Ostvarite 20% popusta na pojedinačne i porodične aranžmane u hotelu ‘’Logos’’ samo sa vašom FitPass članarinom - FitPass\nOstvarite 20% popusta na pojedinačne i porodične aranžmane u hotelu ‘’Logos’’ samo sa vašom FitPass članarinom\n11.03.2019 11.03.2022 Fit PassPopusti\nUvek nam je potreban predah od posla i svakodnevnog života. Tada počinjemo da planiramo odmor u vidu putovanja i potpune relaksacije. FitPass je tu da podrži dobre odluke, pa smo odlučili da vas obradujemo novom saradnjom. Hotel ‘’Logos’’ u mestu Katići je nova turistička, omiljena destinacija. Fantastični vidikovci i odlična usluga su nešto što se vezuje za njihovo ime. Baš zbog toga, oni su postali deo našeg jedinstvenog FitPass kluba. U nastavku teksta pročitajte zbog čega su autentično mesto u Srbiji.\nDa li ste čuli za magične i skrivene Katiće? Nastavite sa čitanjem…\nJedno od najlepših sela u Srbiji – Katići, povezano je lepim i pristupačnim putevima iz svih pravaca. Specifične geografske karakteristike i nadmorska visina, proplanci koji liče na obronke Zlatibora, ali i guste šume čine ovaj kraj blagotvornim i okrepljujućim mestom i “ponovo pronađenim rajem”. Katići su nadaleko čuveni po svojim brižljivo uređenim kućama, fasadama i okućnicama, koje se zidaju i ukrašavaju istim kamenom kao i pre skoro 200 godina, pa se atar sela brižljivo čuva i održava u tradicionalnom duhu i starim vrednostima. Seoce je ušuškano između planina Golije, Javora, Mučnja i visoke Čemernice, što ga čini pravom vazdušnom banjom i oazom mira, čistog planinskog vazduha i lekovitog bilja.\nHotel Logos nalazi se u predivnom seocetu Katići, 20 km udaljeno od Ivanjice, u zagrljaju predivne planine Mučanj. Otvoren je cele godine, tako da možete uživati u bilo kojem godišnjem dobu, a svako nosi svoju posebnu draž na ovoj fascinantnoj destinaciji. Hotel je okružen četinarima, ali i listopadnim drvećem i nalazi se na 1.024 metra nadmorske visine, u mestu koje je, zbog svojih jedinstvenih prirodnih karakteristika dobilo status vazdušne banje. Okruženje Hotela nudi nezaboravne prizore i mogućnost za raznovrsne aktivnosti i rekreaciju, bilo da volite duge šetnje u netkanutoj prirodi, sakupljanje lekovitog bilja u proleće, zimu sa prvim pahuljama i novogodišnju bajku koju možete doživeti samo ovde. Priča se, da su Katići, sa svojom seoskom idilom po mišljenju mnogih najlepše i najskrivenije mesto u Srbiji. Udoban planinski hotel kategorije 3 zvezdice raspolaže sa 70 ležaja u udobnim dvokrevetnim i trokrevetnim sobama i apartmanima. Gostima je tokom boravka u Hotelu Logos na raspolaganju i restoran sa salom od 60 mesta, velikom salom od 180 mesta.\nNaš kompleks ima i velnes centar za vaše potpuno opuštanje sa saunom i masažnom kadom, a svim gostima na raspolaganju je i veliki izbor rekreativnih aktivnosti, pa se slobodno poslužite teretanom, bilijar salom, stolom za stoni tenis, ili izađite napolje i uživajte u otvorenom bazenu i terasama za sunčanje, drvenim klupama i stolovima u besprekornom prirodnom ambijentu, ili se prošetajte do sportskih terena. Pored udobnog smeštaja, u hotelu Logos vas čeka i vrhunski restoran tradicionalne kuhinje sa velikim izborom specijaliteta koji će probuditi sva čula, kao i predivan ambijent sale sa kaminom, savršena da trenutke dokolice provedete sa prijateljima i dobrim društvom.\nA, za sve koji na odmoru najviše cene privatnost, na raspolaganju je i šest vila sa luksuznim apartmanima u okviru našeg kompleksa, koje su izgrađene od prirodnog drveta i u potpunoj harmoniji sa planinskim okruženjem. Parking prostor, obezbeđen je za sve one koji dođu sopstvenim prevozom ili autobusom. U čitavom kompleksu ćete naći mnoštvo drvenih klupa i stolova, lepih kutaka za velika ili vrlo mala društva, radionice.\n20% popusta na pojedinačne i porodične aranžmane u hotelu ‘’Logos’’. U popust je uračunata i vanpansionska potrošnja koja je sastavni deo ukupnog računa prilikom boravka. Bitno je spomenuti da jedan član porodice mora biti vlasnik FitPass kartice, kao i da za organizovane grupe se ne odobrava popust.\nKatići – zašto su vredni vaše posete?\nKomunikacija sa njima i celokupan turistički doživljaj je u potpunosti profesionalan i efikasan. Sve bitne informacije možete dobiti putem telefona +381 32 5873 705 i +381 65 3232 432. Takođe, sve detalje u vezi sa cenama i slobodnim terminima možete dobiti putem mejla hotellogos@gmail.com kao i na Facebook zvaničnoj stranici.\nŽelimo vam ugodan boravak, a ujedno i lepe uspomene čime će vaš odmor ostati jedinstven i nezaboravan.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Veća koalicija u EP za "ambiciozni evropski projekat"\nMAKRON PORUČIO 22. 05. 2019. 10:51 >> 10:51 0\nVeća koalicija u EP za "ambiciozni evropski projekat"\nFrancuski predsjednik Emanuel Makron založio se u intervjuu objavljenom danas u briselskom Soaru ("Le Soir") za veću koaliciju u Evropskom parlamentu od sadašnje većine izmedju socijalista i konzervativaca, da bi se promovisao "ambiciozan evropski projekat" poslije evropskih izbora.\n"Danas Evropski parlament zna za većinu između socijalista i konzervativaca. Potrebna je veća koalicija, i ona u kojoj će ravnoteža biti mnogo bolje poštovana", rekao je Makron u intervjuu objavljenom danas u briselskom Soaru (Le Soir).\nMakron je rekao da treba raditi na formiranju takve jedne koalicije "napretka i budućnosti" sa sa vođama kao što su Belgijanac Šar Mišel, Holanđanin Mark Rute, Portugalac Antonio Kosta i drugi.\nOn je dodao da treba ponovo izgraditi "ambiciozan evropski projekat" u trenutku kada se svijet rascjepkava. U tom projektu treba da se zna kako Evropa brani svoju istoriju i svoju budućnost naspram SAD i Kine.\nMakron ne želi da se nađu u situaciji gdje ni jedna koalicija ne može da formira većinu i izrazio je želju da radi na tome da se formira većina sa "socijaldemokratama, dijelom demohrišćana i ekologa".\nKada je riječ o procesu izbora budućih predsjednika Evropske komisije i Evropskog savjeta rekao je da će se raditi na stvaranju konseznusa između vođa odmah poslije izbora.


NCRC Biblioteka: April 2008\nBORA ZIVKOVIC A Blog Around the Clock\nA Blog Around the clockAbout Bora Zivkovic, better known online as 'Coturnix', writes on "A Blog Around The Clock" which is a fusion of his three old blogs: Science And Politics (a mix of science, politics, personal, blogging-about-blogging and miscellaneous stuff), Circadiana (chronobiology and medicine of sleep), and The Magic School Bus (academia and science education)."Dolazi Bora...""Jesi li čuo za Borino predavanje sledečeg utorka?"..."Hej,.. jel' idemo na Borino predavanje?..."Ovakve rečenice su se prošle nedelje čule skoro svakodnevno. Nekako se osetite kao da vam dolazi rođak iz Amerike, BAŠ OVDE, u zaostalu varoš i baš bi bilo glupo da ga ne pozdravimo...A ko je zaista Bora?Bora Živković je zoolog, bavi se (koliko je moja glava filologa shvatila) patologijom i fiziologijom kod životinja. Momak koji je kao student veterine, napustio svoju zemlju početkom devedesetih završivši zoologiju i sada na kraju doktorskih studija, doživljava neočekivani zaokret u svojoj profesiji. Kako su blogovi postali popularni kao sredstvo da kažes sve sto mislis a SAM SI SVOJ IZDAVAČ, Bora se odlučio da piše o svojoj struci. Et voila! Uspeh doživljava veoma brzo. Njegov blog je bio toliko posećen da , verovatno ni sam n ije verovao...i klupko se odmotalooooo......Danas je Bora internet menadžer za Public Library of Science. To je organizacija koja objavljuje naučne radov e u otvorenom pristupu Open Access, a Borino učešće u tome je da razvija komunikaciju na internetu motivišući istraživače da objavljuju radove online, a da budu i recenzenti (peer reviewer). Svako koga zanima tematika određenog rada u mogućnosti je da odmah postavi komentar, doda nešto novo ili postavi pitanje , ili čak da poveže sa psihološkim, sociološkim ili istorijskim aspektom...da..mogućnosti su nebrojene.A problemčić koji se postavio oko datuma pojavljivanja rada, rešava se tako što bi i medicinski bibliotekari u tome uzeli učešća, te povežu u celinu takav rad sa svim recenzijama i komentarima, te bi se datum objavljivanja uzimao datum objedinjavanja radova. Ali pogledajte i sami sta je PLoS ONE i kako izgleda to sto Bora radi. Meni se jako dopao A Blog Around the Clock, verovatno zbog samog imena bloga, ne zbog ponašanja ptica i neuroendokrinologije, ali ima tu još mnogo mnogo različitih sadržaja vi vidite zašto se vama sviđa. Dakle, istražujte!Predavanje koje smo odslušali bilo je toliko zanimlljivo da sam na kraju pomislila "zašto ovi ljudi tapšu", tek je prvi čin...Diskusija na kraju. Svako je imao da nesto pita. To znači da je predavanje imalo odgovarajuću publiku.A desilo se i nešto nepredvidivo što je propratilo ova Borina predavanja na odgovarajući način.U 13 h , dakle između dva predavanja - koje je održao u Muzeju savremene umetnosti i predavanja na Dečjoj klinici u Tiršovoj, sa Slavije je usled jakog vetra odleteo u vazduh leteći balon. Balon koji je napravljan jer su u toku Dani Beograda, ali izrada balona u vidu Zemljine kugle sa Beogradom u centru, Beograđani su nazvali BEOGRAD JE SVET. Evo kako je to izgledalo. I dok god nam iz Sveta dolaze uspešni Beograđani, Beograd je Svet......\nJ BUON U SCIE\nVest koju smo dugo priželjkivali, neočekivano je stigla od glavnog urednika J BUON-a, dr ATHANASSIOU-a.J BUON je priključen časopisima u SCIENCE CITATION INDEX EXPANDED!!!! Posle dvanaest godina bitke za "mesto pod suncem" ili bolje reći mesto u citatnoj bazi, Journal of Balkan Union of Oncology - J BUON je prihvaćen u SCIE (Science Citation Index Expanded) i tako postao međunarodni indeksirani časopis zahvaljujući naporima urednika, izdavača i svih autora da naprave kvalitetan časopis. Science Citation Index Expanded je dostupan preko Web of Science.Čestitamo!\nPRAVILNIK ZA STICANJE NOVIH NAUČNIH ZVANJA\nMinistarstvo za nauku Republike Srbije je propisalo novi Pravilnik za evaluaciju naučnih radova. Nov način bodovanja stupio je na snagu jer ga je zvanično usvojio Nacionalni savet za nauku na svojoj poslednjoj sednici. Vodeći međunarodni časopisi će se bodovati sa 8 i 5 poena a samo međunarodni sa 3 poena. Veliku revoluciju će napraviti promena bodovanja nacionalnih časopisa, ali ne samo domaćih nacionalnih već i nacionalnih časopisa i drugih zemalja. Bodovaće se sa 3 poena. Sve izmene dosadašnjeg vrednovanja možete videti u Pravilniku.\nReactions: KURSEVI u Univerzitetskoj biblioteci!!!!\nU Univerzitetskoj biblioteci "Svetozar Marković" su u toku kursevi koji će kolegama iz drugih biblioteka omogućiti da budu bolje informisani u pogledu citatnih baza.Ova tematika je uvek popularna, "hot topic" jer se tiče rangiranja časopisa i citiranja naučnih radova istraživača u naučnim ustanovama.Aleksandra Popović, Saša o ciatnom indeksuVečita dilema Web of Science ili SCOPUS, razrešava se. Zašto Ministarstvo za nauku preporučuje SCOPUS kao citatnu bazu ako u njoj ne postoje kompletni podaci o svim citiranim radovima, nejasno je. SCOPUS ne obuhvata celokupnu naučnu literaturu i za citatni index jedino je merodavan Web of Science.Postoje noviteti i u načinu bodovanja časopisa. Ministarstvo za nauku dalo je novi predlog Pravilnika za evaluaciju naučnih radova istraživača.Ana, Branko, Nela Trećeg dana kursa najviše smo se radovali. Bilo je reči i o novoj bazi ili platformi za knjige online koje je Ministarstvo kupilo za Republiku Srbiju. Radi se o EBRARY koji broji preko 30 000elektronskih knjiga sa slobodnim pristupom, pozamašna cifra priznaćete! Omogućen je pristup preko KoBSON-a, od kuće sa svojom šifrom te ćete moći da čitate knjige online, podvlačite stranice, podvlačite, tj. markirate poglavlja, koje ćete sačuvati i odlagati na svoju policu, kopirate u Word file sa automatski urađenom referencom u APA stilu.. fantasticno! Tako ćete uživati, da ćete pomisliti "kako li sam do sada živeo bez e-knjiga ?" (Verujte, ni ja ne znam!) Jedina "nezgodacija" je što se ovde ne mogu praviti uši knjigama, sorry!Adam Sofronijević prezentuje ebrary kolegama Predavači kursa Stela Filipi Matutinović, Aleksandra Popović, Dejana Kavaja, Adam Sofronijević i pomoć u svakom trenutku Oja Krinulović,su se veoma potrudili da nam trodnevni kurs bude ne samo poučan već i zanimljiv. Organizatori- predavači i kolege polaznici kursa\nCABI DATABASE prezentacija\nU četvrtak, 27 marta, u organizaciji Srpskog bibliotekarskog društva i kolegama iz Doma kulture Studentskog grada, održana je prezentacija CABI baze elektronske literature.Predavači su bili Krassimira Anguelova, PhD, menadžer prodaje za Istočnu Evropu i Ms. Clodagh Corcoran, regionalni menadžer za Istočnu Evropu.Ova baza sakuplja najrelevantnije radove apstrakata iz oblasti ekologije biologije šumarstva, biomedicine, sa akcentom na javno zdravlje, epidemiologiju i prevenciju, nutricionizma , socijalne medicine..etc.Pokriva preko 150 zemalja a sadržoi radove na 50 jezika i u tome se razlikuje od drugih medicinskih elektronskih servisa. Osmišljena je tako da pruža mogućnost zemljama u razvoju da predstave razvoj nauke u svojoj zemlji na svom jeziku.To je veoma interesantan podatak, jer se časopisi objavljeni na srpskom jeziku mogu poslati urednicima ove baze. Iako samo baza apstrakata,pristup ovoj bazi omogućije korisnicima da brzo procene vrednost naučno istraživačkog rada u literaturi koja im do sada nije bila pristupačna.Za istraživače Instituta za Onkologiju I Radiologiju veoma je zanimljiva baza Global Health (GH).Prezentacija je bila veoma korisna kako za istraživače tako i za bibliotekare te su tokom pauze i koktela (koji su nam priredili domaćini Doma kulture “Studentski grad”) postavljali brojna pitanja predstavnicima CABI elektronskog servisa.\nAsk dr Wiki je sajt koji prikuplja sva znanja iz oblasti medicine, pružajući mogućnost medicinskim radnicima da sami objavljuju svoje radove postavljajući ih na sajt, i na taj načinprikažu svoja dostiognuća iz oblasti kojom se bave. Do sada je ovaj sajt bio usredsređen na oblast kardiologije i elektrofiziologije ali sa tendencijom proširivanja specijalnosti. Stoga , ako ste zainteresovani da učestvujete u širenju znanja online, kliknite na click here for our Quick Start Guide Posted by\nKURSEVI u Univerzitetskoj biblioteci!!!!


