Paravojne jedinice u Srbiji - Ratusrbiji.rs - Jeste se desilo\nVreme čitanja: 25 min\nPrvi oružani sukobi na prostoru bivše Jugoslavije počeli su u junu 1991. godine između Jugoslovenske narodne armije (JNA) i Teritorijalne odbrane Slovenije. JNA je bila deo oružanih snaga Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ) i bila je dužna da štiti nezavisnost, suverentitet, teritorijalnu celokupnost i društveno uređenje SFRJ.1Ustav Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, čl. 237, http://mojustav.rs/wp-content/uploads/2013/04/Ustav-SFRJ-iz-1974.pdf\nPolitičke promene u zemlji počele su da se dešavaju od dolaska Slobodan Miloševića na čelo Saveza komunista Srbije 1987. godine. On je uz pomoć SK Srbije, uspeo da smeni komunistička rukovodstva u autonomnim pokrajinama Kosovo i Vojvodina, kao i u Crnoj Gori. Takođe je i ustavnim amandmanima 1989. smanio ovlašćenja autonomnim pokrajinama. Na taj način, osigurao je četiri sigurna glasa u Predsedništvu SFRJ i preglasavao druge republike po svakom pitanju. Nezadovoljni ovim stanjem, Slovenija i Hrvatska su napustili Predsedništvo SFRJ. U narednima mesecima to će učiniti Bosna i Hercegovina, kao i Makedonija. Od tog momenta, Predsedništvo SFRJ je postalo “krnje”, a ostali su samo delegati Srbije, Crne Gore, Vojvodine i Kosova.\nNakon desetodnevnog rata, JNA se povukla iz Slovenije. Sukobi u Hrvatskoj su počeli već u aprilu 1991, a nakon nekoliko meseci su se intenzivirali na području istočne Slavonije. Tokom opsade Vukovara, JNA je još uvek postojala, ali njena uloga se menjala. Na početku sukoba ona se postavljala kao tampon zona između dve sukobljene strane, da bi već od leta 1991. otvoreno stala na stranu srpskih snaga u Hrvatskoj.2Fond za humanitarno pravo, Dosije: Uloga JNA u ratovima u Hrvatskoj i BiH, str. 14, http://www.hlc-rdc.org/wp-content/uploads/2018/06/Dosije_JNA_srp_inter.pdf\nOpsada Vukovara je karakteristična i po pojavi nelegalnih paravojnih formacija iz Srbije, koje su učestvovale u masovnim kršenjima ljudskih prava, a i bili direktni izvršioci zločina na Ovčari.\nUsled mobilizacijske krize koja je počela 1991, veliki broj regruta odbio je da pristupi JNA iz više razloga: nije se znalo za koga JNA ratuje, da li je Srbija uopšte u ratu, neki jednostavno nisu hteli da sa petokrakom idu u rat, a i redukovana je popuna regrutima iz drugih republika.3Fond za humanitarno pravo, Dosije: Uloga JNA u ratovima u Hrvatskoj i BiH, str. 14, http://www.hlc-rdc.org/wp-content/uploads/2018/06/Dosije_JNA_srp_inter.pdf Slobodan Milošević je iskoristio priliku da opravda prisustvo paravojnih jedinica na ratištu u Hrvatskoj na sednici sa predsednicima skupština opština gradova u Srbiji, 16. marta 1991. godine. Tim povodm je rekao: „Ja sam naredio još juče mobilizaciju rezervnog sastava milicije. Dalje, angažovanje i formiranje novih snaga milicije, a vlada je dobila zadatak da pripremi odgovarajuće formacije koje će nas učiniti u svakom slučaju bezbednim, odnosno učiniti sposobnim da branimo interese naše republike, a bogami i interese srpskog naroda van Srbije…“4Politička propaganda i projekt “Svi Srbi u jednoj državi”: posledice instrumentalizacije medija za ultranacionalističke svrhe, Renard de La Brosse, januar 2003, https://www.icty.org/x/cases/slobodan_milosevic/prosexp/bcs/rep-srb-b.html Na početku rata, te “odgovarajuće formacije” koje spominje Milošević bile su Knindže pod komandom Dragana Vasiljkovića i Srpska dobrovoljačka garda pod komandom Željka Ražnatovića Arkana. Takođe, i neke stranke poput Srpske radikalne stranke i Srpskog pokreta obnove su slale svoje dobrovoljce na ratišta u Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu. Ovo nisu jedini primeri paravojnih formacija. Krajem 1991. ili početkom 1992. godine. su nastali Škorpioni koji su delovali na prostoru Hrvatske i BiH, a tokom rata na Kosovu bili su uključeni u redovnu jedinicu SAJ-a.\nPrema izveštaju Ujedinjenih Nacija iz 1994. godine, 55 paravojnih jedinica iz Srbije su delovale na prostoru bivše Jugoslavije.5Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.html\nKnindže - “Jedinica”\nNakon sukoba na Plitvicama između krajiške i hrvatske policije, u kojem je na obe strane stradala po jedna osoba, Dragan Vasiljković, poznatiji kao Kapetan Dragan, je zajedno sa Frankom Simatovićem, tadašnjim operativcem Službe državne bezbednosti (SDB) krenuo iz Beograda za Knin.6Filip Švarm, Jedinica I, Vreme i B92, Tamo su se susreli sa Milanom Martićem, vođom srpskih policajaca iz Knina, koji ih je odveo u bazu krajiške milicije u selu Golubić kod Knina.7Filip Švarm, Jedinica I, Vreme i B92, Od kraja aprila ili početka maja pa do jula 1991. godine Milan Martić, Franko Simatović i Kapetan Dragan sarađivali su na uspostavljanju i funkcionisanju centra za obuku u Golubiću. Tokom tog perioda, Jovica Stanišić, načelnik Službe državne bezbednosti i Franko Simatović su finansirali obuku. Simatović je za centar takođe obezbeđivao gorivo, vozila, potrepštine i opremu.8Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str 480. http://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf Ovim je zapravo udaren temelj Jedinici za specijalne operacije, koja će delovati u narednih dvanaest godina pod različitim imenima.\nObuka u Golubiću bila je vojnog karaktera i obuhvatala je obuku u rukovanju oružjem i postavljanju zaseda, kao i postupanje s ratnim zarobljenicima i civilima u oružanom sukobu. Obuka je u proseku trajala dvadesetak dana. Polaznici su obučavani u grupama od po 40 do 100. Ukupan broj pripadnika policije Srpske autonomne oblasti Krajine i Teritorijalne odbrane SAO Krajine koji su prošli obuku u Golubiću od aprila do avgusta 1991. godine iznosio je između 350 i 700. Oni koji su završili obuku u Golubiću osnivali bi nove jedinice i obučavali druge u SAO Krajini.9Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str 481. http://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf Kapetan Dragan je izdvojio 63 najboljih koje je kasnije prebacio na Kninsku tvrđavu sa ciljem da nastavi da radi sa njima i od njih napravi instruktore koji bi kasnije mogli da obučavaju čitave oružane snage SAO Krajine.10Filip Švarm, Jedinica I, Vreme i B92,\nKapetan Dragan, 27.07.1991. u Glini; Foto: Imre Szabo\nKapetan Dragan i njegova jedinica je delovala na prostoru SAO Krajine sve do avgusta 1991. Do tada imali su nekoliko sukoba sa hrvatskom policijom oko Gline i Knina. Nakon sukoba sa Milanom Babićem, tadašnjim predsednikom Krajine, u avgustu 1991, Kapetan Dragan napušta RSK i vraća se u Srbiju. Republika Hrvatska je 2006. podigla optužnicu protiv njega za počinjene ratne zločine protiv civilnog stanovništva koja je podrazumevala mučenja ratnih zarobljenika na Kninskoj tvrđavi, kao i ubistvo civila u Glini i Bruškoj.11Documenta, Suđenje Draganu Vasiljkoviću – zločini u Kninu, Glini i Bruškoj, https://www.documenta.hr/hr/su%C4%91enje-draganu-vasiljkovi%C4%87u-zlo%C4%8Din-u-kninu-glini-i-bruskoj.html\nPovezanost Željka Ražnatovića Arkana, komadanta Srpske dobrovoljačke garde sa Službama državne bezbednosti datira od vremena Staneta Dolanca, saveznog sekretara za unutrašnje poslove još 1980ih godina, koji je uveo praksu regrutovanja osuđenih lica za teška krivična dela za potrebe službe.12Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.html Krajem osamdesetih, Arkan je dobio zadatak od strane SDB da stavi pod kontrolu grupe navijača Crvene Zvezde, koji su Miloševiću služili za raspirivanje nacionalizma na tribinama krajem osamdesetih i početkom devedesetih. Na taj način oformio je “Delije”, navijačku grupu koja i dalje deluje u Srbiji.13Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.html Na taj način, dobio je i mesto u upravi fudbalskog kluba “Crvena Zvezda” u kojoj je sedeo i Radmilo Bogdanović, tadašnji ministar unutrašnjih poslova Srbije.14Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.html\nSDG ili “Arkanovi tigrovi” nastao je od jezgra navijača fudbalskog kluba “Crvena Zvezda” iz Beograda, 11. oktobra 1990. godine u manastiru Pokajnica. Formirali su ga Željko Ražnatović Arkan i drugi, uključujući Nebojšu Ðorđevića, Sašu Pavlovića, Nenada Markovića i Dragana Petrovića.15Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str. 615, http://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf Zakletva koju su tom prilikom polagali pripadnici SDG glasila je: “Sine Božji! Ti si zapovedio i nama da duše svoje položimo za drugove svoje. Radosno idem da izvršim svetu volju Tvoju, boreći se za otadžbinu i veru svoju. Naoružaj me snagom i junaštvom da odolim neprijateljima našim. Ako pak, bude sveta volja Tvoja da položim život svoj u današnjem boju, milostivo dopusti da umrem s tvrdom verom i nadom u večni blaženi život u Tvom nebeskom carstvu. Majko Božja! Sačuvaj me pod krovom tvojim. Zaklinjem se sa tri prsta, za ovoga svetoga krsta, život dajem za spas srpstva! Amin”\nSDG se prvi put pojavljuje u Slavoniji u junu 1991, u Tenji pored Osijeka u Hrvatskoj.16Filip Švarm, Jedinica I, Vreme i B92, U Erdutu, selu u Hrvatskoj na granici sa Srbijom, uspostavili su svoj štab. Garda je blisko sarađivala sa Andrijom Biorčevićem koji je bio komandant Novosadskog korpusa Jugoslovenske narodne armije.17Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.htmlNakon pada Vukovara u novembru 1991, SDG je zvanično postala deo Teritorijalne odbrane (TO) novoformirane Srpske autonomne oblasti Istočna Slavonija, Baranja i Zapadni Srem, a Željko Ražnatović bio je imenovan za savetnika za nacionalnu bezbednost Gorana Hadžića, predsednika SAO Istočne Slavonije, Baranje i Zapadnog Srema. Tačan broj pripadnika SDG-a nikada nije prelazio više od 300 pripadnika.18Filip Švarm, Jedinica I, Vreme i B92,\nNakon ratovanja na slavonskom ratištu, SDG se prebacila u Bosnu i Hercegovinu gde je delovala na teritorijama Zvornika, Bijeljine i Brčkog u proleće 1992. godine.\nBijeljina je bila prva opština u Bosni i Hercegovini koju su 1992. godine zauzeli bosanski Srbi. Tim preuzimanjem vlasti uspostavljen je obrazac koji je kasnije ponavljan u drugim opštinama u severoistočnoj Bosni i Hercegovini. Prvo su iz Srbije stigle paravojne grupe ili takozvane “dobrovoljačke jedinice” i počele da zastrašuju i terorišu lokalno bošnjačko stanovništvo, kao i one Srbe koje su smatrali “nelojalnim”. Mnogi bošnjaci su ubijeni. Zbog toga su mnogi preostali bošnjaci na kraju otišli sa tog područja. U samom gradu Bijeljini prave borbe počele su 31. marta 1992. godine. U Bijeljinu su došli pripadnici paravojne jedinice Željka Ražnatovića i u saradnji s lokalnom paravojnom grupom pod komandom Mirka Blagojevića, preuzeli kontrolu nad važnim gradskim strukturama. Dana 1. ili 2. aprila 1992. godine, naoružani rezervisti JNA opkolili su grad, a na tom području viđene su kolone tenkova JNA i drugih vozila. Uprkos određenom otporu, srpske snage su brzo preuzele kontrolu nad Bijeljinom i već 4. aprila na dve džamije u gradu obešene su srpske zastave. Arkanovci su se smestili u zgradi lokalnog SDS-a i nekoliko dana, zajedno s redovnim policijskim patrolama, učestvovali u hapšenju članova predsedništva SDA u Bijeljini.19Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str. 223, http://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf\nZa vreme srpskog preuzimanja vlasti u Bijeljini, pripadnici srpskih paravojnih snaga ubili su najmanje 48 civila, od kojih su većina bili nesrbi. Od tih žrtava, 45 su bili nesrbi, a nijedna žrtva nije bila u uniformi.20Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str. 224, http://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf\nNeposredno pre sukoba u Zvorniku 8. aprila 1992. godine, u hotelu “Jezero” u Malom Zvorniku održan je sastanak o vojnom zauzimanju Zvornika, na kojem su učestvovali Marko Pavlović, general Savo Janković iz Tuzlanskog korpusa i pukovnik Tačić. JNA, konkretno, bataljon 336. motorizovane brigade pod komandom Dragana Obrenovića koji je takođe učestvovao u zauzimanju grada, obezbedili su “arkanovcima” tenkove, artiljeriju i minobacače.21Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str. 626, http://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf Dana 8. aprila 1992. godine ili približno tog datuma, pripadnici raznih srpskih snaga – policije, TO, JNA i arkanovci – izveli su napad na Zvornik, koji je, barem delimično, počeo s teritorije Srbije. U napadu 8. aprila 1992. godine ubijeni su brojni civili, a mnogi su napustili grad i otišli u pravcu Tuzle. Srpske snage zauzele su grad Zvornik za jedan dan. Tokom tog napada ubile su približno 20 civila koji nesrpske nacionalnosti.22Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str. 344, http://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf\nNakon završetka rata 1995. godine, Srpska dobrovoljačka garda je rasformirana, Ražnatović je postao više politički aktivan pošto je oformio Stranku srpskog jedinstva još 1993. godine. Takođe, otvorio je veliki broj preduzeća u Srbiji. Kupio je i fudbalski klub “Obilić”.\nNakon raspuštanja SDG-a, jedan deo dobrovoljaca prešao je u Jedinicu za specijalne operacije, a drugi se vratio kriminalu.23Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.html\nŽeljko Ražnatović je ubijen 15. januara 2000. godine u hotelu “Interkontinental” u Beogradu. Danas se zna ko su direktni izvršioci ubistva, ali se pozadina ubistva, kao ni organizator i motiv nikada nisu saznali. Javnost je obaveštana o postojanju optužnice protiv Arkana u martu 1999. godine, a tek nakon njegove smrti objavljen je sadržaj optužnice. Međunarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju teretio ga je za zločine u Sanskom Mostu koji su počinjeni u septembru 1995. godine.24Optužnica tužilaštva MKSJ protiv Željka Ražnatovića: https://www.icty.org/x/cases/zeljko_raznjatovic/ind/bcs/arkan970923bcs.pdf\nTokom opsade grada Vukovara koja je započela na leto 1991, veliki broj dobrovoljaca iz Srbije došao je u istočnu Slavoniju na ratište. Jedan od dobrovoljaca bio je i Slobodan Medić Boca iz Šida, koji se zajedno sa bratom Aleksandrom Medićem uputio u Vukovar.25Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.html Oni su zajedno sa svojim društvom iz Šida osnovali “Škorpione” krajem 1991. ili početkom 1992. godine.26Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str. 675, https://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf\nOva jedinica je bila stacionirana u selu Đeletovci, opština Nijemci, gde su se nalazili izvori nafte i naftna polja.27Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.htmlNjihov zadatak bio je čuvanje naftnih polja i granice Srbije i Republike Srpske Krajine. Eksploatacija nafte iz Đeletovaca, ali i hrastovina koja se nalazila u obližnjim selima, služila je pre svega za ostvarivanje velikog profita koji je išao na ruku državi Srbiji. Sav promet je kontrolisala Služba državne bezbednosti, na čelu sa Stanišićem i Simatovićem, koji su veliki deo profita uzimali za državne potrebe, a sledeći na redu je bio Željko Ražnatović Arkan.28Dejan Anastasijević, Kratka istorija paravojnih jedinica u jugoslovenskim ratovima 1991-1995 – Grabljive zveri i otrovne bube, YU istorija, http://yuhistorija.com/serbian/ratovi_91_99_txt01c9.html\nŠkorpioni su u svom sastavu imali komandu i dve čete, čitava jedinica brojala je između dvesta i četiristo ljudi, a oružje, uniformu, opremu i plate obezbeđivala je Naftna industrija Republike Srpske Krajine.29Fond za humanitarno pravo, Škorpioni – od zločina do pravde (Beograd: FHP, 2007), http://www.hlc-rdc.org/wp-content/uploads/2012/06/Skorpioni.pdf\nU junu i julu 1995. godine, Jovica Stanišić i Franko Simatović poslali su Škorpione i SDG, pod komandom Vasilija Mijovića, funkcioniera SDB-a, na područje oko Trnova i na Treskavicu u zajednička dejstva s pripadnicima MUP-a Republike bosanskih Srba i VRS-a, gde su Škorpioni počinili zločine.30Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str. 707, https://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf\nDana 17. jula 1995. godine u selu Trnovo kod Sarajeva (Bosna i Hercegovina), “Škorpioni” su streljali šest muškaraca bošnjačke nacionalnosti koji su zarobljeni samo nekoliko dana ranije u okviru napada VRS na zaštićenu zonu UN-a Srebrenicu. Ova ubistva su snimljena i sačuvana na video kaseti koja je pronađena u jednom video klubu u Šidu 2005. godine. Snimak sa video kasete je prikazan na suđenju Slobodanu Miloševiću.\nNakon završetka rata na području Hrvatske i Bosne i Hercegovine 1995. godine i potpisivanjem Erdutskog sporazuma između Hrvatske i predstavnika SRJ u kojem je Hrvatska htela da povrati svoje teritorije, a Srbija pristala na to u zamenu za garantovanje svih ljudskih i manjinskih prava Srbima koji su ostali da žive na tim područjima, Škorpioni su ostali bez posla obezbeđivanja naftnih polja u Đeletovcima. Više se nisu vodili kao pripadnici Srpske Vojske Krajine. Jedinica je opstala i van ratnih dejstava, a nakon 1995. godine ušli su u rezervni sastav Specijalne antiterorističke jedinice u sklopu MUP-a Srbije.31Prvostepena presuda MKSJ Stanišić i Simatović, predmet br. IT-03-069-T, str. 707, https://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/IT-03-69/JUD257R0000438965.pdf\nPočetkom NATO intervencija na Saveznu Republiku Jugoslaviju marta 1999. godine, Škorpioni su upućeni na teritoriju Kosova i 28. marta, u Podujevu, ušli su u prvu albansku kuću i ubili četrnaest civila albanske nacionalnosti, među kojima je bilo dece i žena. Samo petoro dece je preživelo.\nPočetak raspada Jugoslavije značio je i ekspanziju nacionalističkih ideja u svim državama SFRJ. Tako se u Srbiji 1991. godine pojavila ekstremno desničarska Srpska radikalna stranka, na čelu sa Vojislavom Šešeljom.\nVojislav Šešelj se početkom 1990ih prvo istakao kao predsednik Srpskog slobodarskog pokreta, koja je bila marginalna politička organizacija sa idejom da svi Srbi treba da žive u jednoj državi.32Sonja Biserko, Proces Vojislavu Šešelju: Raskrinkavanje projekta Velika Srbija, (Beograd: Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, 2009), str 159, http://yuhistorija.com/serbian/doc/Proces%20Vojislavu%20Seselju.pdfOva organizacija bila je izuzetno antikomunistički nastrojena, sa ciljem da “obnovi nacionalno, duhovno, kulturno, ekonomsko i političko jedinstvo srpskog naroda, za puno međusobno razumevanje i solidarnost Srba vernika i Srba ateista, za bratsku slogu Srba pravoslavaca, Srba muslimana, Srba katolika i Srba protestanata.”33Sonja Biserko, Proces Vojislavu Šešelju: Raskrinkavanje projekta Velika Srbija, (Beograd: Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, 2009), str 159, http://yuhistorija.com/serbian/doc/Proces%20Vojislavu%20Seselju.pdf\nIako mala, ova organizacija nije dugo postojala. U martu 1990. veliki broj članova prešao je u Srpski pokret obnove, kojI su zajedno osnovali Vuk Drašković i Vojislav Šešelj. Već posle nekoliko meseci od nastanka SPO-a, u junu 1990. došlo je do podele i sukoba unutar stranke, te jedna frakcija na čelu sa Vojislavom Šešeljom osniva novu organizaciju – Srpski četnički pokret.34Sonja Biserko, Proces Vojislavu Šešelju: Raskrinkavanje projekta Velika Srbija, (Beograd: Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, 2009), str 161, http://yuhistorija.com/serbian/doc/Proces%20Vojislavu%20Seselju.pdfNjihov program jasno precizira teritorije koje bi trebalo da obuhvataju teritoriju Velike Srbije: čitava teritorija današnje Srbije i Kosova sa zapadnim granicama Karlovac-Karlobag-Ogulin-Virovitica.35Velika Srbija, br. 2, godina I (1990): naslovna stranaSvakodnevni govor mržnje prema nacionalnim manjinama, a posebno prema Hrvatima, doneo je Vojislavu Šešelju veliku popularnost među stanovništvom u Srbiji. Na predsedničkim izborima u Srbiji u decembru 1990. osvojio je peto mesto, sa malo više od 96 hiljada glasova.36Vreme Web Specijal, Predsednički izbori 1990, https://www.vreme.com/cms/view.php?id=1484307\nVeć 23. februara 1991, Srpski četnički pokret ujedinjuje se sa velikim brojem lokalnih odbora Narodne radikalne stranke, na čijem čelu je bio Tomislav Nikolić, u Srpsku radikalnu stranku. Njen program bio je identičan programu Srpskog četničkog pokreta. Prva tačka tog programa podrazumevala je: “obnavljanje slobodne, nezavisne i demokratske države na Balkanu koja će obuhvatiti celokupno srpstvo, sve srpske zemlje, što znači da će u svojim granicama imati pored sadašnje oktroisane srbijanske federalne jedinice, srpsku Makedoniju, srpsku Crnu Goru, srpsku Bosnu, srpsku Hercegovinu, srpski Dubrovnik, srpsku Dalmaciju, srpsku Liku, srpski Kordun, srpsku Baniju, srpsku Slavoniju i srpsku Baranju.”37Glavni odbor Srpske radikalne stranke, “Programska deklaracija Srpske radikalne stranke”, Velika Srbija br. 9, (1991): 6Ciljeve koji su proklamovani u programu nije bilo moguće ostvariti bez masovnih kršenja ljudskih prava.