Izvor: B92, 09.Dec.2019, 08:35 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nBeograd -- Prema nedavno objavljenom istraživanju, čak 46 odsto firmi u Srbiji nema ni jedan internet kanal.\nMnoge firme, poput nekih manjih prodavnica nemaju svoje portale, jer komšije svakako znaju za njih. Međutim, u poslednje vreme veliki broj zanatlija se odlučuje da svoje usluge predstavi i u virtuelnom "poslovnom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << prostoru".\n13:39: Škola u Akmačićima dobila informatički kabinet\n13:38: Gradski urbanista: Splavovi ubuduće samo u novodefinisanim zonam...\n13:37: Kurti: Razgovor bio konstruktivan dali smo četiri predloga\n13:36: Tanji Savić bliski saradnik radi o glavi? Hteo da joj uništi no...\n13:36: Novi Priboj krasiće trg, zelene oaze i pješačke staze\n13:35: Kurti nakon sastanka sa Vučićem: Bez incidenta, biće teško al...\n13:35: Objavljena knjiga „ Nova Varoš iz starih albuma “\n13:35: KOMŠINICA Lune Đogani OTKRILA šta se dešavalo trenutak pre od...\n13:35: Transparensi internešenel: Pandemija povećala korupciju u EU\n13:34: ŽREB ZA KVALIFIKACIJE ZA LIGU ŠAMPIONA: Borac nije imao sreće\n13:34: Uskoro kreće sezona kupanja na bazenima u Priboju\n13:34: UDARIO DEČAKA I POBEGAO Nakon nesreće u Prijedoru osumnjičeni ...\n13:34: Beogradski maraton pod posebnim merama\n13:33: ŽREB ZA LIGU ŠAMPIONA: Poznati parovi prvog kola kvalifikacija!\n13:33: Udruženje „Vapa“ iz organiziralo akciju čišćenja obale Sj...\n13:33: Amerika i Evropa mamutskim projektom protiv Kine\n13:33: U čačanskoj bolnici nema pacijenata sa teškom kliničkom sliko...\n13:33: Tunis protiv tradicije u duelima s Malijem


Tri decenije od smrti Josipa Broza Tita – The Kiosk\nby adminin Aktuelnoon Posted on 04/05/2010\nNa današnji dan, pre tri decenije, preminuo je Josip Broz Tito, državni i politički lider nekadašnje socijalističke Jugoslavije (SFRJ). Godišnjicu smrti obeležili su njegovi saborci polaganjem venaca i odavanjem počasti u “Kući cveća” u Beogradu.\nPočast Titu u “Kući cveća”\nPolaganjem venaca i odavanjem počasti u “Kući cveća” u Beogradu danas je obeležena tridesetogodišnjica smrti doživotnog predsednika SFRJ.\nGodišnjicu smrti obeležili su njegovi saborci polaganjem venaca i odavanjem počasti u “Kući cveća” u Beogradu.\nHiljade poštovalaca svake godine obilazi njegov grob. Među njima su i oni koji se rado sećaju vremena i Jugoslavije kojom je on vladao, ali i oni koji u Titovo vreme nisu bili ni rođeni.\nO ulozi Josipa Broza Tita državnog i političkog lidera u formiranju i razvoju bivše Jugoslavije iznose se oprečna mišljenja, ali među običnim ljudima koji danas posećuju Titov grob, on je i dalje simbol boljeg, sigurnijeg i uređenijeg života.\nNajmanje 1.000 ljudi iz svih krajeva bivše Jugoslavije posetilo je danas Kuću cveća\nNjegovi saborci iz svih krajeva bivše Jugoslavije polažu vence svakog četvrtog maja u “Kući cveća” u Beogradu.\nPosle Titove smrti u Muzej je dolazilo dnevno između 10.000 i 15.000 , dok su dvedesetih posete opale.\nU poslednjoj deceniji posetioci se ponovo vraćaju. Najviše dolaze sa prostora nekadašnje SFRJ i članovi njegove porodice.\nU Kumrovcu, rodnom mestu Josipa Broza Tita, danas je obeležena 30.godišnjica njegove smrti. Komemoraciji koja je počela u 15.05 zvukom vatrogasne sirene, prisustvovalo je više od 200 ljudi koji su položili vence i upalili sveće kod Titovog spomenika pred njegovom rodnom kućom.\nMeđu prisutnima bile su delegacije Saveza antifašističkih boraca i antifašista Hrvatske (SABAH) , Socijaldemokratske partije, Krapinsko-zagorske županije, opštine Kumrovec i nekoliko hrvatskih gradova, a bile su i dve delegacije iz Slovenije.\nPrema rečima predsednice SABAH Vesne Čulinović- Konstantinović, bez obzira na to ko šta mislio o njemu, “Tito je bio dosad najveći sin naših naroda, što govori i činjenica da njegovo ime nose ulice u 17 država, da ima spomenike na nekoliko kontinenata i da je na njegovoj sahrani bilo 127 svetskih državnika”.\n“Njegova (Titova) najveća vrednost je ta što nam je podario slobodu”, rekla je ona i dodala da “nismo ovdje da bi od Tita napravili neku posebnu osobu, već zato što je u Drugom svetskom ratu vodio vojsku i narodnooslobodilačku borbu do konačne pobede nad fašizmom čiju 65.godišnjicu obeležavano ove godine”.\n“Ko bi se od hrvatskih političara danas odrekao vlasti da se barem malo pomogne vojsci od 400.000 Hrvata koji su danas na berzi”, čulo se na komemoraciji.\nCentralna proslava Dana mladosti koja je uvek mnogo više posećenija od komemoracije ove će godine biti održana u subotu, 22. maja. Tog dana u Kumrovcu su skup najavili i predstavnici ekstremno desničarske Hrvatske čiste stranke prava, iako su opštinske vlasti odbile njihov zahtev.\nDosadašnja obeležavanja Titovog rođendana, na kojima je bilo i po 20.000 ljudi koji su se zabavljali uz muziku i vojnički pasulj, prolazila su bez incidenata, zahvaljujući i podršci lokalnih vlasti u kojoj su i Titovi daleki rođaci.


SPORT VISION NAGRADNA IGRA | Sport Vision – Prodavnica Sportske opreme | Sport Vision\nSPORT VISION NAGRADNA IGRA\nPovodom otvaranja nove prodavnice sportske opreme u Tuzli, Sport Vision je za sve Tuzlake pripremio specijalnu nagradnu igru! Za svakog kupca smo pripremili poklone iznenađenje koji Vas neće ostaviti ravnodušnim.\nPosjeti nas u Bingo City Center-u svakog petka, subote ili nedelje do 12. decembra i budi srećni dobitnik!\nZavrti kolo sreće i osvoji vaučere do 20% popusta kao i brojne zanimljive poklone iznenađenja.\nSvaki kupac osvaja poklon prije izdavanja fiskalnog računa!\nNe propustite vikend dobre zabave uz sjajnu atmosferu, kolo sreće i specijalne poklone iznenađenja.\nVidimo se u Bingo City Center-u svakog vikenda u Sport Vison prodavnici na I spratu. Sport Vision kolo sreće se okreće!


Ceda Jovanovic - Strana 7\nStrana 7 od 14\nIdi na stranu: Prikaz rezultata 91 do 105 od ukupno 202\nTema: Ceda Jovanovic\nOdgovor: Ceda Jovanovic\nBas me zivo interesuje zasto ?\nAjde jedan dobar razlog a da nije LSD.\nJel' znas sta znaci etiketiranje? To ti je, na primer, kada za sve clanove jedne stranke napises da su narkomani time sto im (onako krajnje pubertetlijski) promenis ime partije. Ili recimo da ti ja sad napisem da si mentol. Nije prijatno, priznaces? Zato razmisli dobro sta i o kome pises, mozda to citaju recimo clanovi LDP-a i ljudi se ne osecaju srecno...a ne verujem da ti je to namera...ili mozda jeste?\nZato sto ti nikada ne bi glasao za njih. Jel' ti razlog dovoljno dobar?\nPa ti ni ne znas da vredjas. Mentol, ko dete u obdanistu.\nDa ste LSD za govornicom rece Aligrudic pa mi od toga ostade valjda.\nUsput razlog ti je poltronski, ja sigurno ne bi glasao za njih ali sam ipak mislio da ti se nesto dopada kod njih.\nRazlika izmedju nas je sto LDP zna na cemu je sa mojim stavom a ne zna na cemu je sa tobom ?\nI ne vredjam. Kapiras? Nije mi to ni namera. Poenta je da obratis paznju na svoje pisanje. I da ti primer ne budu ljudi koji lupaju gluposti i ostaju zivi.\nI ne mogu da verujem da si ozbiljno doziveo razlog koji je cisto zezanje.\nPrave razloge mislim da znas i sam. Bez mnogo objasnjavanja.\nOd svih najgorih (a svi su) na političkoj sceni, Čedica je najgori.\nNeću ulaziti u raspravu oko njegovog partijskog programa, pošto se sve stranke zalažu za bolje sutra (malo sutra) pa ko nasedne na laži nasedne i glasa za njih.\nŠto se tiče poštenja samo jedna konstatacija: Odkle mu pare za one silne telohranitelje i blindirane džipove. Od stranačke članarine ili je uštedio dok je radio preko studentske? Čitao sam tekst jednog od vlasnika agencije za obezbeđivanje da minimalna cena čuvanja mesečno je 28000 evra/eura!!!\nPrestanimo od političara da pravimo ikone kojima se slepo molimo i verujemo. Kada budemo shvatili da su oni tu došli zato što smo glasali za njih i da su smenjivi/potrošna roba ovoj državi i narodu će svanuti!!!\nMakso, choveche, slazem se sa 90 % tvog posta.\nNego samo da ti pojasnim nesto: nisam clan LDP-a, nego DS-a. Samo zato sto mislim da sam jos uvek duzan Zoranu Djindjicu, za svo ono sto je uradio za moju zemlju. Ne preterano inteligentan razlog, ali takav sam ja, sta ces...\nPoruku je izmenio love hunter, 15.10.2007 u 15:59\nĐinđiđ za mene, bez obzira šta će istorija da napiše a vreme pokaže, je bio jedan od najpozitivnijih likova na političkoj sceni i koji bi pored svega učinio nešto pozitivno i za ovu napaćenu zemlju\nI da ti primer ne budu ljudi koji lupaju gluposti i ostaju zivi.\nPrave razloge mislim da znas i sam.\nAko si mislio na sebe ok.\nJesam, mislim da je ovo ozbiljna tema.\nNe znam, zato te i pitah.\n...evo jel' mogu ja?Koga Aligrudic prozove...taj zadobija moje simpatije...dovoljno?\n...btw...i ja sam clan DS-a...\nTo je ono (bold-ovano) sto ja takodje pokusavam da objasnim. Od celnika svojih partija prave idole. Dosta nam je bilo Tita. I posle Tita Tito. Narod nikako da se opasulji i da shvati, da nama vise ne trebaju idoli (npr. "po veri i liku Zorana Djindjica"), nego oni koji ce da rade i urade za Srbiju za narod, a najposle i za sebe. Dosta nam je onih koji rade samo za sebe, a Srbiju i narod ko ***** (lepo se rimuje, al nije pristojno) Dosta nam je onih koji narodne pare trose na gluposti, kao na primer Ceda na telohranitelje. Ako je nekome skrivio, ni hiljade telohranitelja ga nece spasiti. No, dace bog skinuce se i ova garnitura (demokrada) sa vlasti. A nama je samo preostalo da biramo neke druge koji ce:\n1. biti smenjivi (ali ne samo revoluciom kao dosadasnje vlasti)\n2. koji ce obelodaniti sta su dosadasnji radili i sprovesti zakon (ako treba i javno streljati)\n3. transparento (ali ne kao ovi) voditi zemlju\n4. raditi, a ne samo se slikati za TV.\nDo tada, ostajte mi zdravi i veseli\nNije sve crno, nadje se i poneka plavusa Vrh\n...a koga da biramo?Daj predlog,zivo me interesuje,ako zelis to sa nama da podelis?\nOvde je tema "Ceda Jovanovic".\nNjega ne bih predlozio ni da je jedini politicar na Balkanu.\nNisam iskljuciv i uvek glasam za onu opciju koja je najbolja. Ako bih poceo obrazlagati to bi bilo Nije sve crno, nadje se i poneka plavusa Vrh\nNisam iskljuciv i uvek glasam za onu opciju koja je najbolja. Ako bih poceo obrazlagati to bi bilo ...so what?Malo ce da nas opominju,a mi cemo razmeniti misljenja...\n...so what?Malo ce da nas opominju,a mi cemo razmeniti misljenja...\nAko do sada nisi primetio, ja se uvek trudim da budem korektan, kako prema urednicima tako i prema ostalim clanovima foruma. Ako smatras da bi ta tema imala smisla, otvori je, pa cemo diskutovati ovako ispada da pravila ponasanja postoje da bi se krsila. Sta ce reci moderatori na ovo nase prepisivanje, videcemo, ali smo debelo Nije sve crno, nadje se i poneka plavusa Vrh\nAko do sada nisi primetio, ja se uvek trudim da budem korektan, kako prema urednicima tako i prema ostalim clanovima foruma. Ako smatras da bi ta tema imala smisla, otvori je, pa cemo diskutovati ovako ispada da pravila ponasanja postoje da bi se krsila. Sta ce reci moderatori na ovo nase prepisivanje, videcemo, ali smo debelo ...kako si ti fin...\n...btw...naravno da pravila postoje da bi se krshila...\nCek samo malo, da li je DS u ovoj vladi sa tim istim Aligrudicem ili mi se cini ?\nAko imas simpatije prema Cedi to onda znaci da ne postujete stranacku disciplinu ili ne volite Borisa Tadica ?\nSta je sada to kod vas u DS - u ?