Dejan Ilić - Peščanik - Page 15 of 29\n„Uvozili smo Albance“\nDejan Ilić 18/11/2017\nOvako Vučić đacima škole u Aranđelovcu, koja je ovih dana u centru pažnje zbog vršnjačkog nasilja: „Za izgradnju puta Levosoje-Srpska kuća uvozili smo Albance da nam rade, jer nismo imali svoje“.\nVučić i Erdogan, to su srca dva…\nDejan Ilić 11/10/2017\nTurski diktator u poseti srpskom autoritarcu – tako bi mogla da glasi vest o poseti predsednika Turske predsedniku Srbije. I to bi otprilike bilo sve što se o poseti Erdogana Vučiću može reći.\nDejan Ilić 15/09/2017\nDejan Ilić 12/09/2017\nVest glasi: „Predsednik Vučić obratiće se večeras javnosti u 20 časova iz Predsedništva Srbije“. Prava vest bi zapravo bila da jedan dan nećemo u medijima videti Vučića: to bi bila izvanredna okolnost.\nDejan Ilić 07/09/2017\nAleksandar Vučić je kao predsednik republike obećao 5 i po miliona evra za škole i vrtiće u Republici Srpskoj i rekao da „ne bi imao ništa protiv“ da BiH gradi vrtiće i škole u Novom Pazaru, Sjenici i Tutinu.\nKratak odgovor Mijatu Lakićeviću\nDejan Ilić 12/08/2017\nSve što je o konkurenciji i Ikei rekao Lakićević meni nije sporno. Nejasno je ipak da li iz dolaska Ikee Lakićević, kao i predsednik, zaključuje da je Srbija „normalna i moderna“.


BOBIĆ OKRENUO PLOČU! Evo šta kaže direktor Ajntrahta o transferu Jovića u Real! - Informer\nBOBIĆ OKRENUO PLOČU! Evo šta kaže direktor Ajntrahta o transferu Jovića u Real!\nSportski direktor Ajntrahta Fredi Bobić izjavio je da postoji mogućnost da trojica igrača napuste frankfurtski klub na kraju sezone, među kojima je i projektovani napadač Reala Luka Jović\nJović se već duže vreme spominje kao nova "devetka" kraljevskog kluba, a u petak se pojavila i informacija da je realizovan transfer u visini od 60 miliona.\nU četvrtak je španska radio stanica "Kadena Ser" objavila da Ajntraht navodno traži 85 miliona evra za srpskog napadača, ali je Bobić ipak ostavio ogromnu mogućnost da se transfer na leto ostvari.\n- Ne moramo da prodamo nijednog igrača, bar što se ekonomske situacije tiče. Ali sve je moguće. Čak bi sva trojica (Ante Rebić, Luka Jović i Heler, prim.aut) navedenih mogli da odu - rekao je Bobić.\nZa Bobića nema dileme, da nezadovoljstvo u timu neće biti razlog najverovatnijeg odlaska ove trojice igrača.\n- Siguran sam da su oni zadovoljni u Ajntrahtu, ali u određenom momentu drugi faktori imaju veću važnost. Nećemo moći da uradimo ništa, ako oni odluče da odu. To je ono i što navijači moraju da razumeju - rekao je Bobić.\nFredi Bobić Luka Jović Ante Rebić Real Madrid Ajntraht Frankfurt\nOVO JE NAJVEĆA POBEDA SRBIJE, AMERI ĆE TEK SAD DA POPI*DE - Gas iz Turskog toka stiže za nekoliko meseci! RAT MOSKVE VAŠINGTONA DOBIO BEOGRAD!


Autor Novi Put Sep 12, 2011\nNavedeni trening je od velikog znacaja, jer je fokusiran na regionalnu saradnju i razmjenu iskustava između pripadnika MUP-a i SIPA-e iz BiH sa policijom iz Češke Republike, a sve u cilju efikasnije brobe protiv organiziranog kriminala koji ne poznaje granice.\nTreba podsjetiti kako je BiH polazišna, odredišna i tranzitna zemlja za muškarce, žene i djecu koji su predmet trgovine ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja i prisilnog rada.Da bi borba protiv trgovine ljudskim bićima bila efikasnija, potrebna je snažna regionalna saradnja i razmjena iskustva.Projekat„ Usmjeravanje i osnaživanje prevencije i borbe protiv trgovine ljudima u BIH“, je podržan od strane Ministarstva vanjskih poslova Republike Češke u okviru Programa „Transition“.\nTrening najznačajnije promjene! Sep 12, 2011\nTrening za novinare/ke i prestavnike NVO-a u Sep 12, 2011\nViše iz kategorije: « Seminar u okviru Transition programa Preventivno-edukativne aktivnosti Udruženja "Novi put" »


Usvojen proračun Grada Zlatara | trnac.net\nŠčera su viečniki Grada Zlatara udržali zadnju oveletešnju sednicu na koje su usvujili i proračun za druge lete. Tak kak su oni tuo zračunali učekuju da budu ud prihuduv vu dviehiljade i dvaneste imeli 26.517, 340 kn. Za takev proračun glasuvale je 9 viečnikuv, a 4 su bili suzdržani jer misliju da bu druge ljete još težieše i da se nemre uslanjati na državu, ud koje se planira najvekši diel penez. Na sednice je odlučene i da se na neke vrieme zaustavi izlazenje zlatarskih nuvin.


jul | 2015 | Kalafat\nPirin, Bansko, Vihren 7-9 avgust\nTrodnevna akcija na Pirin planinu obuhvata dva dobra planinarska dana i jedan za relaksaciju. U planu je, naravno, izlazak na Vihren, treći vrh Bakana 2914 mnm a jedan dan ćemo ostaviti za trasu od hiže Vihren do hiže Demjanice preko cirka Todorine oči i vasiliških jezera.\nTroškovi putovanja su 4000 din i 40e i obuhvataju osim prevoza i dva polupansiona u hotelu Famil***.\nFotografije sa naših predhodnih uspona na Pirin su najava za našu skorašnju akciju.\nPogled na Todorku\nOlimp i Rila\nPostoje neka mesta kojima se vraćate i čine vam se da su uvek, na neki način, nova. Priroda se ovde zaletela, tajanstveno i neobjašnjivo, kao i uvek kada je u pitanju\nposebna lepota. Ta, na smrt izmučena reč ovde se vraća svom suštinskom značenju. Ukoliko posedujete dar da u potpunosti živite u sadašnjem trenutku, prepustite mu se. Opažanje je kao zagrljaj. Urezaće vam se prizori, mirisi i zvuci koje ćete moći da prizovete i da vam se vrate najoštrijim sjajem. Ovde se nečuje tišina, utiskuje se u vas preko pora, prožima vas smirenost i duboki duševni mir. Zaboravite na trenutak pobude koje vas pokreću napred: opsesije, strahove, ponos, vlastiti uspeh, sujeta. Zaboravite svetsku nepravdu, različite vidove obespravljenosti, novinska parolaška zaglavlja i medije punih sitnih nastranosti ljudskog ponašanja. Kada spustite ovaj teret lako se krećete ovim predelima. Provod je zagarantovan.\nRila, Sedam jezera\nRashlađivanje u nedelju 26.jula/ Medicinski 6 30h\nPostoji jedna planina* i na planini jezero**. Pored jezera kuća***. U kući ne živi veštica nego Peca. U ovoj priči mogu da se pojave Ivica i Marica ukoliko se prijave.\n***Crcavland, kuća kontrasta; a)vrelo- b)hladno\na)Riblja čorba,pržena riba, ponekad pasulj\nb) rakija salata, vino, pivo\nDopunske informacije na 0628182286