\nSrpska radikalna stranka osniva krizni štab na čelu sa Ljubišom Petkovićem sa ciljem “da pomogne i zaštiti srpski narod gde god je ugrožen”.38Dejan Anđus, “Ljubiša Petković – čovek na čelu kriznog i ratnog štaba SRS”, Velika Srbija, br. 11, (1991): 12-13 Dva dana nakon što je “krnje” Predsedništvo SFRJ utvrdilo da postoji “neposredna ratna opasnost na teritoriji SFRJ”, 3. oktobra 1991. godine, krizni štab postao je ratni štab, a Vojislav Šešelj je uklonio Ljubišu Petkovića sa ove funkcije jer se pokazalo da je on “agent Službe državne bezbednosti Srbije”.39Reynand Theunens, Dobrovoljci SRS/SČP i sukob u Hrvatskoj i BiH, Izveštaj veštaka Tima vojnih analitičara (IT-03-67), mart 2006, str 159\nU maju 1991. godine, dolazi do prvih sukoba na teritoriji istočne Slavonije, preciznije u Borovu selu. U tom sukobu učestvovali su dobrovoljci Srpske radikalne stranke kao, koji su kao dobrovoljci došli na slavonsko ratište regrutacijom preko lokalnih odbora u Srbiji, Hrvatskoj i Bosni. Oni su na slavonsko ratište došli uz prećutno odobrenje vlasti Republike Srbije, a bili su nazvani “četnici” ili “šešeljevci”.40Reynand Theunens, Dobrovoljci SRS/SČP i sukob u Hrvatskoj i BiH, Izveštaj veštaka Tima vojnih analitičara (IT-03-67), mart 2006, str 97 Oni su u velikoj većini slučajeva bili deo već postojećih struktura Teritorijalne odbrane (TO).\nVojislav Šešelj je u izjavama koje je davao domaćim i stranim medijima tvrdio da su dobrovoljci SRS delovali potpuno nezavisno.41Reynand Theunens, Dobrovoljci SRS/SČP i sukob u Hrvatskoj i BiH, Izveštaj veštaka Tima vojnih analitičara (IT-03-67), mart 2006, str 149 Međutim, povremeno je davao izjave iz kojih je moglo da se utvrdi da je on bio direktno povezan sa dobrovoljcima tako što je ove jedinice obilazio na ratištu.42Reynand Theunens, Dobrovoljci SRS/SČP i sukob u Hrvatskoj i BiH, Izveštaj veštaka Tima vojnih analitičara (IT-03-67), mart 2006, str 149 Sa druge strane, Ljubiša Petković koji je bio na čelu kriznog štaba, imao je veoma bliske veze sa Ljubomirom Domazetovićem, koji je u to vreme bio načelnik Treće uprave pri Generalštabu oružanih snaga SFRJ.43Reynand Theunens, Dobrovoljci SRS/SČP i sukob u Hrvatskoj i BiH, Izveštaj veštaka Tima vojnih analitičara (IT-03-67), mart 2006, str 171 Takođe, postojale su i bliske veze kriznog štaba SRS sa komadantom Novosadskog korpusa JNA Andrijom Biorčevićem.\nObuka dobrovoljaca SRS vršena je u kasarni u Bubanj Potoku, kasarni “4. juli” (Voždovac) i kasarni “Maršal Tito” (Topčider), kao i u Centru za obuku u Prigrevici (kod Apatina), kojim je rukovodio Jovo Ostojić, bliski saradnik Vojislava Šešelja i član Srpske radikalne stranke.44Reynand Theunens, Dobrovoljci SRS/SČP i sukob u Hrvatskoj i BiH, Izveštaj veštaka Tima vojnih analitičara (IT-03-67), mart 2006, str 171 U kasarni u Bubanj Potoku dobrovoljci su dobijali uniforme, oružje i municiju. Iako su dobrovoljci SRS bili integrisani u jedinice lokalnog srpskog TO i bili pod komandom JNA, što pokazuje dokumentacija koja se odnosi na operacije u Hrvatskoj i BiH, izjave dobrovoljaca SRS pokazuju da je ratni štab SRS dobrovoljcima u nekim slučajevima izdavao naredbe i razmenjivao operativne informacije o učešću na ratištu.45Reynand Theunens, Dobrovoljci SRS/SČP i sukob u Hrvatskoj i BiH, Izveštaj veštaka Tima vojnih analitičara (IT-03-67), mart 2006, str 173 Pored Borova sela, pripadnici ovih formacija u Hrvatskoj su učestvovali u borbama u Tenji, Silašu, Voćinu, Vukovaru, gde su počinili ratne zločine. U Vukovaru su delovali u sastavu i pod komandom dva lokalna srpska odreda TO – Petrova Gora i Leva Supoderica, koji su do 21. novembra 1991 (ubistva hrvatskih zarobljenika na Ovčari) bili potčinjeni JNA.46Reynand Theunens, Dobrovoljci SRS/SČP i sukob u Hrvatskoj i BiH, Izveštaj veštaka Tima vojnih analitičara (IT-03-67), mart 2006, str 242\nNa području Bosne i Hercegovine, JNA 1991. učestvuje u preuzimanju vlasti u opštinama u kojima su Srbi bili većina. Dobrovoljci SRS iz Srbije, kao i lokalni pripadnici SRS, zajedno sa drugim paravojnim jedinicama iz Srbije, učestvovali su u preuzimanju vlasti u Zvorniku, Bijeljini, Bosanskom Šamcu i Brčkom. U svakoj od navedenih opština počinjeni su zločini nad civilnim stanovništvom.\nAlma Pecković, ćerka Ajše Šabanović, ubijene u Bijeljini 2. aprila 1992. godine, 14. januara 2016. godine, u izjavi za dnevni list “Danas”, opisala je kako su izgledali ti dani: “U međuvremenu, tog 2. aprila na Radio Bijeljini čuo se proglas da sve mjesne zajednice organizovano skupe sve naoružanje i da se ono preda u SUP. U našoj ulici je bilo tri lovačke puške i dva pištolja sa urednim dozvolama. To smo skupili, i moj muž je riješio zajedno sa još dvojicom momaka iz ulice da odu sa autom i bijelom zastavom do SUP-a i to predaju. Muž mi je kasnije rekao da je to uradio zbog toga kako bi tamo nekoga sreo u policiji i provjerio tu informaciju koju su mu rekli… Otišao je tamo i stvarno iz policije su mu dali dva policajca i auto da sjedne i da ode na lice mjesta i da provjeri tu informaciju, jer navodno ni oni nisu bili sigurni a nisu ni znali. Kad je stigao sa policijskim autom i dva policajca, koji su bili korektni, na lice mjesta uvjerio se da je na trotoaru ležala moja majka u bijelom džemperu, koju je prepoznao, i muškarac u kožnoj jakni kojeg je takođe prepoznao, a bio je to Abdurahman Pajaziti, vlasnik buregdžijske radnje koja je bila do kuće mojih roditelja. Treću žensku osoba koja je ležala na istom mjestu moj muž nije prepoznao, a bila je to supruga Abdurahmana, tek ćemo kasnije saznati… Kad je ponovo stigao do SUP-a, tamo ga je čekao izvjesni Pero Simić, novinar, koji je tražio od njega neki razgovor ili da da neki proglas preko Radio Bijeljine, kako je navodno u Bijeljini sve sigurno i čisto. On je taj intervju izbjegao ni sam se ne sjeća kako, i vratio se kući sav potresen i isprepadan… Odmah posle njegovog dolaska krenuli smo prema kasarni a za nama onako spontano još mještana naše ulice u kojoj smo živjeli smatrajućii znajući da moj muž tamo radi i da će ako budu tamo, biti možda malo više zaštićeniji. Došli smo nekako do kasarne i tu su nas zaustavili maskirani civili, naoružani do zuba, pripadnici Srpske radikalne stranke koji su na glavama imali kape sa kokardama. Nisu nas puno maltretirali, psovali su samo „balijsku majku“ i rekli da se vratimo odakle smo došli. Nismo imali drugog izbora i krenuli smo nazad. Usput nas je zaustavio naš kućni prijatelj Mire Hanušić i odveo nas kod njega da se ne bi izlagali daljoj opasnosti jer je naša kuća bila udaljena dva kilometra. Prihvatili smo to i ostali kod njega do nedelje, 5. aprila.\nU međuvremenu se čuo ponovo proglas na Radio Bijeljini da se može otići do gradske bolnice i tamo pronaći i pokupiti nastradali u navodnim uličnim borbama. Moj muž i ja smo krenuli prvo kod moje tetke koja živi u blizini kuće mojih roditelja. Imala sam neki poseban strah i predosjećaj i stalno sam pitala muža je li on zna nešto, pošto se u kući mojih roditelja niko nije mi javljao na telefon od četvrtka prije podne. Tješio me je i ujedno pripremao za najgore, ali mi nije ništa rekao. Kad sam se približila tetkinoj kući, čini mi se da mi je sve bilo jasno. Ušla sam unutra i izgovorila samo: tetka, jesu li svi… Ona je samo zapomagala i bilo mi je sve jasno… Više ne znam šta je bilo sa mnom.\nPosle je muž otišao i pokupio ih ispred mrtvačnice gradske bolnice. Tamo su ležali na travi pokriveni bijelim čaršafom a bilo ih je po priči mog muža oko tridesetak… Tu se našao čovjek iz pogrebnog koji mu je dao plastične vreće i on je uz pomoć nekih prijatelja koji su se našli tu tražeći svoje mrtve uspio pokupiti i prevesti do porodične kuće gdje su i pobijeni. Uspio je nekako sakupiti komšije i nešto rodbine i sahraniti ih na obližnjem groblju. Bilo ih je toliko da skoro nije imao ko nositi te mrtve do njihovog posljednjeg boravišta. Rekao mi je i to da skoro nije mogao prepoznati oca od udaraca i ozljeda a da je bratu falilo skoro pola glave, najvjerovatnije pogotkom metka iz snajpera. Nađen je u džamijskom dvorištu preko puta naše kuće kao i komšija Muhamed… U dvorištu naše kuće bili su još po priči preživjelih svjedoka još nekolicina ubijenih, zapravo svi članovi porodice Pajazit, kao i dva radnika.\nPreživjeli iz podruma naše kuće su mi kasnije rekli da su izlazeći napolje vidjeli izvjesnog Mirka Simića, naoružanog i sa kokardom na glavi. Stajao je na trotoaru sa još dvojicom pripadnika četničkog pokreta. Bio je tu i izvjesni Brano Šumar, kojeg su prepoznali, a ostali koji su učestvovali u ovim gnusnim i svirepim ubistvima bili su pripadnici Srpske dobrovoljačke garde – arkanovci.”47Snežana Čongradin, “Za smrt najbližih krivim “arkanovce”, Danas, Društvo, 14.1.2016. https://www.danas.rs/drustvo/za-smrt-najblizih-krivim-arkanovce/\nSaranda, Fatos, Genc, Jehona i Ljirije Bogujevci su imena petoro dece koji su preživeli podujevački zločin, sa teškim telesnim povredama. Nakon 28. marta 1999. godine i ubistva 14 članova njihove porodice, prebačeni su u Prištinu na lečenje, a zatim i u Mančester (Velika Britanija).\nPreživeli članovi porodice Bogujevci su u nekoliko navrata javno ispričali svoju priču: “Policijski auto se zaustavio ispred naše kuće. Napustili smo dom i premestili se dublje u baštu. Nešto kasnije pojavili su se vojnici i izveli nas napolje. Otac i ujak u tom trenutku nisu bili sa nama, krili su se u gradu, nadajući se da ćemo mi biti bezbedni, jer su ostale samo žene i deca. Vojnici su nas poveli u susednu baštu. Sve vreme su nas psovali i vikali na nas. Na ulici ispred policijske stanice su nas postrojili. Sa nama je bio i otac Enver Durićija, koji je bio u sedamdesetim godinama. Potom su nas vratili u baštu i tada smo videli moju majku koja je bila ustreljena. Tamo je bilo i dece, molili su da njima ne učine ništa nažao. Međutim, oni su počeli da pucaju na nas”.48Amra Zejneli Loxha, Branka Mihajlović, “Čime je ubica porodice Bogujevci zaslužio slobodu?”, Radio Slobodna Evropa, 26. april 2018: https://www.slobodnaevropa.org/a/kosovo-podujevo-skorpioni-bogujevci/29193249.html\nVilim Karlović jedan je od svedoka koji su svedočili na suđenju Vojislavu Šešelju pred MKSJ. Karlović se u nekom trenutku opsade Vukovara sklonio u vukovarsku bolnicu, misleći da je tu najbezbedniji. Iz bolnice je, međutim, izveden 20. novembra ujutro i zajedno sa još oko 300 hrvatskih vojnika i ranjenika autobusima odvezen u kasarnu JNA, odakle je većina zarobljenih prebačena do hangara na poljoprivrednom dobru Ovčara. Tamo je, kaže, oformljen špalir od oko 150 ljudi koji su rukama, nogama, kundacima i šipkama tukli zarobljenike pri ulasku u hangar. Karlović kaže da su u tome prednjačili “četnici”, ali su učestvovali i vojnici JNA i “teritorijalci”. Dok je čekao da uđe u hangar svedok je počeo razgovor sa izvesnim vojnikom JNA koji se predstavio kao “Štuka”. Kada se ispostavilo da imaju zajedničkog poznanika, svedok ga je pitao može li nekako da mu pomogne. Iako se prvo opirao, “Štuka” je uz pomoć jednog kapetana JNA izveo Karlovića iz hangara. “Štukino” pravo ime je, inače, Spasoje Petković i na suđenju za Ovčaru pred beogradskim Većem za ratne zločine mu je dodeljen status “svedoka-saradnika”. Karlović je sa Ovčare odveden u preduzeće Modateks, gde je prenoćio, da bi ujutro 21. novembra bio prebačen na Velepromet gde je sa još 20 Hrvata zatvoren u zgradu koju su zvali “Stolarija”. Tog dana su, po njegovom sećanju, “četnici” izveli iz prostorije i potom ubili dva srednovečna čoveka i jednog dečaka od 12-13 godina. Karlović nije ulazio u to kojoj su jedinici pripadali dobrovoljci koje je nazivao “četnicima”, osim što je opisao da su to bili vojnici sa šajkačama, šubarama i kokardama, za koje je verovao da ih regrutuje Srpska radikalna stranka. Svedok je ispričao da su ga 21. novembra predveče tri “četnika” odvela iz Veleprometa u jednu kuću u vukovarksom naselju Petrova Gora. Tu ga je dočekalo 20 četnika koji su odmah počeli da ga biju i pale svećama. U maltretiranju su se naročito istakli dobrovoljci pod nadimcima “Belgija” i “Čeda”, a izvesni Miljan ili Smiljan mu je razbio flašu o glavu i njome ga isekao po telu. Sve vreme, u kući se nalazila i žena koja je nagovarala “četnike” da ga siluju, a Karlović nije siguran da li joj je ime Daca ili Jaca.49Sonja Biserko, Proces Vojislavu Šešelju: Raskrinkavanje projekta Velika Srbija, (Beograd: Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, 2009), str. 349-351. https://yuhistorija.com/serbian/doc/Proces%20Vojislavu%20Seselju.pdf\nSaranda Bogujevci iz Podujeva svedoči o ubistvu 14 žena i dece iz porodica Bogujevci i Durići, 28. marta 1999. godine u Podujevu. Među ubijenima je bilo 8 članova njene uže porodice. Saranda je tom prilikom je teško ranjena. Imala je 14 godina.\nSemira Ibrahimovića, čijeg su oca ubili pripadnici paravojne jedinice Škorpioni, svedoči o zločinima koje su pripadnici te jedinice počinili u Trnovu (BiH) u julu 1995. godine.\nJusuf Trbić, Bošnjak iz Bijeljine, svedoči o tome kako su ga pripadnici Srpske dobrovoljačke garde mučili i tukli u aprilu 1992. godine.\nDragan Vasiljković, komadant Knindži, osuđen je u Hrvatskoj na trinaest i po godina zatvora za ratne zločine nad hrvatskim civilima i ratnim zarobljenicima. Proglašen je krivim da je u junu i julu 1991. godine, počinio zločine na kninskoj tvrđavi, gde su zlostavljani hrvatski policajci i vojnici, kao i da je učestvovao u napadu na policijsku stanicu u Glini i okolnim selima u julu 1991. godine, kada su ubijeni jedan civil i jedan novinar.50Milica Stojanović, Anja Vladisavljević, “Hrvatska oslobodila Kapetana Dragana”, Balkan Insight, 28.3.2020, https://balkaninsight.com/2020/03/28/hrvatska-oslobodila-kapetan%D0%B0-dragan%D0%B0/?lang=srNakon odslužene kazne, pušten je iz zatvora 28. marta 2020. godine.\nZa zločine u Bijeljini, pripadnici Srpske dobrovoljačke garde nikada nisu odgovorali. Alma Pečković podnela je krivičnu prijavu protiv NN lica Tužilaštvu za ratne zločine u Srbiji. U medijima postoji informacija da je čovek sa čuvene fotografije Rona Haviva, gde vojnik udara Ajšu Šabanović koja mrtva leži na trotoaru, Srđan Golubović. On je bio uhapšen u Beogradu 2012. godine zbog posedovanja droge.\nČetiri godine nakon zločina u Podujevu, počelo je suđenje Saši Cvjetanu, pripadniku “Škorpiona”, pred Okružnim sudom u Beogradu. Petoro preživele dece svedočilo je u ovom postupku, a 2005. godine Saša Cvjetan je pravosnažno osuđen na dvadeset godina zatvora za učestvovanje u ubistvu četrneast albanskih civila i teško ranjavanje petoro dece.51Presuda Okružnog Suda u Beogradu u postupku protiv Saše Cvjetana, 2005, http://www.hlc-rdc.org/wp-content/uploads/2018/04/Sasa_Cvjetan-presuda-17.06.2005.pdfIako se nikada nije pokajao za zločine koje je počinio, Saša Cvjetan je 22. marta 2018. godine, pušten na slobodu nakon odslužene dve trećine kazne.52Radio Slobodna Evropa, “FHP: Bivši “Škorpion”Saša Cvjetan pušten je na slobodu”, 25.4.2018, https://www.slobodnaevropa.org/a/29191317.html\nDruge pripadnike Škorpiona koji su takođe učestvovali u ovom zločinu, Željka Đukića, Dragana Medića i Dragana Borojevića, 2010. godine, odeljenje Višeg suda za ratne zločine u Beogradu, pravosnažno je osudilo na po dvadeset godina zatvora, a Miodraga Šolaju na petnaest godina zatvora.53Presuda Apelacionog suda u postupku protiv Željka Đukića, Dragana Medića, Dragana Borojevića i Miodraga Šolaje, 3/2010, http://www.hlc-rdc.org/wp-content/uploads/2012/03/5.-Podujevo-I-Idrugostepena-presuda-K%C5%BE1-Po-2-3-10.pdfDejan Demirović, koji je pobegao u Kanadu još 2001. godine, izručen je Srbiji četiri godine kasnije i postao svedok-saradnik u navedenom postupku.\nSuđenje za streljanje 200 ratnih zarobljenika na poljoprivrednom dobru “Ovčara”, kod Vukovara, u kojem su učestvovali pripadnici TO Vukovara i dobrovoljačke jedinice “Leva supoderica”, počelo je u martu 2004. godine. Prva prvostepena presuda je doneta 2005. godine i ubrzo je ukinuta, pa je u ponovljenom suđenju doneta nova prvostepena presuda 2009. godine. Apelacioni sud je 2010. godine pravnosnažno okončao postupak i deo optuženih osudio na kazne zatvora u rasponu od 5 do 20 godina, a petoricu je oslobodio. Vrhovni kasacioni sud ukinuo je 2014. godine pravnosnažnu presudu i predmet vratio Apelacionom sudu na ponovno odlučivanje.54Fond za humanitarno pravo, Slučaj Ovčara: 14 godina čekanja pravde, https://www.hlc-rdc.org/?p=34727\nPoslednjom pravnosnažnom presudom Apelacionog suda, donetom 24. novembra 2017. godine (o kojoj je javnost obaveštena 12. januara 2018. godine), potvrđena je prvostepena presuda u odnosu na optužene Miroljuba Vujovića, Stanka Vujanovića, Predraga Milojevića (20 godina) i Gorana Mugošu (5 godina); Miroslavu Đankoviću i Ivanu Atanasijeviću kazna je smanjena sa 20 na po 15 godina zatvora, a Saši Radaku na pet godina zatvora. Nadi Kalabi pooštrena je kazna sa devet na 11 godina. Oslobođeni su Milan Vojnović, Jovica Perić, Milan Lančužanin i Predrag Dragović, koji su prvostepeno bili osuđeni na 15, 13, šest i pet godina zatvora. Đorđe Šošić je tokom postupka pred Apelacionim sudom preminuo.55Fond za humanitarno pravo, Slučaj Ovčara: 14 godina čekanja pravde, https://www.hlc-rdc.org/?p=34727\nProtiv Vojislava Šešelja vodio se postupak pred Međunarodnim krivičnim tribunalom za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) od 2003. godine. Oslobođen je 2016. godine prvostepenom presudom, a dve godine kasnije Žalbeno veće Mehanizma za međunarodne krivične tribunale ukinulo je ovu presudu i osudilo Šešelja na deset godina zatvora za prisilnu deporataciju i podsticanje deportacije Hrvata iz Vojvodine.56Drugostepena presuda MKSJ u predmetu Šešelj,2018, Sajt MKSJ: http://icr.icty.org/LegalRef/CMSDocStore/Public/BCS/Judgement/NotIndexable/MICT-16-99-A/JUD282R0000519918.pdf Vjericu Radetu, Petra Jojića i Jovu Ostojića, funkcionere Srpske radikalne stranke, Tribunal u Hagu je optužio da su tokom trajanja postupka protiv Vojislava Šešelja nudili mito, pretili i ucenjivali svedoke koji su trebali da svedoče u navedenom postupku, te je 2015. godine izdat nalog za njihovo hapšenje. Viši sud u Beogradu odlučio je da nema zakonskog osnova za izručenje troje radikala jer Zakon o saradnji sa Haškim tribunalom podrazumeva samo izručenje optuženih za ratne zločine. U februaru 2020, Žalbeno veće Mehanizma za krivične sudove, pravosnažno je odlučilo da se Jojiću i Radeti sudi u Hagu. Jovo Ostojić je u međuvremenu preminuo.\nDvadeset pet godina nakon rata, Srpska radikalna stranka i dalje postoji i deluje. Program u kome pozivaju na stvaranje Velike Srbije se nije promenio57Program Srpske radikalne stranke, https://www.srpskaradikalnastranka.org.rs/files/dokumenta/program_2019.pdf, a nakon izlaska iz zatvora Vojislav Šešelj nastavio je sa govorom mržnje prema nacionalnim manjinama, pogotovo prema Albancima i Hrvatima. Na parlamentarnim izborima 2016. osvojili su preko 300 hiljada glasova i malo više od 8 posto podrške građana Srbije.58Republički zavod za statistiku, Izbori za narodne poslanike Narodne skupštine Republike Srbije, maj 2016, str. 9, https://publikacije.stat.gov.rs/G2016/Pdf/G20166001.pdf\nIako osuđen za ratne zločine, Vojislav Šešelj je i dalje narodni poslanik, što je protivno Zakonu o izboru narodnih poslanika, gde se u članu 88 navodi da poslaniku prestaje mandat ukoliko “je pravosnažnom sudskom odlukom osuđen na kaznu zatvora bezuslovno u trajanju od najmanje šest meseci”.59Zakon o izboru narodnih poslanika (“Službeni glasnik RS”, br. 35/2000) https://www.paragraf.rs/propisi/zakon_o_izboru_narodnih_poslanika.html Umesto inicijativa koje bi obeležile ubistva i proterivanje Hrvata u Vojvodini, Vojislav Šešelj je otkupio zemljište na mestu zločina, a u mestu Hrtkovci je održana glavna skupština SRS-a 2018. godine.\nU senci obeleževanja godišnjica od početka NATO intervencije 24. marta, ostaju zločini koji su se dogodili nad kosovskim Albancima, a koji su se intenzivirali u periodu od 24. marta do kraja maja 1999. godine. Tako se državni vrh Srbije danas ne seća porodice Bogujevci, iako je kroz presudu o naknadi štete iz 2016. godine država Srbija priznala da je odgovorna za ovaj zločin. 60 Fond za humanitarno pravo, Prva presuda o odgovornosti države za zločin na Kosovu: Odšteta porodicama žrtava zločina u Podujevu, 8.4.2016. http://www.hlc-rdc.org/?p=31649&lang=en\nU Kulturnom centru Beograda 2013. godine otvorena je izložba u produkciji Hartefakt fonda pod nazivom „Bogujevci/ vizuelna istorija, omaž svim porodicama i žrtvama rata“, koju su zajednički osmislili i realizovali Saranda, Fatos i Jehona Bogujevci.\nIzložba se sastoji iz četiri povezane celine: dnevne sobe, bolnice, porodičnog stabla i sudnice i pokušaj je da se ispriča priča o masakru, patnji, oporavku, ali i želji za istinom i pravdom. Na poziv Nataše Kandić, osnivačice Fonda za humanitarno pravo, na izložbu su došli tadašnji komandant SAJ-a Spasoje Vulević, kao i doktor Dragan Marković, takođe pripadnik SAJ-a, koji su spasili petoro dece iz Podujeva. Izložba je izazvala veliki broj reakcija u Srbiji, a posetio je i Ivica Dačić, tadašnji premijer Srbije.\nKomemorativne prakse civilnog sektora, aktivista i porodica žrtava poput uličnih akcija, izložbi, predloga za postavljanje tradicionalnih spomenika i predstavljanja publikacija koje govore o zločinima paravojnih formacija ostaju jedini vid sećanja usled monopola države Srbije nad memorijalizacijom žrtava tokom ratnog raspada Jugoslavije. Ovaj monopol se najviše ogleda u postojanju Zakona o ratnim memorijalima od 2018. godine koji zabranjuje prakse sećanja koje nisu u skladu sa “oslobodilačkom tradicijom srpskog naroda”. Shodno tome, zločini paravojnih jedinica se predstavljaju kao pojedinačni inicidenti, od kojih se zvaničnici Srbije danas ograđuju, ali ne priznaju odgovornost za formiranje, snadbevanje i kontrolu jedinica čije žrtve – sem reparacija u slučaju Bogujevci – nemaju pravo na simbolično ni materijalno obeležje, kao ni obeštećenje.