"VEČE RARITETA" U SEVOJNU - Užice Oglasna Tabla\nоктобар 4, 2016 октобар 4, 2016 0206\n„Veče rariteta“ je jedinstvena prilika da se publika upozna sa izuzetno vrednom kolekcijom gramofonskih ploča rok muzike koju decenijama neumorno prikuplja Goran Živanović. Živanović je javnosti poznat kao vlasnik neprocenjive kolekcije gramofonskih ploča, jedne od najbogatijih u Srbiji, najveće kolekcije knjiga iz oblasti rok muzike, a poznati je rok publicista koji je svojevremeno bio urednik i voditelj radio emisije „Gramofonske priče“, po kojoj je naziv dobila i njegova prva objavljena knjiga čije je tematika rock and roll.\nIzvor: Pasaž.rs/M. Nikolić


Kina i Kosovo na Savetu bezbednosti UN, Foto: Profimedia\nPeking poštuje teritorijalni suverenitet Srbije na Kosovu, ali...\nObjavljeno: 12.06.2019. 17:01h\nSituacija na Kosovu je glavna tema proteklih dana, a tako će biti i najmanje do sastanka u Parizu početkom jula, ako ga uopšte bude. Oglasili su se svi, Vašington, Berlin, Moskva, ali Peking se drži po strani... Zašto?\nNa sednici Saveta bezbednosti UN u Njujorku raspravljalo se o izveštaju o situaciji na Kosovu i pre svega o upadu jedinica ROSU na sever Kosova i hapšenju i maltretiranju Srba.\nOštru raspravu vodili su ambasadorka Kosova u SAD Vlora Čitaku i šef srpske diplomatije Ivica Dačić.\nSve je bilo kao i očekivano, Velika Britanija i SAD dale su podršku akciji ROSU, Rusija je bila oštro protiv.\nKina je istini za volju podržala Srbiju i stala na njenu stranu, ali ipak predstavnik Pekinga izrekao je mnoge čudne stvari.\n"Kina smatra da je najbolji način za rešavanje kosovskog pitanja dogovor Beograda i Prištine u okvirima Rezolucije 1244", rekao je predstavnik Kine.\nPitate se zašto je ovo čudan stav Pekinga?\nZato što Kina sada insistira na poštovanju Rezolucije 1244 i ako za njeno donošenje nije glasala, već je zbog beograda bila uzdržana.\nDa, podsećamo vas da je Кina ostala uzdržana prilikom donošenja Rezolucije 1244, zbog kritikovanja NATO agresije, naročito zbog bombardovanja njene ambasade.\nNjeni predstavnici su izjavili da je sukob trebalo da reši Vlada SR Jugoslavije i njeni građani i da se suprostavljaju stranoj intervenciji. Međutim, kako je SRJ prihvatila mirovni predlog, Кina nije stavila veto na rezoluciju.\nOd tada, Kina je uvek u svojim stavovima blaga na sednicama SB UN, ali i uvek ističe da je za poštovanje teritorijalnog suvereniteta Srbije na Kosovu.\n- Peking je takav, uvek dosledan u svom stavu. Kina je smatrala da Rezolucija 1244 nije trebalo da se donese i da je trebalo odlučno da se nastavi sa suprostavljanjem NATO. U Pekingu su bili razočarani što je Srbija prihvatila takav dogovor i smatrali su tada taj dokument kapitulacijom zemlje - kaže naš izvor sa Ist rivera.\nSB UNKinaPekingKosovoKosovo i MetohijaAlbanciVlora ČitakuIvica DačićRezolucija 1244


Милош Јовановић за n1: Мере подршке рађању нису довољне и стижу касно – Демократска Странка Србије\nMiloš Jovanović za n1: Mere podrške rađanju nisu dovoljne i stižu kasno\nPočetna / Aktivnosti / AKTUELNO / Vesti / Najnovije vesti / Saopštenja / Miloš Jovanović za n1: Mere podrške rađanju nisu dovoljne i stižu kasno\nPredsednik DSS Miloš Jovanović izjavio je da ta stranka podržava najavljene podsticajne mere za podršku rađanju, ali je naglasio da one nisu dovoljne i da dolaze kasno. Jovanović ponavlja da bi predaja Kosova i Metohije otvorila mnoge probleme u regionu, poput “džempera koji se para”.\n“Dobro su se setili da uvede podsticajne mere nakon šest godina na vlasti. Međutim, one nisu dovoljne i suviše kasno kreću. Mi podržavamo te mere, ali su one apsolutno nedovoljne i rešavaju samo deo problema”, rekao je Jovanović u Novom danu.\nDodaje da “novac jeste dobra mera, ali da on dolazi na kraju”.\n“Imate problem sa iseljavanjem, mahom mladih ljudi, koji su, ako nije grubo reći, reproduktivni potencijal koji odlazi iz zemlje, ali i potencijal za privredni rast. Novac jeste dobra mera, ali nije dovoljna, novac ne rešava sve. Neuređenost u zemlji je takođe veliki problem”, naglasio je Jovanović.\nDodaje da za bolje uslove za život i rađanje treba rešiti pitanje korupcije, zapošljavanja, zdravstva.\n“Da se pravosuđe dovede u red…Svi želimo da živimo u uređenoj državi…To će učiniti da ljudi i žive i rađaju ovde”, kaže lider DSS-a.\nSrbija nema prijatelje, samo interese\nJovanović je u subotu na sednici Glavnog odbora DSS izjavio da bi predaja Kosova i Metohije destabilizovala ceo region za narednih 50 godina i da bi u tom slučaju odmah bilo otvoreno i pitanje Raške oblasti.\n“Pitanje Kosova nije samo pitanje identiteta, problem je i geopolitičke prirode. Ako ga predamo, otvara se pitanje velike Albanije, otvara se pitanje Makedonije, BiH, otvara se i pitanje unutrasnje geopolitike, čuli smo Ugljanin kada je rekao da bi voleo da Sandžak dobije status autonomne pokrajine”, kaže Jovanović.\nPrema njegovim rečima, istorijsko iskustvo nam govori da svaka predaja izaziva nove krize, a ne stabilnost.\n“Ja to opisujem kao džemper koji se para – pa će se ili rasparati do kraja ili će neko uhvatiti taj konac i zadržati ga od paranja”, dodao je.\nJovanović kaže da je “zamrznuti konflikt” trenutno najbolje rešenje za Kosovo.\n“Zamrznuti konflikt nije idealno rešenje, ali je trenutno najbolje. Status zamrznutog konflikta ima Kipar, istočni Jerusalim”, kaže Jovanović.\n“Ako se preda Kosovo, šta će dalje doći na red? Ne bih da živim u nestabilnosti, ne želim da moji sinovi ratuju u budućnosti…Hoću da se bavim izgradnjom Srbije, institucijama, medijskom slikom. I ja kao građanin ove zemlje i moja stranka, a ne da se bavimo velikom Albanijom, Raškom oblasti i ratovima”, rekao je lider DSS.\nIzjave predsednika Srbije Aleksandra Vučića po tom pitanju vidi kao “kontradiktorne”.\n“Mislim da će se Vučić ‘preigrati’, već se ‘preigrao’, njegove izjave su neprimerene i kontradiktorne…On kaže kako ga lažu pet godina, a onda govori kako je Srbija poštovanija u svetu sada nego ikada. Pa ako vas neko uvažava, kako je moguće da vas laže?”, upitao je Jovanović.\nPrema njegovim rečima, nastavlja se “prevara i Kosovo i Evropa”.\n“Cena će, plašim se, biti visoka. Evo ga sada Vučić prebacuje to pitanje na referendum? Ajde nek izađe u javnost s tim kompromisnim rešenjem, pa da vidimo li je to dobro…Ja ne verujem”, dodao je Jovanović.\nLider DSS kaže i da je ta stranka na beogradskim izborima nije postigla zadovoljavajući rezultat.\n“Odgovornost je na meni, očekuvali smo nešto više, ali 1,12 posto nije zadovoljavajući rezultat. Juče sam dobio poverenjena Glavnom odboru da i dalje vodim stranku. Nisam želeo da dajem ostavku, jer sam tek preuzeo stranku. Izašli smo sami, imali smo više ciljeve”, kaže Jovanović.\nOn dodaje da će stranka nastaviti da jača svoje kapacitete.\n“Nema magičnog štapića, potrebno je kadrovsko jačanje i nadam se da ću uskoro moći da objavim nova imena. Nastavićemo da dižemo odbore tamo gde ih nemamo i da jačamo one koje već imamo”, kaže lider DSS-a.\nPrema njegovim rečima, beogradski izbori su pokazali da “niko ne može sam”.\n“Ovi izbori su pokazali da niko ne može sam, da je razdrobljena opozicija, skoro i da ne postoji. Đilas je vidim pokrenuo neku inicijativu, koliko je to ozbiljno, videćemo”, ocenio je Jovanović i naglasio da “sve vodi ka nekom ukrupnjavanju opozicije”.\nO tome d ali će oni biti raspoloženi za saradnju sa opozicionim partijama, Jovanović kaže da “zavisi kako će se situacija odvijati”.\n“Po nama je problem što je sve postalo politikanstvo, ne zna se ko šta hoće i ko šta zastupa”, kaže Jovanović.\nDodaje da bi izborni sistem konačno trebalo da se promeni i da tu podržava Rasima Ljajića, koji je rekao da će njegova stranka pokrenuti inicijativu za promenu izbornog zakona.\n“Većinski sistem treba uvesti i to uraditi što pre, drugačije ne može. Sve su zemlje koje su imale ovakav problem, lečile to time što su menjali izborni sistem”, rekao je Jovanović.\nCEO SNIMAK GOSTOVANjA MOŽETE POGLEDATI NA SLEDOJ ADRESI: http://rs.n1info.com/a372585/Vesti/Jovanovic-Mere-podrske-radjanju-nisu-dovoljne-i-stizu-kasno.html


25. јуна 2020. - Екологија и безбједност\nPoribljena Sušica i Goričko jezero\nјун 25, 2020 | Članci\nHidroelektrane na Trebišnjici u okviru redovnih poslova obogaćivanja voda sliva rijeke Trebišnjice izvršile su akciju poribljavanja rijeke Sušice i akumulacije Goričkog jezera. Poribljavanje mlađi potočne pastrmke veličine 6 – 7 cm u količini od 60.000 komada...\nIz trebinjske Gradske uprave obavještavaju sve građane zainteresovane za odlaganje građevinskog otpada da je utvrđena lokacija deponije građevinskog materijala u okviru postojeće deponije „Obodina“. Odlaganje građevinskog materijala će se vršiti uz kontrolu i nadzor...\nјун 25, 2020 | Bilten 121\nServisne informacije o radu gradskih službi na dan 25.06.2020. god. Ažurirano u 07:00 časova. Vatrogasci u protekla 24 časa nisu imali intervencija; U ambulanti hitne pomoći obavljeno je 17 pregleda i 4 intervencija na terenu; U Trebinjskom porodilištu nije bilo...


