Frajle i fenomenalni popusti vas čekaju u Promenadi 15. novembra | Luftika\nPlanirate šoping ovog petka? Super! Imamo sjajan predlog za vas: OBAVEZNO svratite do Promenade, jer vas u najboljem šoping centru u gradu očekuju fenomenalni popusti na kolekcije najpoznatijih svetskih brendova.\nČak i ako kupovinu niste uvrstili u svoj raspored za naredni vikend, možda ćete poželeti da vidite kakve se to čarobne stvarčice nude po nižim cenama, tim pre što će atmosfera biti zagrejana do ključanja uz četiri poznate dame i dve akustične gitare…\nOne su prave The Frajle: Marija Mirković, Nataša Mihajlović, Jelena i Nevena Buča ove godine proslavljaju lep jubilej – desetogodišnjicu osnivanja benda koji iznova i iznova osvaja publiku bilo da izvodi setne šansone, melodični pop, “tvrdi” rok ili pak živahni čardaš.\nNjihovi vrcavi nastupi ponekad podsećaju na scene iz kabarea, a upečatljivom utisku svakako doprinosi vrlo originalan stajling, koji ih izdvaja od ostatka naše muzičke scene.\nKoncert ove sjajne grupe biće “višnja na šlagu” tog uzbudljivog petka, 15. novembra! The Frajle vas čekaju na nivou -1 šoping centra Promenada, u 18 časova!\nNe sumnjamo da ćete pre i posle njihiovog nastupa uživati u šetnji Promenadom i razgledanju krpica, cipela, čizama i drugih zanimljivih stvarčica: na celodnevnom popustu su ne samo najpoznatiji modni brendovi, već i roba u drugim radnjama, kao i fina klopica u restoranima na drugom spratu (pogledajte spisak svih popusta na sajtu Promenade, koji će biti objavljen u četvrtak, 14. novembra!).\nAli, to nije sve… U petak, 15. novembra, biće održano izvlačenje dobitnika velike nagradne igre, koja traje sve do 14. novembra (dakle, požurite!).\nUčesnicima – posetiocima Promenade, smeše se fantastične nagrade: jedno od tri putovanja za dve osobe na destinaciju po izboru, šoping kartice u iznosu od 20.000, 30.000 ili 50.000 dinara, ili neka od brojnih nedeljnih i dnevnih nagrada.\nDetaljna pravila nagradne igre možete pogledati na sajtu nagradnaigra.promenadanovisad.rs.\noznakefrajle Promenada tc promenada tržni centar promenada


OTVARANJE IZLOŽBE “PORTRET DANILA KIŠA”\nU Omladinskom klubu “Skladište” Fondacije “Danilo Kiš”, u ponedeljak, 25. maja, u 19 časova biće otvorena izložba radova pristiglih na likovni konkurs “Portret Danila Kiša”, povodom 80 godina od rođenja velikog pisca, čije ime Fondacija nosi, kao i proslave desetog rođendana Fondacije za omladinsku kulturu i stvaralaštvo “Danilo Kiš”.\nNa otvaranju će govoriti članovi komisije, istoričarka umetnosti Nela Tonković, akademski slikar Emil Kadirić, savetnica gradonačelnika zadužena za kulturu Valerija Agošton Pribila i predstavnice Fondacije. Tom prilikom će masterka violončela i članica Udruženja”Electe” Milena Radović, odsvirati Sarabandu iz Bahove Svite za solo violončelo broj 2.\nNa likovni konkurs “Portret Danila Kiša” prijavilo se 112 autora sa više od 150 radova. Pristigle radove ocenjivala je nezavisna stručna komisija koju su činili: istoričarka umetnosti Nela Tonković, akademski slikar Emil Kadirić i pisac i urednik literarno-likovnog časopisa “Symposion” Atila Širbik.\nPet izabranih autora, kao nagradu za učešće i prikazane likovne kvalitete, osvojili su knjigu Danila Kiša koju je Danilo Kiš rado čitao i prevodio, film “Peščanik” (2007; zasnovan na životu i književnosti Danila Kiša) Sabolča Tolnaija, filmskog reditelja iz Subotice, i sadnicu divljeg kestena.\nU knjizi priča Danila Kiša “Rani jadi” u istoimenoj priči kao motiv javlja se potraga za Ulicom divljih kestenova. Na tragu tog motiva i Kišove priče, pet sadnica divljeg kestena, zasađene na mestima koje nagrađeni autori odaberu za njihov novi dom, činiće metaforički jednu novu Ulicu divljih kestenova.\nDanilo Kiš rođen je u Subotici 22. februara 1935. godine. Kako kaže u svom delu “Skladište”: “U tom su se gradu (Subotici), dakle, zbile dve krucijalne činjenice moga života što ih je udesio Bog ili Slučaj: tu su se susreli moj otac Eduard Kiš, viši inspektor državnih železnica i pisac Jugoslovenskog reda vožnje železničkog, autobuskog, brodskog i avionskog saobraćaja, i moja majka Milica Dragićević, crnogorska lepotica, prvi put daleko od svog rodnog Cetinja, u poseti kod svoje sestre. Susret redak, možda jedinstven u ono vreme.” (“Skladište”, 325).


Ova čudesna biljka uništava ćelije raka, izbacuje toksine i snizuje nivo šećera u krvi… | Balkan24h\nNaslovnica Zanimljivosti Ova čudesna biljka uništava ćelije raka, izbacuje toksine i snizuje nivo šećera...\nLovorov list sadrži fitonutrijente, katehine i linalool – moćne tvari koje snažno djeluju protiv slobodnih radikala.Neka istraživanja ukazuju na to da lovorov list pomaže i kod kožnih infekcija te bolova u zglobovima i mišićima. Saznajte sve o lovoru, zimzelenom grmu latinskog naziva Laurus nobilis, koji simbolizira pobjedu, slavu i čast.\nLovor poboljšava probavu, čisti probavni sistem od toksina te smanjuje plinove i nadutost. Lovorov list sadrži fitonutrijente, katehine i linalool – moćne tvari koje snažno djeluju protiv slobodnih radikala i time smanjuju rizik od mnogih degenerativnih bolesti. Neka istraživanja ukazuju na to da lovorov list pomaže i kod kožnih infekcija te bolova u zglobovima i mišićima.\nDobrobiti lovorovog lista:\nPomaže protiv kandide, salmonele i E. coli – Lovorov list ima snažna antioksidativna svojstva te pomaže u borbi protiv nekih patogena. Studija provedena na Univerzitetu Sjeverne Karoline pokazala je da eterična ulja prisutna u lovorovu listu mogu pomoći, naprimjer, u borbi protiv neugodne salmonele i E. coli. Također, suzbija i rast i razmnožavanje gljivica te je djelotvoran protiv kandide (sprečava prianjanje gljivice uz stijenke ćelija).\nDovodi do odumiranja ćelija nekih vrsta raka – Istraživanja su pokazala da lovor može pomoći u liječenju nekih oblika raka. Naprimjer, njegov ekstrakt je primijenjen na ćelijama raka dojke, što je rezultiralo apoptozom ili odumiranje tih ćelija u odnosu na one ćelije karcinoma koje nisu bile izložene djelovanju lovora.\nU tom pogledu, ljekovitim su se pokazali i listovi i plodovi lovora. Drugo istraživanje, objavljeno u naučnom časopisu “Nutrition and Cancer”, pokazalo je da lovor djeluje i protiv raka debelog crijeva.\nMože prevenirati dijabetes tipa 2 – Lovorov list snižava nivo šećera u krvi pa se preporučuje i osobama koje boluju od dijabetesa. Kod ispitanika koji su dvaput dnevno uzimali usitnjeni list lovora, primijećen je niži nivo šećera u krvi. Pokazalo se i da lovor pozitivno djeluje na funkciju inzulina u organizmu. U istraživanje objavljeno u časopisu “Journal of Clinical Biochemistry and Nutrition”, bilo je uključeno četrdeset ljudi.\nOni su svaki dan tokoPostavi istaknutu slikum jednog mjeseca uzimali različite količine lovorovog lista, u obliku kapsula. Nivo šećera u krvi kod njih se smanjio te se pokazalo da se redovnom konzumacijom lovora može smanjiti rizik od dijabetesa tipa 2, pa čak i od kardiovaskularnih oboljenja, jer snaži srce i jača njegove stijenke.\nUblažava probavne tegobe – Lovorov list djeluje kao diuretik (potiče oslobađanje organizma od viška tekućine) te čisti probavni sistem od toksina. Ovaj ljekoviti list, također, sadrži enzime koji pomažu u smanjenju nadutosti i plinova te potiču rad probave. Lovorov list pokazao se i kao dobra pomoć osobama koje boluju od celijakije, kao i onima koji pate od sindroma iritabilnog crijeva.\nDjeluje umirujuće te pomaže kod sinusitisa, prehlade i kašljam Miris lovorovog lista u jelu ili čaju djeluje umirujuće te smanjuje tjeskobu i nervozu.\nPokazalo se da lovor pomaže i kod sinusitisa – prokuhajte lovor pa se njime inhalirajte. – Istraživanja su pokazala da lovorov list pomaže i u ublažavanju respiratornih tegoba, poput kašlja, astme i bronhitisa. (krtice.net)\nPrethodni članak“TREBA VEZU DA KRUNIŠU BRAKOM” Marijin otac podržao vezu sa Džejlom “Nije bitno da li se udaje ili ženi”\nSljedeći članak(VIDEO) NERVNI SLOM! Miljana imala JEZIV napad, zastrašujući zvuk izlazio je iz njenog grla! “ŠLOGIRAĆEŠ SE, smiri se!”


U toku Mini sajam zapošljavanja i karijera u Bihaću – Una-Sana.com\nU toku Mini sajam zapošljavanja i karijera u Bihaću\nDanas se u Bihaću, na Tehničkom fakultetu, održava “Mini sajam zapošljavanja i karijera”.\nTrenutno je u toku Susret s građanima, a od 13:30 časova počinje Mini sajam zapošljavanja i karijera koji će trajati do 16:00 časova. Ovo je prilika na kojoj lokalna i regionalna preduzeća mogu izložiti svoje programe, mogućnosti zaposlenja, ekonomska pitanja Sporazuma za rast i zaposlenje. Takođe, jako je bitno obezbijediti posvećene ljude koji su spremni da podrže inicijativu, nudeći pomoć i rješenja kako bismo smanjili veliku nezaposlenost i približavanje ekonomskom dnu.\nOvo je prilika i za domaće kompanije, koje imaju veliki potencijal da rastu i razvijaju se, da predstave poslovne aktivnosti i moguća radna mjesta, a nezaposlenim osobama pruže mogućnost zaposlenja i napredovanja.\nMini sajam zapošljavanja i karijera se organizuje u tri paviljona:\n1. Sa štandovima firmi koji posjeduju uspješan biznis;\n2. Sa firmama ili projektima koji nude edukaciju i prekvalifikaciju;\n3. Sa posrednicima u zapošljavanju koji će informisati učesnike o mogućnostima zapošljavanja i organizovati intervjue.\nRelated Itemssajam za zaposljavanje\n← Previous Story Takmičari Kluba borilačkih sportova “ZINO” Bihać ostvarili izvanredne uspjehe u Vitezu\nNext Story → U Bihaću održan seminar o arbitražnom rješavanju sporova


29.07.2014 u 11:09\nNa haos u promet nekretninama od danas bi trebalo da bude stavljena tačka. Naime, danas stupaju na snagu četiri pravilnika koji detaljnije određuju najnoviji Zakon o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti koji je donet u novembru prošle godine. To znači da će u Srbiji ubuduće postojati centralna jedinstvena javna baza podataka kojoj će moći da pristupi svaki građanin i uveri se da poslovanje...\nPoreska uprava više neće procenjivati vrednost zemljišta za potrebe konverzije prava korišćenja u svojinu koju plaćaju vlasnici privatizovanih preduzeća, kao i određen broj investitora koji odavno drže zarobljene placeve a ne započinje izgradnju. To ćeubuduće raditi opštine ili sudski procenitelji. Dok ocena i kontrola utvrđene tržišne vrednosti nije više u opisu posla opštinskog i gradskog...\nKada je na kraju Drugog svetskog rata bombarder B-25 zalutao na Menhetn, udario je u Empajr stejt bilding. Zgrada je primila dvomotorni udarac na 79-om spratu. Poginuloje 14 ljudi, šteta je bila milion dolara – i to je bilo sve! Konstrukcija zgrade je izdržala udarac. Time su više nego potvrđeni snovi Džona Raskoba, osnivača giganta američke auto-industrije Dženeral motorsa, da će napraviti...\nUgovorom o doživotnom izdržavanju, obavezuje se jedno lice – davalac izdržavanja, da vas do kraja života izdržava, a vi mu za uzvrat ustupate svoju imovinu, najčešće je to stan, s tim da će navedena imovina postati njegova tek posle vaše smrti. Ova vrsta ugovora postaje veoma popularna tek nakon masovnog otkupa stanova. U to vreme ljudi su ga često zaključivali a da nisu u potpunosti znali koja sve...\nSkoro da smo se svi navikli na ideju da civilizacija počinje dolaskom takozvanih demokratskih snaga na vlast, kad nas ministar Mrkonjić podseti na istinu stariju i od demokratije, da riba od glave smrdi, hrabro izrekavši da za probleme na izgradnji Koridora 10 nisu krive kafe – kuharice i vratari, nego gospoda Drobnjak, direktor i Lilić predsednik UO javnog preduzeća Putevi Srbije. Samo što nam je...\nGovoreći o Turskoj kući imamo prilično jasnu sliku šta ona podrazumeva jer su takve kuće tokom dugog vremena Otomanske imperije bile široko rasprostranjene na Balkanu, a neke od njih su i do danas opstale i često su pretvorene u muzeje u Beogradu, Sarajevu, Mostaru. – Pod tim nazivom podrazumevamo kuću nastalu u Anadoliji pod različitim uticajima lokalnih tradicija iz ranijih perioda, koja se...\n01.04.2010 u 22:00\nLjudi budućnosti živeće na talasima, daleko na pučini okeana. Stanovi će imati divan pogled na ribe i prozirnu slanu vodu, a na gornjim platformama nalaziće će se parkovi, prostor predviđen za domaće životinje, ribnjaci, pijace, šetališta... Termin „građevinsko zemljište” zameniće pojam „građevinsko...\nDovoljan je i letimičan pogled da se iz prve prepozna savremena kuća u španskom stilu. Eksterijer je obično od cigle, često obojen u belo ili krem za razliku od krova kuće čiji krov ima jarko obojen crep. Iznad prozora i vrata, a posebno i glavnog ulaza, često se nalaze specifični lukovi. Velika osunčanost podneblja učinila je nezaobilaznim verande, dvorišta i terase, na kojima Španci rado...\nNedavne poplave širom Srbije usled povećanih vodostaja reka, pokazale su svu ranjivost života u priobalju. Podivljala voda protutnjala je svuda gde su rečna korita bila slaba da prime ogromne količine nadošle usled otapanja snega. Najgore je ipak prošla istična Srbija i okolina Zaječara. Prema nekim informacijama, od oko 600 poplavljenih kuća u ovom kraju, samo dvadesetak ih je bilo osigurano od...\nZa sve one kojima se i pored krize preliva, nekretnine su u ovom trenutku najbolja investicija. Luksuzan stan u Dubaiju jeftiniji je za 45 odsto, a pristupačnije su i vile u Palma de Majorki, na Barbadosu ili u Firenci. Međutim, svako ko iz bilo kog razloga mora da se preseli u Šangaj suočiće se sa cenama višim za čak 52 odsto. Luksuzni novi stanovi prodaju se u ovom gradu po ceni od 4.000 do...


Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo\nNaslov: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Ned 8 Jan - 17:03\nZemlja bogate istorije, budizma, mističnih reka, egzotičnog voća, nepreglednih tropskih šuma, tradicionalne tajlandske kuhinje i masaže, dragog kamenja, orhideja..., a pre svega susretljivih ljudi širokog osmeha. Kraljevina Tajland leži u srcu jugoistočne Azije. Graniči se sa Mjanmarom na zapadu, Laosom na severu, Kambodžom na istoku, Malezijom i Tajlandskim zalivom na jugu. Prvobitan naziv zemlje Siam 1939. godine se menja u Tajland...\nBangkok, glavni grad Tajlanda moderna je svetska metropola sa preko 10 miliona stanovnika, u kojoj se harmonično prepliću prošlost i savremenost. Grad sa mnogobrojnim raskošnim hramovima, palatama, svetilištima, pored kojih niču elegantni neboderi od čelika i stakla. Ovaj kosmopolitski grad predstavlja centar komercijalnih, obrazovnih, duhovnih i kulturnih vrednosti kraljevstva.\nGlavna turistička sezona na Tajlandu počinje u novembru i traje do marta. U tom periodu temperatura vazduha je oko 28 stepeni, a najtoplije je u južnoj i istočnoj regiji zemlje, gde su i smeštena popularna letovališta Pataja i Puket. Obale ove egzotične azijske zemlje zapljuskuju vode Južnog kineskog mora i Andamanskog mora, koje je deo Indijskog okeana.\nSavadee je prva reč dobrodošlice koju ćete čuti prilikom iskrcavanja na bangkoški aerodrom, posle 15 sati putovanja avionom iz Beograda preko Istanbula. Odatle autobusom možete da se prevezete do željenog odredišta. Pataja se nalazi 147 km jugoistočno od glavnog grada Bangkoka. Mnogo mirnije, a po oceni turista i lepše je letovalište Puket, inače najveće tajlandsko ostrvo.\nZa posetu Bangkoku rezervišite nekoliko dana jer je to jedan od najuzbudljivijih gradova u Aziji. Od 30 velelepnih hramova turistima je najzanimljiviji Vat Pra Keo u kome je smešten smaragdni Buda, izrađen od zelenog žada.\nPataja bič, dugačka skoro tri kilometra, nalazi se u istoimenom zalivu i veoma je posećena. Oko nje se nalazi veliki broj hotela, restorana, radnji, diskoteka i barova.\nJomtijen bič je pogodna za porodice s decom, a udaljena je od Pataje desetak minuta vožnje.\nNa ostrvu Lan, koje je udaljeno oko sedam kilometra od Pataje, nalazi se šest plaža koje su pogodne za dubinsko ronjenje, vožnju skutera i za sportove na vodi.\nPatong plaža u Puketu vrlo je popularna zbog brojnih restorana i diskoteka.\nNai jang je mirna peščana plaža, nalazi se u sastavu Nacionalnog parka Sirinat.\nNajpoznatija žurka „Ful mun parti“ održava se na ostrvu Koh Pa Ngan, na plaži dugačkoj kilometar i po, na kojoj je smešteno devet barova na otvorenom. Voking strit u Pataji pravi je centar zabavnog života jer se u njemu nalaze diskoteke, restorani i „go-go“ barovi. Najpopularnija mesta za izlazak u Puketu nalaze se u ulici Bangla. Dobru tajlandsku kuhinju možete da probate u restoranima „Tai Tai“ i „Joko“ za svega pet do 10 evra.\nVelika atrakcija je i farma krokodila, udaljena tri kilometra od grada, za koju se ulaz plaća šest evra.\nZa najbolji provod u Bangkoku posetite barove i diskoteke u delu grada Patpong. Ulaz u diskoteke plaća se 10 evra, domaće pivo košta dva do pet evra.\nU većim gradovima na Tajlandu možete da koristite javni prevoz, karta je oko 25 evrocenti, dok je vožnja tuk-tukom od 50 evrocenti do dva evra. Najam džipa je 20 evra dnevno, a motora pet evra.\nSat vremena tajlandske masaže košta od pet do 15 evra, a ako želite i da naučite tehnike masaže, možete da pohađate dvonedeljni kurs koji se plaća oko 95 evra.\nŠoping na Tajlandu je obavezan jer ovde možete da kupujete po veoma pristupačnim cenama. Posetite trgovački zonu Pratunam u Bangkoku, pijacu Čatučak i radnje u Mahesaku, gde po najnižim cenama možete da kupite tajlandsko zlato i svilu. U specijalizovanim radnjama „Rasada“, „Montri“ ili „Tilok“ naći ćete predivne komade nakita od bisera iz školjki, koje se na Tajlandu tradicionalno uzgajaju.\nPosetite neki od kampova u kojima se dresiraju slonovi, sat vremena jahanja košta oko 14 evra.\nRepublika Mauricijus je ostrvska država u jugozapadnom delu Indijskog okeana, 900 km istočno od ostrva - države Madagaskar, 3.000 km od afričke obale. U sastavu Mauricijusa se nalaze i ostrva Sv. Brandon, Rodrigez, kao i ostrvska grupa Agalega. Glavni i najveći grad je Port Luis.\nOstrvo Mauricijus, otkriveno od strane Portugalaca u 16. veku, nije bilo naseljeno sve do 17. veka. Kao holandsku koloniju naseljavaju je trgovci, farmeri, njihovi robovi, radnici, umetnici...\nMauricijus (Ile Maurice) dobija ime po holandskom princu Morisu od Nasaua. Početkom 18. veka Mauricijus postaje francuska kolonija, a početkom 19. veka britanska kolonija.\nI dan-danas su francuske institucije na ostrvu očuvane, a francuski jezik rasprostranjeniji od engleskog. Govori se i kreolski jezik.\nMauricijus predstavlja neobičan spoj kultura i različitih religija, što je rezultiralo bogatom kuhinjom.\nBele peščane plaže, ukupne dužine 330 km, tirkizna boja mora, brojne lagune, koralni sprudovi, tajnovite uvale, mistične pećine, vulkan Cerfs - čija je unutrašnjost kratera pošumljena, bujna tropska vegetacija, veličanstven vodopad Aleksandra, najveći botanički vrt na svetu Sir Seewoosagur Romgoolam, dobar šoping - čine Mauricijus jednom od omiljenih svetskih turističkih destinacija.\nOstrvo je poznato i po izumrloj ptici dodo, koja je istrebljena tokom holandske kolonizacije. Bogatstvo prirodnih lepota i prijatna klima tokom cele godine čine ga idealnim za porodičan odmor i romantično putovanje. Ljubiteljima jedrenja se preporučuje istočna obala.\nOstrvo Mauricijus je mesto skupog, elitnog turizma i jedno od najlepših predela na planeti. Pripada grupi Maskarenskih ostrva u indijskom okeanu, a nalazi se 800 kilometara istočno od Madagaskara. Ostrvo je vulkanskog porekla, a poznato je po bujnoj tropskoj vegetaciji, prelepim plažama, lagunama i koralnim sprudovima. Često je odredište mladih bračnih parova koji ovde žele da provedu medeni mesec. Zimski meseci su idealni za odmor na Mauricijusu, kada se temperature kreću između 23 i 25 stepeni.\nSeverni deo ostrva je najposećeniji, turisti uglavnom odsedaju u Port Luisu, ostrvskoj prestonici, zatim u gradovima Moke i Maheburga, kao i turističkim kompleksima u blizini zaliva Bel Mar, Blu, Flik-Flak i Tamarin. Samo pola sata vožnje od Port Luisa nalazi se najelitniji grad, Grand Baije, u kome postoji veliki broj luksuznih hotela i vrhunskih restorana.\nLa Kuvet, nedaleko od Port Luisa, jedna je od najbolje uređenih plaža.\nPerejber, javna plaža na kojoj postoji veliki broj restorana, barova i radnji sa suvenirima. Nudizam i toples nisu dozvoljeni na javnim plažama.\nInače, duž obale Mauricijusa protežu se bajkovite plaže, u dužini od 330 kilometara, a najlepše se nalaze se na severu ostrva. Ovde možete da uživate u surfovanju, jedrenju i skijanju na vodi. Mauricijus je idealno mesto za ljubitelje ronjenja i podvodnog ribolova jer koralni grebeni i sprudovi kriju više od hiljadu vrsti riba, vodenih mekušaca i školjki.\nRestorani „A bon marmit“, „Kari pul“ i „Hepi veli“ u Port Luisu.\nU svakom restoranu možete da probate domaće kreolske i azijske specijalitete, koji se uglavnom spremaju od morskih plodova, ribe i jagnjetine. Najpoznatije jelo je kamarons, rak u pikantnom umaku. Uz jelo možete popiti lokalno pivo „pont fer“ ili „vako feniks“, beli rum, lokalno „aloda“ bezalkoholno piće, kokosovo mleko ili mauricijuski čaj.\nU jeftinijim restoranima solidan obrok košta do pet evra, dok je meni u vrhunskim restoranima od 40 evra pa naviše. Cena bezalkoholnih pića je dva i po evra, piva od tri evra, a litar vina od 18 evra.\nIzlet safari džipovima po ostrvu i obilazak lokalnih sela u organizaciji agencije košta oko 130 evra, plovidba katamaranom oko 90 evra. Ostrvo možete da obilazite u sopstvenoj režiji, najjeftiniji rentakar kod lokalnih turističkih agencija staje između 15 i 20 evra. Obiđite neki od Nacionalnih parkova. „Šamarel“ je najinteresantniji jer ga krase neobični višebojni brežuljci koji su nastali hlađenjem lave.\nObavezna je i poseta botaničkom vrtu „Sir Sivusagur Romgulam“, najvećem na svetu, koji je poznat po divovskim listovima vodenog ljiljana i u kome žive stogodišnje kornjače slične onima na Galapagosu.\nZa uspomenu na Mauricijus kupite neki od suvenira s motivom ptice Dodo, koja je simbol ostrva.\nJugoistočna azijska republika, najveći je svetski arhipelag sa oko 17.000 ostrva duž ekvatora. Klima je tropska. Četvrta zemlja na svetu po broju stanovnika (218 miliona). Glavni grad je Džakarta. Mnogobrojni narodi su indonežanskog, malajskog i kineskog porekla. Tri četvrtine stanovništva ispoveda islam, ostale vere su katolička, hindu i budistička.\nTropsko ostrvo u indonežanskom arhipelagu, neobične lepote. Bali je okružen kristalno čistim, plavim morem i prekriven bujnim tropskim džunglama kroz koje se vide visoki vulkani. Stanovnici Balija se ponose očuvanom verskom tradicijom, koja se primećuje u svakodnevnom životu i arhitekturi, u veličanstvenim hramovima i palatama ovog ostrva. Na ostrvu je hinduizam dominantna religija.\nSingapur, grad-država, nalazi se u srcu južne Azije, na jugu Malajskog poluostrva, između Malezije i Indonezije. Zemlja neverovatnog spoja malajske, indijske i kineske kulture. Ima površinu od 693 km2 i broji oko 4,5 miliona stanovnika. Klima je tropska, s vrlo visokim temperaturama (Singapur je na samom ekvatoru) i puno sunčanih sati, uz veliku vlagu. Singapur čine reči Singha („lav“) i Pura („grad“) - što znači Grad lavova. Ova azijska tropska metropola smatra se najčistijim gradom na svetu i pravim rajem za šoping. Kulturno srce grada predstavlja Kineska četvrt u kojoj mnogobrojni hramovi i poslovna užurbanost na ulicama daju ovom delu grada posebnu atmosferu. Gradske četvrti Mala Indija i Arapska ulica nemaju tako impozantnih građevina, ali fasciniraju šarenim poslovnim svetom uličnih prodavnica. Singapur je jedan od najvažnijih prometnih i ekonomskih centara Azije. Krasi ga epitet grada budućnosti, zbog primene naprednih tehnologija u brojnim aspektima ljudskog života.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pon 16 Jan - 17:45\nS Međunarodnim sajmom potrošačke elektronike u Las Vegasu ponovno je počelo da se šuška o velikim inovacijama u putovanju. Automobili bez vozača i holografsko osoblje zapravo bi vrlo brzo mogli da postanu stvarnost. Skenirani dokumenti na smartphoneovima verovatno su prvi korak. Međutim, ono što će uveliko promeniti način putovanja je definitivno auto bez vozača.\nEvropska kompanija za avionsku obranu i svemir koja je vlasnik “Airbusa”, izložila je javnosti svoje planove za gradnju brzog prevoza bez štetnih emisija, tj. “Zero Emission High Speed Transportationa” (ZEHST). U projektovanju aviona naučnici su koristili tehnologiju koja već postoji, ali se koristila samo u vojne svrhe. Do 2050. godine ista\nbi se tehnologija trebala koristiti i za komercijalne avione.\nOdređene vazdušne luke u Evropi poput Lutona u Londonu predstavile su holografsko osoblje kako bi provera sigurnosti bila učinkovitija i lakša za razumevanje. U Londonu će vam u tome pomoći Graham i Holly koji će vas upozoriti šta smete nositi u torbama, a što ne, i datće vam savete kako što lakše i bezbolnije da prođete proveru sigurnosti. Cilj\nje pojednostaviti proveru sigurnosti i usrećiti putnike bez zapošljavanja dodatnog osoblja.\nKako putovanja u svemir postaju stvarnost, brojne turističke kompanije okrenuće se novom biznisu. Osiguravajući div “Allianz” već je izdao polisu putnog osiguranja za svemir prilagođenu novim uslovima. Letovi će u 2012.-oj trajati samo pet minuta u samoj\norbiti, tako da će hoteli u svemiru koje razvija ruska kompanija “Orbital Technologies” malo pričekati na prve goste.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Uto 31 Jan - 13:09\nDeset svetskih maratona na koje vredi otputovati\nUkoliko ste sebi zacrtali visoke ciljeve kao što je npr. da istrčite maraton, zašto to onda ne bi bilo na nekoj od svetski najatraktivnijih maratonskih lokacija\nSvetska sezona maratona počinje već kroz koju nedelju, a Forbs je napravio listu trka na 42, 16 kilometara zbog kojih se treba odlučiti na putovanje.\n1. Napa dolina u Kalistogi, Kalifornija (dan trke 4. mart 2012.)\nOvo je jedna od trka sa najmanjim brojem učesnika. Na nju se može prijaviti svega 2 300 maratonaca, što dalje govori da ukoliko ste jedan od učesnika imaćete i malo više mesta za laktove. Staza vodi preko Silverada, na istočnoj strani doline i nastavlja se južno od Kalistoge sve do Nape. Kažu da je ovo mogućnost da se vide veličanstveni krajolici Napa doline sa sve ogrominm voćnjacima i vinogradima skrivenim među alejama zlatnog cveća. Sve do poslednje staze u samoj Napi – tu ste samo vi, ruralni krajolik, drum i zemlja vina.\n2. Maraton u Parizu, Francuska (15. april 2012)\nMnogi tvrde da ne postoji bolji i lepši način da se vidi “Grad svetlosti” do onog koji podrazumeva učešće na Pariskom maratonu. Najveci deo trkačke rute, osim uз obalu Sene, prolazi kroz neke od centralnih tačaka grada. To su Ajfelov toranj, katedrala Notr Dam i Plas de la Bastij. Startna pozicija za oko 40 000 takmičara, koliko ih u porseku učestvuje u ovoj trci, je na Šanz Elizeu i trči sve do ciljne pozicije koja se nalazi u blizini Trijumfalnog luka. Kako bi pokazali da su pravi Francuzi, organizatori trke negde oko Ajfelovog tornja, što je oko tri četvrtine ukupne staze, maratoncima kao osveženje nude vino i kvalitetne francuske sireve.\n3. Maraton u Bostonu, Masačusets (16. april 2012.)\nBudući da je ovo najstariji i najprestižniji maraton američkog kontinenta, čak i mnogi maratonci-veterani učešće na njemu smatraju nekom vrstom životnog cilja. Takmičari se kvalifikuju na osnovu vremena koje su postigli na trkama u prethodnih godinu i po dana, a u okviru kategorija koje podrazumevaju uzrast i pol. Ovaj maraton održava se na nacionalni Dan patriota i startna pozicija je na rubu grada, preciznije u ruralnoj oblasti Hopkinton i staza dalje ide kroz nekoliko gradića u Novoj Engleskoj sve do ciljne pozicije u centralnoj bostonskoj ulici Boliston. Oni koji su učestvovali kažu da se najnapornija deonica nalazi na Hartbrejk hilu, tačci između 32. i 33. kilometra.\n4. Virdžin londonski maraton, Engleska (22. april 2012.)\nStaza prolazi pored nekih od najprepoznatljivijih kulturnih tačaka Engleske kao što su Big ben, Londonska tvrđava i londonsku panoramu-ringišpil (London eye) i produžava na obalu Temze, pa do Tauer bridža na 19-om kilometru koji je jedna od najnapornijih deonica. Na Londonskom maratonu učestvuje oko 30 000 maratonaca svake godine što ga čini jednim od najmasovnijih svetskih maratona. Startna pozicija se nalazi u Grinvič parku odakle u cik-cak ide kroz grad sve do ciljne tačke kod Bakingemske palate. Svakako, nakon naporne trke proslavićete kako to i tradicija nalaže – u lokalnom pabu uz pintu piva.\n5. Međunarodni maraton u Big Suru, Kalifornija (29. april 2012.)\nOvo je jedna od najlepših maršruta koja se može preći u Kaliforniji. Možete da vidite prelepe obalske predele Autoputem br. 1 od Big Sura sve do Karmela. Preći brda na koja se nailazi nije nimalo lako, ali prelepe panorame koje se pružaju na Pacifik daju vam snagu da nastavite dalje sa trkom.\n6. Maraton u Vankuveru, Kanada (6. maj 2012)\nVankuverski maraton ove godine ide sasvm novom rutom. To će biti trka od tačke do tačke koja će omogućiti da se vide sve lokacije u gradu koje su poznate po tome što su na njima snimani mnogi filmovi A produkcije. Broj učesnika je ograničen na 5 000 i trka počinje u Kvin Elizabet parku odakle se nastavlja u čak sedam različitih delova grada, pored plaža na Španskoj obali, Stenli parka sve do ciljne tačke u vankuverskom predgrađu.\n7. Maraton u zalivu Mon Sen MIšel, Francuska (13. maj 2012)\nDok trčite ovaj maraton već sa startne pozicije možete možete videti cilj. Duž linije obale Normandije, staza ide kroz Kankal u Bretanji do veoma visoko utvrđenog ostrvskog seoceta Mon Sen Mišel. Relativno ravan teren doprinosi da se bolje koncentrišete na krajolik koji se pruža duž zaliva kao i predivan pogled na tamošnja velelepna zdanja.\n8. Maraton pored Kineskog zida u Tinađinu, Kina (19. maj 2012)\nUkoliko je poseta Kineskom zidu jedna od stavki na vašoj listi stvari koje morate u životu da uradite, tada bi trebalo i da prisustvujete ovoj maratonskoj trci. Trkači bi trebalo da očekuju da trka traje bar upola duže nego što je to prosečno vreme na drugim maratonima i to zbog ekstremnih uspona i silaženja koje ovaj teren nalaže. Propisano vreme za koje trka treba da se završi je osam sati. Startna pozicija trke je u blizini sela Huangjaguan, severno od Pekinga, i ruta ide pravo prema Zidu. Dok idete gore i dole terenom koji je vekovima star, možete očekivati neverovatne krajolike koji se prostiru\npod uglom od 360 stepeni. Dakle, gde god da se okrenete, oko će vam na nečemu stati. Staza se dalje proteže kroz ambijentalna seoca i pirinčana polja sve dok se ne nađete ponovo kod Kineskog zida.\n9. Pet velikih trka u provinciji Limpopo, Južna Afrika (23. jun 2012.)\nOva trka je kao maraton i safari u jednom. Ona je takođe jedna od najnapornijih jer cela maršruta ide kroz brda i doline Entabeni rezervata u okrugu Voterberg. Rezervat je u privatnom vlasništvu i predstavlja neponovljivu kombinaciju života u divljini i predivnih krajolika. Tako će vam dok trčite društvo praviti antilope, žirafe i zebre, a čak i jedna mala deonica trke zalazi u deo rezervata u kom borave lavovi.\n10. Klasični maraton u Atini, Grčka (11. novembar 2012.)\nU ovom slučaju možete trčati maraton tamo gde je i održana prva ovakva trka u istoriji civilizacije. Trka počinje na antičkom bojnom Maratonskom polju, da bi se dalje nastavila duž obale Egejskog mora pa uzbrdo na obronke Atine, na oko 110 metara nadmorske\nvisine. Finiš trke je na Panatenaikosovom stadionu, mestu na kom su i održane prve moderne Olimpijske igre 1896.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Sub 31 Maj - 11:32\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Sub 31 Maj - 11:34\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Sub 31 Maj - 11:35\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Sub 31 Maj - 11:36\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 22:56\nGRAD U VULKANU, SELO U PUSTINJI\nOvo su najmagičnija naselja na svetu\nUšuškana na nekim od najlepših mesta na svetu, ova malena sela su dom ljudi\nkoji su se adaptirali da žive u skladu sa prirodom. Od mesta skrivenih pod zemljom\ndo plutajućih sela, ova naselja opstaju sakrivena od ostatka sveta.\nAogašima, Filipinsko more\nOvo je možda poslednje mesto na svetu na kom biste očekivali da nađete naselje.\nU sred vulkana u Filipinskom moru nalazi se tropsko ostrvo koje je poslednji put\nimalo erupciju 1780. godine. Iako su tada pobegli, njegovi stanovnici su se pedeset\ngodina kasnije vratili i sada tu živi oko 200 ljudi.\nU sred snega i leda nalazi se selo Isortok na Grenlandu. U njemu živi samo 63 ljudi, a\nInuiti su tu nekada preživljavali samo na mesu, jer je nemoguće gajiti biljke. Ipak, žitelji\novog sela danas imaju i odlično snabdeven supermarket, tako da ne moraju više da\nse bave lovom.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:00\nKaskadni zeleni proplanci i polja pirinča čine regiju Sapa na severu Vijetnama.\nOvo pleme koje živi u živopisnom zelenom selu je vrlo druželjubivo i vrata njihovih\ndomova uvek su otvorena za turiste. Oni koji žele da istraže obronke ove regije\nmogu da se obrate turističkim vodičima koji će ih rado sprovesti i pokazati im prelepe\nvidike koji se pružaju na ovo selo.\nU sred jednog od najsuvljih predela na svetu nalazi se oaza puna palmi, jezeraca\ni zanimljivih kućica. Ova opuštajuća laguna navodno ima isceljujuće moći, a ovo\nmagično mesto je omiljeno među avanturistima. U njemu živi 96 ljudi koji vode\nradnje, hotele i ostale sadržaje za turiste.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:03\nNa fotografiji je selo Monemvasija sakriveno iza ogromne stene na jednom\nostrvu u Grčkoj.\nNa fotografiji je selo Gasaldur koje se nalazi na vrhu stena na obali Farskih ostrva.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:06\nNa fotografiji je neverovatna litica Bandiagara sa glinenim kućama koja se nalazi u Maliju\ni dom je plemena Dogon.\nNa fotografiji je Udredal, selo sakriveno u dolini Aurlandsfjord u Norveškoj.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:12\nNa fotografiji je Furore, selo veselih boja sakriveno u fjordu u Italiji.\nFlickr/Antonio Salsano ©Salsano2013 - SIAE\nNa fotografiji je mesto Kober Pedi na jugu Australije, gde u kućama ispod zemlje živi\npreko 1000 ljudi.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:14\nNa fotografiji je maleno selo Rugon na jugu Francuske.\nNa fotografiji je selo u Arizoni u kojem žive pripadnici plemena Havasupai, najmanja indijanska zajednica u Americi.\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:20\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:22\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:38\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Pet 24 Apr - 23:43\nKaieteur Falls i in Kaieteur National Park, Potaro-Siparuni Region, Guyana\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo Uto 14 Maj - 12:20\nNaslov: Re: Egzotično , neponovljivo, uzbudljivo