Taf Toys - Fun Baby\nPočetna / Brendovi / Taf Toys\nTaf Toys je svjetski nagrađivana tvrtka za igračke i proizvode za bebe koja je specijalizirana za dizajniranje razvojnih igračaka za dojenčad te koje pomažu u stvaranju jednostavnijeg roditeljskog iskustva sa stilskim dodirom.\nTaf Toys brend usredotočen je na podršku roditeljima u izazovnim vremenima, nudeći niz proizvoda koji imaju za cilj zadovoljiti potrebe dojenčadi i njihovih roditelja, pomažući oboje u obavljanju svakodnevnih rutina uz zabavu, ljubav i brigu koja je temelj njihove strategije “Lakšeg roditeljstva”.\nTAF TOYS 2 u 1 kocke – Sort & Stack\n179.00kn Saznaj više\nTAF TOYS edukativni jastuk za bebe\nTAF TOYS – Ogledalo za auto Koala\nTAF TOYS aktivni centar Mini Moon


Hrvatska Pozvani na salušanje u Beogradu\nPiše V.P. , 31. prosinca. 2018. @ 20:19  komentari min.\nBanski dvori (Foto: Pixell) Foto: Pixell\nPiloti i zapovjednici nekadašnje JNA, okrivljeni u Hrvatskoj za raketiranje Banskih dvora 1991. godine, pozvani su po zamolbi hrvatskog pravosuđa na saslušanje pred Posebnim odjelom za ratne zločline Višeg suda u Beogradu, ali nisu dali iskaze, pozivajući se na činjenicu da nisu oslobođeni čuvanja vojne tajne, potvrdio je Hini odvjetnik okrivljenih Dušan Bratić.\n„Svi su se pozvali na obvezu čuvanja vojne tajne jer su u vrijeme djela koje im se stavlja na teret bili visoki dužnosnici tadašnje JNA ili su kao časnici bili obvezani prisegom“, rekao je za Hinu odvjetnik Dušan Bratić o saslušanju odražnom prošlog tjedna.\nVezani članci Rekonstrukcija Mislava Bage: Gdje je u trenutku raketiranja Banskih dvora bio predsjednik Franjo Tuđman? Raketiranje Banskih dvora: Podnesena kaznena prijava protiv 5 državljana Srbije, ali i pilota iz Hrvatske\nObrana niječe navode istrage kao netočne, tvrdeći, kako su prenijeli beogradski mediji, ''da je eksploziju u Banskim dvorima po nalogu Tuđmana izveo bivši general JNA Petar Stipetić, koristeći avionska ubojita sredstva iz osvojenih skladišta JNA“.\nObrana niječe navode istrage\nSudac, kako tvrdi odvjetnik Bratić, nije dopustio da se okrivljenima pročita kaznena prijava Hrvatske s prilozima, a potom je povodom izjave da je njihov jezik srpski, a pismo ćirilica, „što im za pravo daju i Ustav Srbije, zakoni obje države i međunarodno pravo, sudac okrivljene prekida upadicama te komentarima „neprimjerenim i sucu i sudu“.\nU kolovozu ove godine, tvrdi Bratić, okrivljenima, unatoč na zakonu utemeljenim primjedbama, nije omogućeno da kaznenu prijavu i zahtjev za provođenje istrage dobiju na materinskom srpskom jeziku i na ćirilićnom pismu, koje je u službenoj uporabi u Srbiji.\nNitko nije dostupan hrvatskim vlastima\nUz generala Ljubimira Bajića, nekadašnjeg zapovjednika 5. korpusa RV i PZO tadašnje JNA, te pukovnika Slobodana Jeremića, terete se i načelnik 105. lovačko-bombarderskog puka Ðuro Miličević, Čedo Knežević, referent u tadašnjem KOS-u ratnog zrakoplovstva, te dva pilota - Ratko Dopuđa i Davor Lukić.\nNitko od njih nije dostupan hrvatskim vlastima, a šesti okrivljeni, pilot Davor Lukić, hrvatski je državljanin ali se, prema informacijama istražitelja, nalazi u Južnoafričkoj Republici, u Johannesburgu, gdje radi kao civilni pilot.\nGeneral Ljubomir Bajić, koji je tada bio zapovjednik 5. zrakoplovnog korpusa korpusa JNA, kaže da je napad zapovjedio bez konzultacija s državnim vrhom, tada još uvijek Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. (Hina)