Boris Adžić, Darko Bulatović\n10.06.2012. 19:41h Ažurirano: 23.02.2019. 23:21h\nAleksandar Roganović je decenijama lio znoj radeći na visokoj peći, u proizvodnji metala. Posao mu nije bio lak, ali je ovaj bivši poslovođa Željezare, ako ništa drugo, makar brže od ostalih stekao pravo da se odmori - otišao je u penziju sa 48 godina života.\nRoganovićevih 27 godina radnog staža penzijski fond je, zbog prirode njegovog posla, računao kao 32.\n"Od početka radnog staža meni su išle beneficije. Dva mjeseca po godini. Ja sam bio poslovođa na peći, dok su topioci pomoćnici imali tri beneficirana mjeseca, pošto su imali teži posao. Smatram da je i meni i njima ta beneficija trebalo da bude veća po mjesec jer se radi o izuzetno teškim poslovima. Ovima koji sad ostaju smatram da treba povećati beneficiju jer je dovoljno raditi na pećima. Tako je, koliko znam, u zapadnim zemljama", kaže Roganović.\nOn, ipak, ima razloga da bude zadovoljan, jer je dobar dio crnogorskih radnika koji rade na teškim i rizičnim poslovima ostao bez ove “privilegije”.\nSve je na poslodavcima\n"Osnovna funkcija instituta staža osiguranja koji se računa sa uvećanim trajanjem jeste da se njime obezbijedi određeni vid zaštite osiguranika koji rade na teškim i po zdravlje štetnim poslovima, kao i osiguranika koji svoju profesionalnu djelatnost ne mogu uspješno obavljati poslije navršenja određenih godina života, time što im se staž osiguranja uvećava zavisno od težine, opasnosti i štetnosti rada, odnosno prirode posla, i može iznositi najviše 50 odsto", kazali su “Vijestima” iz PR službe Ministarstva rada i socijalnog staranja.\nZakonodavstvo, dakle, razlikuje radnike koji rade kod privatnih poslodavaca i državne i vojne zaposlenike, čiji je beneficirani radni staž regulisan posebnim pravilnicima\nU Ministarstvu kažu da nema precizne evidencije koliko trenutno ima takvih radnika, ali procjenjuju da njih oko 9500 ima beneficirani radni staž.\nKo će biti “srećnici” koji će moći “mladi u penziju” odlučiće pravilnici koje donose nadležne institucije, ali prije svega poslodavci na kojima je da, u skladu sa ovim aktima, podnesu inicijative i ostvare takvo pravo za svoje radnike.\n"Radna mjesta, odnosno poslovi na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem propisana su u nekoliko podzakonskih akata. To je Pravilnik o utvrđivanju radnih mjesta, odnosno poslova na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem i o postupku i načinu za njihovo utvrđivanje, kojim su propisana radna mjesta, odnosno poslovi na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem u 25 oblasti (rudarstvo, crna metalurgija, pomorska brodogradnja, saobraćaj, grafička industrija i dr.), zatim Uredba o utvrđivanju radnih mjesta, odnosno poslova u organima državne uprave na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem, kao i Pravilnik o bližem određivanju radnih mjesta, odnosno poslova u organima državne uprave na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem, kojima su propisana radna mjesta u organima državne uprave na kojima se staž osiguranja računa s uvećanim trajanjem. Postoji i Uredba kojom su propisana radna mjesta na kojima se profesionalnim vojnim licima staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem", objasnili su iz Ministarstva.\nZakonodavstvo, dakle, razlikuje radnike koji rade kod privatnih poslodavaca i državne i vojne zaposlenike, čiji je beneficirani radni staž regulisan posebnim pravilnicima.\nIz Ministarstva nijesu rekli da li će poslodavac koji ne podnese inicijativu za utvrđivanje beneficiranog radnog staža biti kažnjen, i kako\nŠto se tiče ovih prvih, Pravilnik reguliše da “inicijativu za utvrđivanje novih radnih mjesta na kojima se staž računa sa uvećanim trajanjem mogu dati poslodavac ili Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje Crne Gore”.\nUz inicijativu, poslodavac mora dostaviti posebno stručno mišljenje koje treba da uradi organizacija ovlašćena za ove poslove, te da obrazuje Komisiju koja će o tome odlučiti.\n"Za lica koja rade na radnim mjestima na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem, osim redovnog doprinosa koji se plaća za penzijsko i invalidsko osiguranje, poslodavac je, u skladu sa Zakonom o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, dužan da plaća i dodatni doprinos za staž osiguranja koji se računa sa uvećanim trajanje", kazali su “Vijestima” u Ministarstvu.\nIz Ministarstva nijesu rekli da li će poslodavac koji ne podnese inicijativu za utvrđivanje beneficiranog radnog staža biti kažnjen, i kako. Sam Pravilnik ne predviđa nikakve kazne za poslodavca ukoliko ove obaveze ne poštuje, pa je jasno da postoje poslodavci koji ne čitaju Pravilnik i na taj način krše prava svojih radnika.\nSituacija je nešto drugačija kad su u pitanju Vojska i državni organi, gdje se već odavno zna ko ima beneficirani radni staž (Ministarstvo unutrašnjih poslova, Uprava policije, Agencija za nacionalnu bezbjednost, Zavod za izvršenje krivičnih sankcija...)\nNajvažniji Akt o procjeni rizika\n"Suština cijele priče jeste da je ovaj pravilnik preuzet iz bivše Jugoslavije, da u međuvremenu tehnologija napreduje, mijenjaju se opisi radnih mjesta, i definitivno je ključni nedostatak pravilnika što se jedan broj tih radnih mjesta nije našao u njemu.\nZakonom o zaštiti na radu je propisano da je svaki poslodavac dužan da donese Akt o procjeni rizika za sva radna mjesta i da utvrdi način i mjere za otklanjanje tog rizika\nMogu da kažem, iz iskustva koje imam kao osoba koja se bavi poslom zaštite prava radnika, da imamo radna mjesta gdje se zaista radi u veoma teškim okolnostima, a koje pravilnik nije prepoznao- kazao je za “Vijesti” Srđa Keković, generalni sekretar Unije slobodnih sindikata Crne Gore.\nVažno pitanje, smatra on, jeste ko pokreće proceduru da se za određena mjesta preispita da li su to radna mjesta na kojima staž osiguranja treba računati sa uvećanim trajanjem.\n"Zakon ostavlja mogućnost da tu inicijativu pokrene poslodavac, drugo zainteresovano pravno lice ili Fond. Takođe, zakon ostavlja mogućnost da to pitanje pokreće i sindikat ukoliko smatra da treba.\nZakonom o zaštiti na radu je propisano da je svaki poslodavac dužan da donese Akt o procjeni rizika za sva radna mjesta i da utvrdi način i mjere za otklanjanje tog rizika. Akt o procjeni rizika je akt koji sadrži opis procesa rada sa procjenom odnosno ocjenom rizika od povreda i oštećenja na radnom mjestu i kojim se utvrđuju mjere za otklanjanje i smanjivanje rizika u cilju poboljšanja bezbjednosti zaštite zdravlja na radu.\n"Ako nemate akt o procjeni rizika, vi nemate dokaze da je određeno radno mjesto teško i rizično"\nIz toga akta o procjeni rizika i zaposleni, i sindikat, i poslodavac mogli da znaju da li treba pokrenuti inicijativu da se to radno mjesto računa sa sa uvećanim stažom. Napominjem da je Zakon o zaštiti rada stupio 2004. godine na snagu, da je obaveza poslodavaca bila da u roku oko tri godine donese taj akt, krajnji rok je istekao 2007. godine, a mi smo u 2012. godini i mogu odgovorno da tvrdim da sigurno preko 90 odsto poslodavaca nema taj akt", ističe Keković.\nOn dodaje da je pomenuti akt od izuzetne važnosti.\n"Ako nemate akt o procjeni rizika, vi nemate dokaze da je određeno radno mjesto teško i rizično, jer akt o procjeni rizika rade eksperti i institucije koje su ovlašćene, imaju znanje da izvrše snimanje tog radnog mjesta i utvrde koliko je ono štetno i rizično po zdravlje", kaže Keković, i dodaje da ipak nema mnogo radnih mjesta koja nijesu prepoznata, a na kojima bi trebalo računati staž sa uvećanim trajanjem.\nOd jame do pozornice...\nO tome za koja se sve radna mjesta staž računa sa uvećanim trajanjem najbolje govore detalji iz pomenutog Pravilnika. “Vijestima” nije poznato da li se neko u Crnoj Gori profesionalno bavi baletom, ali bi se, ako takav postoji, mogao prijaviti za beneficirani radni staž. Pravilnikom je beneficirani radni staž utvrđen i za kopača uglja - vođu gradilišta, kopača, pomoćnika kopača, jamskog palioca mina, jamskog vozača...\nIako je Crna Gora odavno rasprodala svoju pomorsku trgovačku flotu, beneficirani radni staž je predviđen za članove posade broda na dugoj plovidbi\nTu privilegiju imaju i rudari - radnik, rudar i njegov pomoćnik, rudar palilac mina - na bušenju minskih rupa, miniranju, podgrađivanju, rukovanju rudarsko–građevinskom mehanizacijom, ručnom i mehanizovanom utovaru - kao i radnici u sektoru crne metalurgije, u Željezari. Tu su i nezaobilazni radnici u proizvodnji aluminijuma\nBeneficirani radni staž imaju i sjekač i vozač motornog vozila u šumarstvu, ali i profesionalni pilot, pod uslovom da ima najmanje 200 letova godišnje, nastavnik motornog letjenja i vazdušnog jedriličarstva, pod uslovom da ima najmanje 200 letova godišnje, nastavnik padobranstva, pod uslovom da ima najmanje 30 skokova godišnje, kao i domaćica, odnosno domaćin aviona, pod uslovom da imaju najmanje 200 letova godišnje.\nIako je Crna Gora odavno rasprodala svoju pomorsku trgovačku flotu, beneficirani radni staž je predviđen za članove posade broda na dugoj plovidbi, pod uslovom da su bili ukrcani najmanje šest mjeseci godišnje.\nKo se odluči da za hljeb zarađuje pjesmom, i postane operski pjevač - solista, takođe će imati beneficirani radni staž\nTu su i zaposleni koji neposredno rade na rotacionim mašinama za štampanje novina, časopisa, revija, raznih reprodukcija i ambalaže - duboka štampa, visoke, flekso i ravne štampe, ali i zaposleni u prerađivačkoj, mesnoj i farmaceutskoj industriji, kao i ronioci i vatrogasci.\nSa posebnim koeficijentom se obračunava i čišćenje septičkih jama i održavanje kanalizacione mreže.\nBeneficirani radni staž imaju i dimnjačar, ali i radnik u sektoru pogrebnih usluga - spremač umrlih.\nKo se odluči da za hljeb zarađuje pjesmom, i postane operski pjevač - solista, takođe će imati beneficirani radni staž. Uslov je samo da bude - nosilac glavnih uloga.\nI doktori i kopači\nPored nabrojanih zanimanja, beneficirani radni staž imaju i neki ljekari, kao što su oni u oblasti radiologije i hitne pomoći. Doktor Momčilo Bajagić iz podgoričkog Zavoda za hitnu pomoć za “Vijesti” je rekao da se u ustanovi u kojoj radi pravila o beneficiranom stažu poštuju.\n"Kopači, bušači i rukovaoci imaju po šest mjeseci beneficije za rad u jami"\n"Radnici Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Crne Gore imaju beneficirani radni staž od 01.04.2010. godine, odnosno od dana preuzimanja zaposlenih od domova zdravlja. On se obračunava tako što doktori dobijaju stepen uvećanja 12 mjeseci se računa kao 15 mjeseci.\nZa tehničare i vozače vozila hitne pomoći dobijaju stepen uvećanja, 12 mjeseci se računa kao 14 mjeseci. Svi koji su zaposleni u Zavodu imaju beneficirani radni staž. Takav status za nas u Zavodu znači mnogo, jer je naš posao naporan i stresan.\nIpak, u zdravstvu ima još medicinskih grana koje bi trebalo da imaju beneficirani radni staž i za njih se zalažu njihovi sindikalni predstavnici" kazao je “Vijestima” Bajagić. Ilija Đilas ima 41 godinu, radnik je jame u Rudnicima boksita, radi kao kopač – bušač.\nIma 19 godina radnog staža, sa 6 mjeseci beneficije po godini.\n"Kopači, bušači i rukovaoci imaju po šest mjeseci beneficije za rad u jami. Nadzornicima je smanjeno na 4 mjeseca, palioci isto tako. S obzirom na težinu posla, smatram da je ta beneficija bila realna", kaže Đilas.\nAleksa Bečićbeneficirani radni staž\n20.10. 16:52 h\t48\t74627\n21.10. 07:24 h\t96\t54703\n21.10. 07:10 h\t124\t51790\n21.10. 09:56 h\t1206\t35793\n20.10. 18:38 h\t678\t32869


Odbijen zahtev za slanje obavezujućeg poziva svedoku; Karadžić pokušava ponovo | Institute for War and Peace Reporting\nPiše: Rachel Irwin iz Haga (TU br. 773, 25. januar 2013.)\nBivši predsednik bosanskih Srba, Radovan Karadžić, obnovio je svoj zahtev da mu se u okviru dokaznog postupka odbrane kao svedok pojavi istaknuti vojni komandant bosansko-muslimanskih snaga u Srebrenici.\nProtekle su sedmice sudije Haškog tribunala odbile Karadžićev zahtev da se uputi obavezujući poziv komandantu Naseru Oriću. Pri tom su naglasile da nisu „iscrpljeni“ pokušaji da se obezbedi Orićeva dobrovoljna saradnja. (O tome vidi tekst „Odbijen Karadžićev zahtev da se uputi obavezujući poziv bošnjačkom komandantu“.)\nOrić je do sada odbijao da svedoči ili daje bilo kakve izjave Karadžićevom timu odbrane, pozivajući se na to da se u Bosni trenutno protiv njega vodi istraga koja se tiče ratnih dešavanja na području Srebrenice.\nProtiv Orića je pred Tribunalom tokom 2004. bio vođen sudski postupak zbog optužbi za ubijanje i okrutno postupanje prema srpskim zarobljenicima, kao i za uništavanje srpskih sela u okolini Srebrenice. Prvostepeno je osuđen na dve godine zatvora, da bi u žalbenom postupku 2008. bio potpuno oslobođen.\nSrpske snage su istočno-bosansku enklavu Srebrenicu zauzele 11. jula 1995., a narednih je dana preko 7,000 bosansko-muslimanskih muškaraca i dečaka bilo ubijeno.\nReagujući na odbijanje sudija da upute obavezujući poziv, Karadžić je poslao novo pismo Orićevoj advokatici, tražeći da se njen klijent 7. februara pojavi u Tribunalu, kako bi svedočio u njegovu korist.\nAdvokatica Vasvija Vidović odgovorila je 23. januara, upozorivši Karadžića na to da bi se njen klijent našao u situaciji da „iznosi dokaze koji su veoma štetni“ za njegov sopstveni slučaj.\nKaradžić je prethodno saopštio da je Orićevo svedočenje ključno zbog toga što bi on mogao da potvrdi da su snage bosanske vlade „zadržale teško i lako naoružanje“ uprkos činjenici da je Srebrenica još 1993. trebalo da bude demilitarizovana; da je u Srebrenicu bilo švercovano oružje; te da su bosansko-muslimanski vojnici vršili napade na okolna srpska sela.\nKaradžić je tvrdio i to da bi Orić mogao posvedočiti kako je predsednik bosanskih Srba imao „legitiman razlog“ da naredi napad na Srebrenicu.\nVidovićeva se u svom odgovoru zapitala zbog čega Karadžić toliko odlučno želi da njen klijent svedoči, kada ne zna šta bi Orić rekao o pomenutim temama.\n„Veoma je čudno to što želite da pozovete svedoka koji bi mogao ozbiljno da vam naškodi, i ljubazno Vas molim da mi pojasnite svoj odnos prema tome“, napisala je advokatica.\nDodala je da će se, nakon što joj se dostavi objašnjenje, konsultovati sa svojim klijentom i ponovo obratiti Karadžiću ovim povodom.


STEFANOVIĆ: Posao u MUP za 2.000 polaznika centra u Sremskoj Kamenici (FOTO)\n18.09.2018. 16:46h 18.09.2018. 16:46h\nBEOGRAD - Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović najavio je danas da će tokom ove i naredne godine 2.000 polaznika Centra za osnovnu policijsku obuku u Sremskoj Kamenici biti primljeno u MUP.\nPrisustvujući promociji 15. klase polaznika tog centra u policajce pripravnike, Stefanović je najavio da će 136 polaznika te klase u narednih nekoliko dana stupiti u redove policije.\n"U ovoj i narednoj godini zaposlićemo 2.000 policajaca iz Centra za osnovnu policijsku obuku, kao i diplomce Kriminalističko-policijske akademije. To pokazuje našu opredeljenost da popunimo redove policije tamo gde u prethodnih desetak godina to nije bio slučaj", rekao je Stefanović a preneo MUP.\nMinistar je kazao da je zapošljavanje polaznika Centra "nastavak rada na podmladjivanju policijskog kadra i njihovom stručnom osposobljavanju".\n"Ove nove generacije policije, uveren sam, učiniće sve da naša zemlja bude bezbednija i sigurnija i verujem da možemo da se oslonimo na policiju kao kičmu sistema u borbi protiv korupcije i kriminala", rekao je Stefanović.\nNebojša Stefanović Sremska KamenicaposaoMUPCentar za osnovnu policijsku obuku


DOKLE JE DOŠLO, I DAČIĆU PREKIPELO: U Moskvi Srbiju prima Putin, u Americi ulazimo na sporedna vrata ... DOKLE? | WebTribune\nHome IZBOR DOKLE JE DOŠLO, I DAČIĆU PREKIPELO: U Moskvi Srbiju prima Putin, u Americi ulazimo na sporedna vrata … DOKLE?\nNAJNOVIJA VEST – Vučić: Nestali novinar je pronađen, treba da objasni neke stvari …


Uzimajući u obzir važnost dentalne higijene, naš dugogodišnji klijent dm, uz pomoć naše agencije, organizirao je nagradnu igru u kojoj su bile uključene osnovne škole sa teritorije cijele Bosne i Hercegovine. Planirano je da svaka škola može ostvariti učešće u nagradnoj igri sa samo jednim crtežom, a crteže su crtali učenici od I do IV razreda osnovne škole.\nNagradna igra simpatičnog naziva „Veseli zubići” organizirana je putem aplikacije Pro Photo Competition, a vrijednim nagradama privukla 78 osnovnih škola iz cijele Bosne i Hercegovine, koje su poslala kreativne i zanimljive radove svojih učenika. Klijent je prvobitno planirao nagraditi pet radova, iz pet škola, ali, budući da je u aplikaciju pristigao veliki broj izuzetnih crteža, nagrađeno je 10 najboljih. U narednom periodu slijedi i uručenje nagrada, koje će zaista imati stvarni pozitivni uticaj na osnovce i zajednice u kojima žive. Ovom nagradnom igrom dm je učvrstio svoju poziciju društveno odgovorne kompanije i stekao povjerenje, ali i simpatije nastavnika, učenika i direktora osnovnih škola širom BiH, a našoj kompaniji je, kao i uvijek dosad, bilo zaista veliko zadovoljstvo pružiti im tehničku i kreativnu podršku, te administrirati kompletnu nagradnu igru što je rezultiralo velikim uspjehom.\nKampanja “Veseli zubići” pobudila je veliki interes i zabilježila veliki uspjeh, posebno kada se uzme u obzir da je učešće zahtijevalo angažman većeg broja ljudi, prvenstvno vrijednih nastavnika i učenika osnovnih škola koje su prijavile radove.\nA za one koji vole brojeve:\n• Čak 12.600 korisnika Facebooka je pričalo o ovoj nagradnoj igri\n• Dosegli smo 104.260 fanova dm facebook stranice\n• Postovi vezani za ovu nagradnu igru podijeljeni su 45 puta sa Facebook stranice našeg klijenta.\nI, na kraju, najvažniji podatak, koji nećemo ni izraziti u brojkama: obradovali smo brojne učenike i nastavnike širom Bosne i Hercegovine.


