećaja u punjenju i pražnjenju naših “baterija” koji vodi sagorijevanju dolazi kada zahtjevi sa kojima se suočavamo počnu nadilaziti naše kapacitete da im odgovorimo.\n“Ti zahtjevi mogu dolaziti od nas samih, u vidu nerealno visokih očekivanja koja sami pred sebe postavljamo, ili izvana, pod čim mislim na očekivanja koja postavljaju nadređeni ili indirektno nameću kolege i timovi sa kojima sarađujemo. To znači da je prvi i najvažniji korak u sprječavanju sagorijevanja usklađivanje očekivanja koja postavljamo sami pred sebe i koje drugi stavljaju pred nas sa našim mogućnostima. Da bi mogli uspješno odgovoriti bilo kom zahtjevu tj. očekivanju, ta očekivanja moraju biti takva da mi sa svojim znanjem, vremenom i drugim kapacitetima možemo na njih odgovoriti. Ono što možemo uraditi na ovom planu jeste da sa onima sa kojima sarađujemo i koji prate naš rad usaglasimo šta je to što se tačno od nas očekuje te jasno definišemo i iskomuniciramo svoje granice. To nije nešto što je dovoljno uraditi jednom; to je proces koji mora trajati sve dok se ne pronađe “mjera” kojom su svi zadovoljni”, pojašnjava psihološki savjetnik.\nNaglašava da ukoliko okruženje insistira da dajemo više nego što možemo ponuditi, treba odbaciti bilo kakav osjećaj krivice i nedovoljnosti koji nam se u takvoj situaciji može pokušati nametnuti te prepoznati da radimo u toksičnom okruženju koje bi za nas bilo najbolje napustiti.\n“S druge strane, ukoliko pritisak dolazi iznutra, od samih nas, važno je da budem otvoreni za traženje podrške od strane stručnih lica, pri čemu prije svega mislim na stručnjak za mentalno zdravlje te mentore u struci u kojoj radimo, koji nam mogu pomoći da normaliziramo očekivanja od samih sebe i oslobodimo se osjećaja da nismo dovoljni, da “uvijek možemo bolje”, da smo “lijeni” i da “spuštamo standarde” ako sebi damo imalo oduška”, ističe Mustafa.\nMustafa Šuvalija, psihološki savjetnik\nOsim toga, važno je da znamo šta je to što nama kao pojedincima “puni baterije” naglašava psihološki savjetnik i dodaje:\n“Važno je da upoznamo sami sebe i vidimo u čemu zaista uživamo, šta nas relaksira i čini sretnim, iz čega crpimo značenje i smisao, šta je to zbog čega se osjećamo snažnim i vitalnim. Važno je i da posao, na kojem provodimo trećinu ili više od trećine dana, bude aktivnost koja nam donosi neku od ovih koristi. Čak i naizgled jednostavne aktivnosti mogu za uposlenike vremenom postati psihološki prezahtjevne ukoliko nisu dovoljno stimulativne. Pored toga, važno je i da mimo posla imamo dovoljno sadržaja koje radimo primarno ili isključivo da bi se osjećali dobro. Ravnoteža između onoga što radimo zato što moramo i onoga što radimo samo zato što nas to ispunjava je ključna za prevenciju sagorijevanja”.\nDa li će uposlenici moći otići na bolovanje kada otkriju burnout zavisi od Svjetske zdravstvene organizacije tačnije sve članice SZO treba da usklade svoje zvanične šifrarnike bolesti tako da uključuju i ovaj sindrom. To bi značilo da u slučaju dijagnosticiranja sagorijevanja postupaju na isti način kao i sa drugim zdravstvenim problemima.\n“Uvrštavanje sagorijevanja na radnom mjesta u ICD-11 treba otvoriti mogućnost da se u slučaju dijagnoze sagorijevanja radnicima omogući i otvaranje bolovanja te korištenje odgovarajućih tretmana dostupnih u javnim zdravstvenim institucijama”, kazao je Mustafa.\nKako se liječi burnout?\nPrvi korak za liječenje “sagorijevanja na poslu” jeste prepoznavanje ovog sindroma i traženje pomoći. Iako djeluje da je ovo jednostavan korak u praksi ljudi često ne priznaju da su došli do ove tačke dok ne vide da nemaju energije ni da zatraže pomoć.