„Avaz“ objavljuje imena i ostalih uhapšenih u akciji „Orka“\nSAZNAJEMO Privedeni u prostorije FUP-a u Mostaru\nUhapšeni dovedeni u prostorije FUP-a\nU akciji Federalne uprave policije (FUP) kodnog naziva „Orka“ do sada je uhapšeno 13 osoba, a jedna se nalazi u Hrvatskoj na izdržavanju kazne.\nOsim Rahmana Begluka, koji je okarakteriziran kao vođa grupe, uhapšeno je na desetine osoba koje su s njim usko sarađivale. Rahman je odranije poznat policijskim i pravosudnim organima u Bosni i Hercegovini, a hapšen je 2017. u akciji FUP-a pod nazivom "Shark", također zbog pljačke tržnih centara, kao i 2018. godine zbog brojnih pljački na području Hercegovine.\nU ovoj kriminalnoj grupi, kako nezvanično saznajemo, nalaze se i članovi njegove uže porodice. "Avaz" otkriva imena i ostalih uhapšenih.\nRiječ je i o Alenu Begluku i Jozi Markiću. Oni su s Rahmanom hapšeni i 2017. godine. Uhapšen je i član porodice M. Begluk, koji je 1991. godište.\nFUP je saopćio i inicijale svih uhapšenih: M. B. (1991.), A. B. (1984.), J. M. (1983.), S. Ć. (1978.), Z. M. (1972.), F. P. (1986.), M. P. (1981.), S. H. (1991.), M. O. (1984.), Z. H. (1990.), R. G. (1980.), N. B. (1992.), dok se Z. G. (1969.) trenutno nalazi na izdržavanju zatvorske kazne u Hrvatskoj.\n- Radi se o osobama koje su odranije poznate policijskim i pravosudnim organima kao višestruki povratnici u vršenju ovih i drugih krivičnih djela, zbog čega se pojedini još nalaze na izdržavanju zatvorske kazne, te su navedena krivična djela vršili prilikom vanzavodskih pogodnosti - kažu iz FUP-a.\nPodsjetimo, na području Federacije BiH u toku je opsežna akcija FUP-a "Orka", usmjerena protiv kriminalne grupe od 14 članova, koji se dovode u vezi s krivičnim djelima organizirani kriminal, razbojništva, teške krađe, neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Radi se o višestrukim povratnicima u vršenju krivičnih djela, odranije poznatim pravosudnim institucijama.\nKako saznaje "Avaz", pojedini se već nalaze na izdržavanju zatvorske kazne, ali su ova krivična djela vršili u vrijeme vanzavodske pogodnosti.\nPogledajte šta je FUP zaplijenio u akciji "Orka"


Spahn zabrinut rastom broja zaraženih koronom u Njemačkoj\nAerodrom u Dizeldorfu, kraj jula 2020\nNjemački ministar zdravstva Jens Spahn u srijedu je izrazio zabrinutost rastom broja zaraženih korona virusom u njegovoj zemlji i pozvao je sunarodnjake da poštuju fizičko distanciranje i higijenska pravila.\nSpahn je kazao da su se manje i veće epidemije pojavile u skoro svim regijama. On je izjavio za Deutschlandfunk radio da su zaraze izazvali putnici koji su se vratili iz inostranstva, ali također i oni koji se sastaju na porodičnim okupljanjima.\n"To očigledno, ukoliko to ne nadziremo može dovesti do određene dinamike i ponovnog izbijanja pandemije", kazao je.\nBLOG ŽIVO o korona virusu na Balkanu i u svijetu\nNjemački institut Robert Koch, koji nadzire pandemiju korona virusa, registrovao je 12. avgusta novih 1.226 pozitivnih osoba na korona virus, što je najviše zaraženih od početka maja.\nSpahn je ponovio apele da se nose maske, održava fizička distanca i da se ne stvaraju gužve na javnim mjestima.\nNjemačka je bila primjer što je dugo vremena pandemiju držala pod kontrolom, ali su ublažavanje mjera i povratak s godišnjih odmora posljednjih sedmica povećali broj zaraženih. Ljetni odmori su završeni u nekoliko saveznih država i učenici su se uglavnom vratili redovnoj nastavi i ne moraju da nose maske.\nNjemačka do sada ima oko 218.000 potvrđenih slučajeva zaraze i oko 9.200 preminulih.