Lionel Mesi postaje tata?\nPsssttt....Trač, Zabava — By taty on April 17, 2012 10:48 pm\nNajbolji fudbaler sveta Lionel Mesi će uskoro postati tata. Njegova devojka Antonela Rokuzo navodno je trudna.\nIako već godinama uspešan na terenu Mesi tvrdi da mu je veliki san da postane otac jer je prodica za njega veoma važna i da mu veoma znači njihova podrška. U nadi da će saznati da li će fudbaler Barselone postati otac svi svetski mediji se utrkuju da saznaju da li je tačno da će se njegov najveći san ostvariti.\nNajbliži tome je bio nemački “Bild” koji je kontarktorao Mesijeve roditelje, ali oni nisu želeli da demantuju, ali ni da potvrde tu vest jer čekaju da se njihov sin javno oglasi.\nMesi i Antonela su u vezi od 2009. godine, a “kruže” i priče da su se tajno venčali na Ibici.\nTags: Antonela Rokuzo, devojka Mesija, fudbaler, fudbaler Barselone, Lionel Mesi, Lionel Mesi postaje otac, Lionel Mesi postaje tata?, najnoviji tračevi, trač, tračarenje, tračevi\nSunce je juče eruptiralo, oslobađajući super-vrelu plazmu, koja se visoko izvila iznad površine naše Zvezde, nakon čega je izbačena...


Mladi lavovi krenuli u lov!\nZadaci podeljeni, takmičenje za put u Kan je počelo\nPartner ovogodišnje manifestacije Young Lions Srbija, nevladina organizacija Prijatelji dece Srbije, podelila je brifove za rad u okviru takmičenja Young Lions sa 23 takmičarska para, a u okviru tri kategorije: PRINT, DIGITAL I MEDIA.\nPrethodni članak Zašto održivi razvoj nije samo CSR Sledeći članak BEBA BIRA GDE I UŽIVO U TV PROGRAMU


Kragujevački projekti energetske efikasnosti - Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · March 12, 2010\nU okviru dvodnevne Međunarodne konferencije ’’Energetika i održivi razvoj’’danas su na Šumadija sajmu potpisana tri memoranduma o razumevanju za realizaciju infrastrukturnih projekata, značajnih za dalji razvoj investicija u regionu.\nMemorandum o izgradnji magistralnog gasovoda visokog pritiska Kraljevo – Kragujevac, trebalo bi da omogući snabdevanje kompanije ’’FIAT automobili Srbija’’, sa 30.000 kubnih metara gasa. Potpisnici Memoranduma su generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović, gradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović i zamenik predsednika Skupštine grada Kraljeva Sreten Jovanović. Time će biti obezbeđene dovoljne količine gasa za sve energetske resurse u Kragujevcu i Šumadiji, a prema najavama trebalo bi da bude zavšen do polovine 2011. godine.\nVrlo brzo biće obezbeđene dovoljne količine gasa za sve energetske resurse u gradu Kragujevcu, pa se na taj način, prema rečima Dušana Bajatovića priključujemo projektu da se gradu Kragujevcu i Šumadiji obezbedi mogućnost da na dobar način sačuva socijalne, ekonomske, ljudske i političke potencijale. Nastavak kraka ka gradu Kraljevu će pomoći, u tehničkom smislu bolje funkcionisanje sistema u trouglu između Čačka, Kraljeva, Užica i Kragujevca – rekao je on.\nVeć se ispunjava deo ugovornih obaveza oko gasifikacije po projektu države Srbije i italijanskog Fijata, povećanjem\nkapaciteta gasovoda od Lapova do Kragujevca.\nMi ćemo odmah početi sa realizacijom jer je to deo Akcionog plana – rekao je Bajatović i dodao da će biti formirana zajednička ekipa, jedno društvo koje bi se bavilo projektovanjem a po memorandumu će troškovi projektnih usluga Srbija gasa i administrativne takse gradova biti svedeni na minimum.\nFinansiranje gasovoda zavisiće od dogovora Srbije gasa i nacionalnog investicionog fonda. Zbog prolaska južnog toka i izgradnje skladišta i novih planova svi postojeći projekti biće preispitani, uradiće se fizibiliti studija koji su realni potrošači sada kao i analiza potrebnih kapaciteta i potreba kako treba da izgledaju, a ulagaće se tamo gde ima kupaca i industrijskih potreba.\nZa završetak kompletne gasifikacije Srbije bez južnog toka i skladišta potrebno je još oko 450 miliona evra – dodavši da će ulagati područja kao što je Kragujevac, gde će odmah imati velike potrošače. Budžeti su istanjeni, a u periodu od završetka izgradnje Južnog toka do 2015 godine potrebno je da uradimo kompletnu gasifikaciju Srbije, kako je strategijom predviđeno.\nGasovod Kragujevac – Kraljevo prema ranijim procenama, projekat je vredan 8 miliona evra, a da li će se nešto menjati zavisiće od obnavljanja fizibiliti studije.\nOvo je jako bitan projekat ne samo za ono što se planira sa Fijatom u Kragujevcu, već i za industrijalizaciju jer sada se – prema rečima gradonačelnika Kragujevca Veroljuba Stevanovića radi na novom gasovodu Lapovo – Kragujevac, ali stabilizacija čitavog sistema neće biti moguća ukoliko se ne uradi ovaj gasovod Kragujevac – Kraljevo.\nPotpisan je i memorandum o izgradnji trafostanice na Korman polju jačine 110 kilovolti, za potrebe fabričkih pogona FIAT-ovih kooperanata, vrednosti oko 2 miliona evra, kao i memorandum koji se odnosi na izgradnju postrojenja za spaljivanje otpada i proizvodnju električne energije na deponiji nadomak grada. Potpisnici su generalni direktor Elektroprivrede Srbije Dragomir Marković i gradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović.\nProjekat izgradnje spalionice za proizvodnju električne energije iz komunalnog otpada grada Kragujevca, nije nov u svetu, takva postrojenja se grade 20 i više godina, ali tek sada je započet u Srbiji – kaže Dragomir Marković, direktor EPS-a – istakavši da su oni nedavno potpisali memorandum o istom takvom postrojenju u Užicu. Nadamo se da ćemo privući investitore jer to su projekti iz obnovljivih izvora energije koji su vrlo atraktivni za finansiranje od strane stranih investitora.\nGeneralni direktor Elektroprivrede Srbije Dragomir Marković i gradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović.\nKada je reč o obnovljivim izvorima energije u poslovanju EPS-a do 2015 godine, planirano je da za postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije za proizvodnju električne energije, izdvoje preko 500 miliona evra.\nNa Šumadija sajmu potpisan je i memorandum o realizaciji projekta energetske efikasnosti na području Kragujevca. Potpisnici memoranduma su generalni direktor kompanije Wattpic Stephan Ressl , gradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović i rektor Univerziteta prof. Dr Slobodan Arsenijević.\nMemorandum o realizaciji projekta energetske efikasnosti na području Kragujevca\nObaveze ovog memoranduma su da smanjimo potrošnju električne energije i da podignemo efikasnost korišćenja\nDirektor kompanije Wattpik Stephan Ressl\nenergetskih izvora u Kragujevcu – rekao je direktor kompanije Wattpic Stephan Ressl, istakavši da mu je veoma drago što je jedan od potpisnika ovog memoranduma Univerzitet u Kragujevcu upravo zbog tehničkih mogućnosti.\nInače Sajam energetike, ekologije i energetske efikasnosti okupio je 30 izlagača, čiji je prevashodni zadatak korišćenje obnovljivih izvora energije, tačnije zelene energije.\nTags: akcijaautomobilicistocadeponijaeko vestiekologijaenergetska efikasnostEPSEUFiatKragujevacKraljevoLapovomasinski fakultetmedjunarodnimemorandumOdrživi razvojproizvodnjaProjekatSajamSrbijaŠumadijasvetvesti\nKnjaževac dobio Solarne punjače\nNext story Srbija ima jasnu strategiju za energiju\nPrevious story Delegacija Ministarstva poljoprivrede u poseti Izraelu


Subotica, Centar 1 | Sold nekretnine Subotica\nKorzo - Centar 1 - Stan\nDvosoban renoviran stan u najužem centru grada. U svom sastavu ima dve sobe, kuhinju, kupatilo i terasu. Instalacije su kompletno zamenjene, na podovima je laminat, prozori su drveni a grejanje je na struju.\nID nekretnine: 943


"Ovaj projekat je jako važan, posebno sa aspekta Vlade Crne Gore jer omogućava snažnu transparentnost koja se ogleda u tome da tačno znamo koje namete imamo u zemlji", naglasio je ministar Milatović.\n"Naša dužnost je da smanjimo namete na mjeru potrebnog i neophodnog, a da sa druge strane povećamo kvalitet javnih dobara, odnosno servisa koje pružamo i građanima i privredi. Ta optimalnost je upravo zadatak ove Vlade i siguran sam da ćemo napraviti veliki progres u nekom narednom periodu", rekao je ministar Milatović.\n"Registar nameta i javno-privatni dijalog su ono što će biti zvijezde vodilje ukupnog tima Vlade Crne Gore, posebno ministarstava koja su posvećena ekonomiji. Opterećenost privrednika nametima je ogromna i ovo predstavlja cilj koji mora da se mijenja postepeno i u korist ekonomskog razvoja Crne Gore", dodala je Mila Kasalica, državna sekretarka u Ministarstvu finansija i socijalnog staranja.\n"Registar je dobar primjer koliko je važno da privreda i država sarađuju i da zajedno nalaze rešenja koja će olakšati poslovanje u zemlji, omogućiti privredi da bolje radi i tako još više doprinese ekonomskom razvoju", ocijenila je Jelena Ćirković, koordinatorka SCC i drugih EBRD projekata.\n"Cilj prezentacije je da predstavimo portal na kojem se nalazi baza podataka, odnosno nameta koji se naplaćuju u Crnoj Gori i na lokalnom i na nacionalnom nivou. Ovo je dobar primjer aktivnosti koju su i privatni i javni sektor prepoznali kao važnu za unapređenje poslovnog ambijenta i u tom pravcu doprinijeli da se uspješno i realizuje", ukazala je Marija Šuković, šefica Sekretarijata Savjeta za konkurentnost.\nIZVOR: Vebsajt Vlade, 22.03.2021.


Milačić: Reakcijom na nedolično ponašanje na Cetinju, premijer pokazao lice pristojne Crne Gore\nkomentarisao dešavanja u prijestonici\nMilačić je rekao da verbalni napad i vrijeđanje premijera i članova Vlade kao i napad na novinara od strane pojedinih Cetinjana pred održavanje sjednice Vlade na Cetinju predstavlja lice "onih koji sebe nazivaju patriotama, a ovaj sramni čin, činom patriotizma"\n22586 pregleda\t444 reakcija\t113 komentar(a)\nAko ima nešto dobro u sramnoj reakciji pojedinaca na Cetinju to je što su svojim nedoličnim ponašanjem dali priliku premijeru Zdravku Krivokapiću da pokaže lice drugačije, pristojne Crne Gore, kazao je predsjednik Prave Crne Marko Milačić.\nMilačić je rekao da verbalni napad i vrijeđanje premijera i članova Vlade kao i napad na novinara od strane pojedinih Cetinjana pred održavanje sjednice Vlade na Cetinju predstavlja lice "onih koji sebe nazivaju patriotama, a ovaj sramni čin, činom patriotizma".\nKrivokapić: Glasao sam za zajedničku državu, prvi ću se boriti da Crna Gora ostane nezavisna\n"Cetinje, sa nemjerljivom istorijskom i kulturnom baštinom, uvijek je iskrilo čojstvom i junaštvom, pa su građani Crne Gore uvijek sa ponosom mogli pričati o Njegoševom Cetinju, Cetinju kralja Nikole, Cetinju Svetog Petra Cetinjskog. Verbalni napad od strane nekolicine ljudi ne može i ne smije narušiti sliku i ugled takvog Cetinja", navodi se u saopštenju Milačića.\nMilačić je kazao da je poruku pomirenja upravo danas sa Cetinja uputio Krivokapić kada, kako navodi, ljudski i hrišćanski prišao, započeo razgovor i sopstvenim primjerom demonstrirao kako treba da izgleda Crna Gora: dostojanstveno, uspravno i pristojno.\nMarko MilačićPrava Crna GoraZdravko KrivokapićCetinje\n27.02. 10:40 h\t7494\t84840\n27.02. 14:14 h\t275\t74342\n27.02. 15:50 h\t458\t52898\n27.02. 15:39 h\t990\t48389\n27.02. 08:20 h\t24\t45900\t10\n27.02. 10:40 h\t254\t7494


Austrija je ipak favorit u ovom meču, imaju fudbalere koji igraju u najjačim ligama, a prve zvezde su naravno - Srbi.\nZanimljivo da je ovo tek treći put da će Austrija učestvovati na Evropskom prvenstvu. Prethodna dva puta učestvovali su 2008. i 2016.\nVidećemo kako će se završiti ovaj duel, možda bude i iznenađenja, a novo pojačanje Crvene zvezde Aleksandar Dragović i momak koji se takođe povezivao sa šampionom Srbije Marko Arnautović biće naravno u fokusu naše javnosti, baš kao i Goran Pandev.