Slepi kolosek… | Poneka misao\n← Epski intermeco\nJa, antiteista →\n3 Responses to Slepi kolosek…\nIvan Popovic Miami says:\nOpet se sve stavlja u isti kos.Uzimaju se pojedinacni primeri i prikazuju kao pravilo koje je vladalo.Sto naravno nije istina.Po ovom tekstu srpski Patrijarh je uzivao u koncentracionom logoru.Ako je on uzivao,onda su to i Jevreji.Ljoticevci su bili apsolutno nebitni tokom Drugog svetskog rata.Takodje notorna je glupost da Srbi,tj. Sloveni smatraju da su iznad drugih.Posto pretpostavljam da si crnaca mozda video par puta u zivotu,a bavis se rasnim pitanjima.Evo ja cu se baviti samo cinjenicama sto naucnim,sto statistickim. Nikada ni jedan naucnik africkog porekla nije dobio Nobelovu nagradu za nauku . Nije u pitanju rasizam,vec oni jednostavno ili ne postoje ili ih ima jako malo.Drugo ni jedan afrikanac nije izumeo nikad nista sto je bitno za razvoj civilizacije i covecanstva. Dokazi mi suprotno.Trece ,IQ afrikanaca je krece od 55 do 75 (mislim na crnce,ne na Arape).Naucna cinjenica! Statisticki,80% zatvorenika u SAD su crnci,najveci deo krivicnih dela izvrsavaju crnci.Najveci rasni procenat onih koji priamju socijalnu pomoc u SAD su crnci.Najveci procenat medju rasama koji ne rade i ne zele da nadju posao su crnci.Svako negiranje naucnih cinjenica je po meni inkvizicija i totalitarizam .A,tebi bi preporucio da,posto si gradjanim sveta,preselis se u Afriku i uzivas u blagodetima rasne jednakosti.Mnogo bolje nego u rasistickom Beogradu i Srbije,jel tako?\nDožić i Velimirović su bili među povlašćenim zarobljenicima, što Jevreji nisu bili. Dožić i Velimirović su se hranili u oficirskoj kantini, što Jevreji svakako nisu. Dožić i Velimirović su uz nemačku pratnju, nakon jedva tri meseca u logoru, vraćeni u Srbiju, da agituju za naciste i njihove kolaboracioniste. Jevreji su taj logor napuštali kroz dimnjak, ne kroz kapiju. Ljotićevaca nije bilo mnogo, ali su za tako mali broj umobolnika, načinili stravične zločine, tako stravične da ih je paradigma zla, SS, krajem rata uključio u svoje redove.\nCrnce viđam svaki dan, radim sa ljudima raznih etničkih pripadnosti, tako da svoje robovlasničke fantazije zadrži za sebe i ostale rasističke bolesnike.\nCrncima je jako dugo uskraćivano pravo na normalno obrazovanje… to je “dobit” kolonizacije, kao i segregacije. Zatvorska populacija i socijalna situacija su takođe odraz društva koje forsira segregaciju i dan danas.\nPrvi Homo sapiens sapiens je bio Afrikanac, tako da je, generacijama unazad, to tvoj direktni “izumitelj”, odnosno predak.\nIQ Afrikanaca je na nivou svetskog proseka, mada iz komentara zaključujem da je tvoj na granici blage retardacije i čistog idiotizma. Uzgred, IQ Azijata je statistički nešto iznad nivoa belaca, pa mislim da je vreme da trkneš do Bloka 70 i zamoliš nekog od vlasnika kineskih radnji da te, kao intelektualno inferiornog, zaposli da čistiš… ako umeš da koristiš metlu.\nOvaj komentar ću ti odobriti samo da bi se videlo koliko ima vas poremećenih rasističkih idiota, i u kojim umobolnim stereotipijama se krećete.\nPošto ti čak ni gramatika i obično kucanje ne ide od ruke, svoj IQ si lepo pokazao… kakva poremećena budala…\nSvaka cast markoek, ne mogu suzbiti odusevljenje sto u ovoj zemlji imam istomisljenike, a po kratkom opisu vase licnosti, rekao bih i srodnu dusu. Vasi clanci se redovno pojavljuju na mom FB profilu jer ih delim i postavljam da ih svi mogu procitati (public).\nInace iako zivim i radim u jednoj od “etnicki najcistijih” (citaj:ksenofobicnoj) sredina u Srbiji, javno se deklarisem kao antiteista i kao produkt genetskog “melting pot-a” (otac: cist Srbin, direktan potomak velmoske porodice, drzaoca srednjovekovnog Grada Rudnika i jednog od ktitora manastira Vracevsnica; majka: Jermenka sa dodatkom bugarsko-makedonsko-grcko-srpskim poreklom).\nSa nestrpljenjem ocekujem vase buduce clanke.