Počinje upis u Školu odbojke OK ,,Radnički“ – Kovin Ekspres\nOK ,,Radnički“ Kovin posebnu pažnju poklanja radu sa najmlađima.\nDeca koja su aktivni sportisti odrastaju u lidere.\nZa devojčice uzrasta od 7 do 12 godina, koje vole odbojku, igru i druženje, OK ,,Radnički“ predstavlja pravi izbor.\nPočetkom školske godine, počinje i Škola odbojke sa radom, pod sloganom ,,Zajedno rastemo, zajedno pobeđujemo“.\nUpis novih polaznika je moguć od 2. septembra u 19.30h u sali Gimnazije i ekonomske škole ,,Branko Radičević“ u Kovinu.\nBavljenje sportom predstavlja izvanrednu vaspitno-socijalnu aktivnost, koja znatno može ulepšati odrastanje dece.\nPolaznicima odbojkaške škole omogućuje se da se na jedan zdrav i ispravan način, bave voljenim sportom, grade timski duh, kao i da od najranijeg doba steknu konkretne navike, razviju motoriku, kao i sportsko ponašanje, fer plej i sportski karakter.\nTreneri OK ,,Radnički“ se trude da pedagoškim pristupom svakom igraču, objasne i približe odbojku i njene osnovne elemente kroz igru, jer na taj način deca upoznaju sebe, ali i druge.\nOK ,,Radnički“ danas ima oko 100 aktivnih igračica, koje učestvuju na odbojkaškim takmičenjima, turnirima, igraju utakmice i organizovano idu na odbojkaški kamp.


Predsednik Demokratske partije Kosova (DPK) Kadri Veselji kritikovao je vladu Avdulaha Hotija zbog neaktivnosti u suočavanju sa posledicama pandemije, zbog čega je ekonomija na ivici propasti.\nKritika DPK usledila je nakon objavljivanja podataka Kosovske agencije za statistiku, koji pokazuju značajan pad od 9,28 odsto bruto domaćeg proizvoda u odnosu na isti kvartal prošle godine.\nNa osnovu te činjenice Veselji kaže da su se potvrdila upozorenja DPK, da će uslediti velika ekonomska šteta od pandemije kao rezultat nedostatka konkretnih mera vlade.\nPomenuo je da su među najoštećenijim privrednim delatnostima u ovom periodu građevinarstvo, trgovina, turizam i ugsotiteljstvo.\n„U uslovima kada je ekonomija na ivici propasti, ponavljam poziv vladajućim strankama, radi interesa zemlje, da zajedno sednu sve stranke, zajedno sa privrednim komorama, da donesu celovit i stabilan zakon kojim će se ozbiljno tretirati potrebe i opasnosti sa kojima se suočava naša ekonomija“, naveo je Veselji na Fejsbuku, prenosi Kosovo Onlajn.\nPre 80 godina otvorena prva fabrika automobila na Balkanu\nKRVAVA SVAĐA KOD ŠABCA! Muškarac zgrabio SEKIRU I UDARIO BRATA PO GLAVI!\nUŽAS KOD PROGARA! KOMBI SA RADNICIMA SLETEO S PUTA!\nVREME JE ZA POVRATAK! OTKRIO ambicije! Delije i dan danas obožavaju Milojevića!\nУз помоћ "ловаца на исламисте" смењен имам аустријске војске Сијамхоџић\nКако је уз помоћ "ловца на исламисте" смењен имам аустријске војске пореклом из Босне\nОблачно и хладније, наредне недеље поново топли дани\nСнајперисти Војске Србије најопаснији када су невидљиви\nUBIJEN DRUGI ČOVEK AL KAIDE: Čuveni terorista likvidiran u Avganistanu\nSjajan okršaj Teodosića i Skole pripao Srbinu\nKeanov debi iz snova za PSŽ VIDEO


Lazar Pašćanović, Dragan Jovanović\nPostoji više vrsta šatora - šatorsko krilo, šatori sa metalnim šipkama, veliki šatori za ekspedicije itd. Kako je samostalnim putnicima najčešće potreban mali, lagan šator za umerene temperature, ovde ćemo se pozabaviti samo tzv "iglo" šatorima.\nNajčešći u prodaji su šatori za dve osobe. One za više takođe nije problem naći, dok su šatori za jednu osobu prilično retki - verovatno zato što većina ljudi više voli da kampuje u društvu. Neki šatori imaju i trem, odvojeni deo ispred vrata koji služi da u njemu ostavite patike (koje posle celodnevnog pešačenja poprimaju specifična olfaktorna svojstva), ranac itd. - što ostavlja više mesta u šatoru. Kada razmišljate o veličini šatora, ne zaboravite da u njega treba da stavite i sav prtljag. Visoki ljudi trebalo bi da obrate pažnju i na visinu i dužinu šatora, što bi takođe trebalo da bude napisano na etiketi, kako ne bi morali da sede povijenih leđa, ili da spavaju sa stopalima van šatora. Visina čoveka u sedećem položaju iznosi između 90 i 105 cm. Naravno, nećete provoditi mnogo vremena sedeći u šatoru - u njega ćete ulaziti samo kad želite da spavate. Međutim, ako dugo pada kiša, nije zgoreg da možete i da sednete.\nUnutrašnji šator: Dok spavamo, vazduh u unutrašnjosti šatora se zagreva. Pošto je unutrašnja strana šatora toplija od spoljašnje, vodena para iz vazduha koji izdišemo kondenzuje se na površinama oko nas u vidu mnoštva kapljica. Najveći deo vlage kondenzuje se na unutrašem zidu tende, ali i na vrećama za spavanje, rančevima itd. Provetravanje šatora pomaže da se ova vlaga ukloni, ali tako se snižava temperatura u šatoru. Rešenje za ovo je unutrašnji šator - tanak, prozračan sloj tkanine koji se nalazi ispod tende. Vlaga prolazi kroz ovaj sloj i kondenzuje se u vidu kapljica na tendi, pa unutrašnjost šatora ostaje suva. Jednoslojni šatori nemaju unutrašnji sloj, nego se sastoje samo od tende, tako da su, posle noći provedene u šatoru, unutrašnji zidovi prekriveni kapljicama.\nBuđenje u mokrom šatoru nije strašno, jer se voda drži na unutrašnjosti tende i ne kaplje na glavu - samo treba paziti da ne dodirujete tendu.\nunutrašnji šator i tenda, Fotografija: pig monkey\nKlinovi ili kočići su metalni, i služe da se šator pričvrsti za tlo, kako ne bi odleteo pri prvom povetarcu. Obično ima 4 komada - za svaki ugao šatora po jedan - plus još četiri, koji se koriste u slučaju nevremena, kada se koriste i konopci.\nKonopci - uz šator obično idu i dva delimično elastična konopca, koja se koriste u slučaju jakog vetra. Ovi konopci prebacuju se preko šatora i privezuju za drugi komplet klinova, koji se zabada malo dalje od šatora, i služe da šatoru daju čvrstinu i zadrže ga na mestu. Kod ovih klinova posebno je bitno da se u zemlju zabijaju pod oštrim uglom u odnosu na tlo.\nŠator, u principu, nije preporučljivo razapinjati pored puta, ili u blizini nečije kuće - osim ako ste se prvo javili domaćinu i obznanili mu svoje prisustvo i namere. Idealno je pronaći neku skrovitu livadicu ili šumarak gde vaš šator neće nepotrebno privlačiti pažnju, tako da niko ni ne primeti da ste tu. Tako ćete izbeći posete milicije koja vas legitimiše i objašnjava vam da je kampovanje na tom mestu zabranjeno ili opasno, lokalnih radoznalaca i gnjavatora itd.\nŠator nije loše raširiti ispod drveta, jer će vas ono delimično zaštititi u slučaju dugotrajnog pljuska (šator, u teoriji, ne bi trebalo da prokišnjava, ali...) kao i od sunca koje već od ranog jutra unutrašnjost šatora pretvara u pravu pravcatu rernu, toliko da je unutra nemoguće izdržati. Međutim, usamljeno drvo na planinskom pašnjaku možda i nije dobra ideja, jer bi moglo da privuče grom.\nTu je, zatim, i vetar. Treba voditi računa da mesto gde postavljate šator ne bude na vetrometini - ukoliko je u pitanju brdo, bolje je kampovati u podnožju nego na vrhu, uprkos tome što pogled možda nije tako sjajan.\nIdealno bi bilo da u blizini mesta gde ste se ulogorili imate izvor pijaće vode - ako već ne pijaće, a ono makar za osnovno pranje.\nFotografija: Christian Mountain-Hawk\nNije potrebno posebno naglašavati da je za kampovanje ili putovanje sa šatorom najbolje izabrati leto ili kasno proleće, kada je vreme uglavnom suvo i toplo, te ne postoji potreba za nošenjem tople odeće koja obično zauzme previše mesta u rancu. Kampovanje je, naravno, moguće i zimi, i na snegu, i na temperaturama ispod nule - ali za to je potrebna ozbiljnija oprema.\nDanašnji standardni šator može se sklopiti i rasklopiti za pet do deset minuta. Prvo ga raširite po tlu tako da deblji deo, koji čini dno šatora, bude potpuno razmotan. Zatim sastavite šipke od fiberglasa (obično su povezane konopcem) tako da dobijete dve dugačke savitljive šipke, koje se proturaju kroz odgovarajuće rupice na omotaču, i ukrštaju u centru šatora, gde se obično tankom vrpcom privežu jedna za drugu. Šipke se mogu nalaziti sa unutrašnje ili spoljašnje strane šatora, i one šatoru daju oblik i stabilnost. Sada još ostaje da klinove zabijete u zemlju - najčešće je moguće utisnuti ih rukom. U slučaju da šator ima i unutrašnji sloj, potrebno je ući unutra i zakačiti ga za kukice koje vise sa unutrašnje strane tende.\nŠator možete koristiti za odlazak na kampovanje u prirodi, ali i za ozbiljnije putovanje. Ukoliko putujete sa skromnim finansijskim sredstvima ili jednostavno ne volite hotele i spavanje po kućama, uvek možete poneti šator. Futrola za šator obično ima oblik torbice sa ručkama. Ukoliko je šator dovoljno lagan, neće vam predstavljati veliki teret da ga nosite sa sobom - termoizolaciona podloga se savije u rolnu i priveže za ranac, a vreća obično staje u ranac.\nNajveći problem kod ovakvog putovanja jeste lična higijena - povremeno ćete verovatno poželeti da se istuširate, operete veš itd. Zbog toga se šatorsko putovanje kombinuje sa povremenim posetama ho(s)telu ili korišćenjem Internet-mreža za razmenu gostoprimstva. Na železničkim stanicama u mnogim zemljama postoje tuš kabine, u kojima za neki sitan novac možete da se istuširate. Osim toga, možete jednostavno i da odete na javni bazen - prtljag ostavite u ormariću, cena ulaznice svakako je niža od cene noćenja u hotelu, a svaki bazen opremljen je tuševima. Naravno, najčešće kupatilo su javne česme, izvori, potoci itd, već u zavisnosti od toga gde se nalazite. U islamskim zemljama obično oko džamija postoje javne česme, koje takođe možete da koristite.\nZa pronalazak idealne lokacije za šator verovatno će biti potrebno malo pešačenja - a nekada ćete morati da se zadovoljite i manje idealnom, ili jednostavno raširite svoju vreću na klupi u parku ili na podu železničke stanice. Ukoliko je vreme posebno lepo i toplo, šator često nije ni potrebno razapinjati - možete prespavati i pod vedrim nebom. Za dobar san udobnost nije toliko bitna koliko umor - kojim su putnici, po pravilu, dobro snabdeveni.\nfotografija: Grand Canyon National Park\nVreća od vreće za spavanje je sasvim zgodna jastučnica, naročito ako unutrašnju (čistu) stranu okrenete napolje. U nju možete spakovati nešto od garderobe (ozbiljnom putniku će verovatno stati sve što nije obukao :) ), i eto jastuka.