Posetio prijatelja, slavili rođendan, a onda mu je naglo pozlilo! - alo.rs\nAUTOR: Alo/RTV Hit/V.M. DATUM I VREME: 19.09.2019. 15:24\n* Mladić (23) je preminuo usled davljenja hranom\n* Bio je na rođendanu svog druga\n* Pacijent je dovezen mrtav i najverovatnije je izdahnuo tokom transporta\nDvadesettrogodišnji mladić S.R. iz Buzekare, sela u istočnom delu Brčko distrikta, sinoć je preminuo, najverovatnije usled davljenja hranom. Kako je potvrdilo nekoliko očevidaca, društvo se okupilo na proslavi rođendana zajedničkog prijatelja u tom selu, gde je na trpezi služena jagnjetina, prenosi RTV HIT.\n– U jednom trenutku naš drug je zabacio glavu unazad i počeo da dobija plavu boju po licu i vratu. Mislili smo da mu je pozlilo i izneli smo ga izvan prostorije te ga položili na bok. Neko mu je izvadio jezik i on je počeo da diše, ali je ubrzo ponovo došlo do komplikacija, te smo pozvali hitnu pomoć – ispričao je jedan od očevidaca koji nije želio da se otkriva njegov identitet.\nAUTOR: Srpskainfo/ Alo.rs/ B. P. DATUM I VREME: 17.09.2019. 19:46 Bila je prisebna Nasilje, batine, silovanje, mučenje,, Foto: Shutterstock, ilustracija Monstrum Mile V. iz Kotor Varoša osuđen je juče u Okružnom sudu u Banjaluci na 5 godina zatvora zbog pokušaja obljube nad tada 12-ogodišnjom devojčicom.\nKako je potvrđeno iz Urgentnog centra Opšte bolnice Brčko pacijent je dovezen mrtav i najverovatnije je izdahnuo tokom transporta. Šef Operativno-komunikacionog centra u brčanskoj Policiji Halid Emkić potvrdio je da je policija obaveštena o ovom slučaju.\n– S obzirom da je nastupila smrt, policija preduzima neophodne mere i radnje kako bi utvrdila sve okolnosti ovog događaja. Za sada ne mogu potvrditi da li će biti rađena obdukcija – rekao je Emkić Hit televiziji.\nKUMANOVSKA GRUPA POSLATA NA 40 GODINA ROBIJE Haradinajevi puleni osuđeni za terorizam! Ramuš traži da kaznu služe na Kosovu!\n"Čuo se udarac, a onda sam video bus zabijen u zgradu"\nMajka devojčice zlostavljane u školi iznela jezive detalje iživljavanja, a direktorka ima drugačiju verziju priče!\nMisteriozna smrt potresla Tutin! Mladi lovac otišao u šumu sa dva druga, a onda se dogodila tragedija! Muškarci pali poligraf!\nIznervirao ga Predrag Gaga Antonijević pa mu javno sasuo sve u lice!\nOsvanule gnusne poruke! Džokerova žena zvala policiju\nPoznati hirurg ugradio silikone starleti o trošku države! Palo veliko hapšenje\nUlogu Zorana igra Vuk Kostić, a Jelenu naša poznata estradna pevačica!\nTelo pronašla njena deca! Svemu prethodila jeziva porodična drama