Izvjestilac EP za Kosovo - Von Cramon: Ne želimo da RS bude moneta za ustupak Srbije Kosovu | Info-ks.net\n08.11.2021 u 11:18\nIzvjestilac EP za Kosovo Von Cramon: Ne želimo da RS bude moneta za ustupak Srbije Kosovu\nNe bih poredila Kosovo i RS kao entitet u Bosni i Hercegovini, niti bih ih na bilo koji način povezivala. To su odvojena pitanja i mi se BiH bavimo odvojeno od dijaloga Srbija-Kosovo. Ne želim da spekulišem da bosanskohercegovački entitet RS treba da bude moneta za ustupak Srbije Kosovu. To jednostavno ne želimo pošto je particija zaustavljena, izjavila je Viola Von Cramon, izvjestilac Evropskog parlamenta za Kosovo u intervjuu za Al Jazeera Balkan.\nVon Cramon je dodala i da je potrebno da se ove zemlje okrenu svojoj demokratizaciji, mirnom rješavanju unutrašnjih pitanja i punoj implementaciji reformi vezanih za Evropsku uniju, a ne stalnom stvaranju tenzija i nacionalizma.\nO tome kako ocjenjuje trenutne odnose na Zapadnom Balkanu i sa kojim se izazovima on suočava, Von Cramon je navela da aktuelna kriza podsjeća Evropsku uniju koliko je region Zapadnog Balkana važan za ukupnu evropsku bezbjednost i stabilnost.\n"Mnogo je pitanja u regionu, ali dva strukturna su dijalog Beograda i Prištine i Bosna i Hercegovina. Oba pitanja su privukla veliku pažnju i to nedavnom krizom na sjeveru Kosova (registarske tablice, borba protiv korupcije), kao i tekućom institucionalnom krizom u Bosni i Hercegovini. Nažalost, region nije bolje mjesto, niti bliži Evropskoj uniji, uprkos našim nastojanjima da ga što prije dovedemo u evropski klub", rekla je Von Cramon.\nNa pitanje hoće li odlazak Angele Merkel iz politike uticati na njemački pogled na Zapadni Balkan, Von Cramon je odgovorila da se nadaju da će nova njemačka vlada imati jači i strožiji pristup u regionu.\n"Strategija Angele Merkel u smirivanju balkanskih autokrata dovela nas je do stabilokratije umjesto demokratije i pluralizma, i to mora da se promjeni. Koalicioni pregovori još traju i još uvijek nije jasno ko će preuzeti kormilo spoljnih poslova, ali novi pristup je definitivno nešto što će doći s novom administracijom u Berlinu", navela je ona.\nViola von CramonKosovoSrbijaRS


Dusan Spasojevic, jedan od osumnjicenih za pokusaj ubistva predsednika Srpskog pokreta obnove Vuka Draskovica, nalazio se u noci kada je pucano na Draskovica na lecenju u Beogradu, izjavio je njegov advokat Slobodan Milivojevic.\nPatrijarh srpski gospodin Pavle pozvao je u petak, povodom atentata na predsednika Srpskog pokreta obnove Vuka Draskovica, "sve odgovorne faktore" u SRJ da se uzdrze od nasilja "u ovim teskim vremenima za srpski narod". "Veoma smo uznemireni vescu da je…izvrsen atentat na Vuka Draskovica, ...\nClan rukovodstva Socijalisticke partije Srbije Nikola Sainovic osudio je na konferenciji za novinare u sredu oruzani napad na lidera Srpskog pokreta obnove Vuka Draskovica ali je "sa indignaciojom" odbacio sve izjave o tome da je vlast u Srbiji umesana u taj dogadjaj.\nLider Srpskog pokreta obnove Vuk Draskovic odredio je tim od sest advokata koji ce ga zastupati na sudjenju optuzenima za atentat na njega. Beogradski advokat Borivoje Borovic rekao je u cetvrtak novinarima u Podgorici da ce, pored njega, Draskovicevi opunomocenici jos biti Gradimir Nalic, ...\nDRASKOVIC: NA REDU SU MUP, MILOSEVIC I MARKOVIC\nB92 - 21.06.2000\nPredsednik SPO Vuk Draskovic rekao je danas za B2-92 da mu imena uhapsenih ne znace nista, ali da mu mnogo toga govori cinjenica da su svi osumnjiceni iz Srbije. “Napadaci su imali logisticku podrsku za bekstvo. Sada su na redu i MUP Srbije i Slobodan Milosevic i Mira Markovic.\nDJINDJIC: BEZ KOMUNIKACIJE S DRASKOVICEM\nKoordinator Saveza za promene i predsednik Demokratske stranke Zoran Djindjic izjavio je za danasnji “Blic” da lider Srpskog pokreta obnove Vuk Draskovic vec dva meseca ne odgovara na njegove telefonske pozive i da nema nacina da s njim kontaktira.\nPREDSEDNISTVO SPO DONELO ODLUKE U SKADU SA SITUACIJOM\nB92 - 20.06.2000\nPortparol Srpskog pokreta obnove Ivan Kovacevic izjavio je danas da je Predsednistvo stranke koje je pre dva dana zasedalo u Budvi "donelo odluke koje su u skadu s dramaticnom situacijijom" u Srbiji. Na konferenciji za novinare, Kovacevic je odbio da kaze bilo kakve detalje o odlukama sa sastanka ...\nDRASKOVIC: BUDVA POGODNA ZA OPTUZIVANJE DJUKANOVICA\nPredsednik Srpskog pokreta obnove Vuk Draskovic izjavio je da je Budva bila pogodna za njegovu fizicku eliminaciju da bi, posle toga, mogao da bude optuzen crnogorski predsednik Milo Djukanovic "da je to uradio u dogovoru sa CIA, KGB, Bog te pita s kim".\nB92 - 19.06.2000\n“Blic”, 19. jun pise: J. Bulajic Miodrag Vukovic, u izjavi za „Blic", odgovara saveznom ministru Markovicu: Medijska agresija na Crnu Goru Izjava gospodina Markovica je ocekivana politicka nebuloza, koja pokazuje metastazu paranoje rezima u Beogradu, poslednjeg dikatorskog rezima u Evropi ...\nOSUMNJICENIMA ZA ATENTAT ISTICE PRITVOR\nOsumnjicenima za atentat na predsednika Srpskog pokreta obnove Vuka Draskovica istice policijski pritvor od 72 sata, nakon cega istrazni sudija mora da pokrene istragu i produzi im pritvor ili oslobodi uhapsene. Iz crnogorske policije ni u ponedeljak, do 12 sati, nisu saopsteni novi detalji o ...\nDRASKOVIC: PRED SRBIJOM SU VELIKE MUKE\nPredsednik Srpskog pokreta obnove Vuk Draskovic izrazio je bojazan u izjavi TV Crne Gore da su pred Srbijom dani i meseci velike muke i velike nesrece. "Bojim se da ce Srbija morati da plati krvavu cenu za oslobodjenje od ovog unutrasnjeg razbojnistva i agresije", rekao je Draskovic, koji se u ...


280 ml mleka– 2 jaja– 250 g brašna– 300 g šećera– 60 g biljnog ulja– 55 g kakaoa– 1,5 kašičica sode bikarbone– 60 g putera– 1,5 kašičica sirćeta– prstohvat soli\nNanesite fondan na tortu odmah nakon kuvanja, pre nego što se stvrdne. To je to, čokoladna torta je spremna.Ovaj kolač vrlo lepo ide uz kafu i razgovor sa prijateljima. Lepota ovog kolača je u tome što se može duže čuvati i sve je ukusniji. Pogodno je poneti ga na posao ili pokloniti nekoj dragoj osobi.


Holm Sundhaussen - Wikipedia\nHolm Zundhausen (nem. Holm Sundhaussen, Berlin, 17. april 1942. - Regensburg, 21. februar 2015) bio je nemački istoričar, profesor istorije Jugoistočne Evrope na Slobodnom univerzitetu u Berlinu i predsednik Naučnog saveta Instituta za istočnoevropske studije u Minhenu.\nJedan je od najznačajnijih savremenih nemačkih istoričara koji se bavio problemima srpske, jugoslovenske i balkanske istorije.\n2.1 Istorija Srbije od 19. do 21. veka\nHolm Zundhausen je rođen u Berlinu 1942. godine. Već tokom studija na univerzitetima u Berlinu i Minhenu, ispoljio je interesovanje za probleme Balkana. U svojoj doktorskoj tezi sistematski je obradio uticaj Herderovih ideja na stvaranje nacija kod naroda Habzburške monarhije. Kao asistent i stručni saradnik je svoju naučnu karijeru nastavio na univerzitetima u Hamburgu, Minhenu i Getingenu. Od 1988. je predavao na Slobodnom univerzitetu u Berlinu.\nVeć nekoliko decenija se bavio istorijom Balkana i Srbije.\nNeka od njegovih značajnih dela su:\nGeschichte Jugoslawiens 1918-1980 (1982)\nHistorische Statistik Serbiens 1834–1914 (1989)\nExperiment Jugoslawiens. Von der Statsgründung bis zum Statszerfall (1993)\nIstorija Srbije od 19. do 21. veka (2007)\nIstorija Srbije od 19. do 21. vekaUredi\n2007. godine je objavio knjigu "Istorija Srbije od 19. do 21. veka", koja predstavlja pokušaj sinteze istorije Srbije od ustanka protiv osmanske vladavine do jugoslovenskih ratova 1990-ih. Ona pored političke uključuje i društvenu, privrednu i kulturnu istoriju. Zundhausen u njoj pokušava da predoči srpsku istoriju kao posmatrač spolja i „onaj ko ovde očekuje jedan pledoaje za ili protiv Srba, taj mirne duše može odmah da odloži ovu knjigu."\nMeđu srpskim istoričarima je izazvala velike reakcije, koje se po Latinki Perović uglavnom svode na dva pitanja: da li stranac može da napiše istoriju srpskog naroda i da li je u stanju da je razume bez emocija koje, za razliku od srpskog istoričara, ne poseduje.\n↑ Autor: Holm Zundhausen[mrtav link]\n↑ „Holm Zundhausen”. Arhivirano iz originala 2010-07-03. https://web.archive.org/web/20100703154737/http://www.clio.co.rs/docs/polis/09_istorija_srbije.html.\n↑ Holm Zundhausen, intervju\n↑ Holm Zundhausen, Beogradsko predavanje\n↑ „Istorija Srbije od 19. do 21.veka”. Arhivirano iz originala 2012-05-19. https://web.archive.org/web/20120519004435/http://www.plato.rs/knjiga-Istorija-Srbije-od-19--do-21-veka-67568.\n↑ Latinka Perović, O istoriografiji i istoriji levice u Srbiji\nStranica Holma Zundhausena na Institutu na istočnoevropske studije ((de))\nHolm Zundhausen: Istorija Srbije od 19. do 21. veka (u nastavcima)\nIntervju – Holm Zundhausen, istoričar\nPoslednja izmjena na dan 1 oktobar 2021, u 06:13 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 06:13, 1 oktobar 2021.


Obrt - Krunić crno-beli?! - Sportske.net\nObrt - Krunić crno-beli?!\nIako je nedavno nedvosmisleno potvrdio da mu je velika želja da konačno zaigra za Crvenu zvezdu, Rade Krunić bi ipak mogao da krene potpuno drugim putem!\nUEFA ne zaboravlja Zvezdinu veličinu!Despot se NE vraća u ZvezduZvezdi stigla ponuda za Lazića!JSL - 9. juna žreb za novu sezonuKatai: "Ostao bih u Zvezdi"\nImajući u vidu najnoviji razvoj događaja, ne bi trebalo da iznenadi da i ovog leta na sceni bude ''transfer sapunica'' o Radetu Kruniću.\nNe treba ni podsećati na onaj zimski zaplet, kada je Rade Krunić od Donjeg Srema preko Verone stigao do čačanskog Borca, a sve uz interesovanje i želju ljudi iz Crvene zvezde da ga dovedu na ''Marakanu''.\nTo je bila i njegova velika želja, a ona je i dalje aktuelna, kao i kontakti sa Crvenom zvezdom.\nNaš najtrofejniji klub ponovo ima Krunića na spisku potencijalnih pojačanja, ali izgleda da bi moglo da dođe do novog zapleta.\nNaime, današnji ''Sport'' prenosi najnovija saznanja da je Udineze zainteresovan za ovog srpskog fudbalera, da Italijani već mesec dana pripremaju realizaciju tog transfera, pa bi Rade Krunić ipak mogao da karijeru nastavi u Seriji A posle prethodnog neuspelog pokušaja sa Veronom.\nIpak, ta opcija je još uvek u domenu spekulacija, jer klub iz Udina tek treba da izabere novog trenera, od koga će mnogo zavisiti procenat Krunićevih šansi da obuče crno-beli dres Udinezea.\nDo tada će potrajati i Zvezdine nade u konačno angažovanje ovog 21-godišnjeg ofanzivnog veziste.


Marija Karan Biografija – Poznati.info\nMarija Karan Biografija\nMarija Karan je rodjena 29. aprila 1982 godine u Beogradu. Svoju veliku popularnost duguje ulozi u filmu „Kad porastem bicu kengur“ gde joj je partner bio Sergej Trifunovic. Posle slede filmovi „Jesen stize dunjo moja“,“Sedam i po“ i „Cetvrti covek“. Oprobala se kao glumica i u inostranstvu gde je glumila u Britanskoj drami „Taksista“.