Opširnije: Kamera Marsovog orbitera TGO Dodaj novi komentar\nOpširnije: Severni polovi solarnog sistema Dodaj novi komentar\nDatum kreiranja: subota, 24 decembar 2016 13:17\nTrideset godina nakon prvog filma Blade Runner, konačno, sledeće godine, dolazi i njegov nastavak,\nOpširnije: Blade Runner 2049 1 komentar\nDatum kreiranja: petak, 23 decembar 2016 22:40\nDok ovo pišem još uvek je 23. decembar 2016. godine. Na sajtu www.timeanddate.com čitam da je prema preciznim proračunima današnji dan (dan i noć) trebalo da traje 24 časa, 0 minuta i 0,0011532 mekundi (1,1532 milisekundi). Jučerašnji je trajao 24 časa, 0 minuta i 0,0012262 sekundi (1,2262 milisekundi). Na početki današnjeg dana, UT1 je bilo 0,4003300 sekundi iza UTC (Coordinated Universal Time).\nOpširnije: Koliko je dug dan na Zemlji? Dodaj novi komentar\nOpširnije: Vitlejemska zvezda Dodaj novi komentar\nDatum kreiranja: petak, 23 decembar 2016 13:43\nSamo u Americi tvor može da bude u nazivu kompanije. I to ne bilo kakve, već jedne od onih koje imaju u SAD najveću slobodu da smišljaju, isprobavaju i proizvode neka od najsavršenijih i najnaprednijih tajnih oružja na svetu.\nOpširnije: „Skunk Works“ 1 komentar\nImenovani kandidati za administratora NASA-e, dok Mask i Bezos postaju Trampovi savetnici\nDatum kreiranja: četvrtak, 22 decembar 2016 15:19\nIz prelaznog tima Donalda Trampa procurila su imena tri kandidata za rukovodioca Nacionalne administracije za kosmos i vazduhoplovstvo (NASA). Istovremeno, Ilon Mask i Džef Bezos su uvršteni u tim Trampovih savetnika za strateška pitanja.\nOpširnije: Imenovani kandidati za administratora NASA-e, dok Mask i Bezos postaju Trampovi savetnici Dodaj novi komentar\nOpširnije: BDS – „Boeingova“ desna ruka Dodaj novi komentar\nOpširnije: Kada je rođen Isus Hristos? Dodaj novi komentar\nMali moćni satelit Mimant\nDatum kreiranja: sreda, 21 decembar 2016 19:24\nOvo je Mimant (lat. Mimas), mali Saturnov satelit tik iznad moćnih prstenova ove daleke planete. U stvarnosti Mimas je od tih prstenova udaljen 45 000 kilometara,\nOpširnije: Mali moćni satelit Mimant Dodaj novi komentar\nUlazimo u zimu\nDatum kreiranja: utorak, 20 decembar 2016 19:00\nLagano ulazimo u najhladnije godišnje razdoblje\nOpširnije: Ulazimo u zimu Dodaj novi komentar\nOpširnije: Izgubljeni meseci Basrooma Dodaj novi komentar\nČovek u visokom dvorcu – sezona dva\nDatum kreiranja: ponedeljak, 19 decembar 2016 19:17\nSamo da javim, ako već niste znali, ovih dana počela je i druga sezona TV serije Čovek u visokom dvorcu (The Man in the High Castle).\nOpširnije: Čovek u visokom dvorcu – sezona dva Komentara (4)\nOpširnije: Znate li da Mesec kasni? Dodaj novi komentar\nOpširnije: Posljednji ovogodišnji markantni prelet ISSa Dodaj novi komentar\nDuboko nebo - Miloš Gagić\nStrana 110 od 216\nNAJMONSTRUOZNIJA CRNA RUPA U SVEMIRU (9)\nKako deaktivirati atomsku bombu? (1)\nSlušajte vetar Marsa (3)


N.M. | utorak 19. mart 2019. 19:30h\nSlobodan Radanović je, u toku jučerašnjeg dana, izjavio da je novu pesmu "Naivna" napisao inspirisan time što je on sam, kako kaže, ispao naivan u ljubavnom trouglu koji je obeležio prvu sezonu "Zadruge".\nKija Kockar • pink.rs / youtube\n- Ja sam najviše ispao naivan! Upustio sam se nekako lako u ozbiljne životne korake, tako da ispao sam naivan, ali mislim da je to sada ojačalo i da sada više nisam naivan - izjavio je Slobodan za Pink.rs, a za isti portal je Kija Kockar ovu njegovu izjavu dočekala ironičnim komentarom:\n- Evo jako mi je žao. Jako mi je žao jer je čovek podneo toliki teret na svojim leđima, priznao je sve, i dan-danas kaže istinu. Šta god da ga pitate on će uvek reći istinu jer je to čovek koji nije sposoban da laže. Moja porodica i ja smo plakali zbog svega što je proživljavao u "Zadruzi" i posle toga, tako da mi je jako žao što je ispao naivan. Evo suza mi je krenula - rekla je uz osmeh Kija, da bi zatim malo uozbiljila priču.\nSlobodan Radanović • Dušan Milenković / RAS Srbija\n- Nemam više komentar za njegove gluposti koje ume da kaže dok daje intervjue. Mislim da je prvenstveno bezobrazno da tako nešto izjavljuje, ako ne prema meni, onda prema mojoj porodici koja to sluša posle svega što je učinio da on govori kako je ispao naivan. Da je ispao glup - jeste, ali to je već neka druga priča - zaključila je Kockareva.\nKija Kockar se razračunala sa porodicom Đogani: Leti perje!\nMarko Miljković se setio da je slaio poruke Maji Marinković, a onda otkrio i OVO!


EU O INCKOVOJ ODLUCI: Revizionizam u suprotnosti sa osnovnim evropskim vrijednostima | Banjaluka.net\nKomentar o odluci visokog predstavnika u BiH Valentina Incka (Inzko) kojom se zabranjuje negiranje genocida u BiH, “Avaz” je tražio i od Evropske unije. Poručeno im je:\n– Primamo na znanje usvajanje zakona protiv poricanja genocida. Ovo je odluka koju je donio visoki predstavnik Valentin Incko.\nBudimo jasni: revizionizam i poricanje genocida proturječe najosnovnijim evropskim vrijednostima. Pomirenje je jedan od ključnih prioriteta mišljenja Evropske komisije koje Bosna i Hercegovina mora ispuniti da bi napredovala na svom putu ka EU.\nEU je vrlo jasna u pogledu svojih očekivanja u tom pogledu, nedavno u zajedničkoj izjavi visokog predstavnika Borelja (Borrell) i povjerenika Varheljija (Varhely) objavljenoj povodom 26. obilježavanja genocida u Srebrenici. EU očekuje da lideri Bosne i Hercegovine djeluju suvereno i poduzmu konkretne korake i promoviraju okruženje pogodno za pomirenje kako bi se prevazišlo naslijeđe rata.\nEU se nedvosmisleno obavezala na suverenitet, jedinstvo i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine. EU snažno poziva sve političke lidere da se suzdrže od upotrebe zapaljive retorike i podjele i ne poduzimaju bilo kakve korake koji bi mogli potkopati perspektivu zemlje prema EU – istakli su u reagovanju.


Gde otputovati na najneobičnije specijalitete? - Bizlife.rs\nGde otputovati na najneobičnije specijalitete?\n10:49 Beograd, 14/10/2011\nPutovanje je odlična prilika da probate nova i egzotična jela. Neka od njih, međutim, mogu da budu neobičnija nego što očekujete, pa pre nego što naručite dobro se informišite šta je zapravo ta stavka na meniju koja tako lepo zvuči.\nAko imate jak stomak pročitajte deset najneobičnijih specijaliteta iz kuhinja širom sveta. Ko zna možda nešto poželite i da probate.\nŽIVA HOBOTNICA, Koreja\nSanakji je naziv ovog koreanskog specijaliteta, a trik je da se hobotnica iseče dok je živa. Služi se odmah dok se pipci još meškolje!\nTORTA OD SVINJSKE KRVI, Tajvan\nOva jedinstveno jelo se priprema od pirinča i tople svinjske krvi. Kada se izmeša i dobro umesi posipa se kikirikijem u prahu i peršunom. Na kraju se oblikuje u tortu i seče. Obično se služi uz sosove kao što su čili ili soja sos.\nOvo škotsko jelo sadrži ovčije iznutrice, uključujući jetru, srce i pluća. Priprema se sa seckanim lukom, sirovom govedinom ili ovčetinom na masti, uz dodatak soli i začina.\nPRŽENE TARANTULE, Kambodža\nOvaj delikates možete pronaći i na ulicama kambodžanskih gradova, a tarantule su pržene cele sa svim nogama! Oni koji su probali tvrde da imaju fantastičan ukus, malo posoljene i sa dodatkom belog luka tope se u ustima.\nPIJANI ŠKAMPI, Kina\nBukvalno pijani. Prvo se dobro namoče u alkohol, pa onda flambiraju i spremni su za jelo. Kažu da je jelo veoma ukusno, ali kako se jede sirovo postoji opasnost od bakterija.\nKUVANE SVILENE BUBE, Kina\nOvaj insekt se gaji i prodaje na lokalnom tržištu za kuvanje. Postoji više jela od kuvane svilene bube, a najpoznatija su hrskave bube i ćevapi od svilene bube.\nPAPRIKAŠ OD MEDVEĐIH KANDŽI, Kina\nPaprikaš od medveđih kandži je poslastica u Kini, Hong Kongu i Tajvanu i bukvalno se prodaje za stotine evra. Za medveđe meso se veruje da leči i deluje kao afrodizijak.\nKAZU MAZU, Italija\nPravi se od ovčjeg sira, ali na veoma specifičan način. Kada sir počne da se kvari u njemu se razmnožavaju beli crvi. Oni ispuštaju enzime za varenje koji siru daju poseban ukus i finu teksturu. Poenta je da se jede sa sve crvima.\nLING LANG RIBA, Kina\nOva riba je jedinstveni specijalitet. Služi se poluživa! Dok se gornja polovina ribe ne kuva i veoma je živa, donja polovina je dobro pržena i uronjena u slatko – kiseli sos.\nKUKURUZNE GLJIVICE, Latinska Amerika\nJelo liči na sivu moždanu masu jer je napravljeno od gljivica koje izazivaju bolest kukuruza. Jelo je zdravo, jer sadrži belančevine, minerale i druge hranljive sastojke.


Er Srbija (Air Serbia) u borbi protiv krijumčarenja divljih vrsta | Energetski portal Srbije\nEr Srbija (Air Serbia) u borbi protiv krijumčarenja divljih vrsta\n17.06. 2016 Vesti | Srbija | Održivi razvoj\nKako su mediji preneli srpska nacionalna avio-kompanija Er Srbija (Air Serbia) uključila se u borbu protiv nezakonite trgovine zaštićenih divljih vrsta, potpisavši Deklaraciju Bakingemske palate sa još četiri druge avio-kompanije u kojima Etihad ervejz ima udeo u vlasništvu.\nDeklaracija Radne grupe organizacije „Junajted for vajldlajf“ (United for Wildlife) o transportu nelegalnih proizvoda od divljih vrsta potpisana je na godišnjem sastanku Međunarodne asocijacije vazdušnog saobraćaja IATA u Dablinu, saopšteno je iz Er Srbije.\nAvio-kompanije Alitalija, Erberlin, Er Srbija, Er Sejšels i Virdžin Australija potpisale su deklaraciju nakon što je Etihad ervejz postao potpisnik u martu ove godine.\nDeklaracija sadrži 11 obaveza u pogledu globalnih napora na sprečavanju krijumčarenja divljih vrsta, kojim se posebno podstiče sektor transporta da pomogne kod zatvaranja puteva koje koriste trgovci divljim vrstama.\nDane Kondić, generalni direktor Er Srbije kaže da je zapanjujuće kolikom brzinom nestaje živi svet, i da se predviđa da će opstanak čak 50 odsto vrsta biti ugrožen do sredine 21. veka.\n„Er Srbija je ponosna što ima priliku da učestvuje u zaštiti mnoštva divljih vrsta naše planete, tako što će preduzeti mere koje će sprečiti veoma štetnu nezakonitu trgovinu zaštićenim vrstama“, rekao je Kondić.\nIzvor: www.tanjug.rs i www.pressonline.rs\n(United for Wildlife)\ngeneralni direktor Er Srbije\nDeklaracija Bakingemske palate


Javno zdravlje » siteadmin\nMaligne bolesti jedan su od vodećih javnozdravstvenih problema u Republici Hrvatskoj te prepoznavši veličinu tog problema Vlada Republike Hrvatske usvojila je 2006. godine Nacionalni program ranog otkrivanja raka dojke, 2007. godine Nacionalni program ranog otkrivanja raka...\nIdiopatske kronične bolesti probavnog sustava obilježene su opetovanim upalama različtih dijelova probavnog sustava koje su, ovisno o zahvaćenom odsječku probavnog sustava te izraženosti i trajanju upale, popraćane raznolikim tegobama. U ovu skupinu bolesti ubrajaju se ulcerozni...\nŽene koje sporije jedu unose manje kalorija od onih koje jedu brže, iako im objed traje dulje. Istraživači sa sveučilišta Rhode Island u SAD-u procijenili su utjecaj konzumiranja hrane na unos kalorija. U tu je svrhu 30 zdravih žena, u dobi od 18 do 48 godina, tri puta posjetilo...