Kao za vreme mnogih drugih ratovanja, tako je i za ovog nastala strašna glad i užasan pomor. Naročito je harala kuga, koja je uzela maha u nehigijenskim i od begunaca prenatrpanim gradovima. Kad je austriska vojska stigla pred Skoplje, u najrazvijeniji turski grad od Beograda do Soluna, čiji se broj stanovnika cenio na 60.000 u njemu je vladala kuga. General Pikolomini, na koga je grad napravio najlepši utisak, i koji mu se po veličini učinio ravan Pragu, nije smeo da tu ostane bez dovoljnog osiguranja. Pošto je opljačkao grad on ga je, kao za uklon, dao spaliti 16. (26.) oktobra 1689. Hteo je, kako sam kaže, "da strah i trepet među varvarske narode rasprostre i oružje svoga gospodara i u najudaljenijim krajevima učini strašnim." Kako su zgrade bile mahom od drvene građe požar je napravio pravu pustoš.\nPosle spaljivanja Skoplja Pikolomini je preko Kačanika stigao u Peć i Prizren. U ovom mestu sastao se s patriarhom Arsenijem i počeo pregovore. Ali ih nije potpuno dovršio. Zaražen kugom umro je dve nedelje pošto je, praćen muzikom, dao naredbu i gledao kako se Skoplje pretvara u zgarište. Uspeo je ipak, što, u ostalom, nije mnogo teško, da od patriarha dobije zakletvu vernosti austriskom caru. Da su se i ostali Srbi iz krajeva kud je prošla austriska vojska, i u bližem susedstvu, digli i pridružili ćesarevcima može se razumeti samo po sebi. Broj Srba i Albanaca u austriskoj vojsci cenjen je na 20.000; pred samim Prizrenom dočekalo je Austrijance oko 6.000 Srba i Arnauta. Ali ono što je bilo manje razumljivo to je ponašanje Austrijanaca. Oni se nisu držali kao oslobodioci i saveznici, nego kao pravi gospodari. To se videlo već po tonu pisma L. Badenskoga upućenog patriarhu i po njihovu ultimatumu da se odmah vrati s Cetinja. I spaljivanje Skoplja govorilo je o njihovoj bezobzirnosti. Ta se bezobzirnost pokazala i docnije, kad su Austrijanci uspeli da prodru do Štipa i Velesa i da i njih zapale, pljačkajući i muslimane i hrišćane. U postupcima s ljudima bili su bahati, naduti, neodmereni. I disciplina je, tako daleko od njihovih baza, bila popustila, što je dovodilo do vrlo mučnih scena. Narod koji im je prilazio s puno poverenja poče se postepeno tuđiti od njih, pa ih i sasvim napuštati. Nasilno razoružavanje Srba i Arbanasa i paljenje njihovih sela pojačalo je to ogorčenje još više.\nPosle velikih poraza sultan dade kratkim putem smaknuti nesposobnog serašćera Arap Redžeb-pašu i pozva za velikog vezira Mustafu Ćuprilića. Ovaj proglasi sveti rat i preže, pomoću Francuza, da što bolje reorganizuje vojsku. Imao je nesumnjivo i uspeha, ali više zbog kuge koja je harala i zbog proređenosti carske vojske, koja se nije zanavljala, nego zbog boljeg vođstva. Čak bi se moglo pre reći, da nije s dovoljno brzine i odlučnosti iskoristio oslabelost hrišćana i njihovo nezadovoljstvo s austriskim trupama.\nKrajem 1689. god. počelo je tursko napredovanje sa snagama koje su se skupile na brzu ruku. U borbi kod Kačanika, na katoličku novu godinu, Arnauti, ogorčeni austriskim postupcima, pređoše Turcima, a i srpske čete brzo uzmakoše. Austriski poraz bio je potpun i nepopraviv. Oni vrlo brzo napustiše Južnu Srbiju i počeše se povlačiti prema Nišu. Za njima je morao poći i patriarh Arsenije sa onim prvacima, koji se behu kompromitovali prema Turcima i koji ih nisu smeli sačekati. Kako su Austrijanci otstupali vrlo žurno to je sasvim prirodno, da je i srpsko povlačenje moralo biti izvršeno isto tako naglo i da je dobilo karakter bežanja. Koliko je bilo tih srpskih izbeglica s juga nije se moglo nikad utvrditi, jer nam nedostaju i približno pouzdani izveštaji. Jovan Tomić je samo sa izvesnom ubedljivošću pokušao dokazati, da je seobe bilo manje iz oblasti koje su neposredno graničile sa Albanijom, a više iz Raške, s Kosova, Pomoravlja i Srbije.\nTurci su se svetili u punoj meri. Napali su patriaršiju, opljačkali njeno imanje i trojicu zatečenih kaluđera sasekli. Sličan je slučaj bio i sa manastirima: Dečanima, Mileševom, Đurđevim Stubovima, Sopoćanima, Ravanicom i Studenicom. Jedan zapis u Dečanima, opisujući s grozom te dane, kaže, da je Gašli-paša igumana oplenio a manastir opustio. Niški vladika Ruvim pisao je 1689. god. na Cetinju o velikoj bedi, "koju bez da govorim svak mudri može znati šta se čini kada se carstvo izmenjuje". Pećki paša Mahmutbegović, za osvetu za svoju kuću i imanja, počeo je "pleniti i seći i žeći" nahije tetovsku, prizrensku, đakovičku, pećku, plavsku, belopoljsku, vučitrnsku i Moravu, sve do Novog Pazara. Nije štedeo ništa, naročito ne crkve i manastire. Svet se spasavao gde je znao i mogao, u planine, pećine i preko granice. Neki episkopi odbegli su u Dalmaciju, jedan u Svetu Goru. Narod je stradao na sve strane. "Ljuti strah i beda tada beše; mater od dece razdvajahu, i od oca sina. Mlade robljahu, a stare sekahu i davljahu. Tada ljudi prizivahu na se smrt a ne život".\nGlad i beda behu strašni. U Drobnjacima, u Raškoj, u Bosni i Hercegovini. Oka šenice prodavala se po 100 aspri, graha po 150, luka 130 i sve u tom razmeru. "I to leto jedoše ljudi meso pasje i čovečje i konjsko i mnogo nečisto". Silan narod pomre u velikoj muci. "Kudgod bi se mako ležahu martci, nit se kopahu, nit imadiaše ko", piše jedan bosanski franjevački hroničar. "Jiđahu resu lipovu, z darvja koru, vinovu lozu, pse, mačke. U Saraevu izidoše dica mater mrtvu. U Banjoj Luci koga su obisili, obnoć bi ga gladni ljudi svega izili. U to vrime paša sidijaše i višaše i uskoke i raju, koga god bi doveli; i te bi ljudi martce sve izili".\nBorbe i pogibije u ratu, kuga, glad, seoba, i ove turske osvete proredile su strahovito naš narod u staroj Raškoj i Metohiji. Sve savremene vesti govore o opustelosti i razbijenosti starih naselja. Ono naroda što je i ostalo posle tako strašne kataklizme bilo je toliko udareno po glavi, da mu je dugo trebalo da dođe sebi. Gubitak pretrpljen tada, kaže jasno Opšti list pećke patriaršije, nije se više popravio. Na opustela srpska ognjišta, u koliko su uopšte bila obnovljena, počeše dolaziti Arnauti i Turci.\nVeć je ranije bilo dosta slučajeva u tim oblastima, da su u pojedinim porodicama domaćini ili stariji sin primali islam, da bi im kuće bile pošteđene od nameta i nasilja. Ostala čeljad, žene i deca, ostajala su u hrišćanstvu. Tih pojava zabeležen je čitav niz od kraja XVI veka, pa sve do početka XX. Veći pritisak na Srbe vršen je naročito od sredine XVII veka, za vreme Kandiskog Rata, kada su Turci otkrili veze srpskog sveštenstva sa zapadnjacima. Tad je naročito nastradala budimljanska eparhija, čijeg su episkopa Pajsija Turci dali ubiti, a njegovo sveštenstvo rasterati. Posle sloma austriske ofanzive Srbi su, prirodno, bili izloženi još većem pritisku. Tad nastaje grabež njihovih imanja, gonjenje i ubijanje. U nevolji ljudi tad pribegavaju preveravanju ili se povlače. Naročita maha uzimaju Arbanasi muslimani, aktivni gorštački elemenat, koji prodire u doline Metohije i Podrime, a odatle dalje. Prizren, Peć, Đakovica dobijaju postepeno turski i arnautski karakter. U Prizrenu se još pamte imena i mesta starih crkava, kojih je u to doba i nešto kasnije nestalo. Za porodicu Koraća zna se čak kad su svoju crkvu pretvorili u džamiju. Ima čitavih sela u kojima danas nema nijedne pravoslavne duše, a ostale su međutim njihove crkve. U selu Berevcu još i danas dolaze Arnauti muslimani crkvi Sv. Petke, kao i u manastir Devič. U izvesnim manastirima, kao u onom Sv. Trojice kod Prizrena, nalaze se upisani u pomenik i hrišćanski preci pojedinih muslimana, i to po njihovoj želji. Topografija tih krajeva i u doba najaktivnijeg arnautiranja nije izgubila mnogo od svog srpskog karaktera. U izvesnim selima Gore očuvali su se i neki narodni običaji, kao, na pr., stavljanje badnjaka o Božiću.\nMlečani nisu imali dovoljno snage da iskoriste austriske nedaće. Uspeli su, istina, da kod Nikšića razbiju Turke i zarobe pašu Džin Aliju, ali je to bio i ostao samo lokalni uspeh. Sitne čarke i okršaji s relativno malim snagama nisu mogli da izmene opštu situaciju.\nU Beču je neuspeh na jugu izazvao pravu pometnju, u toliko više što je i položaj na zapadu bio vrlo ozbiljan. U prvi mah naređivalo se vojsci, da se odmah povuče prema Beogradu, a kad je zapovednik vojske u Srbiji, general Veterani, javio, da on nimalo ne gubi nade i da bi, šta više, sa vojskom od pravih 12.000 ratnika bio u stanju prodreti do Carigrada, onda se rešilo da se borba nastavi i da se za nju ponovo pozovu Srbi i Arbanasi. Franjevac Toma Rospasari, koji je učinio lepih usluga Austrijancima, svetovao je Ludviku Badenskom, da carev poziv tim narodima, uz poziv za nove borbe, zajemči njihova prava i običaje, slobodu vere i izbora njihovih starešina i oslobađanje od poreza, kako bi se ljudi lakše pridobili. Austrijanci su primili taj predlog i 6. aprila 1690. izašao je carev proglas svima narodima severnog, srednjeg i zapadnog Balkana (Arbanije, Srbije, Mizije, Bugarske, Silistrije, Ilirije, Maćedonije i Raške) i drugo pismo upućeno lično patriarhu Arseniju. Misao o slobodnom izboru vojvode nije u tom carevom proglasu potekla od Đ. Brankovića, kako je mislio i tvrdio J. Radonić, nego po predlogu fratra Tome, a po običajnom pravu albanskih brđana, koje su primili od svojih srpskih suseda. Međutim, Radonić može imati pravo kad misli, da su ona imena oblasti, čijim je narodima car uputio poziv, "više literarnoga porekla i neodređena značenja", uzeta iz pretstavke Đ. Brankovića od 1688. god. Toga stava u Tominom memoaru nema.\nPovlačeći se ispred Turaka patriarh se bio zadržao u Beogradu. Tu je 18. juna 1690. sazvao zbor crkvenih i svetovnih lica, i to iz granica turskog i austriskog poseda, da zauzmu stav prema carevom pozivu. Na zboru je, sem patriarha, bilo 5 vladika, 11 kapetana, 7 igumana, (od kojih iz Srbije samo dvojica: studenički i sopoćanski) i nekoliko drugih lica. Tom prilikom Srbi su rešili da traže od cara slobodu vere i jemstvo da se niko od inoveraca neće mešati u njihove poslove i s tim u vezi svoju crkvenu samoupravu. Njihov verski poglavica može biti samo Srbin, "ot našega roda i jezika srbskago." Sem cara, niko se drugi od svetovnjaka nije mogao mešati u njihovu jurisdikciju. Te narodne želje imao je odneti u Beč jenopoljski vladika Isaija Đaković. Punomoć za Isaiju pisao je neko od "prečana", koji je poznavao prilike u onim krajevima i koji je primio i dobar deo njihove terminologije. Po mađarskom on Leopolda zove kraljem, a ne carem; svoju pravoslavnu svešteničku sabraću naziva po zapadnom redovnicima, a punomoć mu je "knjiga kredenconališ". Shvatanje tog srpskog sabora je jasno: on je želeo da i u Austriji, kao i u Turskoj, vođstvo naroda i njegova reprezentacija ostane u krilu crkve, koja se smatrala kao glavni čuvar vere i nacije. O svetovnim glavarima, odnosno o vojvodi tu nema ni pomena; vođstvo je pripadalo patriarhu, kao u Crnoj Gori vladikama. Svetovnih glavara, u plemenskom sistemu koji je kod nas vladao, bilo je više; crkveni poglavica bio je u prostranim oblastima samo jedan, koji je kao takav stajao iznad plemena i vezao ih u zajednicu. Nijedan od naših svetovnih glavara toga vremena nije imao ni autoriteta ni snage, da bi se mogao staviti uz patriarha ili biti ravan njemu. Izvesni naši pisci čude se, što Srbi na tom saboru traže manje, nego što je sadržavao carev manifest. U stvari, Srbi su hteli da se osiguraju pouzdano. Manifest nije bio upućen samo njima i donosio je obećanja koja oni nisu tražili. Nije ista meta za njih i za katoličke Albance, koji su sarađivali s Austrijom i koji su naročito pomenuti u manifestu. Sem toga, oni su hteli obezbeđenje svoje vere na celom području austriske vlasti, tadašnje i buduće, a ne samo u turskim oblastima.\nNa tom saboru Srbi su priznali cara Leopolda kao naslednog vladara srpskog naroda, i to, kako su oni govorili, prvog posle Kosova. Patriarh Arsenije, koji mu se obraćao u Beč, naglašavao je u svom pismu, kako su se na tom saboru našli ljudi sa više strana "zemlje naše", obuhvatajući pod tim pojmom "naše zemlje" oblasti i pod Turskom i pod Austrijom, sve gde su se nalazili Srbi i gde je dopirala vlast i priznavanje pećke patriaršije. Za nj ne postoje istoriske granice nego granice stvarnog i živog narodnog poseda, mada piše da te granice "opredeliše nam u davnini samodržavni i svetopočivši kralji naši".\nU Beču s tim odgovorom nisu mogli biti zadovoljni. Ispalo je baš obratno od onog što se očekivalo. Pozivom od 6. aprila htelo se, da Srbi ponovo stupe u borbu, na svom području, a ne da se sele u njihove zemlje. Ali se taj stav ipak razumeo. Za to vreme položaj carske vojske u Srbiji znatno se pogoršao. Ona nije mogla dobiti nikakvih pojačanja iz carskih zemanja, a bez tih pojačanja nije se moglo tražiti da se snažnije zatalasa i sam narod Srbije i susednih krajeva. Računajući sa Srbima kao elementom koji bi se mogao iskoristiti pri svima obrtima ratne sreće, i u ofanzivi i u defanzivi, i koji bi, u najgorem slučaju, mogao poslužiti i da se naseli opustela južna Ugarska, u Beču nisu hteli da ih ozlovolje. S toga je car Leopold 11. (21.) avgusta 1690. izdao svoju diplomu kojoj je dao Srbima željene privilegije. Privilegije su obuhvatile stanovništvo "grčkog obreda i srpskog naroda" po Grčkoj, Bugarskoj, Raškoj, Hercegovini, Dalmaciji, Podgorju, Jenopolju "i ostalim pridruženim mestima i svim ostalim oblastima". Izdajući te privilegije car je uzeo Srbe pod svoju zaštitu, a u isti mah ih je ponovno pozivao, da se dignu na oružje. Car je, priznajući Srbima izuzetan položaj, izdao ove privilegije preko austriske dvorske kancelarije, obišavši mađarske ustavne činioce, čija je saglasnost za ovakav akt bila potrebna. On je taj svoj korak objašnjavao vojničkom potrebom, a doneo ga je u suverenom uverenju, da može nepoštovati ugarske ustavne propise, pošto je ugarsko područje oslobodio svojom snagom od Turaka i smatrao ga kao vojničku tekovinu. Mađari su celo vreme stajali na gledištu da su tim aktom povređena njihova prava i s toga su Srbima, kadgod im se dala prilika, pravili načelne i stvarne poteškoće. Sem Mađara protiv ovih privilegija radila je i katolička jerarhija. Zbog nje nisu u privilegijama bili pomenuti Srbi iz Ugarske, Hrvatske, Srema i Slavonije, na koje je bila stavila ruku njezina propaganda. Kad je doznao za to episkop Isaija Đaković on je zatražio energično, da se obuhvate i Srbi sa tih strana. U Beču se, u tadašnjoj situaciji, popustilo, ali su zato u već spremljenom konceptu privilegija izvršene izvesne izmene, da bi se patriarhova jurisdikcija oslabila. "Ono mesto, gde se kaže da se povlastice daju Srbima gde se god u buduće budu nalazili izostavljeno je i zamenjeno sa rečima: da privilegije i povlastice važe dotle, dokle god Srbi, svi skupa i pojedince, budu bili verni caru. Tim, naknadno dodanim, rečima vrednost dane privilegije, naravno, znatno se smanjivala". Pri pregovorima u Beču, Đaković je radio sporazumno sa Đorđem Brankovićem, koji se tu nalazio u internaciji.\nIstog dana, kad je car izdao Srbima privilegije, nastradala je njegova vojska u Erdelju. Da bi zaštitila Ugarsku glavna se austriska snaga morala povući iz Srbije. Oslabele posade nisu potom mogle da izdrže turske napadaje. Za sedam nedelja Turci su preoteli svu Srbiju, zajedno s Beogradom. Patriarh ih, razume se, nije smeo tamo dočekati, nego se ranije, sa ostalim izbeglicama, sklonio na carsko područje. Bojeći se turske ofanzive patriarh nije smeo da ostane u oblastima južne Ugarske, nego je otišao daleko na sever, u Sent-Andreju. Ali danas ne znamo pouzdano koliki je bio broj srpskih izbeglica, koji nisu prelazili u jedno vreme i na jednom mestu. U jednom pismu sam patriarh, istina, navodi, da je prešlo "više od 30.000 duša", i to će svakako biti najverovatniji broj, ali potpuno siguran nije ni on. U Budimu je, na pr., 1706/7. god., bilo 536 srpskih poreskih glava, "i to su bili sve same zanatlije sem petnaest bakala". Među stanovnicima toga grada 1720. god. bilo je 14 Zećana, 12 Pećana, 6 Prizrenaca, 8 Sarajlija, 9 Kosovaca, 8 Kruševljana, 6 Požarevljana, 5 Beograđana itd. Budim je imao svoj srpski deo grada (Raszvaros), u kom se, prema jednom putopisu iz 1715. god. nalazilo na 20.000 srpskih duša. Još više nego Budim dobila je priliv srpskog stanovništva Sent Andrija; u njoj je podignuto samih šest pravoslavnih crkava. U Čobancu, kraj Sent-Andrije, postoji predanje da su tu došli iz Peći; a A. Belić je utvrdio, da njihov dialekat još čuva osobine kosovsko-resavske i staru kosovsko-resavsku akcentuaciju.\nDok su Austrijanci na jednoj strani pozivali Srbe i obećavali im slobodu vere i poštovanje starih tradicija, dotle su na drugoj udarali katolički sveštenici otvoreno na njihovu veru. U tom je naročito bio aktivan isusovački red. Krajem 1689. preveli su u uniju orahovačkog "vladiku" Jovana Rajića sa 16 parohija i orahovačkim manastirom Sv. Nikole, a 18. januara 1690. to su i potvrdili pismenim aktom. Rajiću se pridružio i iguman manastira Grabovca, Jevtimije Negomirović. Odmah potom izašla je naredba carskog komesara, koja je tražila od srpskog sveštenstva između Drave i Save, da se pokoravaju ovom igumanu Jevtimiju. Vrlo je verovatno da je Đaković i ostali naš episkopat doznao za to pre svog zbora i s toga još odlučnije tražio proširenje patriarhove kompetencije i na oblasti ugarske. Ovi slučajevi bili su, međutim, predigra za dalje borbe, koje će zagorčavati život svim srpskim doseljenicima i njihovim sveštenim pretstavnicima.\nPored verskih sukoba nastali su i socialni. Mađarsko plemstvo tražilo je prosto da ukmeti Srbe ne priznavajući im nikakvih izuzetnih prava. Županske vlasti nametale su im, isto tako, ratne prireze i ometale ih u njihovom privrednom životu. Da se oslobode toga Srbi uputiše ponovo u Beč episkopa Isaiju, da se potuži i da, u isto vreme, zatraži da se njihove privilegije objave i preko ugarske Dvorske Kancelarije. Sem toga, Isaija je, u ime naroda, imao da krene i pitanje Đorđa Brankovića. Isaija je poverovao njegovim pričanjima, a kao jenopoljski vladika znao je ponešto iz borbe Brankovića za crkvu. Srbi su poverovali, da je on žrtva austriskih spletaka i da je stradao zbog svojih planova u korist srpskog naroda. Kad je srpska deputacija došla u Beč zatekla je tamo novo ratničko raspoloženje. Austrija se spremala na novu ofanzivu, a u toj ofanzivi računala je i opet sa Srbima. S toga je car 1. (11.) decembra 1690. potvrdio svoju diplomu o privilegijama, i to, po želji Srba, preko ugarske Dvorske Kancelarije. U isti mah car je preporučivao mađarskim vlastima Srbe kao svoje štićenike i obećao je u Budimu posebnu komisisku istragu za nasilja na koja se tuže. Naravno, s tim u vezi išla je odmah i akcija, da se obrazuje srpska milicija. Radi toga bečka vlada nije mogla odbiti ni srpski zahtev, da se ispita slučaj Brankovićev i da se utvrdi verodostojnost njegove diplome. U Beču nisu mogli demantovati ranija svoja akta, ma koliko inače bili uvereni da Branković nije to za što se izdavao, i ma da im je ceo njegov slučaj i inače bio neprijatan. Kad su dobili potvrdu priznanja njegovih ranijih diploma, Srbi, na svom sastanku u Budimu, marta 1691., izabraše Brankovića za srpskog despota, pokazujući na taj način, sad prvi put želju, da dobiju svetovnog gospodara. Izbor je bio izvršen u otsutnosti patriarha Arsenija. On ga je priznao, ali preko srca, jer je išao očevidno na uštrb njegova dotadašnjeg apsolutnog položaja.\nUpada u oči činjenica, da Srbi, iako izbeglice i obeskućenici, na ovom budimskom saboru uzimaju dosta energičan stav. Dotadašnja iskustva dala su im opravdana razloga i za proteste i za povišeni ton. Videli su isto tako da im austriske vlasti izlaze u susret ne što bi stvarno imale obzira prema njima, nego što su im bili potrebni. Radi svega toga Srbi sad izjavljuju, da će rado poći protiv Turaka, ali pod svojim starešinama. Tražili su i da se pitanje Brankovićevo izvede na čisto, a dok to ne bude želeli su, da mu mogu izabrati zamenika. Car je pristao na sve to, samo nije hteo da popusti u Brankovićevom pitanju bojeći se njegovih ambicija i veza i ogorčenosti zbog dotadašnje sudbine. Za zamenika njegova, kao srpski podvojvoda, bi postavljen (a ne izabran) Jovan Monastirlija, poreklom Bitoljac, čiji su preci ranije bili prešli u Ugarsku. Austriski dvor imao je vere u njega, a pristao je da Srbima da pre njega kao vojničkog zapovednika, nego da im potvrđivanjem despota prizna političku vlast. U tim idejama Beč je pristao, isto tako, da patriarhu Arseniju prizna pravo jurisdikcije ne samo u crkvenim, nego i u svetovnim stvarima. Voleo je da srpski povlašćeni položaj pretstavlja svešteno lice, nego politički čovek; a računao je i s tim, da će patriarh ljubomorno čuvati svoj uticaj i iz vlastitog interesa suzbijati pretenzije svetovnih lica. Da ispuni želje crkve i naroda u taj mah car je 10. (20.) avgusta 1691. svojim Patentom, objavljenim preko ugarske Dvorske Kancelarije, obnovio privilegije, ističući ovog puta u prvom redu Srbe u Ugarskoj i Slavoniji, a onda u ostalim oblastima. Po ovoj novoj diplomi sva imanja onih Srba koji budu umrli bez naslednika imaju pripasti crkvi i arhiepiskopu. Njom je, u isti mah, priznato patriarhu (odnosno arhiepiskopu) pravo jurisdikcije i u svetovnim stvarima.\nZa to vreme Turci su pokušali da zaustave srpski pokret seobe i da ih koliko-toliko umire. Pošto je protutnjio prvi bes osvete veliki vezir objavio je opštu amnestiju za sve koji se u roku od šest meseci vrate kućama. Da bi sprečio uticaj patriarha Arsenija na Srbe Ćuprilić je u proleće 1691. postavio novog patriarha Kalinika, ranijeg sveštenika u Skoplju, koga neki zovu Grkom. Kalinik se trudio da umiri narod i povrati razbegle episkope i sveštenstvo na njihove dužnosti. Da mu pojačaju ugled i prihode, koji su išli i njima na korist, i da dadu oduške nezadovoljstvu prema austriskim i mletačkim suvernicima, Turci su sad ponovo naređivali da katolički puk mora plaćati izvesne namete srpskoj patriaršiji, odnosno njezinom episkopatu. Obavešteni o tim turskim obzirima prema Srbima i Austrijanci su, u ovo doba borbe, morali podešavati svoje držanje sa mnogo više predusretljivosti, nego što se u srcu želelo.


POLICIJA PO NASLJEDSTVU: Uspješni kandidati na konkursima žrtve korupcije, stranačkih i familijarnih klanova - Direkt Portal\n22.12.2021 13:38 BiH, konkursi, nepotizam, policija 0\nNakon više priča Inforadara o velikoj aferi i neregularnostima na posljednjem konkursu, kada je primljeno 88 kadeta u FUP, ministar policije FBiH Aljoša Čampara uputio je tri prijave na adrese državnog i kantonalnog Tužilaštva i Nezavisnog odbora Parlamenta FBiH. Između ostalog, Čampara je prijavio i v.d. direktora FUP-a Ensada Kormana koji je potpisao odluku o odabiru kandidata.\nVećina oštećenih kandidata već je predala žalbe nadležnom Sudu, dok su Sanel Krčalo, Aldin Imamović i Armin Šator angažirali advokate te upravo danas (srijeda, 22. decembar) podnijeli zajedničku tužbuprotiv odgovornih čelnika FUP-a. Podsjećamo da su njih trojica, te također eliminirani Malik Mustajbašić, bili među najboljim kandidatima na testiranju!\nSljedeća činjenica je da morfološka mjerenja nije obavljao ljekar, nego članovi Komisije. Na ljekarsku provjeru pojedini kandidati su dolazili mimo predviđenog rasporeda, te također neki od kandidatanaknadno su donosili nalaze ljekarskih pregleda iz privatnih klinika.\nS obzirom na sve navedeno, očekivala se zakonita reakcija Policijskog odbora za žalbe i Zorana Čegarakoji je prije konačnog spiska Inforadaru izjavio „da je pod pritiscima i da će donijeti odluku po žalbama“, pa onda promijenio mišljenje.