Licenca za transport robe u Sloveniji - novi uslovi - DATA d.o.o.\nOsnivanje poduzeća, Transport, Djelatnosti\nBy Darja\tDjelatnosti, Osnivanje poduzeća, Transport dobijanje transportne licence, otvaranje firme u Sloveniji, otvaranje kompanije u Sloveniji, Registracija firme u Slovenii\nLicenca za transport robe je dozvola za obavljanje djelatnosti prijevoza u međunarodnom saobrraćajnom prometu. Dana 6. augusta ove godine stupio je na snagu izmijenjen Pravilnik o dozvolama za saobračajni promet, koji usvaja nove uslove za dobijanje i održavanje licence za trasport robe. Poštovanje novih uslova obavezno je najkasnije do 23. 11. 2020.\nLicenca za transport robe u Sloveniji – uslovi\nLicenca za transport robe podleže određenim zahtevima. Da bi preduzeću bila odobrena licenca preduzeće mora da ispuni sledeće uslove:\ndobra reputacija – nekažnjivost\nadekvatna finansijska pozicija,\nkvalifikovana osoba koja obavlja dužnosti upravitelja prevoza\nposeduje ili iznajmljuje najmanje jedno motorno vozilo registrovano u Republici Sloveniji za svaku vrstu transporta\nizmiruje svoje poreske obaveze i doprinose za socijalno osiguranje,\nispunjava uslove u vezi sedišta preduzeća (poslovni prostor, oprema, skladištenje dokumentacije…)\nDa li vam je bila licenca odobrena pre 6.08. 2020?\nSva transportna preduzeća koja su dobila licencu za transport robe pre 6.8.2020 dužna su da ispoštuju nove uslove najkasnije do 23.11.2020.\nNova pravila odnose se na poštovanje uslova vezanog na sedište preduzeća i za broj zaposlenih vozača i drugih zaposlenih u preduzeću.\nLicenca za transport robe – uslovi vezani za sedište preduzeća\nSvako transportno preduzeće koji želi da dobije ili održi licencu za transport robe mora posedovati ili iznajmiti najmanje jedan prostor odgovarajuće veličine u glavnoj kancelariji preduzeća ili filijale u Republici Sloveniji. Minimalna veličina prostora koja je potrebna određuje se brojem licenciranih vozila koje kompanija poseduje.\nPreduzeće će u ovim prostorima voditi računa o poslovnim dokumentima, posebno sve računovodstvene dokumente, kadrovske dokumentacije, dokumentacije sa informacijama o vožnji i periodima odmora i druge dokumente koji se odnose na poštovanje uslova za dobijanje licence za transport robe.\nKompanija takođe mora da ima radno vreme objavljeno na istaknutom mestu. Radno vreme se određuje između 7 i 17 u minimalnom periodu od 6 časova dnevno.\nLicenca za transport robe – samo ako imate dovoljno zaposlenih!\nPreduzeća koja imaju licencu za prevoz robe takođe moraju da se pridržavaju uslova koji se odnose na broj zaposlenih vozača i drugih zaposlenih u tom preduzeću.\nKompanije sa pet ili više vozila takođe moraju da imaju adekvatan broj drugih zaposlenih u kompaniji osim vozača. Na primer, firma sa 5-10 vozila mora da ima bar još jednog zaposlenog, a preduzeće sa 11-20 vozila mora da ima još najmanje dva zaposlena itd.\nPrisustvo u preduzeću i radno vreme\nNajmanje jedno zaposleno lice mora biti prisutno u prostorijama preduzeća tokom službenog radnog vremena preduzeća. Međutim, ukoliko predzeće nema više od 5 vozila, do upravitelja prevoza ili direktora možete doći telefonskim putem tokom radnog vremena. U slučaju nadzora, upravitelj prevoza ili direktor preduzeća morataće da se pojavi u seduštu preduzeća, u roku koji je odredio nadzorni organ.


Pentagon: Trovanjem Skripalja Rusija želi da destabilizuje jedinstvo Zapada - 28.03.2018, Sputnik Srbija\nTrovanje bivšeg ruskog obaveštajca Sergeja Skripalja i njegove ćerke Julije predstavlja nastavak pokušaja Rusije da destabilizuje Zapad i njegovo jedinstvo, izjavio... 28.03.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, džejms matis, sergej skripalj, pentagon, britansko-ruski hladni rat\nTrovanje bivšeg ruskog obaveštajca Sergeja Skripalja i njegove ćerke Julije predstavlja nastavak pokušaja Rusije da destabilizuje Zapad i njegovo jedinstvo, izjavio je šef Pentagona Džejms Matis.\nPrema Matisovim rečima, Rusija čini one stvari za koje smatra da može da negira, i time nastoji da uruši jedinstvo Zapada.\n„To je šablon ponašanja kog se pridržava Rusija“, istakao je Matis, a preneo „Biznis insajder“.\nŠef Pentagona je ocenio i da je Rusija sama izabrala da zauzme ulogu „strateškog suparnika“ u odnosu na Ameriku, kao i da je sama kriva što su svi pokušaji da se bilateralni odnosi izglade ostali u prošlosti.\nSkripalj i njegova ćerka otrovani su 4. marta u Solsberiju, a Britanske vlasti tim povodom okrivile su Moskvu.\nZvanična Moskva je u više navrata saopštila da ni na koji način nije povezana sa incidentom.


Menadžment - Stranica 10 od 12 - Moja Firma\nPOČETNA Baza znanja Menadžment\nKakvi sve rukovodioci postoje?\nMenadžment 21. aprila 2016.\nRukovođenje ili liderstvo tema je kojom se menadžment bavi veoma dugo i opsežno. Tako danas možemo pronaći razne teorije, smernice, savete, ideje, citate, iskustva o tome šta čini dobrog rukovodioca. Kao što se ljudi međusobno razlikuju po svojim osobinama, sposobnostima,…\nU prošlom tekstu osvrnuli smo se na činjenicu da konflikti nisu i ne moraju nužno biti negativna stvar. Da li će konflikt doneti razdor i neprijateljstvo sa jedne ili uvid u funkcionisanje tima i potencijalne probleme sa druge strane, zavisi…\nKako najbrže da izbacimo rešenje? Kako najefikasnije da rešimo problem? Kako da obezbedimo da posao bude završen u roku, iako nas vreme gazi? Kako da posao bude završen za trideset, umesto za pedeset dana? Sa mnogim od ovih pitanja se…\nKako da svako poželi kritiku?\nMenadžment 6. marta 2016.\nDa li zaposleni smeju da prave greške? Šta ako neko pogreši, šta onda da radimo… odmah da ga kaznimo, samo da ga opomenemo, ili da prećutimo, pređemo preko toga? Da, stalne dileme svih ljudi koji su na bilo koji način…\nSastanci: Zašto su važni i kako ih organizovati\nLjudski resursi 29. februara 2016.\nJedna od najvažnijih i najmoćnijih formi komunikacije u kontekstu poslovanja jesu sastanci. Pritom, podjednako mislimo na važnost internih sastanaka, kojima prisustvuju svi zaposleni, i sastanaka koji uključuju partnere, kupce i sve one koji se nalaze izvan firme, ali su sa…


Na današnji dan – Zvezda na krovu svijeta - BIGportal.ba\n8 Decembra, 2019 8 Decembra, 2019 0250\nNa današnji dan pre tačno 28 godina fudbaleri Crvene zvezde postali su klupski šampioni sveta.\nBio je 8.12.1991. godine kada je Crvena zvezda savladala Kolo Kolo rezultatom 3:0 i popela se na “krov sveta”, osvojivši Interkontinentalni kup.\nOsvajanjem Kupa šampiona šest meseci ranije, Zvezda je stekla mogućnost da se za planetarnu krunu bori protiv čileanskog predstavnika, osvajača Kopa Libertadores. Pred 60 hiljada gledalaca na Nacionalnom stadionu u Tokiju savladali su Kolo Kolo sa 3:0.\n“U Mančesteru su me ismevali jer nisam imao Ferari”