Vlada Haitija dodelila nagradu Jehovinim svedocima za pomaganje osobama sa invaliditetom\nJEZIK afrikans danski engleski fidžijski finski francuski gruzijski holandski hrvatski italijanski kineski mandarinski (pojednostavljeni) kineski mandarinski (tradicionalni) kinjaruanda litvanski mađarski norveški poljski rumunski ruski slovački slovenački srpski srpski (latinica) svahili taj ukrajinski češki španski švedski\nPORT-O-PRENS, Haiti. Kancelarija državnog sekretara za integraciju osoba sa invaliditetom na Haitiju uručila je nagradu Hrišćanskoj verskoj zajednici Jehovinih svedoka na Haitiju za svesrdno pružanje pomoći osobama sa invaliditetom. Tokom svečanosti kojoj je prisustvovao tadašnji premijer Haitija Evans Pol, portparol Jehovinih svedoka na Haitiju, Danijel Lejn, primio je nagradu u kategoriji „Komunikacijske tehnologije“ (prva slika). Svečanost je održana 3. decembra 2015, na Međunarodni dan osoba sa invaliditetom.\nJehovinim svedocima je 3. decembra 2015. uručena nagrada za pristupačnost u kategoriji „Komunikacijske tehnologije“\nIznoseći pohvale na račun Hrišćanske verske zajednice Jehovinih svedoka, šef osoblja kancelarije državnog sekretara za integraciju osoba sa invaliditetom, Gerlin Dardinjak, rekla je da „Jehovini svedoci na Haitiju ulažu velike napore kako bi osobe sa invaliditetom bile što više uključene u društvena zbivanja. Ova nagrada se ne odnosi samo na njihov trud da osobama sa invaliditetom olakšaju pristup svojim zgradama, već i na činjenicu da takvim osobama olakšavaju komunikaciju i pristup savremenoj tehnologiji time što svoje sastanke održavaju na (američkom) znakovnom jeziku, obezbeđuju publikacije na Brajevom pismu i video-sadržaje na znakovnom jeziku.“\nJehovinim svedocima je 2013. uručena Nagrada za pristupačnost zato što su uložili trud da njihova dvorana u kojoj se sastaju u Kajesu na Haitiju bude pristupačna osobama sa invaliditetom\nOvo je druga nagrada koju su Jehovini svedoci dobili nakon razornog zemljotresa na Haitiju u kome je poginulo više od 222 000 ljudi, a oko 300 000 je zadobilo povrede, zbog čega je prema nekim procenama broj osoba sa invaliditetom porastao za 15 posto. Prvu nagradu su dobili 2013, kada je kancelarija državnog sekretara za integraciju osoba sa invaliditetom odala priznanje Jehovinim svedocima za njihov trud da svoju dvoranu u Kajesu učine pristupačnom osobama sa invaliditetom.\nGospodin Lejn je rekao: „Cenimo ovu nagradu kao priznanje našem trudu da pomognemo osobama sa invaliditetom i srećni smo što to možemo učiniti u okviru našeg biblijskog obrazovnog dela.“\nMeđunarodni: Dejvid Semonijan, Služba za odnose s javnošću, tel.: +1 718 560 5000\nHaiti: Danijel Lejn, 509-2813-1560\nJehovini svedoci preselili prevodilačko odeljenje za američki znakovni jezik na Floridu\nBožja Reč na mom jeziku\nPomoć za slepe u Africi


Zlatko Jelisavac: Neverni Toma | Tacno.net\nAutor 👤Zlatko Jelisavac 25.4.2011. u 12:09\nNeverni Toma je postao istorijska ličnost ni kriv ni dužan, naime on je izričući skepticizam za Hristova čuda, uskrsnuća mrtvih, postao simbol racionalnog propitivanja sopstvenog verovanja svakog od nas: da li verovati u uskrsnuće ili ne? Ako ne verujem u uskrsnuće onda ne verujem ni u hrišćanstvo, a samim tim ni u boga? Danas se Uskrs slavi uglavnom uz farbanje jaja i popularno «tucanje» istim… Takođe, svako izabere svoje jaje koje će mu čuvati dom tokom cele godine, to jest, do idućeg Uskrsa – to jaje se zove čuvarkuća!\n«Predsednik Srpske napredne stranke (SNS) Tomislav Nikolić, večeras je iz bolnice, preko svog zamenika Aleksandra Vučića, poručio pristalicama da ga puste da do Uskrsa “razmišlja o svemu u Srbiji”, a da računaju da će onda krenuti “u najžešći politički obračun sa onima koji su Srbiju opljačkali i uništili”. (Blic, 22. 4. 2011. – Nikolić najavio «najžeći politički obračun»)\nVerovatno se pitate: kakve veze imaju Neverni Toma, Uskrs i Tomislav Nikolić? Pa, na prvu misao i nemaju nikakve bitne veze sem jedne bitne stvari, a to je verovanje (može i vera, poverenje)! Ima već dvadesetak godina kako gledam i slušam Tomislava Nikolića i svaki put ovaj čovek me zapanji svojom bezobzirnošću i ciničnim makijavelizmom. Teško da je neko na srpskoj političkoj sceni toliko težio za vlašću, a tako malo dobio, kao Tomislav Nikolić. Dugo je Toma, popularno zvani Grobar, bio u senci svog radikalskog gospodara Vojislava Šešelja i zajedno sa njim delio politička, nacionalna, moralna i svakojaka druga uverenja. Kada je Šešelj otišao dobrovoljno u Hag, Toma je ostao kao čovek od poverenja, konsilijere koji zna sve i brine o svemu. Šešelj je mogao mirne savesti da se bori sa Haškim tribunalom i spašava srpstvo od istog jer je znao da Toma čuva SRS «kao zjenicu oka svog». No, dok se Šešelj borio sa svetskim silama, NATO-om, Vatikanom i ostalim đavlima što su se popeli na nejaka srpska pleća, Toma je ispotiha započeo svoje odvajanje od «matice». Verovatno je dosadilo Tomi da bude večiti drugi u stranci, pogotovo kada «Kapo» više nije tu, i odlučio je da stvari uzme u svoje ruke. Uvideo je Toma da SRS, ili popularno zvani «radikali», gube bitku sa realnošću i da je krajnje vreme da se njihova politika promeni. Shvatio je Toma da od Ratka Mladića i ostalih srpskih legendi više vajde nema, nego se valja okretati Evropi i budućnosti. No, tu njegovu želju za promenama nisu razumeli u SRS i Toma je izbačen iz stranke uz teške kletve i prokletstva koje su mu uputile, sa govornice Skupštine, njegove dojučerašnje partijske kolege. Ode Toma, ali za sobom povede i «cvet» radikalske udruge – Aleksandra Vučića! Nova stranka koju je osnovao Tomislav Nikolić nazvana je Srpska napredna stranka, i u nju je uspeo Toma da prebaci dobar deo radikalske političke mašinerije. Već tada je SNS sa Tomom na čelu pokazao, to jest nagovestio, da će njegova glavna poltička doktrina biti – sentiment i patetika! Bilo je tu plakanja, posipanja pepelom, nuđenja sebe na žrtvu za srpsko dobro i sl. No, dok su «novi ili pak slobodni radikali» širili patetiku od koje mi se potresao probavni trakt, dotle su sa druge strane pregovarali sa raznim inostranim političkim strukturama koje su uveravali da će oni uvesti Srbiju u EU. I tako, zatrese se gora a rodi se SNS!\nInače Toma je nesvakidašnji i čudesni političar, ali i specifično ljudsko biće. Dok je bio radikal, čuvene su bile njegove izjave da mu nije žao ubijenog novinara Slavka Ćuruvije kojeg su ubili pripadnici Obaveštajne službe kao psa, rafalom uza zid… Još «legendarnija» njegova izjava je vezana za Premijera Zorana Đinđića, kojem je neposredno pred atentat zlokobno prorekao da je i Tito pre smrti imao problema sa nogom. Voleo je Toma svoje kolege političare da naziva džukelama, izdajnicima, plaćenicima, slugama i sl. Nije mu bilo teško ni da uvredi žrtve zločina, da se sprda sa ljudskom mukom i bedom. Ponekad je umeo i da izvređa čitave narode, ponešen «pravedničkim» gnevom, ali čim je Toma obukao «evropsko» odelo najedanput je došlo do promene u načinu ponašanja. A da ne pričamo o Tominoj desnoj ruci Aleksandru Vučiću. E to je jedan pravi arhinevaljalac i karijerista koji bi, radi vlasti i moći, učinio sve. Slušam ga ovih dana kako se žali na nekorektan tretman medija prema SNS-u. ON se žali! Čovek koji je krajem devedesetih umalo uspeo ono što je samo još Gebelsu uspelo u nacističkoj Nemačkoj – da ućutka potpuno slobodu mišljenja i izražavanja. Poslednjih dana, vesti na svim TV medijima započinju podacima o zdravstvenom stanju Tomislava Nikolića koji štrajkuje žeđu i glađu. O tome pišu sve novine, i uopšte, Toma je vest broj jedan. Ali svejedno, Vučić je ogorčen zbog toga što mediji, ili ne informišu, ili pak daju pogrešne vesti – kako to on predstavlja – o Tomi mučeniku koji umire od žeđi i žrtvuje se za Srbiju.\nToma Nikolić je najavio da prekida štrajk žeđu i svoje uskrsnuće baš tu negde oko samog Uskrsa! Iako su mnogi želeli da Toma umre kao heroj, mitološko biće ili čak svetac to se ipak nije desilo. Aleksandar Vučić je najavio da se Toma «vraća na čelo kolone» što verovatno znači da prekida štrajk žeđu i glađu i da nastavlja političku borbu. Ali, genealogija samog Tominog štrajka umnogočemu pokazuje u kakvom društvu i sa kakvim političarima mi moramo da živimo. Pošto nije uspeo da dobije «tajming» za izbore (Toma je predložio izbore krajem decembra, a demokrate mu rekle da ne može) on je odlučio da, posle velikog mitinga u Beogradu, otpočne sa štrajkom u kome će odbijati i vodu i hranu. Posle mitinga, na kome je objavio svoju odluku, Toma prkosno seda na stiropor i otpočinje svoj «gandijevski» otpor. Potom, kada se skup razišao, Toma prelazi u prostorije Skupštinskog kluba SNS i od tamo upućuje svoje zahteve predsedniku Tadiću i DS, odgovara na pitanja novinara, teši svoju uplakanu ženu, itd. Nakon svega dva-tri dana Nikolića prenose u neku privatnu kliniku gde je pod stalnim nadzorom tima lekara. Na svako pitanje novinara zašto je Toma u privatnoj klinici a ne na VMA (Vojnomedicinska akademija) na primer, Vučić je uvređeno odgovarao da su to besmislice i trice, i da on podržava štrajk Svetog Tome mučenika i da mu poručuje da je Srbija uz njega. Nikakvi racionalni argumenti nisu pomagali i na svako logično pitanje Vučić bi nesrećnog novinara ili voditelja «pogledom sasekao kao mačem». Optuživao je i lamentirao na sav glas kako «vlast i njihove sluge» drsko pokušavaju da miniraju pravednički štrajk Tomislava Nikolića i unose smutnju u narod. Počeo je Vučić da proklinje, besni, koluta očima i čini sve kako bi uverio javnost da je njihova borba pravedna i poštena. No, finale čitave ove burleske, koja je bila na nivou neke latinoameričke sapunice, bilo je tipično za političare kova Vučić-Nikolić. Iako nisu uspeli da dobiju datum za prevremene izbore oni su proglasili pobedu! Pobedio je narod, pobedila je SNS, pobedila je Srbija, itd i sl. Nastavili su naprednjaci da patetišu i igraju na osećanja naroda, mada su zaboravili da ljudi koji glasaju, svoj glas neće dati glumcima iz sapunskih serija. Ako i pobede onda ćemo se uveriti da oni i nemaju ništa drugo da pruže sem svojih «sapunskih opera» i patetičnih tirada o boljem životu. Ako oni pobede, bojim se šta će onda stvarno biti sa ovom namučenom zemljom? Da li ćemo opet morati trpeti tirane i njihove iracionalne načine vladanja, a pri tome gladovati?! Nemam nimalo poverenja u ove političke spodobe koje sada sebe predstavljaju kao reformatore Srbije, a bili su njen najgori i najretrogradniji deo. Oni da nas vode u EU?! Ljudi koji su do juče podržavali Ratka Mladića i samoinicijativno hteli da preimenuju ulice i trgove po imenu čoveka koji se tereti za najgore zločine protiv čovečnosti. Izvinite, ali ja nemam memoriju na nivou kišne gliste – kako je to jednom lepo rekao Rambo Amadeus – i dobro pamtim šta su sve ovi ljudi radili i govorili. I zato postavljam sebi i drugima, po ko zna koji put za poslednjih dvadeset godina, isto pitanje: Ima li života u ovoj zemlji?\nUpravo sam čuo na vestima kako Vučić poziva sve simpatizere SNS, kao i sve ljude dobre volje na otpor prema vlasti koja neće da raspiše prevremene izbore. Nekoliko puta je ovaj ursuz spomenu reč otpor i svakog puta sam osetio ledeno grčenje u stomaku… Pre više od deset godina sam bio sa Otporašima koji su se borili protiv likova kao što je Vučić, a danas on priča o opštem narodnom otporu prema vlasti. Dođe mi da kao Josip Pejaković, u jednoj od svojih besmrtnih monodrama, upitam: «Jel’ ovo ovi element, pas mu materin…?»