Dokumentacija komplikacije, RD, produljenje RD [Arhiva] - Stranica 3 - RODA\nHvala andeo, da prvi put sam bila u radnom odnosu pa mi je vj zato ostalo da se produžuje nakon prvih 6mj. :-)\nI još jedno pitanje-ukoliko budem cijelo vrijeme na komplikacijama mogu li zakonski iskoristiti novi godišnji(zatvorit komplikacije i iskoristiti godišnji prije otvaranja porodiljnog?)nadam se da nisam previše zakomplicirala :) i unaprijed hvala na odgovoru!


FH Altea Centro Playa je veoma koketan, prostran i moderan apartman koji će vas naterati da provedete predivan odmor u Altei. Nalazi se u centru grada i samo 150 metara od glavne plaže Altea. Stan je kompletno renoviran i ima sve što vam je potrebno da se osećate kao kod kuće!\nVISOK PRIVATNI PRISTUP PLAŽI uz WI-FI\nAltea Beach Front ‘Oden 5’, (maks. 4 str.)\nApartman PASCAL Y DOMINIQUE s pogledom na more u starom gradu\nStudio na plaži, savršen za vaš odmor!


#parovi se jebu#nema jebanja#pušenje#jebanje pičke\n#jebanje guze#pušenje kurca#prstenjačenje#lizanje guze\n#svršavanje u pičku#nema jebanja#trljanje#fetiš na stopala\n#pušenje do grla#sjedenje na licu#jebanje stopala#papanje pičke\n#svršavanje u pičku#svršavanje na licu#masaža#gutanje\n#svršavanje unutra#dupla penetracija#masturbacija#jebanje pičke\n#jebanje u guzu#uživanje#svršavanje u pičku#HD+\n#žestoko jebanje#vođenje ljubavi#skvirtanje#Igre\n#svršavanje unutra#sanjarenje#pokazivanje#svršavanje u pičku\n#azijska masaža#iz guze u usta#svršavanje u pičku#jebanje cura\n#azijska masaža#chatanje#svršavanje na licu#jebanje pički\n#svršavanja na guzu#seks u četvero#drkanje#pušenje\n#masaža#nadraživanje#lizanje pičke#fetiš na stopala\n#prstenjačenje guze#svršavanje u pičku#jebanje s dildoom#žestoko jebanje\n#vođenje ljubavi#nema jebanja#gutanje#jebanje cura\n#jebanje guze#sisanje jaja#svršavanje u usta#skidanje\n#jebanje u guzu#pokazivanje#ženska dominacija#Igre\n#prstenjačenje guze#jebanje guze#pušenje kurca#jebanje pički\n#svršavanje u pičku#ohmibod#Igre#fetiš na stopala\n#svršavanje u pičku#jebanje stopala#jebanje#žestoko jebanje\n#jebanje u guzu#uživanje#jebanje stopala#jebanje\n#jebanje guze#jebanje#trljanje pičke#skvirtanje\n#svršavanje#guranje šake#žestoko jebanje#nadraživanje\n#jebanje s dildoom#jebanje s dildoom#sjedenje na licu#ljubljenje\n#azijska masaža#pušenje kurca#jebanje s dildoom#nema jebanja\n#pušenje#parovi se jebu#lizanje guze#Igre\n#azijska masaža#lizanje guze#cura s curom#jebanje pičke\n#jebanje guze#pušenje do grla#lizanje guze#Kralj sobe\n#dominacija sado-mazo vezanjem#parovi se jebu#pušenje do grla#jebanje s dildoom\n#prstenjačenje guze#dominacija sado-mazo vezanjem#parovi se jebu#svršavanje u usta\n#žestoko jebanje#drkanje#pušenje#lizanje pičke\n#lizanje jaja#svršavanja na guzu#uživanje#pušenje\n#svršavanje#svršavanje na licu#nadraživanje#jebanje pičke\n#svršavanje unutra#prstenjačenje#svršavanje u pičku#ženska dominacija\n#pušenje kurca#guranje šake#skidanje#ženska dominacija\n#svršavanje#svršavanje na licu#papanje pičke#lizanje pičke\n#ženska dominacija#cura s curom#Kralj sobe#fetiš na stopala\nSex with the end on the face in the staircase 7129. New show in menu! Kiss - 77 tokens , Jerk off cock with tits - 66 to\n#analna igra#lizanje jaja#jebanje#svršavanje u pičku\n#svršavanje na licu#uživanje#pušenje#jebanje pičke\n#azijska masaža#ejakulacija#jebanje stopala#cura s curom\n#sisanje jaja#pušenje#papanje pičke#Kralj sobe\n#uživanje#jebanje stopala#skvirtanje#Cam2Cam Prime\n#pušenje kurca#gušenje#vođenje ljubavi#fetiš na stopala\n#chatanje#sjedenje na licu#svršavanje na lice#prstenjačenje\n#sisanje jaja#jebanje stopala#gušenje#samozadovoljavanje\n#iz guze u usta#sjedenje na licu#lizanje#lizanje pičke


– KUŠADASI – HOTEL PARIS I HOTEL RISING SUN\nKušadasi je jedan od najlepših i najpoznatijih mesta za zabavu i odmor u Turskoj. Nalazi se u fenomenalnom zalivu u Egejskom regionu Turske i u prevodu Kušadasiznači “ostrvo ptica”. Ovaj lepi gradić privlači na hiljade mladih iz celog sveta zbog brojnih peščanih plaža sa kristalno plavom vodom Egeja, 300 sunčanih dana u godini i čuvenim noćnim životom.\nHotel Paris je potpuno renoviran 2019. godine i nalazi se u centru Kušadasija. Udaljen je oko 6min od najbliže plaže. Sve sobe su dvokrevetne ili trokrevetne sa kupatilima i terasama. Hotel poseduje bašta restoran, lift, besplatan Wi-Fi i otvoreni bazen koji se nalazi sa bočne strane. Doručak je na bazi švedskog stola.\nHotel Rising Sun se nalazi u centru Kušadasija i udaljen je oko 5min od najbliže plaže. Sve sobe su dvokrevetne ili trokrevetne sa kupatilima i terasama. Hotel poseduje restoran za sopstvene potrebe, lift, besplatan Wi-Fi i otvoreni bazen na krovu sa prelepim pogledom na centar grada i Egejsko more. Doručak je na bazi švedskog stola.\n1danBEOGRAD – Okupljanje grupe u prepodnevnim satima, čekiranje svih neophodnih stvari i početak sa žurkom upoznavanja u busu. Vožnja kroz Srbiju, Bugarsku i Tursku.\n2-10danTURSKA KUŠADASI – Dolazak u Kušadasi (u zavisnosti od situacije na graničnim prelazima i putevima). Smeštaj u sobe. Tokom boravka u Kušadasiju biće organizovani svakodnevni fakultativni programi: dnevne i noćne žurke u diskotekama i plažnim barovima. Pored zabave u samom Kušadasiju, posetićemo i Efes, Pamukale, kupati se na plažama Ladies beach i Nacionalni park, krstariti brodom uz zalazak sunca, kupati se u Aqualend-u, kupovati u outlet centru Soke i još mnogo toga. Biće ovo još jedno neverovatno putovanje koje ćete pamtiti do kraja života.\n11danTURSKA KUŠADASI – Napuštamo sobe u jutarnjim časovima i krećemo ka Srbiji. Vožnja kroz Tursku i Bugarsku uz usputne pauze za odmor i osveženje.\n12danBEOGRAD – Nastavak putovanja do Srbije i dolazak u Beograd (u zavisnosti od situacije na graničnim prelazima i putevima).\n9 noćenja sa doručkom u izabranom smeštaju\nMeđunarodno putno i zdravstveno osiguranje: 1200rsd (0-18 god.) i 1500rsd (19-70 god.) Osigurana suma 30000 €\n*Za polazak iz Novog Sada – DOPLATA 7€ (Polazak iz NS će biti realizovan za minimum 15 osoba)\n*Za polazak iz Niša – UMANJENJE 7€\nDepozit 3000,00 RSD prilikom rezervacije, II rata 6000,00 RSD dve nedelje nakon prijave, ostatak najkasnije do 20 dana pre početka aranžmana u ratama u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu Komercijalne banke na dan uplate.\nMogućnost plaćanja u ratama do kraja 2019. godine BEZ KAMATE u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu Komercijalne banke na dan uplate.\nPodaci na portalu su informativnog karaktera, zvaničan je samo štampani cenovnik koji je sastavni deo prijave i ugovora “Special Travel Agency “ DOO. Ovlašćeni subagent TA Acapulco\nOrganizator putovanja Special travel agency OTP 62/2011\nOvlašćeni subagent TA Acapulco PIB105243088 Račun organizatora 205-169566-58\nBy |maj 13th, 2019|KUŠADASI BUD/SOPSTVENI, TURSKA-BUS|0 Comments


Pronađen dokaz da ne potičemo sa ove planete! | Skandalozno\nSenzacionalno otkriće: Pronađen dokaz da ljudi ne potiču sa ove planete!\n„Ostaci vanzemaljskog života pronađeni u engleskom gradu Derbšajeru možda mogu biti dokaz da smo potomci vanzemaljaca“, tvrde naučnici.\nIstina o vanzemaljcima ne nalazi se samo tamo i ona možda može objasniti poreklo svih ljudskih života.\nOvo tvrde istraživači sa Univerziteta u Šefildu i Univerziteta Bakingamskog centra za astrobiologiju koji kažu da je ova čestica pronađena u Zemljinoj stratosferi dugoočekivani dokaz vanzemaljskog života.\nIako se nisu usredsredili na rešavanje jedne od najvećih misterija univerzuma, naučnici tvrde da njihovi nalazi objašnjavaju poreklo čovečanstva, odnosno da sav život na Zemlji dolazi iz svemira.\nProfesor Milton Vejnrajt i njegov tim došli su do ovog otkrića tako što su lansirali balon visoko u stratosferu u vreme meteorske kiše Perseida prošle godine.\nBalon je pušten na visinu od 27 kilometara u atmosferu iznad Šefilda i bio je opremljen sterilnim „slajdovima” dizajniranim da uhvate sićušne biološke organizme.\nTokom putovanja uhvaćen je jedan mikroorganizam koji je Vejnrajt kolokvijalno nazvao „česticom zmaja” i čijom analizom je utvrđeno da se sastoji od ugljenika i kiseonika što potvrđuje da u pitanju nije komad kosmičke ili vulkanske prašine.\nOn kasnije nije umeo da precizira da li se radi o jednom životnom obliku ili je sastavljen od velikog broja manjih mikroba. Vejnrajt je takođe nedvosmilsneo izjavio da ovakav biološki entitet ne podseća ni na šta što je pronađeno na Zemlji.\n– Ono što je neverovatno jeste da se ovi organizmi pojavljuju u apsolutno prvobitnom stanju. Na njima nisu pronađeni tragovi polena, trave ili čestica zagađenja što isključuje vulkansku prašinu. Ukoliko ne postoji ništa na Zemlji što bi ove čestice vinulo u nebo, one moraju dolaziti iz svemira. Ovo, plus činjenica da su neki biološki materijali koje je tim proizveo napravili krater kada su udarili u česticu, potvrđuje njihovo svemirsko poreklo – rekao je Vejnrajt.\nIpak, naučna zajednica kritikovala je istraživanja profesora Vejnrajta.\n– Zaključak da je u pitanju vanzemaljski život je ogroman skok i zahteva prilično izuzetan dokaz – napisao je jedan astrobiolog na sajtu space.com dodajući da „izvanredne tvrdnje zahtevaju izvanredne dokaze”.\nOn je dodao da će tim profesora morati da dokaže da se organizam sastoji od D aminokiselina umesto L amnikiselina što bi bila neka vrsta dokaza da ostaci ne sadrže istu biohemiju kao organizmi na Zemlji.\nMeđutim, otkriće profesora Vejnvrajta podudara se sa još nekim naučnicima, odnosno došlo je nekoliko nedelja pošto su ruski naučnici tvrdili da su pronašli tragove morskog života na spoljašnjosti Međunarodne svemirske stanice (MSS).\n– Nalaz je apsolutno jedinstven. U pitanju su mali planktoni i mikroskopski organizmi otkriveni na spoljašnjosti letelice – rekao je tada Vladimir Solovjev zvaničnik MSS u ime Rusije.\nOtkriće planktona na MSS prvi je put da su otkriveni neki složeni organizmi u svemiru, a mnogi veruju da baš ono potvrđuje teoriju da sav život na Zemlji dolazi iz vasione.\nOvo takođe nije prvi put da profesor Vejnrajt izlazi u javnost sa ovakvim tvrdnjama. Prošle godine izjavio je da je “95 posto siguran” da su pronađeni organizmi iz svemira.\n– Po svim informacijama koje ima nauka, oni moraju poticati iz svemira. Ne postoji mehanizam na Zemlji pomoću kojeg bi ovi oblici mogli biti poslani tako visoko. Na osnovu poznate fizike morali bi doći “odozgo” – rekao je Vejnrajt.\nNeki od ovih uzoraka bili su prekriveni i kosmičkom prašinom što dodatno ide u prilog tome da stižu iz svemira.\n– Svakako nisu uobičajeni organizmi. Da dolaze sa Zemlje, našli bismo neke ostatke na njima poput polena. Veoma smo uvereni da dolaze iz svemira i to sa komete – dodao je Vejnrajt.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Senzacionalno otkriće: Pronađen dokaz da ljudi ne potiču sa ove planete!"