Istorija, semantika i etimologija\nSrbi su stigli u Albaniji pre Albanaca\nTirana je glavni grad Albanije i centar sreza. Po popisu iz 1984. imala je 206.100 stanovnika, pretežno Albanaca, ali i puno Vlaha, Cigana, Roma, Slovena (Srbo-Crnogoraca, Makedonaca, Bosanaca), Grka, Turaka i drugih. Prostire se na jugo-istočnom kraju istoimene ravnice, između planine Dajti i Selitë e Malit na istoku, brda Iba, Kraba, Sauka i Selita na jugu, brda Vor, Kašar, Vaćar i Uzberiš na zapadu i onih Kamze na severu. Zaprema jednu površinu od 31 km2, na nadmorskoj visini 110 m. Posred Tirane protiče potočić Lana, a severo-zapadno od grada potok Reglata, koga obično nazivaju Prroni i Tiranës (Potok Tirane).\nGrad ima značajnu geografsku poziciju, jer preko njega prolazili su i prolaze putevi, koji vezuju današnju južnu Albaniju sa severnom, Drač (Durrës) i obale Jadrana sa istočnom Albanijom i, preko njih, sa Grčkom, Makedonijom, Srbijom i Crnom Gorom.\nKlima Tirane je blaga. Tu se meša sredozemna, u ravnom zapadnom delu, sa kontinentalnom u istočnom, planinskom delu. Srednja godišnja temperatura je 15 stepeni Celzijusa: u januaru 6,8, u julu 23,5. Srednje godišnje padavine su 1.247 milimetara.\nBogata šumama i vodama, a i plodnom ravnicom, ona je od vremena bila pogodna za stanovanje, pa je i nastanjena još u neolitu. Prastanovnici ovog mesta, za koje govori istorija, su Pelazgi, Tračani, Grci, Iliri, Kelti, Sloveni i drugi.\nIz dokumenata vidimo da su Sloveni osvojili Drač 548. godine nove ere. To znači da su se u Tirani instalirali mnogo godina pre, ako ne i pre nove ere, kako to pretendira akademik, dr Jovan Deretić.\nAlbanci su iz Rumunije stigli u Albaniju (oblast Mat, nešto severnije od Tirane) u IX veku nove ere. Albanski akademik, prof. dr Eqrem Çabej pretendira da su stigli 100 godina kasnije, u X veku. Ima i naučnika koji pretendiraju da su stigli u XI veku.\nU XI veku, pošto su se namnožili i više ih oblast Mata nije zapremala, Albanci su počeli da izlaze iz te oblasti i da nastanjuju sela oko nje. Tada su sigurno stigli i do Tirane, koja je kao naselje postojala i ranije, što znači da je nisu formirali Albanci. Pa i kad su tu počeli da se instaliraju, ona nije bila nenastanjena. U XI veku u Tirani su pored Vlaha i Grka živeli i Srbi. Godine 1041. Srbin Tihomir, koji je moguće bio upravo iz Tirane, diže svoje Srbe na ustanak protiv vizantijskih vlastodržaca. Njemu se pridružio iz istočnih oblasti (Makedonije) Makedonac Petar Deljana, čiji sledbenici žive dan-danas u Tirani (Tomo Deljana, godine 1970 bio je ministar Prosvete Albanije). U ta vremena Tirana je bila selo.\nU XII veku, oblašću Martaneš i samim selom Tirana, vladao je vlaški vlastelin Mihailo Skura, čiji sledbenici žive dan-danas, ali većina muslimanizirani i albanizirani. Koliko za primer spominjem pesnika Gani Skura.\nKao dan formiranja grada Tirane, Albanci uzimaju godinu 1614, kada je, pod starateljstvom Sulejman-paše Barđina, podignuta prva džamija, hamam, pekara i neke trgovačke radnje. Kroz sledeće vekove ona se dograđivala, proširivala. Tek krajem XVIII veka deli se u dva kvarta: Bamov i Mujov. Godine 1789. počela je gradnja Ethem-begove džamije, koja se danas čuva kao kultni monumenat sred glavnog trga ovog grada, zvani “Skenderbeg”.\nSkoro za svo vreme turske okupacije u Tirani nemamo nijednu albansku kulturno-prosvetnu aktivnost. Turska dijaspora i albanske poturice vladale su u svim oblastima života, gušeći i sâm albanski duh ovog naselja. U Tirani imamo i školu na grčkom jeziku, ali ne i na albanskom. Tirana je disala turski, kao nijedno drugo nasleje Albanije, što je ostavilo duboki trag u psihi stanovništva i svemu drugom.\nTek 1889. godine, krišom od vlasti, albanski rodoljubi počinju po turskim školama da šapuću koješta učenicima i na albanskom jeziku. Godine 1908. Albanci formiraju svoj prvi klub “Bashkimi”. Ali, 1914. godine, pošto im je Turčin Ismail Kemal razvio u Valoni albansku zastavu i proglasio im nezavisnost, albanski poturica iz Tirane Hadži Ćamil razvija tursku zastavu, gazi svojim nogama albansku zastavu sa posprdnim izrazima i poziva svoje sledbenike da vešaju na granama drveća sve hrišćane i - Albance. Da, i Albance! I za ovaj njegov gest, enverovski akademici su ga proglasili za velikog albanskg patriotu. Štaviše, uporedili su ga i sa Pugačovom ruskog naroda. Kako se zna, ustanak ovog velikog albanskog “patriote” ugušila je srpska vojska u svom povlačenju preko Albanije za Grčku i Solunski front. U znak zahvalnosti, Albanci dan-danas nema te besmislice koju ne izmišljaju protiv ove vojske i srpskog naroda uopšte.\nGodine 1920. Tirana nije imala ni 10.000 stanovnka. Prva albanska vlada, oktroisana na Kongresu u Lušnje (tada selo južne Albanije), proglasila je Tiranu za glavni grad i 08.II.1920. preselila se u Tirani. Od tog dana Tirana je zvanično glavni grad Albanije.\nAlbanski naučnici, u njihovim besomučnim nastojanjima da preko falsifikata albaniziraju sve što u Albaniji nije albansko, nastoje da toponim Tirane povežu sa objektom Tirkan. Na padinama planine Dajti otkrivene su ruševine jednog zamka iz prvih vekova naše ere, za koji bi hteli da je zamak Tirkan, koji spominje Prokop u VI veku. Po njima “U imenu Tirane sreće se jedan stari koren, koji se sreće i u druge oblasti, gde su se prostirali Iliri”. A za Ilire, kako se zna, oni pretediraju da su bili njihovi pradedovi, iako sasvim dobro znaju da to nije istina.\nNovo pokoljenje albanskih naučnika, koji se oslobađaju iliromanije i smelo izjavljuju da se ne slažu sa falsifikovanom istorijom svog naroda, ima vremena što su javno, preko štampe, izjavili da etimologija toponima Tirane je grčka, od grčkog apelativa tir = “sir”.\nDa ovo nisam izmislio ja, izvolite videti časopis Albanske akademije nauka STUDIME FILOLOGJIKE (ili časopis STUDIME HISTORIKE), iz godine 1982. Ja sam tada bio u zatvor Burelji i tamo, u zatvorskoj ćeliji sam to pročitao. Čim sam to pokazao Albancima, oduzeše mi taj časopis, tako da moja zapažanja nisam stigao da prenesem u mojim sveskama beležaka, pa zato i ne mogu to precizno da navodim.\nOvaj grčki toponim nije jedini. Od juga do severa Albanija je puna grčkih toponima. Pa i kod nas, u Crnoj Gori, imamo ih: Ulcinj, Perast, Marvijan, Bojana i dr.\nTiranu su sigurno krstili Grci, koji su tu živeli pre dolaska Albanaca, pa i pre dolaska Ilira. Padinama planine Dajti oni su čuvali svoju stoku, a u mestu gde je danas grad, oni su sigurno imali svoju bačiju, gde su skupljali mleko i proizvodili sir.\nGrčka etimologija mislim da je sasvim ispravna.\nProblem je sada od koga su primili Albanci taj toponim: direktno od Grka, ili od Slovena, Srbo-Crnogoraca i Makedonaca?!\nGrka ima i dan-danas u Tirani, a sigurno ih je bilo mnogo više, bar u postotku, kad su Albanci stigli tamo u XI veku. Isto tako i Srba! Nema sumnje da su Srbi stigli i nastanili se u Tirani nekoliko vekova pre Albanaca, pa su sigurno i ime naselja primili od Grka.\nČinjenica da su se Srbi ovih oblasti 1041. godine digli na ustanak protiv vizantijskih vlasti, nedvosmisleno svedoči da u ovim oblastima, u to vreme, većina stanovništva su bili oni, Srbi. Prema tome, mislim da su Srbi i preneli ime naselja Albancima. Ovo se dokazuje i sa jezične strane:\n1.- Toponim TIRANA, na albanskom jeziku u primarnom obliku TIRAN (geginski izgovor), sastoji se od korena TIR- i sufiksa –AN.\nSufiks –AN, po priznanju svetskih albanologa Jokl, Weigand, Pascu, Dimitriescu, Dieterich i drugih, je srpski. Priznali su ovo i sami najveći albanski albanolozi Eqrem Çabej i Aleksandar Xhuvani.\nOvaj sufiks Albanci su pozajmili od Srba moguće još u oblast Mat (IX-X vek). A ako ga nisu pozajmili tada, sigurno su ga pozajmili kad su stigli u Tiranu, u XI-tom, ili XII veku.\n2.- Kod Albanaca ovaj sufiks ne srećemo samo u toponimu TIRANA, već i u mnogim drugim toponimima: npr. GAJTAN, JUBAN, MEZHGORAN, MURIQAN, DVORAN, DHROVJAN, PASKUQAN, TUJAN i dr.\n3.- Pa i u okolini Tirane imamo čisto srpske toponime, ne samo već spomenuti PASKUQAN i TUJAN, već i VORË, KASHAR, SELITË, PRISKË, KLLOJKË i druge, što nam svedoči da su nekada Srbi u ovoj oblasti bili brojni.\n4.- Akcenat toponima TIRANA, na srpskom jeziku je na prvom slogu (TI-, proparoksiton). Na albanskom jeziku je na poslednjem slogu (-AN, oksiton). Srpski akcenat ovog toponima je nasleđen od Grka, što potvrđuje našu tezu da su Srbi nasledili od Grka ovaj toponim. Premeštanje akcenta je obična pojava kod pozajmica ovih Albanaca, posebno posle turske okupacije i pod uticajem turskog jezika. Koliko za primer vidite i reči: MOTOR, SOKOL, kao i sve navedene u tačkama 2 i 3. Znači, Albanci su toponim TIRANA pozajmili od Srba.\n5.- Ovo nam svedoči i metateza A:O (TIRAN:TIRON). Albanski meštani u Tirani, dan-danas, ne kažu TIRAN, već TIRON. Izvolite prošetati ulicama Tirane! Videćete i radnje, koje su imenovali TIRON. Albanski došljaci pošto je ovo mesto proglašeno za glavni grad, prononciraju TIRAN-TIRANË, određeni vid TIRANA, u srpskom obliku, što nam svedoči da je strani, nealbanski elemenat u Tirani bio jači od domaćeg sve do tog dana, pa i godinama posle. Domaći elemenat je počeo da nadvlada samo pridošlicama, pošto je proglašen za glavni grad. Opširnije o metatezi A:O i O:A vidite moju studiju E FOLMJA E ULQINIT (ULCINJSKO NAREČJE), kojom sam branio drugu diplomu na Universitetu u Tirani 1969. godine.\nOd severa do juga Albanija je puna srpskih toponima. Sem njih, kao u slučaju toponima TIRANA, ima i takvih koji nisu srpski, ali su prešli u albanski jezik posredstvom Srba. Takvi su skoro svi antički toponimi, što svedoči da su Srbi stigli u Albaniji pre Albanaca. Godine 548, kad su Srbi ušli borbom u utvrđeni Durrhachium (Drač-Durrës), Albanci nisu bili nigde na Balkanu: oni su tada bili na padinama planina Karpati i Beskidi, u Rumuniji, što nam je dokazao najveći albanski albanolog svih vremena, pomenuti Akademik Çabej.


srbijasport.net - Vesti - Esports - Saveti za klađenje na eSport\nPonedeljak, 23.05.2022 22:02\nKlađenje je veoma široka kategorija! Danas gotovo da ne postoji stvar na koju se nije moguće kladiti! Pored opklada na sportove, događaje, festivale, eSportovi privlače sve veću pažnju igrača.\nOva vrsta klađenja može biti i interesantna i unosna kao i bilo koja druga vrsta, te smo sigurni da zaslužuje vašu pažnju, posebno ukoliko vas već privlače eSportovi.\nAko tek želite da zakoračite u svet klađenja na eSport potrudićemo se da vam damo neke osnovne savete, kako bi vaši prvi koraci bili što uspešniji.\nUpoznajte se sa pravilima\nKlađenje spada u igre na sreću, ali vam nikako ne preporučujemo da ovu činjenicu shvatite bukvalno!\nUspešni kladioničari se ne oslanjaju samo na sreću, ona je poželjna i potrebna, ali na njoj samoj ne počiva uspeh.\nOnaj ko želi da se ozbiljno bavi sportskom prognozom, pa i prognozom u eSportovima mora prvo da nauči po kojim pravilima igre i klađenje funkcionišu. Upoznavanje sa pravilima igre i terminologijom treba da bude prvi vaš zadatak.\nOno što vas zanima najlakše će vam ići od ruke, to zapamtite!\nKada birate na šta ćete se u ovoj kategoriji kladiti oslanjajte se i na svoj osećaj i interesovanja, ne samo na popularnost igrice ili potencijalnu isplativost. Igra koja vas zanima će sigurno biti igra čija pravila najbolje znate i u okviru koje će vam najlakše biti da pratite igrače ili timove.\nAko ne poznajete igru dovoljno dobro, teško da ćete moći da pravite uspešne prognoze. Najpopularnije igre na našoj teritoriji i igre na koje se najčešće ljudi klade su: LoL, Dota 2 i CS:GO.\nTo što su one najpopularnije ne znači da i vi morate izabrati baš neku od njih, ali će za ove tri broj kladionica u kojima su dostupne biti najveći.\nIzaberite mesto gde ćeš se kladiti\nPre nego što se registrujete u nekoj online kladionici, odvojte vreme za kratko istraživanje o njima.\nProverite da li su legalne, gde su najbolje kvote, gde najbolje opcije za klađenje, da li imaju bonuse i promocije, koji su uslovi isplate/uplate. Osim ovoga, važno je i da kladionica koju izaberete ima brz, funkcionalan sajt, kao i mobilnu aplikaciju i da vam je korisnička služba dostupna.\nKao što smo već pomenuli, većina kladionica pokriva najpopularnije igrice, ali u svakom slučaju, proverite da li i je i ono u šta vi želite da uložite na njihovom spisku. Soccer kladionica na primer spada u one koje nude fantastičan izbor eSportova.\nIstražite, pratite, učite\nZapravo, najveći deo onih koji se klade na eSportove jesu veliki zaljubljenici u ovu vrstu razonode. Poželjno je da ste i sami igrali igricu u okviru koje želite da se kladite jer na taj način najbolje, kroz lično iskustvo upoznajete igru, pravila, tehnike i taktike koje igrači primenjuju.\nTu se naravno vaše istraživanje i učenje ne završavaju, nego tek počinju.\nUkoliko želite da poboljšate svoje šanse za dobitak, osim igrice, morate upoznati i igrače, koji su kao i u svakom drugom sportu i u ovom presudni za krajnji rezultat!\nPostoje razni načini na koje možete pratiti koliko je koji igrač ili tim uspešan. Kvote u kladionici su samo jedan deo analize, ali i vi sami možete naći informacije o timovima i igračima na internetu, možete pratiti njihove striminge i analizirati način na koji reaguju, razmišljaju i igraju.\nI ovde je, kao i u klasičnim sportovima, važna rutina igrača, motivacija, da li su odmorni, koliko su u formi, kakvi su bili u prethodnim sustretima i slično.\nIzaberite način klađenja\nKladioničarima je dostupno više načina za klađenje na eSportove, a neki od najpopularnijih su:\nMoney line - ova vrsta podrazumeva klađenje na to koji igrač ili tim će biti pobednik. Možete pogađati pobedu na kraju igre, ali i na kraju nekih celina.\nTotal - takođe je interesantna vrsta klađenja koja podrazumeva da pokušate da pogodite ukupan broj nečega u igri. Ako je u pitanju eFudbal, možete se kladiti na ukupan broj golova obe ekipe i slično.\nFutures - podrazumeva dobru analizu i predviđanje, jer na ovaj način možete da se kladite na pobednika celog turnira. To možete uraditi u toku trajanja turnira, skoro pa u bilo kom momentu, ali se naravno, s obzirom na momenat i kvote menjaju.\nKoji god način klađenja vam se čini kao najsigurniji, uvek krenite od tog!\nPravi korak po korak\nPolako i promišlljeno! Ovo pravilo važi za klađenje uopšte bez obzira na to šta je predmet klađenja!\nPosebno vam ovo podvlačimo ako ste novi u priči. Ako sada tek krećete u avanturu klađenja, sigurno ne želite da odmah potrošite ceo budžet koji ste isplanirali ili više od njega.\nPočetnicima nije lako da odmah počnu da dobijaju. Ovo nije način da se obogatite na brzinu, to morate zapamtiti. Čak i ako vam dobro krene, opet se ne zalećite.\nŠta god da počinjete u životu usponi i padovi su deo toga i biće sigurno i deo vašeg iskustva sa opkladama. Zato vaši prvi ulozi ne treba da budu visoki, kako ne bi mnogo žalili ako prvo počnete da gubite.\nPratite, učite, igrajte, istražujte, testirajte! Iz grešaka učite i popravljajte ih u sledećim pokušajima! Srećno!