Pogledajte najnovije vesti iz kategorije Ljubiša Stamenković. Uvek pravovremene i tačne sportske vesti. - HotSport - Najnovije sportske vesti - Sve na jednom mestu\nDAN PRED MEČ SA ZVEZDOM: Borac ostao bez trenera!\nStefan Smuđa| 2016-04-22T19:50:00+01:00\t22. apr 2016. 19:48|6 Comments|HotSport\nPotpuno neočekivano Borac se dan pred meč protiv Crvene zvezde u Čačku razišao sa svojim dosadašnjim trenerom Ljubišom Stamenkovićem.\n22. apr 2016. 19:48\nMIODRAG BOŽOVIĆ: Zaslužili smo gol, remi je realan rezultat\nStefan Smuđa| 2016-04-10T18:42:10+01:00\t10. apr 2016. 18:41|5 Comments|HotSport, Beta\nTrener Crvene zvezde Miodrag Božović ocenio je da je remi njegovih fudbalera protiv Borca u Čačku ‘realan’ rezultat, dok je njegov kolega Ljubiša Stamenković izrazio zadovoljstvo krajnjim ishodom.\n10. apr 2016. 18:41\nČAČANI SPREMNI ZA LIDERA: San svakog igrača je da pobedi Zvezdu\nStefan Smuđa| 2016-04-08T12:51:15+01:00\t8. apr 2016. 12:50|0 komentara|HotSport\nFudbaleri Borca dočekaće u nedelju Crvenu zvezdu u Čačku u meču poslednjeg kola drugog dela šampionata u Superligi Srbije.\n8. apr 2016. 12:50\nČAČANI NA OHRIDU: Borac neuspešno počeo pripreme\nLazar Janošević| 2016-02-02T16:31:46+01:00\t2. feb 2016. 16:31|0 komentara|HotSport\nFudbaleri čačanskog Borca danas su počeli seriju kontrolnih mečeva na pripremama na Ohridu. Poraženi su od Radnika iz Surdulice sa 2:0.\n2. feb 2016. 16:31\nRINGIŠPILU NEMA KRAJA: Još jedna promena trenera u Superligi…\nStrahinja Nikolić| 2016-01-31T10:37:22+01:00\t31. jan 2016. 10:36|0 komentara|HotSport, Borac Čačak\nPostavlja se pitanje kako naši klubovi misle da naprave bilo kakav rezultat, kad trenere menjaju na svakih mesec dana?\n31. jan 2016. 10:36\nBORAC IMA NOVOG TRENERA: ‘Piskavac’ umesto Kosana\nAleksandar Milosavljević| 2016-01-30T18:12:58+01:00\t30. jan 2016. 18:12|0 komentara|Tanjug\nFudbalski klub Borac iz Čačka imenovao je danas Ljubišu Stamenkovića za novog trenera.\n30. jan 2016. 18:12\nIMENOVANJE: Stamenković novi trener Napretka\nAna Đorđević| 2015-05-28T17:48:10+01:00\t28. maja 2015. 17:48|0 komentara|Tanjug\nFudbalski klub Napredak iz Kruševca imenovao je Ljubišu Stamenkovića za novog trenera, objavljeno je na sajtu kluba.\n28. maja 2015. 17:48\nAleksandar Milosavljević| 2014-05-10T09:40:03+01:00\t10. maja 2014. 9:40|1 komentar\nUžička Sloboda će danas od 17.30 časova na Begluku u meču 28. kola Jelen Superlige ugostiti Crvenu zvezdu, koja je vodeća na tabeli i kojoj nedostaje još šest bodova u preostale tri runde kako bi osvojila titulu. FOTO: STARSPORT Trener domaće ekipe Ljubiša Stamenković nema dilemu oko toga ko je favorit u ovom\n10. maja 2014. 9:40\nStamenković: Pad koncentracije krivac za primljeni gol\nSite Default| 2014-03-22T23:42:34+01:00\t22. mar 2014. 23:42|0 komentara\nTrener Slobode, Ljubiša Stamenković, čestitao je Partizanu na zasluženoj pobedi i istakao da je pad koncentracije Užičana krivac za primljeni gol koji je na kraju i odlučio pobednika. FOTO: STARSPORT "Mislim da smo u prvom poluvremenu mi diktirali ritam. U nastavku nas je Partizan pritisnuo pre svega svojim kvalitetom, dok smo mi vrebali\n22. mar 2014. 23:42\n‘Piskavac’: Pokušaćemo da iskoristimo naše male šanse\nAleksandar Milosavljević| 2014-03-21T13:27:04+01:00\t21. mar 2014. 13:26|0 komentara\nTrener Slobode Ljubiša Stamenković rekao je u petak da Partizan nikada nije bio veći favorit, ali da će njegov tim pokušati da iskoristi svaku šansu u predstojećem duelu. FOTO:STARSPORT "Želimo da pokažemo da se i u unutrašnjosti Srbije igra dobar fudbal. Partizan je u odličnoj formi, nikad nije bio veći favorit, ali ćemo mi\n21. mar 2014. 13:26\nStamenković: Partizan moćan, ali idemo na pobedu\nSite Default| 2014-03-20T14:27:12+01:00\t20. mar 2014. 14:27|0 komentara\nTrener fudbalera Slobode, Ljubiša Stamenković, rekao je danas da je u ovom trenutku Partizan moćniji od njegovog tima, ali da će Užičani kao i uvek ići na pobedu. FOTO: STARSPORT "Tim šampiona je favorit, u dobroj su formi, međutim nama su neophodni bodovi, pa ćemo dati sve od sebe kako bismo ih osvojili\n20. mar 2014. 14:27\nSite Default| 2013-11-23T23:03:38+01:00\t23. nov 2013. 21:16|0 komentara\nFOTO: STARSPORT Trener Slobode Ljubiša Stamenković je posle poraza Slobode na Marakani izjavio da mu je žao što nije bilo publike uz napomenu da je ovo i jedno od gorih izdanja njegove ekipe u ovoj sezoni. ''Kada padne pet golova, a poništi se još nekoliko, to znači da je bilo tempa i dinamike. Poštovali\n23. nov 2013. 21:16\nMiha i Piskavac najavili spektakl (VIDEO)\nAleksandar Milosavljević| 2013-11-18T18:01:40+01:00\t18. nov 2013. 17:53|0 komentara\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Siniša Mihajlović i selektor novinarske selekcije Ljubiša Stamenković izjavili su danas da očekuju spektakl u Užicu i najavili pobedu svog tima. - Biće to još jedna prilika da bolje upoznamo igrače koji igraju Superligu i vidimo ko je od njih potencijalni reprezentativac. Oni će zbog toga sigurno biti veoma motivisani za\n18. nov 2013. 17:53\nNovinari se ograđuju od manifestacije\nAleksandar Milosavljević| 2013-11-16T17:03:00+01:00\t16. nov 2013. 16:55|0 komentara\nUtisak je da će nastati potpuna lakrdija na utakmici A selekcije i selekcija novinara. Već danima je jasno da su se stvari otele kontroli naročito nakon objavljivanja spiska igrača koje je odredio Ljubiša Stamenković, dok su novinirai i Milovan Rajevac jednistavno odustali od učestvovanja. Tim pobodom Udruženje sportskih novinara Beograda oglasilo se saopštenjem koje vam\n16. nov 2013. 16:55\nCirkus: Posvađali se „selektori“ i „novinari“\nAleksandar Milosavljević| 2013-11-14T16:25:13+01:00\t14. nov 2013. 16:25|0 komentara\nFOTO:STARSPORT Da ništa u srpskom fudbalu ne može da prođe kako treba, potvrdilo se još jednom. Posle mnogo godina došlo je do realizacije ideje da „A“ tim igra protiv selekcije „novinara“. Međuitim i pre početka ovog duela došlo je do problema jer su Rajevac i Sekulić kivni na Stamenkovića. Selektor novinarske selekcije Milovan\n14. nov 2013. 16:25\nBajko na golu novinara, Ljajić ne igra\nSite Default| 2013-11-14T14:50:14+01:00\t14. nov 2013. 14:42|0 komentara\nFOTO:STARSPORT Selektori novinarske slekcije Milovan Rajevac i Ljubiša Stamenković saopštili su danas spisak igrača na koje računaju za prijateljski meč sa A reprezentacijom Srbije narednog utorka u Užicu. Na spisku nema Adema Ljajića, a pozvan je samo jedan internacionalac - Nemanja Pejčinović iz Nice. Golmani: Bajković (Crvena zvezda), Aleksić (Spartak). Odbrana: Vulićević (Vojvodina),\n14. nov 2013. 14:42\nRašović: Znali smo šta hoćemo, Stamenković: Partizanu pomoć sa strane\nAleksandar Milosavljević| 2013-09-14T23:27:38+01:00\t14. sep 2013. 23:24|0 komentara\nFOTO: STARSPORT Trener Partizana Vuk Rašović bio je zadovoljan zbog pobede njegovog tima nad Slobodom u Užicu, a odmah po okončanju tog meča okrenuo se narednim izazovima. "Znali smo šta želimo, igrali smo takmičarski. Imali smo za rivala veoma raspoloženu ekipu Slobode, veoma je to dobar tim, tradicionalno neugodan za Partizan, pogotovo u Užicu.\n14. sep 2013. 23:24\nPiskavac ulogu favorita prepušta Partizanu\nAleksandar Milosavljević| 2013-09-13T16:07:20+01:00\t13. sep 2013. 15:48|0 komentara\nFOTO:STARSPORT Trener fudbalera Slobode Ljubiša Stamenković rekao je u petak da ulogu favorita u predstojećoj utakmici Jelen Superlige prepušta Partizanu i da očekuje da će publika u Užicu prisustvovati još jednom istorijskom meču. Poslednje dve godine crno-beli nisu uspeli da zabeleže pobedu u Užicu, a Stamenković očekuje da će se ta tradicija nastaviti. "Tako\n13. sep 2013. 15:48\nPiskavac kažnjen sa 30 hiljada\nAleksandar Milosavljević| 2013-08-23T09:31:06+01:00\t23. avg 2013. 9:19|0 komentara\nFOTO:STARSPORT Trener Slobode iz Užica Ljubiša Stamenković zbog nesportskog ponašanja i isključenja na utakmici prvog kola JSL protiv Spartaka (1:1) kažnjen je sa 30.000 dinara. Odlukom Disciplinske komisije Fudbalskog saveza Srbije, Petar Golubović (OFK Beograd) i Miloš Živković (Radnički, Niš) isključeni u 2. kolu, kazne će odraditi narednog vikenda.\n23. avg 2013. 9:19\nLjubiša Stamenković, trener Slobode\nAleksandar Milosavljević| 2013-08-19T09:10:17+01:00\t19. avg 2013. 8:24|0 komentara\n"Ja nisam video faul, tu nije bilo penala, Ne želim više da analiziram takve stvari i da se borim protiv vetrenjača. Nastavićemo da radimo pošteno kao i do sada"\n19. avg 2013. 8:24\nStamenković: Očekuje nas rovovska borba /VIDEO/\nAleksandar Milosavljević| 2013-08-09T17:01:19+01:00\t9. avg 2013. 16:21|0 komentara\nFudbaleri Slobode Point sutra na svom stadionu u Užicu dočeaće subotički Spartak u meču 1. kola Jelen Superlige. Trener Slobode Ljubiša Stamenković kaže da ne treba oečkivati nikave novitete jer su obe ekipe uglavnom ostale u nepremenjenom sastavu u ondosu na prošlu sezonu. "Nekako se namesti da na otvaranju sezone igramo sa spartakom. Nema mnogo\n9. avg 2013. 16:21\nStamenković: Iznad mene samo nebo\nAleksandar Milosavljević| 2013-05-22T22:37:56+01:00\t22. maja 2013. 22:23|1 komentar\nFOTO:STARSPORT Ljubiša Stamenokić bio je zadovoljan izdanjem njegove ekipe na beogradskoj Marakani gde je Sloboda sa 2:1 pobedila Crvene zvezdu. Popularni Piskavac je morao pre vremena u svlačionicu nakon što je burno protestovao zbog sudijske greške kada kod gola Zvezde nije sviran čist prekršaj nad golmanom gostiju. Međutim trener Slobode nije hteo da\n22. maja 2013. 22:23\nAleksandar Milosavljević| 2013-05-09T14:34:37+01:00\t9. maja 2013. 14:34|0 komentara\nDanas je u prostorijama Sportskog centra FS Srbije održana sednica Disciplinske komisije FS Srbije, a kojom je predsedavao Slobodan Pajović, predsednik Komisije. Ovom prilikom donesene su odluke povodom incidenata viđenih na utakmicama 23. kola Jelen Super lige između Vojvodine i Slobode Point (2:2), odigrane 13. aprila u Novom Sadu, i 25. kola između Novog Pazara\n9. maja 2013. 14:34\nStamenković: Moramo do tri boda\nAleksandar Milosavljević| 2013-05-03T12:42:12+01:00\t3. maja 2013. 12:32|0 komentara\nFOTO: STARSPORT Dueli Slobode i Novog Pazara uvek su obilovali uzbuđenjima. O rivalitetu ove dve ekipe izlišno je govoriti, ljubitelji fudbala sigurno se sećaju velikih borbi još iz srpskoligaških dana. Sloboda je češće izlazila kao pobednik, pa užički ljubitelji fudbala očekuju da se takav trend nastavi i u ovom 26.kolu. U jesenjem delu\n3. maja 2013. 12:32\nStamenković: “Ofanzivno na Banjici”\nAleksandar Milosavljević| 2013-04-25T12:26:53+01:00\t25. apr 2013. 12:07|0 komentara\nFOTO: STARSPORT Mečevi Slobode Pointa i Rada uvek su privlačili veliku pažnju ljubitelja fudbala i pružali igru za gol više. Ove subote videće se još jedan duel dvojice trenera koji neguju napadački stil – Ljubiše Stamenkovića i Marka Nikolića. Na prethodnoj utakmici ova dva tima, igranoj u Užicu, Sloboda je slavila golom\n25. apr 2013. 12:07


Građani nezadovoljni najavom izgradnje spalionice, u nedjelju organizuju proteste | Brčanski Forum\nU Mrtvici kod Lopara okupili su se mještani više sela nezadovoljni zbog namjere firme “Zanni” iz Lukavca u Federaciji BiH, da gradi spalionicu životinjskog i medicinskog otpada u ovom naselju. Strahuju da bi izgradnja ovog postrojenja dovela do zagađenja životne sredine i narušila zdravlje ljudi i životinja.\nDirektor kompanije “Zanni” Irfan Samardžić rekao je ranije medijima da imaju sve dozvole i sertifikate koji garantuju da će spalionica biti bezbjedna. Međutim mještani loparskih sela kažu neće odustati od namjere da spriječe izgradnju i za nedjelju 17. oktobra najavljuju protestni skup.


Kompanija Siberian Wellness je osnovana 1996. godine u Novosibirsku. Svih ovih godina se aktivno bavimo razvojem i plasiramo široku liniju biološki aktivnih dodataka hrani i kozmetici. U osnovi naših proizvoda su dugogodišnja naučna istraživanja svojstava lekovitih trava Bajkala i planine Altaj.\nProizvodi za zdravlje i lepotu moraju biti maksimalno dostupni. Zato smo i za njihovu promociju odabrali najbolji sistem: direktnu prodaju.\nU trenutku nastanka Kompanije smo bili iskusni i uspešni mrežni lideri sa velikom strukturom prodaje. Zato smo odlučili da napravimo biznis sistem u kojem bismo i sami hteli da potpišemo prve ugovore. Sistem u kojem je moguće napraviti stabilan i perspektivan biznis.\nMarketinški sistem je jasan i transparentan. Poštovanje zakona ekonomije zemalja u kojima Siberian Wellness posluje.\nUspeh u Siberian Wellness-u je moguć od prvih koraka u poslu: priznanja, nagrade i podrška se garantuju svima koji postižu rezultate.\nSve akcije Siberian Wellness-a su usmerene na to da Konsultanti uvek i svuda mogu da zarade. I da taj jak izvor, ne samo novca, već i samopoštovanja i samorealizacije, nikada ne presuši.\nVreme je pokazalo da naši principi rade. Proizvodi Siberian Wellness-a su danas popularni u mnogim zemljama. Više od 20 godina naši Partneri uspešno rade u različitim zemljama sveta. Poslovanje Kompanije aktivno se razvija u Rusiji, Ukrajini, Kazahstanu, Belorusiji, Moldaviji, Tadžikistanu, Kirgistanu, Azerbejdžanu. Otvorena su Predstavništva Siberian Wellness-a u Nemačkoj, Poljskoj, Bugarskoj, Češkoj, Španiji, Srbiji, Turskoj, SAD-u, Meksiku, Vijetnamu i Mongoliji. Proizvode možete naručiti online sa isporukom u preko 46 zemalja.\nSiberian Wellness vam nudi proizvode za lepotu i zdravlje i finansijsko blagostanje. Možete se osećati fantastično, početi svoj posao i postići finansijsku stabilnost. Naši proizvodi i biznis-tehnologije su dokazali svoju efikasnost i do danas omogućili finansijsku sigurnost hiljadama ljudi.\n© 2022 Siberian Health. Sva prava su zaštićena.