Ðurić : Vandali su polomili krst sa spomen-obeležja – BTV\nÐurić : Vandali su polomili krst sa spomen-obeležja\n07.03.2019. btv 0 Comments\nRušenje krsta u Velikoj Hoči kod Orahovca ,podignutog u znak sećanja „na Srbe tog kraja koji su mučki ubijeni tokom oružanih sukoba na Kosovu i Metohiji.Marko Ðurić direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju osudio je kao „bezuman napad“.\n„Rušenje krsta je znak široko rasprostranjene netrpeljivosti na Kosovu i Metohiji prema hrišćanskim simbolima… Ekstremisti su u Velikoj Hoči kod Orahovca sinoć počinili još jedan bezuman napad na mesto sećanja na Srbe tok kraja koji su mučki ubijeni tokom oružanih sukoba na Kosovu i Metohiji. Vandali su polomili krst sa spomen-obeležja i oborili jarbol sa zastavom Srbije, i ovo je treći put da se bez ikakvog epiloga događa napad na taj spomenik“, naveo je Ðurić.\nOn je podsetio da je nedaleko odatle više puta do sada rušena i spomen-ploča otetim i nestalim novinarima Ðuri Slavuju i Ranku Pereniću i da je tek ove godine, nakon bezbrojnih apela kolega novinara i Republike Srbije, neko zaista i uhapšen zbog ekstremističkog iživljavanja nad srpskim spomen-obeležjima.\n„Očekujem i zahtevam da policija bude jednako efikasna i u ovom slučaju, jer ekstremističko divljanje Albanaca u opštini Orahovac poprima veoma zabrinjavajuće razmere“, istakao je Ðurić u saopštenju za javnost.\nOn je ocenio da je mali broj preostalih Srba u orahovačkoj opštini, koji danas u Velikoj Hoči i Orahovcu žive pod stravičnim pritiskom i izloženi su čestim pretnjama i provokacijama, simbol stradanja i obespravlenosti srpskog naroda i živi dokaz da su sve priče o multietničkom društvu na Kosovu i Metohiji samo fraza, a da je istina o prirodi međuetničkih odnosa zapravo sasvim drugačija.\nÐurić je u saopštenju takođe podsetio „sve u Srbiji i čitav svet da će se za nekoliko dana navršiti 15 godina od pogroma 17. marta, kada je spaljeno, uništeno ili teško oštećeno 35 crkava i manastira, da se pravoslavne svetinje i srpska groblja i danas vandalizuju, a da za to niko od nalogodavaca nije odgovarao“.\n„Bez obzira na sve političke nesuglasice i oscilacije na relaciji Beograd-Priština, ne sme se dozvoliti da ekstremisti budu zaštićeni i da svoju mržnju iskaljuju nad nedužnim i nezaštićenim ljudima čija je jedina želja da žive spokojno i u miru sa komšijama“, zaključio je direktor Kancelarije za KiM.\n← Danas se nastavlja takmičenje u Superligi Srbije\nOdlična reakcija na robu srpskih proizvođača sa KiM →\nVečeras u Madridu veliko finale Lige šampiona\n01.06.2019. btv 0\nĐoković na vrhu ATP liste\n10.02.2020. btv 0\nDa li će se pronaći rešenje za “švajcarce”?\n01.04.2019. btv 0


Radionica o digitalizaciji kulturnog nasljeđa u Kotoru\n„Digitalizacija i valorizovanje kulturnog nasljeđa: sredstva, metode, tehnologija (arhivi, biblioteke, muzeji)" je naziv informativno-edukativne radionice koju organizuju Metis Sistem iz Rima, M.I.D.A. Informatika iz Bergama, Hyperborea iz Pize i «Notar» iz Kotora.\nRadionica će se održati u utorak 5. maj 2009. godine sa početkom u 12 sati. Mjesto održavanja je Sala skupštine opštine (palata Bizanti) u Starom gradu Kotoru.\nTokom Radionice tri italijanske firme će prikazati prisutnima svoje proizvode i usluge, kao i već realizovane projekte digitalizacije, obrade i on-line prezentacije arhivske i bibliotečke građe i muzejskih umjetničkih kolekcija. Osim toga prikazaće i svoje programe za elektronsko upravljanje u institucijama kulture i kompjutersku podršku za organizaciju raznih kulturnih manifestacija.\nU cilju da se što više ljudi iz arhiva, biblioteka i muzeja, državnih i crkvenih, u Crnoj Gori direktno informiše o najnovijim tehnološkim dostignućima kada je u pitanju kulturna baština, broj učesnika na Radionici nije ograničen. Predavači će nakon prezentacije davati potrebna obavještenja zainteresovanima i podijeliće svoj propagandni materijal.\nKako bi sagledali stanje naše kulturne baštine i ispitali moguće oblike saradnje, tokom njihovog boravka u Crnoj Gori (6. i 7. maja) «Notar» će organizovati posjete najznačajnijim kulturnim institucijama u Kotoru, Cetinju, Podgorici. Tokom obilaska predstavnici italijanskih firmi obaviće razgovore sa rukovodstvom tih institucija i sa predstavnicima organa vlasti koji su odgovorni za ovaj dio kulturne baštine.\nViše informacija o djelatnosti italijanskih firmi mogu se naći na adresama: www.metis-group.com, www.midainformatica.it, www.hyperborea.com.\n12,00 Uvodna riječ\nSnežana Pejović, „Notar"\n12,15 Digitalne tehnologije u službi brige o kulturnim dobrima i njihovoj zaštiti\n12,45 Elektronski katalog kulturnih dobara. Digitalizacija starih i vrijednih dokumenata\n13,15 Arianna 3.2: obrada i sređivanje arhiva. AriannaWeb i E-gallery: on-line korišćenje kulturnog nasljeđa\n13,45 MIDA Ticket: savremen način prodaje ulaznica i marketinško upravljanje bilo kojim kulturnim događajem\n14,10 Završetak prezentacija


Nastavljena sjednica Narodne skupštine RS-a - informativa.ba\nVijesti BiH Nastavljena sjednica Narodne skupštine RS-a\nNastavljena sjednica Narodne skupštine RS-a\nU Banjoj Luci nastavljena je 17. redovna sjednica Narodne skupštine RS-a raspravom o Godišnjem izvještaju Ombudsmana za djecu za 2016. godinu.\nPoslanici će razmatrati i odluku o zaduženju RS-a za kupovinu "višenamjenskog" helikoptera, vrijednog 9,4 miliona KM, kao i odluku o zaduženju 6,5 miliona KM za opremanje nekadašnje kasarne Zalužani za potrebe MUPRS-a.\nVlada planira da RS kreditno zaduži za iznos od 9,4 miliona KM da bi kupila helikopter za potrebe helikopterskog servisa tog bh. entiteta.\n- Helikopter će se, osim redovnih letova, moći koristiti i za specijalizirane, kao što su: složena medicinska evakuacija, gašenje požara i transport vatrogasaca u zone požarišta, evakuacija stanovništva u svim vanrednim situacijama i transport tereta prilikom elementarnih nepogoda: poplave, potresi, snježni nanosi, požari i slično, kao i za transport i iskrcavanje specijalnog policijskog osoblja na teže dostupna područja izvan mreže komunikacija i druge namjene po potrebi - tvrdi se u odluci o direktnom dugoročnom kreditu RS-a, a koju će na sjednici razmatrati poslanici Narodne skupštine RS-a.\nKredit za ovaj "višenamjenski" helikopter tražit će od domaćih finansijskih institucija i društava.\nOznake: #Narodna skupština RS #sjednica #Banja Luka


POSLOVI #za5 – predavači iz oblasti komunikacija – Budućnost za 5\nPOSLOVI #za5 - predavači iz oblasti komunikacija\nS obzirom na visoku stopu nezaposlenosti u Srbiji i statistiku da je, u proseku, potrebno oko dve godine nakon završene škole/studija za pronalazak posla, neformalno obrazovanje i vanškolske aktivnosti ključne su za izgradnju uspešne karijere.\nProjekat „Budućnost #za5“nastoji da mladima pomogne u donošenju odluke o budućem zaposlenju, olakša pronalaženje posla i izgradnju uspešne karijere. Kao prvu od aktivnosti na projektu, realizuju se „Poslovi #za5“, zanimljiva predavanja o modernim i najtraženijim zanimanjima današnjice, na kojima će da predavači podeliti sa mladima koji su to oblici (ne)fomalnih edukacija koje su im pomogle na putu do uspeha.\nPrvo u nizu predavanja odnosiće se na zanimanja iz oblasti komunikacija, odnosno PR (Public relations). Kod nas se ova oblast zove i odnosi s javnošću i veoma je rasprostranjena u svim delatnostima. Nijedna kompanija na svetu više ne može da zamisli svoje poslovanje bez PR timova koji brinu o njihovoj reputaciji, kontaktima sa medijima i kriznim situacijama.\nInteresantnu temu odnosa sa javnošću studentima i srednjoškolcima predstaviće mladi menadžeri i menadžerke velikih kompanija i organizacija, a prvo predavanje biće održanu u sredu, 5. decembra u 16:00 časova na Ekonomskom fakultetu.\nJelena Trninić je završila osnovne i master studije na Tehnološko-metalurškom fakultetu u Beogradu. Prve tri godine profesionalnog iskustva provela je u NIS Jugopetrol. Nakon toga, 12 godina je radila u kompaniji Tetra Pak, prvo kao Menadžer zastite životne sredine, a od 2007. prelazi u sektor prodaje kao Key Account Manager.\nOd 2012. godine je deo Coca-Cola Systema. U Coca-Cola HBC (CCHBC) je pocela da radi kao Packaging & Packaging Waste Manager za četiri tržišta, da bi 2015. presla na poziciju Group Public & Regulatory Affairs Manager, a nakon samo sedam meseci napreduje u Group Senior Public & Regulatory Affairs Manager za 28 CCHBC trzista gde je bila odgovorna za relevantna regulatorna pitanja (ograničenja poslovanja u segmentu proizvoda, pakovanja i tržišta). Od maja 2018. godine je na trenutnoj poziciji u The Coca-Cola Company.\nTanja Tatomirović je osnovne i master studije završila na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, a tri godine doktorskih studija uspešno je obavila na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, dok doktorat brani na međunarodnim obrazovnim institucijama.\nBavi se odnosima s javnošću već skoro dve decenije, uz iskustvo koje je sticala u medijima, obrazovanju, petrohemijskoj industriji, telekomunikacijama, te IT sektoru. Vodila je kriznu komunikaciju nagrađenu PRiZnanjem 2010. godine, a iste godine je proglašena i za jednu od 50 najvažnijih osoba u digitalnoj televizijskoj delatnosti u Evropi. Vodila je privatizaciju najstarijeg živog nedeljnika na Balkanu, “Pančevca”. Napisala je udžbenik o radio propagandi za vreme vladavine fašizma u Italiji, ekspert je za “employee advocacy”, u slobodno vreme piše za Thrive Global portal, a nedavno je primljena po pozivu u Savet za komunikacije čuvenog Forbes-a.\nTanja je direktor komunikacija za region od 24 zemlje u kompaniji Microsoft. Živi na relaciji Srbija – Nemačka.\nSanja Tomić je diplomirala na Fakultetu političkih nauka na smeru novinarstvo i komunikologija. Karijeru u komunikacijama je započela i izgradila u agenciji Represent Communications, gde je imala prilike da se PR-om bavi u praksi u radu sa različitim klijentima, ali i u teoriji, tako što je učestvovala u organizaciji Londonske škole za odnose s javnošću, čiji je bila kasnije i predavač. Internim komunikacijama je počela da se bavi u kompaniji Delhaize Serbia u kojoj je provela šest godina.\nPoslednjih šest meseci radi na poziciji menadžera za komunikaciju i motivaciju zaposlenih u kompaniji Vip mobile.\nNatalija Racković je diplomirala na Ekonomskom fakultetu u Beogradu na smeru Marketing. Svoju profesionalnu karijeru je počela u Alpha banci, gde je u bila zadužena za vođenje korporativnih i internih komunikacija i brojnih marketinških kampanja. Nakon dve godine, odlučila je da se oproba u ulozi konsultanta za komunikacije u agenciji V+O Communication, gde je vrlo brzo napredovala do pozicije generalnog direktora. Strateški je konsultant i kreator brojnih strategija i kampanja za UNDP, EU PROGRES, Ministarstvo životne sredine, Ministarstvo zdravlja, Privrednu komoru Srbije, Coca-Cola, Heineken i brojne druge. Osvojila je i nagradu Društva srbije za odnose sa javnošću.\nNatalija je 2018. godine postala i suvlasnik firme koju vodi.\nJelena Parezanović je diplomirala na Filološkom fakultetu, na smeru Skandinavski jezici i književnost, nakon čega je završila i London School of PR. Svoju profesionalnu karijeru započela je kao mlađa savetnica u Grupi za odnose s javnošću kod potpredsednika Vlade zaduženog za evropske integracije. Dve godine kasnije, postaje posebna savetnica predsednice Narodne skupštine Republike Srbije. U periodu od 2014. do 2016. radi kao posebna savetnica potpredsednice Vlade i ministarke državne uprave i lokalne samouprave, a narednih godinu dana obavlja funkciju savetnice ministra privrede za odnose s avnošću.\nTrenutno radi kao posebna savetnica ministra državne uprave i lokalne samouprave na komunikaciji reforme javne uprave koja treba da doprinese stvaranju profesionalne, moderne i efikasne javne administracije.\nPrijave za ovo sjajno predavanje su OVDE.