RIM – bus PROLEĆE 2019 - Arka Tours\nRIM – bus PROLEĆE 2019\n2019. 6d/3n od 129 €\nHotel Rouge et Noir 4* – nalazi u delu grada koji se zove Pjetralata, u blizini centra grada. Hotel ima besplatne šatl buseve koji voze od i donajbliže metro stanice. Sobe su renovirane i imaju: klima uređaj, SAT TV, kupatilo, sef, frižider, Wi – Fi intenet, telefon. Više informacija o\n2) 30% prilikom rezervacije, a ostatak na rate čekovima građana, do 20.04.2019. godine (za programe u januaru); do 20.06.2019. godine (za programe u februaru i martu); do 20.08.2019. godine (za programe u aprilu i maju);


U nedjelju otvaranje ljetnje turističke sezone\nPostavio: eTrebinje Subota, 29.05.2021. 0\nPočetak ljetnje turističke sezone u Trebinju biće svečano ozvaničen u nedjelju, 30. maja, prigodnim sportskim i kulturnim programom – za sve uzraste, koje će biti održan u „Gradu sunca“.\nKulturno-umjetnički program, sa obraćanjima zvaničnika, zakazan je za 20 časova na terasi hotela „SL Panorama“, a nastupiće učenici Muzičke škole Trebinje, GKUD „Alat Svislajon“ i etno grupa „Nagorkinje“.\nProgram za najmlađe planiran je od 17 časova u Dječijoj igraonici „Grada sunca“, uz druženje sa plesačima “Marisa” i klovnom Cvjećkom, potom će – od 18 časova biti organizovan dječiji kros, a od 18:30 i bicilistička trka.\nProgram zajedno organizuju Grad Trebinje, Turistička organizacija Grada Trebinja i turističko-rekreativni kompleks „Grad sunca“.\nSrijeda, 19.01.2022. 364\nSrijeda, 19.01.2022. 112\nSrijeda, 19.01.2022. Srijeda, 19.01.2022. 121\nSrijeda, 19.01.2022. 96\nVečeras svečano otvaranje 146. Nevesinjske olimpijade


Edita o estetskim zahvatima i depresiji: Delovala sam sebi i drugima previše veštačko - Telegraf.rs\n24/09/21 | 09:52 ≫ 13:54\n- Sve što je umereno je i lepo, nije za svakog estetika ista - kaže Edita\nEdita Aradinović Foto: ATA Images\nPevačica Edita Aradinović je tokom svoje karijere dosada menjala svoj izgled u nekoj meri, a sada je otvoreno govorila o ovakvim promenama.\n- Prošlo je od tada skoro dve godine, pa nisam se srodila sa takvim fizičkim izgledom, previše se smejem i puno pričam. Delovala sam i sebi i drugima previše veštačko! Estetski zahvati nisu nastali zadnjih deset godina nego pitaj boga koliko decenija unazad i pre nego što sam se rodila, ali ću naravno svoju društvenu platformu iskoristiti u najbolje i najzdravije svrhe.\n- Odlično sam! Depresija kao takva ne, ali minus faze i neki loši dani postoje naravno! Da bi pobedio u subotu, mora da bude loše u sredu! Čista glava, čisto srce! A negde te i godine izvešte! - kaže Edita.\nU galeriji pogledajte Editine fotografije:\nVideo: Od koga je ovo? Od mog sina Edija: Ovako je Edita iznenadila svoju majku\nSvi znaju kad osoba uradi korekciju nosa bukvalno NJEN LIČNI OPIS SE IZ TEMELJA PROMIJENI!!! A pogotovo ko ima nos kao što ga je ona imala...Sitna,sitne građe, glave,a nos ko u čaplje!Međutim,ona nije samo nos radila, nego zube,usne,obrve,možda još nešto, ko ce ga znati!Nemam pametnijeg posla nego pratiti koliko je koja plastike ubacila u sebe!!Realno,nema više prirodne ljepote!!Nešto se "busaju u prsa",novinari ih dižu, lupetaju gluposti NAJLJEPŠE I tako te gluposti, a sve do jedne su bile gabori dok nisu potrošile minimum 50.000€ na plastične operacije!!I najveći garib bi postao NAJLJEPŠI!!Dok je bila u "Ministarkama",izgledala je normalno, ali kad se odvojila počela je furati ovaj bolesni trend:ŠTO "SAVRŠENIJA",ŠTO MRŠAVIJA,FA JE KOST I KOŽA(kao sad),KILE ŠMINKE,UKRATKO ŠTO VIŠE DA SAM VJEŠTAČKA,A USPJELA JE!!! SVE I JEDNA JE DA TE BOG MILI SAČUVA!!!🤢🤢🤢🤮🤮🤮😪🤤😒\n24. septembar 2021 | 16:43\nMeni je ova mala lepa.


POČINJE IZGRADNJA NOVE KANALIZACIONE MREŽE U KLADOVU! Ministar najavio i novo postrojenje\nTomislav Momirović, Foto: Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\n"Nema turizma i investicija bez visokih ekoloških standarda", rekao je Momirović, a saopštilo njegovo Ministarstvo\nObjavljeno: 10.11.2021. 13:25h\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Tomislav Momirović rekao je danas da u Kladovu počinje izgradnja nove kanalizacione mreže u dužini od 41 kilometar, a izgradiće se i dva postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda.\nOn je, prisustvujući početku gradnje, rekao da je reč je o prvoklasnim ekološkim projektima i da nije slučajno izabrano Kladovo da bude u prvom paketu opština gde kreće gradnja, jer je Kladovo veliki turistički centar.\n"Nema turizma i investicija bez visokih ekoloških standarda", rekao je Momirović, a saopštilo njegovo Ministarstvo.\nDodao je da će Vlada Srbije investirati u ekološke projekte na teritoriji cele Srbije sa ciljem da se u narednih pet godina najkvalitetnijom komunalnom infrastrukturom i postrojenjima za prečišćavanje otpadnih voda pokrije 80 odsto države.\nOn je rekao da ;se decenijama nije vodilo računa o komunalnoj infrastrukturi i da su se zahvaljujući predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću stvorili uslovi da danas mogu da se započnu ili završe svi veliki infrastrukturni projekti, među kojima je i izgradnja kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda."Projekat izgradnje komunalne infrastrukture 'Čista Srbija' mi iz lokalnog budžeta nikada ne bi mogli da uradimo bez pomoći Vlade Srbije, resornog ministarstva i predsednika Aleksandra Vučića. Ovo je za nas izuzetno značajan projekat i mi ćemo već danas krenuti da radimo kanalizacionu infrastrukturu u Velikoj Vrbici", rekao je predsednik opštine Kladovo Saša Nikolić.\nU opštini Kladovo u okviru projekta "Čista Srbija" biće izgrađeno 40.600 metara kanalizacione mreže i dva postrojenja za preradu otpadnih voda u Kladovu i naselju Podvrška. Ukupna vrednost projekta u opštini Kladovo je 21.306.281 evra, a komunalnu infrastrukturu će graditi kineska kompanija China Road and Bridge Corporation (CRBC).\nFSS OTPUSTIO ZVEZDINOG DOKTORA: A u razlogu je spomenut sukob interesa!\nDETALJNA PROGNOZA ZA NAREDNIH 10 DANA: Spremite se za PREOKRETE, evo kada će pasti TEMPERATURA\nTUŽILAŠTVO TRAŽI PRODUŽENJE PRITVORA ZA DIJANU HRKALOVIĆ: Osumnjičena je za krivično delo trgovina uticajem\nTomislav MomirovićKladovoFabrikaIzgradnjaKanalizaciona mreža


Kupujete li i vi putem Moj webshop BH Telecoma? Moj webshop, online prodajno mjesto BH Telecoma | Raport.ba\nNaslovnica Ekonomija Kupujete li i vi putem Moj webshop BH Telecoma? Moj webshop, online...\nMoj webshop BH Telecoma\nBH Telecom počinje emitovati “Zadrugu”. Gledaoci ogorčeni


Kerry: Američka špijunaža je otišla predaleko |\nVodeći američki diplomata, kako navodi AFP, također želi da ubijedi da takve mjere, koje su zategle odnose sa saveznicima kao što je Njemačka, neće biti ponovno preduzimane.\n“Uvjeram vas da nedužni ljudi nisu snosili nikakve posljedice u tome, ali je bilo pokušaja da se prikupe informacije” – rekao je Kerry uključivši se preko video linka u jednu konferenciju u Londonu.\n“Da, u nekim slučajevima, otišlo se predaleko. Naš predsjednik je odlučan da se to razjasni tako da niko neće imati osećaj da je zloupotrijebljen” – kazao je Kerry.\nOn je dodao da je Washington nastojao da nasumično pronađe načine da ustanovi da li je bilo nekih prijetnji na koje je trebalo da se reagira.\n“U nekim slučajevima, što sam rekao i ja i predsjednik, otišlo se predaleko i mi ćemo osigurati da se to ne ponovi ubuduće”, kaže Kerry.\nU posljednjih nedjelju dana, otkako su objelodanjeni podaci o špijunskim aktivnostima SAD u Evropi, u Washingtonu su boravili brojni visoki zvaničnici Njemačke i Evropske unije.\nKasnije ove nedjelje u Washington će otputovati i šefovi njemačkih domaćih i stranih obavještajnih agencija, javio je Reuters.\nAngela Merkel je ranije zatražila da se do kraja godine uspostavi dogovor SAD i Berlina i Pariza o nešpijuniranju i obustavi ilegalno prisluškivanje američkih saveznika u Evropi.\nKerryjeve ocjene, koje je kao transkript objavio State Department, došle su kao odgovor na pitanja postavljena i njemu i britanskom državnom sekretaru Williamu Hagueu povodom programa nadgledanja koji sprovodi američka vlada.\nKerry je veći dio odgovora dao pravdajući potrebu prikupljanja podataka zbog terorističkih prijetnji i istakao da Washington nije jedini koji to radi.\n“Mnogi, mnogi dijelovi svijeta bili su predmet tih terorističkiih napada. Kao odgovor na njih, SAD i druge zemlje rade zajedno” – kazao je Kerry.\n“Mi smo spriječili rušenje aviona, dizanje zgrada u zrak i ubijanja ljudi, jer smo na vrijeme došli do tih planova” – istakao je Kerry i kritikovao neke izvještaje o navodnom špijuniranju koje je objelodanio odbjegli američki obavještajac Edward Snowden.\n“Tako je jednog dana objelodanjeno da se prisluškivalo 70 miliona ljudi. Ne, to se nije dogodilo. Postoji mnogo pretjerivanja u nekim izvještajima” – kazao je američki državni sekretar.