Kurir izmenio naslovnu stranu sa Šapićevim funkcijama! | Sremska Mitrovica - Info\nKurir izmenio naslovnu stranu sa Šapićevim funkcijama!\nRelated Items:Featured2, kurir, šapić


Još nema kazni za roditelje koji ne vakcinišu djecu\nU Srbiji već pljušte kazne za roditelje koji ne vakcinišu djecu. Raspitali smo se kakva je situacija u Srpskoj.\n"Novčanom kaznom u iznosu od 1.000 KM do 5.000 KM kazniće se za prekršaj roditelj, odnosno staratelj maloljetnog djeteta, ako djetetu ne obezbijedi sprovođenje obavezne imunizacije protiv zaraznih bolesti."\nTako bar piše u Zakonu koji se, za sada, ne poštuje. Roditeljima je ostavljeno na volju da odluče hoće li vakcinisati svoju djecu. "Ipak su to djeca", pravdaju se u Inspektoratu, "nismo sigurni da će kažnjavanje riješiti dileme koji roditelji imaju". Svjesni su da zakon moraju da poštuju, ali čekaju domove zdravlja.\n"Ukoliko nam domovi zdravlja počnu dostavljati precizne informacije sa imenom i prezimenom roditelja, sasvim je sigurno da će se, kao prva mjera, preduzeti upozorenje i opomena i ukazivanje na tu zakonsku obavezu, a u zavisnosti od ponašanja roditelja i druge mjere koje su propisane zakonom", kaže Duška makivić, portparol Inspektorata RS.\nU Srbiji su zakon počeli da poštuju. Do sada su izrečene četiri kazne za roditelje koji su odbili da vakcinišu svoju djecu.\nU Institutu za javno zdravstvo RS kažu da je, kada je u pitanju procenat nevakcinisane djece, kod nas slična situacija kao i u Srbiji. Vakcina kojoj roditelji najmanje vjeruju je MRP, zbog mišljenja da izaziva autizam. U Institutu to čvrsto demantuju i ubjeđeni su da to nije samo krivica roditelja i društvenih mreža.\n"Postoje slučajevi zdravstvenih radnika koji ne rade profesionalno svoj posao. Ili se vrše odlaganja vakcinacija bez nekog opravdanog razloga ili govore protiv vakcinacije", kaže Ljubica Jandrić, načelnik Službe za epidemiologiju u Institutu za javno zdravstvo.\nU posljednjih godinu i po zabilježen je porast broja nevakcinisane djece u Republici Srpskoj. Od propisanih 95 odsto, vakcinisano je oko 74. Ljekari upozoravaju da to nisu nimalo bezazlene brojke i vjeruju da bi primjena zakona mogla da riješi problem.\nBanjaluka Srbija Milorad Dodik svjetsko prvenstvo u fudbalu migranti Rusija Donald Tramp Željka Cvijanović fudbal David Dragičević migranti u BiH Aleksandar Vučić


Toyota Prius automobil godine u Velikoj Britaniji\nToyotin hibridni model proglašen novim automobilom godine u Velikoj Britaniji. Trostruki uspeh za Prius kroz nagrade Driver Power Auto Expressa za 2019. godinu\nNagrade osvaja drugu godinu zaredom\nPrius, svetski začetnik i najprodavaniji samopunjivi hibridni automobil, zabeležio je uverljiv učinak prema Driver Poweru, osvojivši i dodatne nagrade - u kategoriji Kompaktnog porodičnog automobila, prvo mesto po potrošnji goriva i troškovima eksploatacije, pri čemu obe nagrade osvaja drugu godinu zaredom.\nAktuelni model Priusa, predstavljen 2016. godine, bio je prvi model koji se odlikovao platformom Toyotine nove globalne arhitekture (Toyota New Global Architecture - TNGA), koja je temelj za značajan iskorak u voznim svojstvima, sigurnosti, dizajnu i uopšte osećaju u vožnji. Dalji razvoj Toyotinog hibridnog sistema doneo je podjednako vidljiva poboljšanja u efikasnosti i odzivu, pa su tako službene brojke za potrošnju goriva u mešovitom ciklusu od 4,13 do 4,74 l/100 km, a za emisiju CO2 od 78g/km.\nOvaj učinak je ključan za Priusov profil niskih troškova eksploatacije, zajedno s njegovom dokazanom dugotrajnošću i malim zahtevima prilikom održavanja njegovog hibridnog sistemima. Dosledan svom nasleđu inovacija, Prius za 2019. godinu prvi je Toyotin hibridni automobil dostupan s prilagođenim, inteligentnim pogonom na sve točkove (AWD-i). Ova nova opcija automatski osigurava dodatno prianjanje na podlogu prilikom kretanja iz mesta ili na klizavom kolovozu, poboljšavajući sigurnost i pružajući vozaču dodatnu meru spokoja.\n-Toyota Prius je već dugo najprodavaniji hibrid na svetu, ali prema našim čitaocima, on je i najpopularniji automobil u velikoj Britaniji. Njegova ocena od 93,22 posto znači da je on ne samo Novi automobil godine Driver Power za 2019, nego je na prvom mestu kao Kompaktni porodični automobil, i prvi izbor kupaca kojima su mala potrošnja goriva i mali troškovi eksploatacije na vrhu popisa prioriteta. Ovi rezultati su dokaz, ako je on uopšte potreban, da hibridni automobili nisu samo prolazni hir - Steve Fowler, glavni urednik Auto Expressa.\n-Prius je osvojio brojne nagrade kroz godine, ali uspeh u istraživanju Driver Power je posebno značajan jer direktno ocrtava veliko zadovoljstvo vlasnika njihovim automobilom. Njihov entuzijazam i uvažavanje pokazuju kako Prius ostaje merilo pogodnosti naše samopunjive hibridne tehnologije i naše posvećenosti stvaranja sve boljih automobila - Andrew Cullis, direktor marketinga u Toyota GB.\nAANS - Proglašenje automobila godine 22. marta\nNovinari u Srbiji izabrali najbolji automobil\nZorana Mihajlović uručila priznanje za Automobil godine u Srbiji\nNissan Leaf - Autonomnom vožnjom do 370 kilometara


Colosseum Travel » Trst-Palmanova-Izlet-Polazak iz Bora\nTrst-Palmanova-Izlet-Polazak iz Bora\nCena: 49 eura-polazak Bor, Zaječar\nTrst je mesto gde se susrecu mnoge religije: glavne crkve se nalaze tu vec stolecima. Tu su i raznovrsni arhitektonski stilovi njegovih gradjevina: neoklasicizam, secesija, eklekticki i barokni stil, skladno se nadopunjuju kao i rimske rusevine i gradjevine iz XVIII veka. Ocaravajuci grad Trst, proteze se izmedju ostrog Krasa do Jadranskog mora i turistima nudi dozivljaj jedinstvenog i nezboravnog boravka. Kao pogranicno podrucje i trgovacka luka s burnom prosloscu od davina do novijeg datuma.\nPolazak iz Niša oko 17h sa parkinga kod Tempa.Polazak iz Bora u dogovoreno vreme. Noćna vožnja kroz Srbiju sa usputnim pauzama. Nastavak vožnje preko Hrvatske i Slovenije.\n2. DAN – TRST – PALMANOVA – TIARE (fakultativno)\nDolazak u Trst u jutarnjim časovima. Upoznavanje grada i slobodno vreme za šetnju i prvu jutarnju kafu u centru. U podnevnim časovima nastavak putovanja do tržnog centra u blizini mesta Palmanova, koji je veoma poznat po Evropi -sklop radnji poznatih robnih marki. Nakon toga mogućnost za fakultativni odlazak do tržnog centra Tiare, koji se nalazi 10-tak kilometara od Palmanove – tržni centar sa 150 prodavnica, koji u svom sastavu ima i IKEA prodavnicu. Slobodno vreme za šoping. Povratak u Palmanovu. Slobodno vreme do večernjih časova kada je predviđen povratak za Srbiju. Noćna vožnja sa usputnim zadržavanjima radi odmora.\nza polaske iz Leskovca, Niša, Aleksinca, Pojata – 39 e\nza polaske iz Sokobanje – 42 e\nza polaske iz Bora i Zaječara – 49 e\nza polaske iz Beograda – 35 e\n– posetu outletu Palmanova\n– usluga turističkog vodiča/pratioca tokom putovanja\n– 30% prilikom rezervacije, ostatak najkasnije 7 dana pre putovanja\n– 30% prilikom rezervacije a ostatak čekovima do 01.03. bez uvećanja ili adiministrativnom zabranom\nFakultativni izleti (minimum 25 prijavljenih da bi bilo realizovano): izlet u tržni centar Tiare www.tiareshoping.com 5e po osobi\nProgram je radjen na bazi minimum 60 putnika\nU slucaju nedovoljnog broja prijavljenih putnika rok za otkaz putovanja je 5 dana pre pocetka putovanja.\nAgencija zadrzava pravo da realizuje prevoz uz korekciju cene ili u saradnji sa drugom agencijom.\nUz ovaj program vaze OUP turisticke agencije Grand Holiday OTP 58/2014 od 02.09.2014.te godine


Beomed | MARTOVSKA AKCIJA ZA ŽENE - Beomed\nMARTOVSKA AKCIJA ZA ŽENE\nSa željom da promovišemo zdravlje i održimo dobro opšte psiho fizičko stanje naših pacijentkinja ambulanta BEOMED je u martu kreirala poseban paket pregleda za dame TRI U JEDAN (tri pregleda po ceni jednog).\nPaket predviđa: sistematski pregled žene (pregled po sistemima, palpatorni pregled dojki, merenje krvnog pritiska, merenje visine, težine, određivanje indeksa telesne mase tj. BMI), ultra zvučni pregled dojki i određivanje osnovnih biohemijskih parametara (glikemija, trigliceridi, holesterol). Cena ovog paketa iznosi 2.300,00 RSD.


Završena skijaška sezona, SK "Zenica 2010" postigao odlične rezultate - zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno Završena skijaška sezona, SK “Zenica 2010” postigao odlične rezultate\nZavršena skijaška sezona, SK “Zenica 2010” postigao odlične rezultate\nOtvorenim prvenstvom Ski klub Jahorina zvanično je završena ovogodišnja skijaška sezona u BiH. Ski klub “Zenica 2010” u generalnom plasmanu sa svojim mladim takmičarima postigao je odlične rezultate.\n„Članovi našeg skijaškog kluba, ukupno su boravili 48 dana na skijaškim stazama. U ovim uslovima 48 dana na snijegu je veliki uspjeh. Bilo je 26 treninga i 22 takmičenja na državnom nivou. U ovoj skijaškoj sezoni klub je predstavljalo 15 takmičara i takmičarki. Za iduću seoznu planiramo povećati broj naše djece između 25 i 30 koji će se takmičiti. Takođe za narednu sezonu planiramo da održimo jednu našu državnu trku. Nažalost u našem kantonu ne postoji ni jedna staza koja zadovoljava tehničke uslove. Pokušaćemo da obezbijedimo sredstva kako bi utrku organizovali na Vlašiću ili Kupresu. Nadam se da ćemo u narednom periodu imati i više razumijevanja od svih nivoa vlasti i da će nam pomoći. Do sada smo sve radili uz pomoć nekoliko sponzora i roditelja što je nedovoljno. Takođe uspostavili smo dobru saradnju sa profesorom Igorom Božićem i klubovima iz Banjaluke, tako da očekujemo i napredak u organziacionom i tehničkom smislu“, naglasio je na današnjoj press konferenciji dr. Harun Hodžić, potpredsjednik SK “Zenica 2010”.\nIako je prvi put nastupila u kategoriji U14 slalom i veleslalom, Dajra Duraković, osvojila je prvo mjesto u generalanom plasmanu sa ubjedljivih 905 bodova.\n„Ova sezona je bila fantastična i sa glečerima i sa svim trkama. Drago mi je što sam napravila jako dobre rezultate pogotovo što sam osvojila najviše bodova u istoriji kluba“, izjavila je Dajra Duraković.\n„Postigli smo najbolji rezultat kluba od postojanja. Dajra je državni prvak u obje discipline slalom i veleslalom. Krenuli smo sa sezonom u junu na glečerima u Austriji i Italiji. Na 38 startova u našoj zemlji i inostranstvu ima 19 prvih mjesta, drugo mjesto 6 puta, treće mjesto 4 puta i ostalo su bila druga mjesta. Dajra je apsolutni prvak BiH sa ukupno 905 bodova“, zadovoljan je Dajrin trener i koordinator trenera Mario Mileusnić.\nOve sezone Alen Bičakčić je nastupao u juniorskoj konkurenciji u sklopu reprezentacije BiH i učestvovao je samo na FIS utrkama u Crnoj Gori, Srbiji, Hrvatskoj i Sloveniji. Povreda ga je spriječila da postigne još bolje rezultate. (M. P.)\nski klub zenica 2010\nPrethodni članakKoronavirus u Bosni i Hercegovini: Preminule četiri osobe, 123 nova slučaja zaraze\nNaredni članakMjere i aktivnosti Uprave policije MUP-a ZDK na osiguranju nogometnih utakmica u Zenici


Dejan-Stankovic-povreda-El-Fardu-Ben-da-li-ce-igrati-Tirana-kvalifikacije-Liga-sampiona | Sport | Fudbal\nBENOV PRAG BOLA JE OGROMAN: On ne odustaje tako lako! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n23.08.2020. / 12:42\nEl Fardu Ben je postigao šest golova na poslednja tri meča.\nJedan od najznačajnijih fudbalera Crvene zvezde se u Novom Sadu požalio na povredu. Tik nakon postizanja gola, zatražio je izmenu i ostatak utakmice je posmatrao sa klupe za rezerve.\nUmesto njega se na terenu našao Ričmond Boaći, a da li navijači Zvezde treba da brinu zbog te povrede?\nDejan Stanković smatra da ne treba! Na konferenciji za novinare pred put u Tiranu, trener srpskog šampiona je pričao o Benu.\nStanković o Benu pred Tiranu\nTrener srpskog šampiona objasnio situaciju sa najboljim igračem.\n''Situacija je korektna, imamo danas, sutra i u utorak, skoro ceo dan. Poznavajući Bena i njegov mentalitet, ne odustaje tako lako. Ako bude malih problemčića, to ne predstavlja problem, njegov prag bola je ogroman. On je neverovatno posvećen timu i klubu, pa ja nemam dilemu. Čak i da ne bude fizički, mentalno će biti 100% spreman. On živi za ovakve utakmice'', rekao je Zvezdin trener.\nCrvena zvezda je konferenciju za medije organizovala u neobičnom terminu, ali je mladi trener bio raspoložen za razgovor. Pročitajte sve što je Dejan Stanković rekao pred putovanje u Tiranu.