ŠABAN HTEO ZBOG GOCE DA SKOČI U SAVU: Upoznali su se pre 44 godine, a onda je doživeo OVO! Sve zbog nje! | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.02.2019. • 09:59 Srbija Danas/Vesti\nFoto: E - stock/bibiphoto/Youtube printscreen\nŠaban Šaulić preminuo je nakon saobraćajne nesreće u nedelju, a čitava Srbija i dalje je u šoku. Svi su voleli kralja folka i kafana, a on je voleo nju, Gocu, suprugu koju je opevao i u svojim pesmama. Šabanov život svakako je obeležila ljubav sa suprugom Gocom koja je trajala duže od 40 godina - sa njom je imao puno uspona i padova, ali međusobna bliskost i privraženost uvek su pobedile sve nedaće.\nŠaulić je sam u nekoliko navrata priznao da je u mladosti imao muke sa devojkama i da nije imao "žvaku", te da je često na ulici gledao u dame i nadao se da ću mu prići. "Prijatelji su mi govorili da moram da budem dasa, da im se nametnem, a ja sam bio stidljiviji od njih. Kasnije se to promenilo kada su me mediji uzeli pod svoje - pričao je svojevremeno Šaban.\n- Priđi joj, upoznaj se sam, reci joj nešto", savetovao me je moj pajtos, a siguran sam da me je pomalo i zezao. Onda je popustio. Prišao je Gordani i predstavio me, rekao joj da sam pevač, zvezda narodnjaka, da imam nekoliko snimljenih albuma, da su mi pesme hitovi... A, Goca me je samo belo pogledala i rekla: "Nikada nisam čula za tebe, ne slušam narodnjake." Hteo sam da skočim u Savu, gde da naletim na žensku koja mi se toliko sviđa, a ne sluša narodnu muziku?! Svojom popularnošću nisam mogao da je očaram, ali je proradilo u meni ono "pamet, grlo, srce". Naglo sam postao rečit, otvorio joj dušu i to je upalilo - otvorio je dušu pre nekoliko godina Šaban...\nTagovi: VIP, Šaban Šaulić, preminuo Šaban Šaulić, poginuo Šaban Šaulić, smrt Šabana Šaulića, Goca Šaulić, Gordana Šaulić\nPOTRESNI DETALJI: Pred kraj života bio je u bolnici, ali je POBEGAO KUĆI! Otkriveno šta se DESILO U PORODICI


Mujović: Odlična eksplozija tv i filmske produkcije – Krstarica\nMujović: Odlična eksplozija tv i filmske produkcije\nTanjug 10. novembra 2021. 10:11\nBEOGRAD – Gošća nove epizode video serijala „Tanjug Reflektor“ bila je glumica Vjera Mujović koja je govorila o svojoj ulozi u humorističkoj seriji „Kolo sreće“, šta misli o trenutnoj televizijskoj produkciji u Srbiji, kao i o predstavama „Dve žene i jedan rat“ i „Strah i nada u SR Nemačkoj“.\n„U seriji ‘Kolo sreće’ igram Simonu Tanasijević, Beograđanku, balerinu koja nije ostvarila karijeru jer je otišla u malo mesto pored Spoota. Udala se, rodila sina, ali duh Beograda, umetnosti donosi i u malo mesto. Drži časove plesa, čezne za umetnošću i Beogradom“, rekla je Mujović.\n„Kolo sreće“, u kojoj glavna junakinja u tumačenju Nele Mihailoviću preko noći dobija veliko bogatstvo, prema mišljenju Mujović privlači gledaoce momentom poistovećivanja, jer „i obični ljudi imaju slične muka, a svuda su moguća čuda“.\n„Važan je princip bajke koje nam u detinjstvu pričaju. Zato da bismo kada odrastemo znali da ćemo savladati sve teškoće i prepreke, i da će doći princ ili će nas čarobnim štapićem dotaknuti dobra vila. Ako tog kolektivnog nesvesnog nema… čemu živeti ako nema nade, vere…“, rekla je glumica.\nMujović je ocenila da je „odlično što se desila eksplozija televizijske i filmske produkcije“ u Srbiji, pošto kod nas postoji škola glume mnogo više nego što treba, pa je to prilika da se „svi ti mladi ljudi uposle i dobiju iskustvo i praksu, a ne da samo maštaju o glumi“.\n„Sigurno će se u jednom trenutku desiti implozija i da će doći do zasićenja. Pošto je ovolika ponuda mora da bude odličnih serija i nekih lošijih rezultata, ali u ovolikoj produkciji ima se prava na grešku“, navela je Mujović.\nSa Marijom Bergam Mujović igra u predstavi „Dve žene i jedan rat“, po tekstu Jelene Kajgo i u režirji Aleka Conića, pred svedenim brojem gledalaca u skladu sa prostorom Doma Jevrema Grujića u Beogradu.\nMujović igra Mabel Grujić Amerikanku udatu za diplomatu Slavka Grujića, Jevremovog sina, a Bergam je Jelena Lozanić, ćerka rektora Beogradskog univerziteta Sime Lozanića koja se u vreme Prvog svetskog rata udala za najvećeg srpskog dobrotvora Amerikanca Džona Frotingema.\n„Frotingem nema ni ulicu ni spomenik u Beogradu, a usvojio je 250 srpske dece. Čovek puno sazna iz te predstave. Mislim da je nekako emotivna, naša publika plače zajedno sa nama i jako mi je drago što je napravljena u Beogradu i u Domu Jevrema grujića. Zadovoljstvo je igrati za mali broj odabrane publike“, naglasila je Mujović.\nGlumica je nedavno u beogradskom KPGT-u u režiji Ljubise Ristića imala premijeru predstave „Strah i nada u SR Nemačkoj“ po delu Franca Ksavera Kreca, za koga je rekla da je „važan tekst, beskrajno aktuelan“.


Niš | Belle Amie - Part 2001\n04. 10. 2013 2\nPo nalogu gradonačelnika Niša Zorana Perišića, daljinsko grejanje bi trebalo da počne u toku dana. Ova odluka o grejanju doneta je na telefonskoj sednici gradskog veća koja je upravo završena. Jutros...\nZbog sumnje da je izvršio krivično delo napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti uhapšen je kineski državljanin Yan Y. (38), saopštili su iz niške policije. Yan se sumnjiči da je juče oko 1...\nOkupljanje bajkera u Nišu\nInternacionalno moto-društvo “Independent Riders” proslaviće prvu godišnjicu postojanja sutra u Nišu, u klubu Black Stage, okupljanjem članova iz Srbije, Slovenije, Bosne, Švajcarske, Crne Gore i dru...\nZatvaranje ulica oko crkava\nZbog centralne proslave 1700 godina od donošenja Milanskog edikta, sutra i prekosutra će biti izmenjen režim saobraćaja, pa će ulice koje okružuju Sabornu crkvu i hram Svetih Konstantina i Jelene b...\nIkona čudotvorne Presvete Bogorodice Sićevačke preneta je iz sićevačkog manastira i izložena u hramu Svetog cara Konstantina i carice Jelene u Nišu. Ovaj događaj deo je proslave jubileja 17 vekova Mi...\nU Galeriji “Srbija”, u petak, 4. oktobra, u 19 sati, biće otvorena multimedijalna izložba „San“, poznatog beogradskog umetnika Čedomira Vasića. Autor, inspirisan obeležavanjem velikog jub...\n[VIDEO] Osnovci u humanitarnoj akciji “Pomozimo našoj deci”...\nPredstavom „O la la“ Osnovna škola „Karlj Petar I“ priključila se humanitarnoj akciji Gradske opštine Palilula „Pomozimo našoj deci“. Prihod sakupljen od prodaje karata ići će za pomoć bolesnim mališ...\nSajam automobila od sutra u Nišu\nU hali Čair se od 4. do 6. oktobra održava peti Sajam automobila, motora i prateće opreme na kome učestvuje oko 40 izlagača. Sajam se održava od 10 do 20 časova. Organizatori očekuju veliku posetu iz...\n[VIDEO] Dve decenije predstave “Olovka piše srcem”\nU niškom Pozorištu lutaka obeležavaju veliki jubilej – 20 godina izvođenja predstave „Olovka piše srcem“. Reditelj i glumac Zoran Lozančić kaže da je čast proslaviti dve decenije izvođenja. Pr...\nNa “Jahorina film festivalu”, koji je održan od 25. do 29. septembra, uz učešće 85 filmova iz 20 država, specijalnu nagradu direkcije festivala dobio je animirani film “Otapanje”, u pro...\n« Previous 1 … 1,996 1,997 1,998 1,999 2,000 2,001 2,002 2,003 2,004 2,005 2,006 … 2,110 Next »


Nedeljko Bilkić: Festivalski uspesi grlatog gospodina (PLEJLISTA) - Telegraf.rs\n28/10/19 | 07:30 ≫ 27/10/19 | 18:31\nOd 1965. do 1977. ostvario je sedam učešća na ilidži i sedam festivalskih nagrada\nNeđo je fizicki rođen u Bugojnu, a umetnički na Ilidži. Od 1965. do 1977. ostvario je sedam učešća na ilidži i sedam festivalskih nagrada. Uporedo je nastupao i na drugom po snazi narodnjačkom festivalu Beogradskom saboru na kome je ostvario dva trijumfa.\nKod Neđe je bilo "prvo pa muško" - prvi nastup i ubedljiva pobeda 1965. godine sa pesmom Radeta Jovanovića "Ne pitaj me stara majko". Ovu pesmu je odbio veliki Safet, budući da mu je ličila na romansu. Grlati dečkić iz Bugojna je postao preko noći jugoslovenska zvezda, budući da su tih godina ilidžanski festivali prenoslšeni uživo na jedinoj televiziji. Narodna muzika je dobila još jednog velikog pevača. Safet mu je prvi čestitao, prorekao uspešnu karijeru, uzeo kao specijalnog gosta na svom solističkom koncertu. Nudio mu je i tadašnjih milion dinara (dve fiće se kupovale za milionče) da školuje glas, na šta su Neđini rođaci rekli: "Sajo, te tvoje reči vrede više od tog miliona. Tako je Neđo učio solfeđo!\n1967. izvodi na Ilidži i snima joslš jednu besmrtnu pesmu "Bez ljubavi sve je pusto, kompozitora Blagoja Košanina uz svirku Buce Jovanovića.\n1969. odužuje se Ilidži svojom kompozicijom "Ilidžanko Bosanko".\n1971. na Beogradskom saboru snima pesmu Selvera Pašića "Poslednja nada", uz svirku Radojke Živković i pratnju hora.\nNajplodniji sevdalija 20. veka, Jozo Penava, komponuje Neđu "Omilje mi selo Nahorevo" za Ilidžu 1974. Iste godine ostvaruje neviđen trijumf na festivalu "Zlatni glasovi" u 27 gradova tadašnje Zapadne Nemačke. Nedeljko je pobedio u svim gradovima svojom pesmom "Zemljače jarane" na stihove čuvenog Ruždije Krupe: " Danas granu sunce između oblaka, ja sijam od sreće sreo sam zemljaka, nosio me vetar kao list sa grane, po belome svetu zemljače jarane."\n1975. na Festivalu jugoslovenske narodne muzike u Parizu izvodi pesmu Pere Tanasijevica "Želje su nam iste druže", kojom je rasplakao našu dijasporu.\n1977. na "Pesmi leta" snima u duetu sa suprugom Dušicom prelepu šlagersku pesmu Pere Tanasijevića i Miodraga Ž. Ilića "Sedam godina sreće".\n1986. na Hit paradi izvodi jednu od svojih najlepših pesama na stihove Ruzdije Krupe "Most do moga zavicaja".\nNeđo je nedostižan po broju pobeda na prestižnim festivalima. Ipak, za Muzicku apoteku istice da su mu draži komplimenti običnih slušalaca. Jedan Đetić mu je dobacio: "Nijedan ne zna upravljati glasom kao ti. Drugima pobegne!"\nJedan Bosanac je posle nastupa u Odžaku uskliknuo: "Što te Kosavka (Neđina majka) ne obliznu, pa da i nama jedan zapadne!?\n28. oktobar 2019 | 09:00\nPrvo Nedeljko je gromada od covjeka poljudskim vrlinama,a drugo pjevacina,da mu nema premce. Zivio ti jos 100 godina i pjevao nam.


HAPŠENJA ZBOG ZLOUPOTREBA U GRAS-u: Uhapšeni Jusufranić, Petrović i Grđo Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nHAPŠENJA ZBOG ZLOUPOTREBA U GRAS-u: Uhapšeni Jusufranić, Petrović i Grđo\nObjavljeno: 01.09.2015. u 11:03h\nOsumnjičeni su lišeni slobode zbog postojanja osnovane sumnje da su počinili krivično djelo zloupotreba položaja ili ovlaštenja\nPo naredbi Kantonalnog tužilaštva Sarajevo, Federalna uprava policije lišila je slobode osumnjičene Ibrahima Jusufranića, Branislava Petrovića i Abdulaha Grđu.\nOsumnjičeni su lišeni slobode zbog postojanja osnovane sumnje da su počinili krivično djelo zloupotreba položaja ili ovlaštenja, a čime su obzirom na način izvršenja i s obzirom na obim prouzrokovane štete izazivali ozbiljne reperkusije i štetne posljedice za KJKP „Gras“ Sarajevo i za Budžet Kantona Sarajevo.\nOni će biti ispitani od strane postupajućih tužitelja, a nakon čega će se donijeti odluka u pogledu daljih mjera i radnji, saopćio je Ured glavne kantonalne tužiteljice.\nHapšenje, Kanton Sarajevo, GRAS, Zloupotreba položaja


Kadetkinje startovale pobjedom na Balkanijadi u Rumuniji - Vijesti.me\nŽenska kadetska odbojkaška reprezentacija Crne Gore pobjedom je startovala na Balkanskom prvenstva u Izvoranima (Rumunija) - izabranice Marka Radusinovića su danas savladale vršnjakinje iz Makedonije (koju sa klupe vodi Goran Slavkov, bivši tehničar Budućnosti) sa 3:0 (25:16, 25:20, 25:19), u prvom kolu grupe A.\n“Iako smo vjerovali u pobjedu, savladali smo ekipu Makedonije lakše nego što smo očekivali. Pružili smo jednu solidnu partiju u ovoj utakmici, ali ima još mnogo prostora za napredak. Sjutra nas očekuje mnogo teži meč sa ekipom Moldavije, i nadamo se našoj još boljoj partiji i još jednoj pobjedi koja bi nam otvorila vrata polufinala, što bi bio veliki uspjeh za našu ekipu”, izjavio je selektor reprezentacije Marko Radusinović.\nZa našu reprezentaciju nastupIle su Dušanka Petrović, Marija Vukićević, Katarina Budrak, Teodora Čavić, Jovana Vukčević, Dijana Vuković, Lana Vujošević, Ivona Nedić, Tijana Kruta, Tamara Vučetić, Ana Pavićević i Marijana Mašanović.\nCrna Gora sjutra (12 sati) igra protiv Moldavije, koja je u prvom kolu poražena od Rumunije 3:0 (25:17, 25:12, 25:20).\nU grupi B su Srbija, Grčka, Bugarska i Turska.\nPo dvije prvoplasirane selekcije iz obje grupe izboriće plasman u polufinale.