\n“Budući da se je sagorijevanje posljedica stresa, proces rada na sagorijevanju podrazumjeva identificiranje izvora stresa te faktora koji ga održavaju i intenziviraju, te resursa koje osoba može upotrijebiti da se nosi sa stresom. Tačna priroda i redoslijed koraka u intervenciji zavisi tačno od toga šta su uzroci stresa i koje resursi su na raspolaganju. Ono što je zajedničko svim interevencijama jeste težnja da se reducira stres te uvede odgovarajući broj rekuperacijskih aktivnosti i sadržaja koji povećavaju otpornost (rezilijentnost) pojedinca na stresore. U prvom dijelu, redukciji stresa, intervencija može obuvatati i pokušaj sistemskih promjena (tj. promjene u organizaciji rada, kulturi firme i menadžerskim praksama te adkevatniju raspodjelu zadataka u skladu sa individualnim kapacitetima i sklonostima uposlenika i sl.) i individualne promjene (promjene u vlastitim standardima i očekivanjima te izgradnju stručnih i organizacijskih vještina). Drugi dio interevencije podrazumijeva traganje za načinima na koji vrijeme izvan posla može biti obogaćeno sadržajima koji su okrepljujući i iz kojih pojedinac može crpiti snagu i motivaciju za rad”, pojašnjava psihološki savjetnik.\nKompanije trebaju znati kako se uposlenici osjećaju\nMožda sve kompanije ne mogu sebi priuštiti HR-a koji će biti u kontaktu sa zaposlenima i znati kako se oni osjećaju, ali mogu pronaći neki način za to.\nTeško je spriječiti pojavu sagorijevanja ukoliko ne znamo kako se zaposleni osjećaju ističe Šuvalija i dodaje:\n“Možda firme ne mogu priušiti osoblje koje će direktno raditi sa uposlenicima pomažući ima da se nose sa svojim individualnim problemima, ali mora postojati način da znaju kako kultura organizacije, ukupna organizacija rada te individualna zaduženja djeluju na uposlenike. Postojanje sistema koji će omogućiti dobijanje ovih povratnih informacija od uposlenika je od ključne važnosti. Nakon toga, važno je da kompanije na najbolji način iskoriste prikupljene informacije. Jedan način na koji to mogu uraditi jeste da, onoliko koliko je to moguće, prilagode operativne procese i individualna zaduženja kapacitetima i sklonostima uposlenika. Kod onih uposlenika kod kojih je moguće adresirati raskorak između očekivanja i stvarnog učinka kroz trening i razvoj potencijala, firme trebaju uložiti u njihov stručni razvoj. Konačno, važno je da se selekcijski proces prilagodi tako da se poveća vjerovatnoća da će biti primljeni kandidati koji se uklapaju u kulturu firme i imaju kapacitet da iznesu sa zahtjevima radnog mjesta na koje su aplicirali”.\nAko jasno ne kažete svoje probleme niko neće obratiti pažnju na vas\nKako reče u svojoj pjesmi Konstrakta predstavnica Srbije na Evroviziji “Umetnica mora biti zdrava” isto tako i uposlenik mora biti zdrav. Za svoje mentalno zdravlje se moramo sami pobrinuti.\n“Niko neće obratiti pažnju na ono što nam treba, niti će posvetiti dovoljno vremena razmišljanju o tome koliko opterećenja možemo podnijeti, ukoliko mi o tome ne budemo glasno govorili. Moramo biti svjesni svojih potreba i svojih ograničenja i jasno, često i uporno ih komunicirati. Pored toga, svaki aspekt života, i onog privatnog i onog na radnom mjestu, koji je promjenjiv i kojeg možemo kontrolisati trebamo prilagoditi vlastitim mogućnostima i potrebama.\nGdje god je to moguće, na poslu i izvan posla, treba birati aktivnosti, ljude i okruženja koja nas emocionalno hrane, daju nam smisao, značenje, osjećaj pripadnosti i u kojima želimo da provodimo što više vremena”, poručio je Mustafa.\nMoramo odbaciti stigmu sebičnosti koja se veže sa brigom o sebi, jer je osnovni preduslov da se pobrinemo za svoje obaveze i za ljude za koje smo odgovorni to da smo se pobrinuli za sebe i svoje potrebe.\n“Ukratko, moramo biti svjesni svojih potreba, tražiti da se one poštuju I odbaciti razmišljanje po kojem takav pristup predstavlja sebičnost, drugima nećemo imati šta dati ukoliko prvo ne uložimo u sebe”, zaključio je psihološki savjetnik.