16.03.2009., 23:47 #1\nIma puno LGBT grupa koje žele da se gej prajd desi ove godine i desiće se", rekao je Milićević je na tribini u Radio kafeu u Novom Sadu.\nPojmom LGBT označavaju se lezbejke, gejevi, biseksualci i transrodne osobe.\n16.03.2009., 23:50 #2\nINTERVJU, Dragan Marković ,Predsednik Jedinstvene Srbije\n16.03.2009., 23:52 #3\n16.03.2009., 23:53 #4\n16.03.2009., 23:53 #5\n16.03.2009., 23:56 #6\n17.03.2009., 00:03 #7\novo sa pilotom ga je ubila\n17.03.2009., 00:03 #8\n17.03.2009., 00:08 #9\nJeeeeeeeeee al će da bude žurka - šibanje ..................\nA po gradu gole\n17.03.2009., 00:11 #10\n17.03.2009., 00:12 #11\n17.03.2009., 00:16 #12\n17.03.2009., 00:18 #13\n17.03.2009., 00:19 #14\naj da ti prevedem-da ti nisi buljas\n17.03.2009., 00:21 #15\n17.03.2009., 00:22 #16\ncoveka samo sto nisu uhapsili za jednu veknu hleba, al u unutarsnjosti,\na ovi bi da se sepure i guraju prst u oko svima koji ih `ne ljube`, pa jos namerno, al u centru grada\n17.03.2009., 00:23 #17\n17.03.2009., 00:24 #18\n17.03.2009., 00:25 #19\n17.03.2009., 00:26 #20\n17.03.2009., 00:27 #21\n17.03.2009., 00:27 #22\n17.03.2009., 00:27 #23\n17.03.2009., 00:28 #24\n17.03.2009., 00:28 #25


U Novom Sadu održana humanitarna trka "Dok dišem nadam se" - Novi Sad - Društvo - B92 Lokal\nPomoænik gradonaèelnika Novog Sada Vladimir Stojkoviæ prisustvovao je akciji koju organizuje Udruženje za pomoæ i podršku osobama sa cistiènom fibrozom Srbije u cilju podizanja svesti o cistiènoj fibrozi – genetski uzrokovanoj, multisistemskoj i neizleèivoj bolesti, od koje u Srbiji boluje oko 250 pacijenata.\nIzvor: B92.net subota, 14.05.2022. | 12:17 Novi Sad\nUdruženje je u Novom Sadu organizovalo humanitarnu trku od Žeželjevog mosta, pa do Mosta slobode. Nakon toga, uèesnici trke prošetali su do Doma zdravlja na Limanu gde su proglašeni pobednici, a postavljena je i spomen ploèa na CF ružiènjak.\nTom prilikom, Vladimir Stojkoviæ je istakao da uèešæe u ovakvim dogaðajima, koji imaju za cilj skretanje pažnje javnosti na probleme sa kojima se svakodnevno susreæu oboleli od retkih bolesti, predstavlja veliku odgovornost.\n"Želim da se zahvalim svim graðanima na doprinosu koji su dali uèešæem u današnjoj trci. Na ovaj naèin ukazujemo na potrebu da se društvo šire ukljuèi u rešavanje ovih problema, dajemo podršku obolelima od cistiène fibroze, ali i skreæemo pažnju zajednice na potrebe osoba sa retkim bolestima. Današnja akcija je samo nastavak aktivnosti, a glavni fokus ovogodišnje kampanje Udruženja jeste šira dostupnost inovativnog leka Trikafta koji pomaže u terapiji cistièe fibroze, èime se pospešuje leèanje ove opake i retke bolesti", rekao je Vladimir Stojkoviæ i naglasio da Grad Novi Sad kontinuirano izdvaja znaèajna sredstva u cilju podrške leèenju retkih bolesti, kao i to, da je ponosan što Republika Srbija omoguæava nabavku tog novouvedenog leka.\nU ime organizatora akcije, prisutnima se obratila predsednica CF Srbije Milica Periæ koja je rekla da je u martu posaðeno 65 ruža, kao simbol i zaštitni znak obolelih, a da su one procvetale u maju, mesecu podizanja svesti o toj bolesti.\n"Dom zdravlja Liman je sada ukrašen ružiènjakom posebne simbolike. Èini ga 65 sadnica ruža organizovanih u oblik pluæa, zasaðenih u èast zajednice od oko 250 pacijenata, koji u Srbiji žive i svakodnevno se bore sa ovom retkom, genetski uzrokovanom bolešæu. Ovo je treæa po redu trka, a naš slogan je „Dok dišem nadam se“. Ovogodišnja akcija ima i mali dodatak. Naime, uveden je najinovativniji lek u leèenju cistiène fibroze – Trikafta, i zalažemo se za to da svaki oboleli taj lek i dobije", rekla je Milica Periæ.\nTrci je prisustvovala i prof. dr Gordana Vilotijeviæ Dautoviæ, pedijatar-pulmolog iz Deèje bolnice u Novom Sadu, saopštila je služba za odnose s javnošæu gradonaèelnika Novog Sada.\n"Pošto se cistièna fibroza ispoljava u deèjem uzrastu, dijagnostikom i leèenjem se bave prvenstveno instituti za decu i omladinu u Beogradu i Novom Sadu. Poslednjih dvadesetak godina postoji, kako u svetu tako u Srbiji, znaèajan napredak u leèenju obolelih, jer imamo sve više i više lekova, a veliki broj tih lekova je dostupan i nama. Naravno, voleli bismo da svi inovativni lekovi budu prisutni u praksi i dostupni svim obolelima", istakla je prof. dr Vilotijeviæ Dautoviæ.\nNovosadski Štrand spreman za sezonu: Nova spasilaèka vozila u vrednosti od tri miliona


UNS :: UNS vesti :: Nagrada za feljton uručena Jovanki Simić (VIDEO) / print=true\nNaslovna | Aktuelno | UNS vesti | Nagrada za feljton uručena Jovanki Simić (VIDEO)\nNagrada za feljton uručena Jovanki Simić (VIDEO)\nNovinarki „Večernjih novosti“ Jovanki Simić uručena je novinarska nagrada za feljton „Pera Todorović“ u Novinarskoj kući u Vodicama kraj Smederevske Palanke, rodnom mestu ovog novinara, književnika i političara.\n„Uzbuđena sam zbog ove divne nagrade. Zahvalna sam članovima žirija, Udruženju novinara Srbije koje je pokrenulo ovu nagradu, mojim ‘Novostima’ koje su jedan od retkih dnevnih listova koji je nastavio predano da neguje žanr feljton, a koji, kao i nažalost neki drugi žanrovi savremenog novinarstva, odumiru“, rekla je na uručenju nagrade Simić.\nOna je kazala da je impresionara idejom obnavljanja rodne kuće Pere Todorovića koja je dobrim delom realizovana, kao i da će se potruditi da animira ljude koji bi pomogli da se kuća dovrši.\nU ime članova žirija Dragoljub Janojlić rekao je su ocenili da, iako je bio mali broj predloga za nagradu, svega četiri, feljtoni novinarke Jovanke Simić ističu se izuzetnim novinarskim naporom, a da je stil kojim se koristila živopisan i dovoljno moćan da čitaoca vrati 170 godina unazad.\n„Oni su iscrpno svedočanstvo o važnim datumima iz istorije severne srpske pokrajine, kao što je 25. novembar 1918. godine, dan kada je proglašeno njeno prisajedinjenje matici ili još 70 godina ranije kada su na Majskoj skupštini postavljeni temelji za taj događaj“, rekao je Janojlić.\nDodao je da Simić vešto uspeva da čitaoca poveže sa važnim dešavanjima iz naše prošlosti koristeći se obimnom istorijskom građom, ali i do sada neobjavljenim podacima i fotografijama pojedinih ličnosti gde do izražaja dolazi njen istraživački rad.\nJanojlić je kazao da je Jovanka Simić kao pisac feljtona „pokazali izuzetnu posvećnost temi i neviđenu upornost da do detalja istraži niz istorijskih događaja o kojima se decenijama nije govorilo“.\nOn je istakao da je Pera Todorović bio vanserijski i ugledni novinar, kao i da je bio drugi po redu predsednik i obnovitelj UNS-a.\nGovoreći o izgradnji kuće Pere Todorovića predsednik Zavičajnog društva „Vidovača“ Mića Zagorčić rekao je da ima dosta problema, ali da su oni zadovoljni postignutim. On je rekao da očekuje da Novinarska kuća do 2020. godine, kada obeležavaju 170 godina od rođenja Pere Todorovića, bude završena u kojoj će se okupljati novinari iz cele Srbije i da će biti postati značajno mesto na kulturnoj mapi ovog dela Šumadije.\nŽiri u sastavu Dragoljub Janojlić, Dragoslav Simić, Višnja Aranđelović, Dušica Milanović i Milorad Đoković (dobitnik nagrade 2017. godine) nagradili su Jovanku Simić za dva feljtona objavljenih prošle godine u „Večernjim Novostima“: „Vojvodina od Majske skupštine do prisajedinjenja“ i „Vojvodina–čedo umnih i upornih predaka“.\nJovanka Simić je od 2001. godine šefica dopisništva „Večernjih novosti“ za Vojvodinu u Novom Sadu. Bila je dopisnica ovog lista iz Sombora i Sremskobaranjske oblasti. Osim priznanja koja joj je više puta dodelio matični list, među kojima je i nagrada za životno delo „Slobodan Glumac“, Simić je dobitnica i Interferove bronzane medalje za reportažu.


Sledeća Range Rover generacija želi da preuzme primat - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nSledeća Range Rover generacija želi da preuzme primat\nBentley Bentayga i Rolls-Royce Cullinan modeli trenutno nemaju konkurenciju na tržištu luksuznih terenskih vozila...\nMeđutim, ovo će se uskoro promeniti kada Range Rover stigne sa redovnim poboljšanjem svog trenutnog modela. Spreman za predstavljanje 2021. godine, novi Range Rover biće podržan Modular Longitudinal Architecture (MLA) šasijom, umesto D7 modela koju koriste trenutni automobili linije. Kreirana od aluminijuma, nova arhitektura nije samo duža od trenutne platforme, ali je daleko raznovrsnija, tako da će je posedovati svi modeli Jaguar Land Rover grupacije.\nDruga ključna prednost MLA šasije dolazi u vidu mogućnosti smeštanja potpuno električnih pogonskih sklopova, pored priključnih hibrida, benzinskih i dizel modela. Britanska marka će potpuno omogućiti upotrebu fleksibilnosti i ponuditi širok opseg elektičnih automobila, praćenih ICE varijantom. Kako smo saznali iz izvora bliskih kompaniji, Land Rover će u sledećoj generaciji biti prodavan u potpuno električnom opsegu, što će ujedno biti i prvi model na struju ovog brenda, sa identničnim proporcijama kao i bazna varijanta.\nPored svega, postojeći Range Rover motori odlaze u penziju, uključujući trolitarske V6 dizele, 4,4 litarske V8 dizel jedinice, superčardžer V8 petolitarce i trolitarske V8 benzinske jedinice. V6 varijante ustupiće mesto Ingenium pogonskim sklopovima sa šest cilindara u ravni, praćenim mid-hibridnom tehnologijom od 48V, koji će se pridružiti u određenim varijantama.\nNapredne tehnologije biće uključene u svim varijacijama na temu novih modela, na primer, enterijer će korstiti redizajniranu verziju Touch Pro Duo sistema kompanije Velar. Dodatno, Smart postavka modela Jaguar E-Pace takođe će biti prisutna, kao i poslednje konektivne Land Rover tehnologije, koje će omogućiti novim Range Rover automobilima da stupe u interakciju sa domovima vlasnika.


Toplotni talas TEK STIŽE, a to nije jedina OPASNOST | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.08.2018. • 09:11 Tanjug\nToplotni talas TEK STIŽE, a to nije jedina OPASNOST\nKratkotrajni toplotni talasi mogu biti prijatni, ali dugotrajni...\nSTRAHOVIT ZEMLJOTRES POGODIO VENECUELU: Epicentar zemljotresa registrovan na dubini od čak 123 km (VIDEO)\nIntenzivni toplotni talasi koje smo osetili ovog leta će se nastaviti, pogotovo na području Evropske unije, SAD, Rusije i Kine, pokazalo je istraživanje objavljeno u časopisu "Natur Komjunikešns" (Nature Communications).\nKratkotrajni toplotni talasi mogu biti prijatni, ali dugotrajni će imati velik uticaj na društvo, poljoprivredu, ljudsko zdravlje, naveo je jedan od autora studije Dim Koumou, sa Instituta za klimatska istraživanja u Potsdamu.\nOtac je na TV-u plakao za nestalom trudnom ženom i dve ćerkice, pa je optužen za njihovo ubistvo, a sada tvrdi: Ona je ZADAVILA DECU, pa ja nju!\nDva muškarca se posvađala, a onda je jedan uzeo VIBRATOR: Usledio HAOS, policija još traga za njim\nTako je prošle godine uragan Harvi imao razoran učinak na Teksas, jer se neuobičajeno dugo vremena zadržao nad kopnom, izvlačio vlagu iz tla, da bi je na kraju ispustio u formi najvećeg potopa ikad zabeleženog u Americi. Druga studija objavljena u časopisu "Sajntifik Riports" (Scientific Reports) pokazala je da su "zarobljene" planetarne vazdušne struje značajno doprinele širenju ogromnih šumskih požara u Alberti u Kanadi 2016. godine.\n- Ono što se dogodi na Arktiku, neće ostati na Arktiku. Posledice već možemo da osetimo. One su vrlo nagle i razorne i to će se samo pogoršavati. Nalazimo se na putu čije konačno odredište ne izgleda dobro - kaže profesor klimatskih nauka sa Koledža u Londonu Kris Raplej.\nMajka je otišla na razgovor za posao, a dete (5) ostavila VEZANO U KOLIMA: Kada se vratila bio je mrtav\nRoki u originalnom scenariju umire na rukama svoje žene, njen govor će vas rasplakati: Nikad ga nećete uzeti!\nTagovi: toplotni talas, Arktik, sverni pol, globalno zagrevanje, Dim Koumou\nCELA ESTRADA U ŠOKU ZBOG POGIBIJE ŠABANA ŠAULIĆA! Ode naše božanstvo, sve je ZAVRŠENO! (FOTO)\nVELIKAN SE OPRAŠTA OD KRALJA ŠABANA! Mile Kitić: "Sve reči su suvišne..." Ova fotka izmamiće vam SUZE


Smotra folklora u centru za kulturu | Marsh online\nU subotu, 8. juna 2019. godine, održaće se 14. Smotra dečjih folklornih ansambala Srbije na Velikoj sceni Centra za kulturu sa početkom u 15.00 časova.\nNaš grad je već petu godinu zaredom domaćin ove značajne kulturne manifestacije posvećene očuvanju i negovanju srpske tradicije iz ugla koreografisanog dečjeg folklora.\nSmotra dečjih folklornih ansambala Srbije, najznačajnija je manifestacija dečjih folklornih ansambala koji izvode koreografisani folklor. Nakon završenih predtakmičenja, Smotra u Valjevu predstavlja krunu rasprostranjene dečje aktivnosti u ovoj oblasti jer se na njoj susreću najbolji i najkvalitetniji dečji ansambli iz cele zemlje, pobednici svojih okruga.\nNa ovogodišnjoj Smotri, takmičiće se 18 dečjih folklornih ansambala iz 17 kulturno-umetničkih društava (dva ansambla u kategoriji „mlađi uzrast“ i 16 ansambala u kategoriji „stariji uzrast“), a petočlani žiri sastavljen od istaknutih koreografa, etnomuzikologa i etnologa, doneće odluku i proglasiti najbolje na završnoj svečenosti koja počinje u 19.00.\nPrethodno : POTREBNI RADNICI ZA BERBU MALINE. STAN I HRANA OBEZBEĐENI 069/ 706-853\nSledeće : U subotu drugi valjevski polumaraton