ULCINJ DREVNI GRAD\nSmatra se da je Ulcinj jedan od najstarijih gradova na Jadranskoj obali.Zbog svog geopolitickog polozaja bio je na meti osvajaca,raznih naroda.Oblast oko Ulcinja u proslost nije bila periferija,zato je I njena politicka I kulturno-istorijska uloga bila znacajna.U doba feudalizma Ulcinj je I nekoliko puta bio I prestoni grad.\nOduvjek su duz rijeke Bojane,I preko nje isli putevi koji su spajali basen Skadarskog jezera I morsku obalu,a preko Bara sjeverozapadno zalee sa jugo-istocnim.Narocito je bio vazan pravac puta koji je isao preko Bojane,I Drinom izbija o na Kosovo I Metohiju I Makedoniju.Preko skadra postojalo je veza I sa Raskom.Na trasama tih saobracajnica nalaze se tragovi brojnih praistorijskih (predilirskih I ilirskih) istorijskih civilizacija.\nNa prostoru Ulcinja vrlo rano nastala su naselja na sojenicima sto se objasnava velikim promjenama tokova rijeka u niziji oko Bojane I u basenu Skadarskog jezera.Vidjivi ostaci iz tog perioda nalaze se na nekoliko lokaliteta u okolini samoga grada Ulcinja.Rt,koji je posluzio za izgradnju grada Ulcinja,zbog svog polozaja I izlozenosti sa morske strane,nije mogao poslu’iti za gradsku algomeraciju u prvobitnoj plemenskoj zajednici.Tek sa osnivsnjem vece drustvene-politicke zajednice,drzave ilira u V vijeku prije nove ere,omoguceno je podizanje planskog I na osnovama grckog graditeljstva bezbjedno utvrdjenog gradskog naselja.\nVeruje se da je Ulcinj nastao u doba osnivanja Grckih kolonija I da sum u osnivaci bili grci iz Kolhide u V V.P.N.E.Za Olcinium ili Olchinijum se znalo jos od antickih vremena.Prvi pisac koji pominje Ulcinj je Plinije Stariji (14-79).on je u svojoj knjizi Naturalis Historiae pominje da se Olcinijum najprije zvao Colchinijum,po osnivacima Kolhanima.O doseljavanju Kolhiana govori se o spjevu Apolonija Rodskog Argonautika iz III V.P.N.E.A ilirolog A.Mauer misli da je naziv Olcinijum izveden iz indoevropske osnove “ulkas”-vuk,imena totemske zivotinje grada.Zahvaljujuci polozaju sa kog je kontrolisao siroku pucinu mora,Olcinijum je u Ilirskoj drzavi imao znacajno mjesto.Drzavu,koji je stvorio najmocnije pleme Ardijeji,zauzimala je prostor izmeu Srednje Dalmacije I Epira. Rimljani su vodili tri rata sa namjerom da suzbiju njen uticaj na moru.Pobijedom Rimljana nad Ilirima grad prelazi pod rimsku upravu u II V.P.N.E. Za vrijeme Rimljana grad postaje utvrdjeno naselje rimskih gradjana,dobija status oppida a kasnije municipija-grad koji ima samostalni status.za vrijeme Rimske vladavine Ulcinj nastavlja dozivljanja dalji ekonomski I kulturni procvat.Poslije raspada rimskog carstva Dioklecijanom podijelom,Ulcinj se nasao u provinciji Prevalis rimskog carstva a narog prima Hriscanstvo.Najtamniji period istorije Ulcinja je od VII. V. do XI. I njega karakterice razulo vizantije koje je pratilo doseljavanje Slovena na balkan.Od 732god. Olcinijum je bio potcinjen carigradskom patrijahu.Vizantija obnavlja svoju vlast u Ulcinju u XI V. od kada datira I najstara crkvica (813-820)god.Ulcinjska episkopija pominje se po prvi put 1022 god. (u buli pape Benedika VII) I biva podvrgnuta Dubrovackoj arhiepiskopiji.\nZnacajnih podataka o zivotu Ulcinja za vrije dukljanskih vladara nema,o njegovom zivotu se moze govoriti o osnovu ostalih dukljanskih drzava u pisanom izvoru”ljetopis popa Dukljanina”(XII V.),pominje se da Ulcinj bio pod opsadom Samuilove vojske koja nije uspjela da ga osvoji(998 god.Potpadanjem Zete pod Nemanjice,srpski zupan Nemanja osvaja Ulcinj 1183 god.Ulcinj postaje jedan od najstarih centara srpske drzave.Do uspona grada pod Nemanjicima dolazi sa najjacem ekonomskih I kulturnih veza Zete sa Raskom.U ovom periodu pdignute su mnogo crkve od kojih su danas ostali temelji(sv.Jovana Ulcinjskog,sv. Petra I druge).I ako nije stalno postao prestonica Ulcinj je cesto sluzio kao rezidencija vladarima I suvladarima Zete.U njim su zivjeli sin Zetskog kralja Vukana (Nemanjin unuk) Djordje,kraljica Jelena Anzujska zena srpskog kralja Urosa I (koja je boravila u Ulcinju od 1252 god. I koje obnovila od mongola razoreni svac I manastire), sestra kraljice Jelene Anzujske-Marija,Jelena zena cara Dusana I u cije je vrijeme u Ulcinju postojala I kovnica novca.)kao I da je odoleo napadim a Mongola(1224 god.)koji su susijedni grad Svacrazorili.Potpadanjem Zete pod Nemanjice,srpski zupan Nemanja osvaja Ulcinj 1183 god.Ulcinj postaje jedan od najstarih centara srpske drzave.Do uspona grada pod Nemanjicima dolazi sa najjacem ekonomskih I kulturnih veza Zete sa Raskom.U ovom periodu pdignute su mnogo crkve od kojih su danas ostali temelji(sv.Jovana Ulcinjskog,sv. Petra I druge).I ako nije stalno postao prestonica Ulcinj je cesto sluzio kao rezidencija vladarima I suvladarima Zete.U njim su zivjeli sin Zetskog kralja Vukana (Nemanjin unuk) Djordje,kraljica Jelena Anzujska zena srpskog kralja Urosa I (koja je boravila u Ulcinju od 1252 god. I koje obnovila od mongola razoreni svac I manastire), sestra kraljice Jelene An\nzujske-Marija,Jelena zena cara Dusana I u cije je vrijeme u Ulcinju postojala I kovnica novca. Politicku vaznost Ulcinj dobija pojavom porodice Balsica koji su sa Mlecanima I Turcima vodili druge ratove oko ovog grada.\nU Ulcinju je zivio I gospodar svoj Zeti I Primorju Djuradj Stratimirovic Balsic (1385-1403),koji je u njemu I sahranjen.Iz doba njegove vladine sacuvana je kula Balsica u Starom Gradu.I prije vladavine Balsica,Ulcinj je bio znacajan trgovacki,kulturni I finansijnski centar I sa svojim statutom.Ovaj grad je izvozio drvo I so,a uvozio prije svega tekstil.Ulcinj je imao trgovacke veze ne samo sDubrovnikom I Venecijom,nego I s drugim Evropskim gradovima.Dokumente svjedoci da Venecijanski trgovci su imali u Ulcinja I svoj konzula poi menu Benedikt Kontarino kome je bila I garantovana sloboda trgovine sa Ulcinjom.Poslije propasti Zetske drzave zauzimaju I ga Mlecani 1405 god. I njime vladaju 130god..Mlecani su gradu dali pecat svoje fortifikacijone I urbane kulture.Preobrazili su utvrdjene slicno onima na Jadranu,sa gradskim benedima,bastionima,lijepim palatama,crkvama I trgovinamakao I cestim opravkama orolunih gradskih vrata.\nPoslije propasti Zetske drzave zauzimaju I ga Mlecani 1405 god. I njime vladaju 130god..Mlecani su gradu dali pecat svoje fortifikacijone I urbane kulture.Preobrazili su utvrdjene slicno onima n Jadranu,sa gradskim benedima,bastionima,lijepim palatama,crkvama I trgovinamakao I cestim opravkama orolunih gradskih vrata.\nTurci osvajaju Ulcinj 1571 god. I nije vladaju vise od 300 god.Od Ulcinja stvaraju mocan bastion za borbu protiv Venecije.Grad dobija orijentalini pecat koji se najvise sastjao u preuredjenu I adaptaciji postojecih objekata(pretvaranju crkva u dzamije traje u periopdu od XVII vj. Do XVIII vj.),gradnja objekata za javnu upotrebu (amami I cesme).U XVII I XVIII vijeku na Sredozemlju vojna djelatnost pocela je da preuzima I druge oblike.Jedno od njih su I diverzije omocu gusara na moru.Zbog svog izvanrednog osmatrackog polozaja Ulcinj je postao utociste za 400 pirata s Malta,Tunisa I Alzira koje su turci naselili poslije Kandijskog rata.Oni su napadali Mletacke brodove a korisceni su za gusenje oslobodilackih ratova crnogoraca.Nestali su tek sa pojavom Ruske I Austrijske flote(Boskovic 1981).\nCrnogorci napadaju Ulcinj 1878 god. I osvajaju ali im ob biva ustupljen tek popotpisivanju Berlinskog sporazuma dvije godine kasnije (1880).\nRusen u ratovima I zemljotresima, pa ponovo izgradjivan na istim osnovama,Ulcinj sa svojim dva ipo milenijumskim dugim postojanjem svedoci o dugoj I bogat oj istoriji ovog\npodneblja. Dosadasnjim arheoloskim\niskopavanjima pronadjeni su ostacikoji govore da su u Ulcinjupostojale naseobine joss a vrijeme Ilira.Sa turistickog aspekta najinteresantniji arheoloski lokaliteti su :lokalitet Ceret,lokalitet Crveni brijeg,lokalitet Gijat u selu Vladimir.\nLokalitet Ceret je otkriven prilikom pretvaranja jednog dijela Zoganjskog jezera u Solanu.Ovaj lokalitet potvrdjuje tvrdnju da su na prostoru oko Ulcinja vrlorano nastala naselja na sojenicima.Rijeka Bojana kojom otice voda iz Skadarskog jezera u more izlivala se I plavila obale,stalno mijenjajuci dubinu I tok sto je dovelo do nestabilnosti naselja u okolini.Tako su zatrpana pjeom prvobitna “sojenicka naselja”.Na lokalitetu Ceret u blizini Zogajskog jezera nadjeni su zemljani podovi gradjevima naselja Ilira iz bronzanogh doba.U Ulcinjskom polju je opazeno nekoliko zemljanih tumula koji smjestanjem u ravnici I oblikom asociranju na tumul Mala gruda kod Tivta.Dva takva zemljana tumula-humke(koja predstavlja nacin sahranivanja ilira dok su zivljeli u raznicima) nadjena su u selu Zoganje na lokalitetu Crveni brijeg.Moze se predpostaviti da se I u njima nalaze predmeti iz bronzanog doba,cime bi ova epoha bila na njenom pocetku zaustavljenja I u istoriji civilizacij,na tlu koja cini prirodnu I neposrednu okolinu Ulcinja I u brdovitoj zoni I na padinama Rumuje mnogo se vise nalazi na kamile mogile koje kao zemljane humke u ravnici pripadaju prailirima I ilirima,a karakteristicke su za sahranjivanje u naseobinama brodskih podrucija.Ove mogile rasute su po obronicima I za sada nije moguce konstatovati da cine nekropole.Najcesce su grupisane u cijeline oko jajve praistorijske gradine,koje po pravilu zauzima dominantan vrh brda ili planinske kose sa kojih je moguce osmatrati bliznju I dalju okolinu.Po ovim mogilama karakteristican je lokaliteg Gjat.Na prilazu Ulcinja sagradjene su dvije gradine koje stoje u vezi s obzirom da brane kanjon rijeke Medjurijecje.Jedna je na lokalitetu gradiste a druga na lokalitetu Gjat gomila.Obje su sagradjene blokobima od lomljenog kamena u primitivnoj tehnici I prate konfiguraciju terena.Gradine su zidane na vecoj visini =,dok se mogile redjaju u zavisnosti od pada prema plodnijim terenima u malim poljima. U selu Vladimir mogu se vidjeti dvije vrste sekira slucajno nadjenih.Jedna nadjena u Vladimiru je iz srednjeg bronzanog doba I neobicna je za Crnu Goru ali je poznata u Srednjoj Evropi I moze se zvati sjekira dlijeto(umjesto usnica ima sa strane zavrnuta krilca za poduhvatanje drzala).\nU oblast oko Ulcinja mogla je doci putem razmjene ili putem kakvog prodora u vrijeme seoba indoevropskih I egejskih koje su dodakle periferiju Crne Gore I Albanije.Za pitanje kulturnih veza izmedju ove oblasti I prednjeg istoka mnogo su vazniji nalazi sjekira t.z. “skadarskog dalmatijskog ili albansko dalmatijskog tipa iz bronzanog doba,koje predstavljaju vazne materijalne dokaze o zivotu na ovom prozoru za vrijeme prvobitne zajednice I jedinstveni su ostaci te vrste pronadjeni u ovom dijelu Crne Gore I Albanije pravilniji naziv ovih sjekira je Albansko crnogorski.Dvije gotovo identicne pronadjene su u Ulcinju I Vladimiru I predstavljaju varijantnu sjekira koje imaju naknadno zadebljane usice,sto upucije na njihovo livenje u blizini nalazista.\nSjeverozapadno od Ulcinja,na maloj stijeni koja lici na ostrvceu zalivu Kruce nalaze se rusevine sa koje je mislilo da su ostaci Starog Ulcinja.Prvi put se ove rusevine pominju pod nazivom Stari Ulcinj1376 god.,a kasnije u venecijanskim istorijskim izvorima kao naselje pod nazivom “Dulcigno vecchio”.predpostavljalo se da je potonuo.Medutim kasnijim arheoloskim istrazivanjima utvrdeno je da se na ovoj stijeni odnosno grebenu,u anticko vrijeme nalazila signalna stanica(specula),au srednjem vjeku tvrdava koja je sluzila kao osmatracnica.\nOd ocuvanih ostataka utvrdenja na hridi ostali su obicni zidovi bedema na sjevernoj strain,a u unustrasnjosti ostaci manjih kuca.Jedna manja jednobrodnja crkva iz XII-XIII vj.sa ozidanom podzemnom grobnicom,nalazi se na istocnoj strain ostrvceta,kao cistzjerna ukopana u stijeni.Po cijeloj povrsini ostrvceta nalaze seostaci keramicnih sudova iz antickog perioda. (Mijovic 1975).\nU zalivu Kruce otkriveni su ostaci kasno-anticke “villa rustica” tj.velike kuce jedne latifundije za koju se smatra da se prostirala na citavom prostoru Kruca.Ostaci mozaika,keramoke I novca (cara Anastasija,Justina I I Jusstinijana I) koji su pronadeni na lokalitetu,govore o tome da je bila iz VI vijeka I za sada je poslije ilirskog bedema u Starom gradu najvredniji otkopani kompleks na podrucju Ulcinja (Mijovic 1989) .\nStari grad predstavlja pravu riznicu kulturnog naselja I cini jezgro kulturno istorijske bastine Ulcinja.\nNa ovom prostoru nalaze se najyanimljiviji spomenici Ulcinjske Istorije,posebno iz antickog doba,praistorije,posebno iz antickog perioda.Sam grad (tvrdjava) sagradjen je na rtu Bajrak,zapadno od ulcinjskog zaliva ( Mala plaza ), na visokoj stijeni nagnutoj prema moru.Cijela tvrdjava opasana je zidovima koji su tokom burne istorije dogradjivani ,mijenjani I obnavljani u razlicitim periodima.\nPlan Starog Ulcinja\nMoze se reci da je Stari grad tvrdjava sastavljena iz dva dijela :\na) gornji grad Citadela tvrdjave izrazito vojnog karaktera postavljene na najvisem sjevernom dijelu kamenite gromade I ,\nb) gradsko naselje koje se spusta niz padinu prema moru,koje je I samop opasano odbrambenim zidovima.\nNajstariji dokazi o gradjenju ove tvrdjave poticu iz antickog perioda.Ostaci “koklopskih” bedema na najvisem platou grada,poticu iz V vijeka p.n.e.\nNa jednom od kamenih blokova bedema s prednje strane figurira reljef primitivnih arkaickih kontura koja prema predanjima predstavlja boga mora.Prema Grckoj mitologiji “Posejdona” zastitnika mora,ili pak “Neptuna” koji propada Rimskoj mitologiji.Na ovom se reljefu moze prepoznati ljudski lik ,na lijevoj ruci drzi delfina ili neku veliku ribu.Riba je symbol srece,plodstva ,zivota,a na desnoj ruci ,prema onome sto znamo o Neptunu moguce je da drzi komad stijene kao symbol moci,dakle predstavlja boga mora.Citadela je bila najvaznijji odbrambeni objekat grada.\nU doba Mlecana na zidu su vrsena restauriranja,sa juzne strane uz taj zid podignuta je iz doba vladavine Balse (kula Balsica) u prvoj polovini XV vijeka.\nNa poslednjem spratu kule zivio Sabataj Cevi,cuveni pokretac Talmuda (svete Jevrejske knjige) koji se procuoi kao veliki mesija.\nSlik slik xhamija\nPored ove sacuvane kule Balsica nalazi se crkva –dzamija sada pretvorena u muzej.Potice iz Mletackog perioda ,izgradjena 1510 god. Kao katolicka crkva Svete Marije.Dolaskom Turaka dozidjivanjem minareta 1693 god. I oltara,biva pretvorena u dzamiju.Danas je objekat pretvoren u muzej.Muzej posjeduje bogatu zbirku predmeta iz perioda razlicitih epoha od praistorije do Turskog doba.\nPosebno vrijedno je Anticko postolje sa Grckim natpisom posveceno boginji Artemidi Elafavoli I jedna anticka kameja sa predstavom boginje Atine sa kacigom.\nIspred crkve –dzamije nalazi se trg robova koji je ogradjen kazamatima podsjeca na vrijeme gusarenja I turske vladavine.U poslednjem kazamatu koji je pretvoren u zatvor bio je po predanju zatvorenik je bio Spanski pisac Servantes.On je poznat sto je nakon sto je oslobodjen napisao djelo “Don Kihot”,gdje je zaljubljen u predivnu Dolcineu cije ime asocira na preljepu Ulcinjanku u koju je potajno bio zaljubljen.\nIspred ulaza u muzej nalazi se Turska cesma iz 1779 god. Koja je I danas u upotrebi.\nMnogobrojnim krivudavim ulicama dolazi se do donjeg dijela grada.Blizu donjeg ulaza nalaze se ostaci crkve iz IX vijeka,zatim gradska cistjerna sagradjena u doba Mlecana ,nesto dalje nalaze se ostaci turske barutane iz XVIII vijeka koja je pokrivena nepravilnim kalotom.\nU donjem gradu takodje se nalaze Dvori Balsica podignuti od strane dinastije Velmoza Balsica.Danas su pretvoreni u ekskluzivni hotel.\nOSTALE AMBIJENTALNE CJELINE\nVan gradskih zidina izgradjeni su mnogobrojni objekti koji svojom istorijskom vrijednoscu obelezavaju razlicitost kultura I burnu istoriju.\nOstaci Turske vladavine ogledaju se u mnogobrojnim dzamijama,medju kojima izdvajaju:\n- Pasina dzamija sa hamamom (kupatilom) podignuta je 1719 god.\n- Dzamija bregut koja je u centru grada,sagradjena je 1783 god.a podigao ju je pomorski kapetan Ahmet Djyl.\n- Glavna dzamija Namazdjah sagradjena 1828 god. A podigao ju je Sulejman Mujali\n- Sahat kula podignuta je 1754 god.nalazi se u blizini dzamije Namazdjah.\nU centru grada postoje jos tri turbeta porodicne grobnice (Murata.Dedeja,Pultija I Resulbegovica) iz XVIII vijeka.\nOd ostalih objekata islamske kulture na Pristanu (Mala Plaza) sagradjen je nadgrobni spomenik (turbe) dvojici brace iz porodice Fani koji su poginuli prilikom odbrane grada od Mlecana.\n-Crkva Sv.nikole pod Bijelom Gorom koja je podignuta 1869 god.na rusevinama stare crkve po nekim podacima jos iz doba Balsica.\n-Saborna crkva Sv.Nikole pod Meterizima nalazi se ispod Starog grada.Podignuta je 1890 god. U slavu palih crnogoraca u bojevima 1878 godine.\nPravoslavna crkva Sv.Nikole pod Meterizama\n-Crkva Sv.josipa nalazi se u blizini pravoslavne crkve Sv.Nikola pod bijelom gorom.\n-Na obali rijeke Bojane nalazio se Benediktinski samostan koji je sagradjen u XIII vijeku I koji je napusten dolaskom turaka ( 1571) god.\nVjerski objekti sve tri religije kao I profani zakonom su zasticeni.\nKULTURNO ISTORIJSKI OBJEKTI VAN GRADA\nSjeveroistocno od Ulcinja na jednom proplanku iznad Saskog jezera nalazi se stari zetski srednjevjekovni grad Svac.Sav u rusevinama I bez ljudskog stanista predstavljadanas jedan od najstarijih>>mrtvih gradova<<>\nOvaj drevni grad,isprepleten sa mnogo kultura,zivi i dise snagom mladosti,i snagom nesporne prirodne ljepote.Stare grebenove i gradske zidine kvase valovi koji vjekovima udaraju o njih,ozracen suncem prolepsan mnogobrojnim pjescanim i kamenim plazama koji ljubomorno u sebi cuvaju rijeci hvale mnogih je posjetilaca (turista).\nKada mi svi budemo otisli,ovaj ce grad i dalje biti tu i ljubomorno u sebi cuvati nase tajne...\nОбјавио znamenitosti ulcinja у 04:14 2 коментара:\nRodjena u Ulcinju,zavrsila osnovnu skolu i srednju u Ulcinju,visu turisticku u Kotor,sedam godina zivjela u Svajcarskoj,majka sam troje djece.Volim da citam to mi je hobi,volim da pisem,istorija me puno zanima.Zelim svima mir,srecu i blagostanje,i da ova kriza sto brze prodje...