U zagrljaju Dolenjske među krašom | Dečji sajt\nIzdvojivši se sa auto-puta vozili smo se par kilometara po uskom seoskom putu okruženom šumom i očaravajućom prirodom. U trenutku sam pomislila kako ista mora biti jako lepa u prolećnim mesecima kada buja, baš kao i zimi prekrivena snegom koji ovu kranjsku oblast punu dvoraca čini bajkovitom. Ima nečeg čarobnog u laganoj vožnji po krivudavom putu – to je ta sila koja te tera da smanjiš gas i uživaš u pogledu koji ti se pruža.\n„Gostilna Vovko“ je samo nakon nekoliko minuta bila ispred nas. Smeštena na raskrsnici, u selu Ratež te večeri okupila je veliki broj stranaca, uglavnom Francuza, zaposlenih u obližnjoj fabrici automobila. Otvorila sam autentična drvena vrata familije Vovko stara više od 100 godina. Miris domaćeg hleba i starinski predmeti po celoj gostioni dočaravaju prijateljsku atmosferu i onu toplinu doma koju samo na ovakvom ognjištu možete da osetite. Mlad čovek, sa keceljom oko pojasa vredno je služio goste. Ugledavši me, užurbano je prišao sa osmehom na licu. Na osnovu porodične slike sa sajta znala sam da ispred mene stoji vlasnik gostionice, 33-ogodičnji Rok Vovko.\nKao da se znamo celog života, požurio je da nam pokaže apartman u kome ćemo biti smešteni, na brzaka nas upozna sa okolinom i mogućnostima koje nam se nude u toku večeri. On je poslednja generacija Slovenaca koja je u školi učila srpsko-hrvatski jezik tako da smo se lako sporazumevali.\nBogata trpeza budi sva čula\nKomforni apartman imao je i više nego što je našoj porodici bilo potrebno - velike sobe, prostrane plakare, čiste peškire i nezaobilazni internet.\nSišavši na večeru nismo znali šta od menija da odaberemo. Sve domaće-od pršute do vina. Među brojnim ćupovima, peglama na ugalj, starim tranzistorima, šnajderskim mašinama i mnogo drugim predmetima iz prošloga veka, našle su se i dečije domine. Plavooki devetogodišnjak Adam sedeo je za stolom pokraj šanka i pravio igračku od kartona. Dunja i Lenka su mu prišle i igrale se sa njim dok nije stigla večera – roštilj spreman na uglju. Sočno meso krškopoljskog prasića je deo menija po kome je gostionica naširoko poznata. Domaćini sami suše pršutu i koriste meso od proverenih domaćina. Njihova karta mladog vina je na široko poznata zahvaljujući, pre svega sopstvenim vinogradima. Umorni, te večeri smo uspeli samo da napravimo samo plan obilazaka za naredni dan.\nUjutru smo sišli na doručak. Naš sto je bio spreman, a na njemu karta Novog mesta, Kostanjeviške jame, Kostanjevića na Krki, Terme Dolenjska i Šmajerske, Samostana Pleterje i još mnogo toga što bi smo voleli da posetimo.\nDvorac Otočec čuva istoriju ovog kraja\nDočekao nas je Anton Vovko, čovek koji je pre 36 godina radeći u hotelu „Otochec“ na Krki odlučio sa suprugom da osnuje gostionu. Ljubav prema ugostiteljstvu i manire dobrih domaćina on i Marina usadili su u svoja dva sina, starijeg Iztoka, koji u Novom Mestu drži „Arkade bar“ i mlađeg Roka, koji kaže da je za njih gostionica način življenja. Anton, iako je u penziji, već od pet sati ujutru je na nogama. Gostoljubiv, sa željom da probirljivoj deci ponudi „od ptice mleko“, dohvati svaku igračku i porazgovara sa nama, posavetovao nas je u vezi sa obilascima. Ubrzo nam se pridružio i Rok koji je za nas izdvojio popodne i veče, ono što će našim obilascima dati neprocenjivu vrednost.\nKrenuli smo od Šmajerskih toplica i uživali u prelepoj prirodi, bistrom potoku termalne vode i samo na bilbordu se upoznali sa čuvenim Indijskim lotosom, koji svake godine cveta baš u istoj toj vodi na temperaturi od 32 stepena Celzijusovih. S obzirom da je bilo oko četiri stepena iznad nule, nismo imali prilike da uživamo u njegovoj lepoti. Kažu da u toku zime služi kao zaklon ribicama i ostalim stanovnicima jezera. Lepo sređen park, nekoliko mostića i golf teren je nešto što svakako vredi posetiti. Verujem da je prelepo u toku leta, pogotovu sto je u okviru parkića i otvoreni bazen sa termalnom vodom. Ono što sledi je zapravo mnogo lepše. Samo na dva minuta odatle se nalazi Gotički dvorac Otočec , koji piše istoriju od 13. veka. Jedini dvorac koji leži na ostrvu u čitavoj Sloveniji do kojeg se dolazi mostićem preko reke Krka pretvoren je u hotel sa pet zvezdica. Poput gore navedenih termi i ovaj hotel je u vlasništvu čuvene farmaceutske kuće koja po pomenutoj reci nosi ime. Spoljašnji deo dvorca je otvoren za obilazak i iskoristite priliku da se prošetate i opustite. Nije mala stvar u prelepom danu uživati u mirnoj reci prepunoj patkica, u isto vreme okruženoj lepom prirodom.\nKako čuveni Adrenalinski park Otočec nadomak dvorca nije radio jer je otvoren od 1. aprila do 31.oktobra. Mogli smo samo da nagađamo koliko je lepo uživati u avanturističkoj stazi koja prolazi kroz šumu, ali ne po tlu. Penjanje po stablima, krošnjama drveća, kao i poligoni na mostovima, kažu meštani, omogućava gledanje na svet iz totalno neobične perspektive. Težinu pustolovine birate sami i nakon toga imate prilike dva do tri sata da uživate. Park nije namenjen samo deci, već celoj porodici, a kako smo mi porodica željna uzbuđenja, moramo u nekoj skorijoj sledećoj prilici da nadoknadimo posetu. Inače,u ovoj godini cena ulaznica za odrasle je bila 16 evra, za decu do 8 godina šest, a do 15 godina 12 evra. Verujem da vredi, jer već nakon prvih rečenica Roka Vovka o ovom mestu, videla sam svoju porodicu kako bira najteže zadatke i vrišti od sreće.\nPogled na Gorjanska brda\nDa ne gubimo vreme, uputili smo se ka Novom Mestu. To je jedini veći grad koji smo videli u Sloveniji. Naravno, i on sa nekih svojih 30.000 stanovika leži na Krki. Ono što ga krasi su uske ulice, starinske zgrade. Pomislivši na bilo koji grad Srbije po lepom danu negde oko 14 sati, ovaj gradić mi se učinio poprilično pust. Ono što smo primetili na našem proputovanju – ni jedno mesto nema neku trafiku, ili bar malu prodavnicu, sve su to supermarketi kojih nema u velikoj meri. Naravno, pekara i kafića ima, tako da i uživanje u jednom od njih, na samoj reci, blizu sportskog centra, nismo propustili. Ono što smo primetili- pošte su zapravo male prodavnice. Dokle dođete do šaltera na kojima nema gužve, sačekaće vas veliki broj ukrasa, sitnica, novina, knjiga...\nOko 16 sati sa Rokom smo krenuli u obilazak okoline. Svratili smo do seoske crkve okružene vinogradima. Mnoge kuće žive samo vikendom kada nakon radne nedelje meštani iz Novog mesta dolaze na svoja starinska ognjišta i većina njih uživa u sopstvenom vinu. Sa crkve se pruža prelep pogled na Gorjanska brda. Još jednom žal što nismo u vreme berbe grožđa posetili Dolenjsku i uživali u plodovima, kao i pogledu. Rok nas je odveo i do porodične kuće okružene vinogradima.\nVozeći se lagano po krivudavom putu stigli smo do lokalne deponije. Savremena, čiju izgradnju je Evropska unija finansirala predstavlja jedno koliko to ona može biti kulturno mesto od kojeg je možda samo dva kilometara udaljena prva kuća. Saznali smo i da svi meštani koji žive u krugu deponije dobijaju mesečno po 120 evra nadoknade.\nLepota manastirske tišine\nPočeo je polako da pada mrak i uputili smo se ka Pleterju, samostanu čiju okolinu meštani nazivaju „Put tišine“ . Možda zato što je već bio mrak, možda i zato što je smešten u šumu, ili samo zato što je daleko od naselja i do njega vodi uzani seoski put, mi smo osetili tu tišinu dok smo ulazili u dvorište samostana u kome su monasi odeveni u belo, posvećeni uzvišenju molitve i medjusobno se susreću isključivo na istima. U prodavnici na samom ulazu mogu se kupiti njihova vina i drugi proizvodi koje sami proizvode. Jedan manji deo samostana je otvoren za obilaske.\nImali smo sreće da upoznamo i Simona, mladog meštanina koji je na dedinom ognjištu osnovao Muzej na otvorenom „Pleterje“. Muzej pokazuje način života slovenačkog seljaka u 19.veku. Ukupno 62 životinje obradovaće svako dete s obzirom da su raspoložene za druženje.\nNismo propustili da svratimo u Šenternej i posetimo Sonju, Rokovu sestru koja u ovom gradiću od par hiljada stanovnika na samoj obali Krke , pored crkve drži kafić „Strauss“. Baš tu je moguće leti rentirati čamce i kupati se u reci. Kako to obično biva kad ste u malom mestu gde se svi znaju, zahvaljujući Sonji i preduzimljivom Roku uspeli smo da dogovorimo posetu Kostenjeviškoj jami, mestu koje je ostavilo snažan utisak na nas.\nJoš jedna ukusna večera u gostionici „Vovko“ oduševila je sve nas, umorne od puta i celodnevnog razgledanja. U toku večere upoznali smo i dve male plavokose devojčice, četvorogodišnju Juliju i jednoipogodičnju Sofiju. Već spremne za spavanje sa bratom Adamom došle su da se pozdrave sa tatom.\nGostionica je i te večeri bila puna gostiju. Kako smo sedeli u centralnom delu iste primetili smo neobičan pod, koji je nekad predstavljao krov dvorca Podsreda, baš kao i par stolova na čiju masivnu drvenu ploču je ugrađen deo parketa po kome su hodali dvorjani . Sa druge strane gostione, neobičan ulaz u prostoriju sa manjim stolovima. Domaćini su nam rekli da su pre par godina od naslednika svetski poznatog fizičara Ernesta Macha čiji je otac u Evropu iz Japana doneo leptira Jamamaju, otkupili ulaz iz njegove vile na Velikom Slatniku, star 400 godina.\nNaš obilazak jame bio je zakazan za 7,30h narednog jutra. Polazeći na planirani put i nazad za Srbiju ujutru rano su nas domaćini ispratili bogatim sendvičima, voćem i sokovima. Divne uspomene, prelepo iskustvo je nešto što će nas uvek pri poseti Sloveniji odvesti do gostionice Vovko.\nBajka o siromašnom divu\nSonjin kafić radi od pet ujutru jer već u to vreme meštani počinju da se okupljaju na prvoj kafi. Mi smo stigli u maglovito prohladno jutro oko sedam sati i sačekali penzionera Branu Ćuka, volentera u Kostanjeviškoj jami/pećini da nas upozna sa ovim mestom koji su speleolozi pronašli 1937. godine.\nPut nas je vodio pored galerije Božidar Jakac, poznate po nazivu Kostanjevića na Krki, jedne od najpoznatijih likovnih galerija u Sloveniji. Nekadašnji samostan je mesto koje predstavlja kulturno nasleđe Slovenije u kome se odvijaju brojne izložbe i koncerti.\nUbrzo smo stigli do reke Studena, u kojoj je temperatura vode i leti i zimi 10 stepeni. Preko malog mosta kapija od rešetaka, ulaz u jednu od najpoznatijih pećina/jama u Sloveniji.\nBrane Ćuk je neverovatan vodič od kojeg smo saznali da je 44 odsto Slovenije pod krašom i da od pre dva meseca u ovoj maloj zemlji je zvanično registrovana 10.700 jama, od čega je moguće posetiti 21. Podzemni putevi prostiru se na 750 km. Jama koju smo mi tog dana posetili leži na dubini od 16m. Kroz nju teče podzemna Studena, sa prozirno zelenom vodom. Temperatura u pećini je konstantna, 12 stepeni. Smatraju da je je to zbog jezera koje se nalazi ispod nje. Sam prizor u pećini je neverovatan. Detaljnim posmatranjem možemo u stalakmitima prepoznati lik žene sa maramom, glavu medveda, zmiju, lik kuce. Pojedini delovi sigme su beli, drugi crni. Slovenija je jedna od par zemlja koja ima univerzalnu reč za stalaktite i stalagmite – kapka. Inače, potrebno je 100 godina da se napravi jedan ml stigme.\nU momentu našeg obilaska pećine slepi miševi su uveliko spavali. Poneki pauk i bubica još uvek su tražili mesto gde će prezimeti. Brane priča zanimljive priče tako da je put od 210 m koliko je u ovoj jami otvoreno za turiste veoma zanimljiv. Ukupno 12 jezera je prisutno u jami koja najlepše figure upravo ima na kraju puta. Zapamtili smo i bajku o divu koju smo čuli na kraju pećine. Div je bio siromašan, nije imao novca za obuću i imao je svega jedan par pantalona. Dok je čekao da mu se osuše pantalone koje je oprao, počeo je zemljotres koji je rušio sve pred sobom, pa tako i usmrtio diva. Pantalone su ostale da vise u pećini, a ispod stepenika se nalaze prsti desne noge diva koje smo mi zabeležili.\nPećina ima svoju monografiju i zaista je vredi videti, baš kao i svaki deo Dolenjske oblasti na koji noga može da kroči. Mi smo posetivši jamu produžili do Terma Čatež i termalnu zimsku rivijeru, mesto za koje sam mislila da će ostaviti najveći utisak na nas.\nTrebalo nam je pola sata da stignemo do hotela u kome se nalazi rivijera. Naša porodica je ulazak platila 36,5evra, pošto je za Lenku isti bio slobodan. Kako je bio radni dan tri sata koje smo tamo proveli bilo nam je dovoljno da uživamo u bazenima. Nismo se baš nešto oduševili, možda zato što je ranija poseta Akva parku u Segedinu postavila visoke standarde ili što su domaći akva parkovi, svi letnji, bar za nas mnogo bolja zabava od one koju smo imali u Termama Čatež, bar kada je reč o zimskom delu parka. Dve godine pre ove posete Sloveniji nagovarala sam supruga da provedemo nekoliko dana u ovoj banji. Drago mi je što tada to nismo realizovali, jer jedan, najviše dva dana kupanja u ovim bazenima je dovoljno. Mnogo lepši provod je u okolini koju smo imali sreće da upoznamo. Deci je naravno bilo lepo, jer se one uvek raduju plivanju i spuštanju niz tobogane, kojih ima svega pet, s tim da jedan izlazi van zgrade i završava u bazenu gde je temperatura oko 39 stepeni. Ali, deo za surfovanje je izazov za nas odrasle. Neki su se uspešno izborili, neki dobili modrice, ali sve u svemu, bilo je uzbuljivo. U samoj rivijeri možete pojesti sendviče ili jesti nešto sa njihovog menija. Kafa je 2,2 evra, a kugla sladoleda oko jedan evro.\nBeograd nije daleko\nNaša poseta Sloveniji završila se u četvrtak oko 14,30 sati, kada smo krenuli za Srbiju. Oko 19 sati smo već bili kod našeg drugara Luke na prvom rođendanu. Puno utisaka, lepih uspomena i reči hvale za gostomprimstvo, druženje i doživljeno požurili smo da podelimo sa prijateljima. Mi smo jednostavno očarani, oduševljeni. Ni danas, posle deset dana nakon putovanja, nisu se utisci slegli. Pišući ovaj tekst koji želim da podelim sa vama, ponovo sam svaki momenat proveden u Dolenjskoj preživela. Slika je mnogo, zato pripremite fotoaparate, da ne propustite neki momenat koji treba da zabeležite. Predlažem da krenete na proleće, da osetite u potpunosti čari ove regije, i birajte mesta koja nisu na glasu, jer ćete se tu osećati kao kod kuće, i vi i vaša deca, baš poput naše porodice, ponećete utiske koje ćete želeti da ovekovečite na svakoj stopi Dolenjske i kasnije jedva čekati da podelite sa prijateljima, baš kao što smo mi ovu posetu želeli da podelimo sa vama.\nPrepuštamo vas mini galeriji slika. Uživajte u lepotama Dolenjske.\nGostionica Vovko ima ukupno 10 soba sa kapacitetom smeštaja od 23 ležaja. Sve sobe su jako konforne, i pripadaju rangu tri zvezdice. Prijatno osoblje i domaćinska atmosfera je nešto što ćete nositi u lepim uspomenama i svima rado preporučivati. Udaljenost gostionice od mesta u oklini.\nOtočec ob Krki – 1km\nŠmarješke toplice – 5 km\nNovo mesto – 6 km\nŠentjernej – 11 km\nPleterje – 13 km\nKostanjevica ob Krki – 17 km\nLjubljana – 70 km\nZagreb – 70 km\nPortorož – 195 km