Mario Fraculj Kamilo Antoloviæ Izvor: media-marketing.com sreda, 12.12.2018. | 19:09\n@(Rudar, 12. decembar 2018 23:45)\nUmetnik i ne treba da živi od svog "posla" jer stvaranje muzike nije kao jedenje hleba. Muzièko izražavanje se ne svodi na kupca (konzumenta) i prodavca (muzièar). Muzika je vid umetnosti koji ima šire i dublje znaèenje od pukog prodavanja proizvoda masama. Jel Betoven prodavao svoju muziku? Muzièar može da živi od svojih koncerata i ostalih stvari (merch) što idu uz to, ali zabrana skidanja njegovog sadržaja, umnožavanje, puštanje na javnim mestima, muzièki dinari, to su veæ gluposti.\n(banezi, 14. decembar 2018 07:45)\nPetre, sine, hajde probaj to da zamisliš ovako...ti praviš automobile, džempere ili nešto treæe i daješ ih džabe ljudima da ih koriste, kako misliš da zaradiš nešto od svog dela i zašto bi iko kupovao onda tvoje proizvode? I još doðe neko i proglasi tvoj rad "javnim dobrom". Neæe da može. Od èega taèno æe da živi autor muzike, ako znamo da svi mediji (diskovi, ploèe i sl) odumiru, tiraži su sve manji..? Ne može niko autorsko delo tek tako da proglasi "javnim dobrom", to je koncept nacionalizacije, koji se, kao što znamo, izvanredno "pokazao" u prošlosti. Stvar je umetnika da odluèi šta æe biti s njegovim delom, ali svakako da treba od neèega da živi. Zašto, izmeðu ostalog, u Srbiji nema više mladih rok bendova? Nema tržišta, oni popularni gde mogu, žive od nastupa uživo. Zašto veliki svetski bendovi objavljuju albume tek svakih par godina? Digitalizacija i dostupnost svega na internetu su sjajne stvari, ali direjtno upropaštavaju umetnost, jer ako umetnik ne može da živi od svog posla, baviæe se neèim drugim, a otvoriæe prostor šundu/kièu jer su prijemèivi najširim masama.\n(Rudar, 12. decembar 2018 23:45)\n@(Petar, 12. decembar 2018 20:06)\nLol, komentar na nivou osnovca...\n(Coa, 12. decembar 2018 21:55)\nNije o tome rec.\nJa kao dizajner imam svoju firmu svoj logo i dizajn namestaja.. Ako imam svoj sajt sa logom nazivom i crtezima renderima.\nSvako onda moze da uzme isto to i klonira i pravi u kini KAO STO I RADE.\nKako se toga zastititi, samo preko zavoda za patente MORA da se zastiti i ime i logo i svaki dizajn pre nego se stavi na internet i NEMOZE svako da ga koristi osim da skine sliku i stavi kao wallpaper da ali ne da ode i da proizvodi isti komad namestaja ili uzme brand i napravi svoje na drugom kraju sveta i pitopi te istim stvarima a TOGA IMA ITEKAKO i od nas SRBA ukradose milion stvari kinezi...\nO zavodu za patente da ne pricam, ceka se po godinu dana da ti daju dozvolu da mozes da zastitis logo ili dizajn i da strepis kada ti kazu to postoji, da nije neki rodjak u svilajncu vec to u medjuvremenu kao napravio pa si ti njima ukrao zapravo...TO je opet prica srbije i zato se stvari digitalne koncept prirode registruju i stite u francuskoj a ne u srbiji\nMora postojati bolja kontrola svega\n(HMM, 12. decembar 2018 21:47)\nTako je Petre, ja bi još uveo i da se vozila na ulici uzimaju kako poželiš, jer što ih vlasnici ostavljaju na ulici, da ih svi vide. Takoðe i sa apartmanima na moru, ako ne žele da ih koristimo neka ih sruše, što su ih sagradili da ih svi vide.