Nova drama zbog Notr Dama: 3 velika elementa prete da se sruše svakog trenutka (TELEGRAFIKA) | Telegraf - Najnovije vesti\n19. april 2019 | 12:04 » 12:41\nJoš uvek postoji opasnost da se neki delovi sruše\nIlustracija: Nikola Jovanović/Tanjug/AP\nNakon velikog požara koji je u ponedeljak popodne izbio u katedrali Notr Dam u Parizu, čija je konstrukcija sačuvana nakon višečasovne borbe sa vatrenom stihijom, i dalje postoje određeni delovi svetinje koji zabrinjavaju stručnjake. Ministar kulture Frank Rister opisao je te delove kao "tačke velike krhkosti". U toku su radovi na uklanjanju, podupiranju i konsolidaciji.\nU noći između nedelje i ponedeljka vatrogasci su objavili pobedu nad požarom, rekavši da su uspeli da sačuvaju konstrukciju katedrale i dve velike kule, dok su dve trećine krova i glavni zvonik uništeni.\nFoto: Tanjug/ Diana Ayanna\nMeđutim, par dana nakon požara, vatrogasci i stručnjaci otkrili su nekoliko kritičnih tačaka.\n- U katedrali Notr Dam i dalje postoje "tri glavne tačke krhkosti" na kojima je u toku rad - izjavio je u četvrtak ministar kulture Frank Rister.\nOVO SU TRI TAČKE KOJE PRETE DA SE SRUŠE SVAKOG TRENA\n1. SEVERNI TRANSEPT KATEDRALE\nPrvi od njih se nalazi u severnom transeptu katedrale. Trouglasti zupčanik od oko petnaest metara koji prekriva fasadu, više ne drži okvir krova.\n- Večeras je urađen značajan posao za pričvršćivanje gornjeg dela, neka vrsta podupiranja drvenim uređajem. Pretio je da padne - rekao je ministar u četvrtak ujutro\nOvaj element težak nekoliko tona, ukoliko bi pao, mogao bi sa sobom da povuče značajan deo severne fasade, u koju spada i Rozeta, ali i zgrade u ulici, gde se nalazi Eparhijski dom. Nakon evakuacije u ponedeljak uveče, stanovnicima još uvek nije dozvoljeno da se vrate.\n2. UGAO JUŽNE KULE\nDruga osetljiva tačka je ugao južne kule. Može se videti između dva zvonika, iza galerije kolona koja nadilazi veliki Rozeta prozor. Ovaj element označava zapadni kraj krova. Okvir na koji se oslanjao je nestao.\n- Veoma je krhka, naginje se naročito zato što je statua anđela, koja se nalazi iznad nje, toliko izgorela da je podeljena na pola. Današnja operacija ima za cilj, preko skele koja će biti instalirana, da spoji ovog anđela i povuče ga - objasnio je ministar Rister.\n3. ZAPADNO KRILO\nTreća problematična tačka: ugao južnog zvonika, "koji je toliko zagrejan, da kamenje postaje potpuno lomljivo i postoji opasnost od kolapsa".\n- Ako ono padne, mogli bi da ugroze velike orgulje, koje su za sada sačuvane. Pokrenuta je operacija spasavanja i ovog dela - istakao je ministar.\nU Notr Damu se nalaze i "tri veoma problematična mesta" gde se svod srušio.\n- Na ova tri mesta svod je srušen i postoji stvaran rizik da će se srušiti još negde drugde, zbog čega će se danas postaviti skele, staviti posude za uklanjanje šuta koje su na tlu. Ako bi počela da pada kiša, došlo bi do nagomilavanja vode, ona bi bila teška na luku - upozorio je ministar kulture.\nTagovi: Katedrala, Notr Dam, Pariz, Požar\nMlj1228 19.04.2019 12:53\nMogu svima reći da ovde nešto smrdi. Evo i zašto. Bilo je odlučeno da sa sto pedeset miliona evra budu završeni radovi restauriranja (konsolidacija) svih vremenom oštećenih stubova , ukrasa, i figura, ali je novac otišao rano... ko zna gde??!!!... i trebalo je navodno još da bi se radovi završili. Nema uopšte pravih dokaza kako je došlo do požara, pošto nisu radnici, nije atentat, šta je onda?. U ovom momentu je skupljeno više od milijardu evra, i još se dotire, što znači da pojedini mogu zadovoljno trljati ruke i mirno spavati, bez straha da će biti jednog dana u "ćorku".\nJS 19.04.2019 12:43\nMakron ce da da popravi u roku. Bice lepse od originala. Zna sta je za Francysku najbolje.😂😂😂\nkokolino 19.04.2019 12:37\nevo se ziva nasekirah


Otkup zlata | Fortrade\nHome/Članci/Zlatni Derivati/Otkup zlata\nOpčinjenost ljudi zlatom ne jenjava još od praistorije, kada je pronađen prvi grumen i kada se ubrzo potom dogodio i prvi otkup zlata. Zlato pripada najstarijoj vrsti metala koje su ljudi preradili. I prvi novac je bio od zlata, u obliku zlatnih kovanica, još 700 godina pre nove ere. Proteklih par godina je njegova cena rasla zbog ekonomske krize, neizvesnosti i turbulencija na finansijskom tržištu. U poslednje vreme sve se više kupuje zlato. Danas se trgovinom zlatom bave velike banke i investicioni fondovi, ali i pojedinačni preduzetnici, te ljudi sa osećajem za profitabilno investiranje. Prava trgovina zlatom na prvi pogled deluje nedostižno, a u suštini je danas dostupna širokim masama. Preko forexa moguće je direktno uključenje na najveće svetsko finansijsko tržište, gde je moguća kako prodaja, tako i otkup zlata.Zlato je najsigurniji način investiranja, jer za razliku od papirnog novca, ono ne gubi svoju kupovnu moć. Investiranje u zlato nema standardnih rizika inflacije, promene kursa, državne politike i likvidnosti. Zanimljivo je da je cena zlata bila stabilna na svetskim berzama dve decenije. Gram čistog zlata prodavao se po ceni od 10 evra sve do 2005 godine, kada su promućurni investitori okreću zlatnim polugama predosećajući krizu. Od tada je cena porasla više od četiri puta. 21. vek donosi nam novu zlatnu groznicu!\nOtkup zlata je obuzeo pojedince i kompanije, ali i brojne države koje pomahnitalo kupuju ovaj plemeniti metal jačajući rezerve. Postoji pet velikih svetskih tržišta na kojima se obavlja trgovina zlatom: Njujork, London, Cirih, Sidnej i Hong Kong. U poslednje vreme sve je više novih mesta na kojima se obavlja otkup zlata. S porastom cene zlata, počeo je da raste interes investitora za ulaganje u plemenite metal, tako da se danas otkupom zlata bave i firme koje zlato dalje pretvaraju u investicioni oblik. Zlato otkupljuju čak i menjačnice, što je dodatni pokazatelj da ono postaje alternativa novcu. Njegova cena se određuje 2 puta dnevno u Londonu. Članovi Londonskog udruženja trgovine zlatnim izlivcima su najznačajnije banke, trgovci, proizvođači i prerađivači zlata. Cena se menja tokom dana zavisno od raznih uticaja. Danas zlatom možete trgovati na forexu, gde se cena zlata na tržištu prati u realnom vremenu. Treba vam samo internet konekcija i novčana sredstva za trgovanje. Još jedna prednost forexa je leveridž – odnos poluge uvećanja investicije koji dozvoljava da u trgovinu zlatom uđete sa većim iznosom od uloženog i tako ostvarite veći profit. Trgovina zlatom je jedan od najunosnijih načina investiranja. Bez obzira na kretanje cene, vrednost zlata kroz istoriju konstantno raste. Kompanija Fortrade nudi vam platforme za trgovanje sa skoro svim finansijskim instrumentima. Tu je i zlato, koje spada u najtrgovanije robe na svetu – obimom prometa zauzima treće mesto među svim finansijskim instrumentima sa 9,12%. Kao investicija niskog rizika, zlato je poželjno kod mnogih investitora. Otkup zlata može se obaviti direktno sa vašeg Fortrade računa.