\n(big, 12. decembar 2018 21:22)\ncela ideja dolazi i mahom je finansirana od velikih medijskih kuca koje su dobrano izgubile stisak nad sad vec dobro padajucim brojkama kablovskih korisnika i kupaca stampanih izdanja. informacije se sada u velikoj meri nalaze i sire slobodno kao sto je u pocetku internet i bio mesto sirenja novih ideja i razmene informacija. sada bi te iste kuce da zadovolje svoje padajuce prihode flasirajuci i lepeci etikete tim istim slobodnim informacijama, na oko ih stavljajuci u posebnu ambalazu a onda krinuci se iza brenda to i naplacivati. kao sto je flasiranje vode.\n(darwinove nagrade, 12. decembar 2018 21:10)\nJa bih uveo pravilo da sve sto je na internetu, da je to javno dobro i da svako moze da ga koristi.\nKome se ne svidja to, nek bude pekar, taksista, advokat, frizer.\nAl fotografije, muzika, filmovi, tekstovi, ako je neko to stavio na net, to je onda javno dobro.\nAko je neki umetnik kvalitetan taj ce da zaradi bez interneta a ako nema kvalitet, dzaba mu svi ti zakoni o zastiti autorskih prava.\n(Petar, 12. decembar 2018 20:06)


Međunarodna eko motorijada na Boračkom jezeru - Klix.ba\nUz oko 1.000 učesnika\n28.5.2010. u 13:38\nEko selo Boračko jezero doo i MK Long Rider, a uz pokroviteljstvo Vlade HNK, Ministarstva trgovine, turizma i zaštite okoline HNK, kao i Turističke zajednice HNK, organizuje Međunarodnu eko motorijadu koja će se održati u periodu od 4. do 6. juna 2010. godine na Boračkom jezeru.\nNa Motorijadi se očekuje oko 1.000 učesnika (bajkera), te oko 2.000 posjetitelja za vrijeme koncerata.\nBit će organizovan veoma bogat zabavni program, sa više izvođača i rock bendova. Prve večeri,u petak 4.6. bit će održan koncert Irine Kapetanović, a druge večeri motorijade učesnike i posjetitelje će zabavljati grupe Nasty Michelle i Vremeplov. Pored koncerata, učesnici će moći uživati i u drugim aktivnostima koje će biti organizovane unutar kampa te u utrci motora na relaciji Boračko jezero – Glavatičevo.\nCilj ove manifestacije je promocija turističke ponude Hercegovačko-neretvanskog kantona, promjena imidža, te promocija sportskog i eko turizma na ovom području i turističkog proizvoda - rafing na Neretvi kao i uvezivanje dva turistička centra (zimski-Ruište i ljetni – Boračko jezero). Još jedan od ciljeva je buđenje ekološke svijesti učesnika ove manifestacije, a u tu svrhu bit će organizovane radionice na temu zaštite i očuvanja Boračkog jezera i njegove okoline, saopštili su organizatori.\n28.05.2010. u 14:08