Kontrola bh. neba: 23 godine se čeka na uspostavu sistema | N1 BA\nKontrola bh. neba: 23 godine se čeka na uspostavu sistema\nTrebalo je 18 godina da Bosna i Hercegovina, novembra 2014., preuzme dio kontrole nad vlastitim nebom - do 10 hiljada metara.\nPoznato je da su posao obavljale i naplaćivale Srbija i Hrvatska. No, rade to i danas jer BiH i dalje ne kontroliše cjelokupan vazdušni prostor.\nI to onaj tzv. gornji sloj sa najviše preleta. I najviše zarade. Nadležni sada govore o novom roku, realnom tvrde, jer je nedavno počelo školovanje potrebnih 69 kontrolora letenja. Trajaće dvije godine.\n“19. oktobar 2019. je predviđeno da, da li će to biti dan ili noć, kada će naši kontrolori preuzeti kontrolu nad našim nebom u potpunosti", ocijenio je Ismir Jusko, ministar komunikacija i transporta BiH.\nA koliko je miliona zarađeno, odnosno izgubljeno u ranijim godinama, Nudžeim Rečica, zamjenik direktora BHANSA-e je kazao:\n“Prihodi BiH u zadnje tri godine od 2014 su bili negdje oko 110 miliona KM, godišnje je to od 36 do 40 miliona KM. Šta se radi sa tim novcem? Novac je namijenjen prvenstveno za pokrivanje troškova osoblja, održavanja sistema, amortizacije postojeće opreme i nabavka i kupovina opreme koja je neophodna za pružanje ovih usluga.”\nNajmanje toliko miliona, i dalje, na nebu iznad BiH inkasiraju Srbija i Hrvatska.\n"Proces je vrlo kompleksan, vrlo sveobuhvatan, vi morate postići određene standarde da bi mogli\npreuzeti kontrolu neba. Vi kontrolišete avione i ljude. U svakom trenutku je desetine stotine aviona iznad nas, hiljade, desetine hiljada ljudi. Znači, standardi su prioritet. Proces je trajao predugo. Po meni predugo. Neopravdano predugo", dodaje Rečica.\nVećina novih obalsnih kontrolora letenja nakon dvogodišnje obuke i školovanja u Češkoj i nakon što Bosna i Hercegovina preuzme potpunu kontrolu vlastitog neba radiće ovdje u centru u Sarajevu.\nTaj posao, trenutno, može obavljati njih 39. No, nedovoljno za potpunu kontrolu. Posao je to koji iziskuje punu koncentraciju i brzu reakciju.\nZlatko Kopčić, šef smjene, oblasni kontrolor letenja nam je ispričao: “Kontrolori letenja su odgovorni za u ovom slučaju ova tri aviona – za brz i ekspeditivan prolaz kroz naš prostor, bez zastoja u vertikalnom penjanju."\nUkoliko bude ispoštovan novi rok preuzimanja potpune kontrole bh. neba to će značiti da je Bosni i Hercegovini od rata bilo potrebno 23 godine za uspostavu sistema. Zašto i ima li odgovornih – pitanje je kojim se, čini se, niko ne bavi.\nOstali su tek dokazi pompeznih najava koji su više ličili na promociju bivšeg nadležnog ministra i ostalih, a manje na realna obećanja – o njihovoj 2015. i 2012. kao krajnjem roku.\nTagovi: Kontrola leta , Ismir Jusko , bhansa , ministarstvo saobraćaja i komunikacija BiH , nudžeim rečica\nTo je za svaku osudu a niko ne odgovara za to neko uzima pare a to su hrvati i srbi njihov lobi radi protiv bih a naši pametnjakovići neka sviraju frulu.\n4 godine sam bio u ratu....borio se za ovu zemlju...ali reći ću vam jedno: mi ne znamo voditi državu.Mi smo još u vremenu aga i begova....Fistika i raje.Nije samo ovo primjer.Nisu nama problem Srbi i Hrvati.Oni samo uzimaju ono za šta smo mi nesposobni.Evo ZE..DO kanton.Ko nam tu kroji kapu?Mi sami.I???? Jad i čemer.Bitno je izabrati NAŠEG sa Travničkom diplomom koji ne zna ništa...osim ukrast i Begovat po surotinji.To je nama bitno.Nama fukari.\nPa sta ste do sada radili da ti niste uzeli ,""""***svoj na svome"""""**###\nMMF nije načinio ustupak BiH\nTople uniforme i čizme policiji potrebniji od kamera


Pad uvoza / Euro 4 standard srezao uvoz polovnih vozila u BiH\nU auto salonu Kramar kažu da je u poslljednjih pola godine prodaja polovnih vozila pala za oko 30 posto, a samim tim je za toliko smanjen i uvoz polovnih vozila. Razlog je kažu jednostavan. Ljudi obično kupuju jeftinije automobile, koji su stariji od 10 godina, a oni se u BiH više ne mogu uvoziti.\nDomaća proizvodnja / Bh. poljoprivrednici postavili ultimatum: Zaštita domaće proizvodnje ili izlazak na ulice\nMali broj bh. poljoprivrednika koji nisu odustali od ovog posla kažu da se nalaze na rubu, da su izgubili strpljenje i da će izaći na ulice ukoliko institucije BiH hitno ne uvedu mjere zaštite domaće proizvodnje. Nadležnim institucijama su u petak uputili zahtjeve i dali rok od mjesec dana ih ispune ili u protivnom izlaze na ulicu i blokiraju granične prelaze.\nAktivizam / Banjalučani oduševili: Vikend u znaku građanskog aktivizma\nProtekli vikend u gradu na Vrbasu protekao je u znaku građanskog aktivizma. Održane su tri akcije u kojima su građani jasno poručili da žele uticati na rješavanje pitanja koja ih se direktno tiču i na taj način stvoriti pretpostavke za kreativniji i dinamičniji razvoj grada.\nDobre priče / NEVJEROVATNA PRIČA IZ GRADIŠKE: Više od 300 mladih pomažu 24 djece\nOvaj put je volonterka Maja, koja je psiholog, održala djeci radionicu osnaživanja. Pripremila im je priče sa poukama koje su djeca morala pronaći i potom priču predstaviti crtežom. Nakon dobro urađenog posla, čekalo ih je iznenađenje. Maja je donijela jagode koje su svi zajedno lijepo očistili i u slast pojeli...\nNesavjesni vozači / „Ulica za kolica“ - na dječiju iskrenost i neposrednost niko ne može ostati imun\nSaobraćajna kultura u našem gradu, ali i državi, odavno je na niskom nivou. Kočijaška vožnja, nedozvoljeno preticanje, nepoštovanje pješaka ni kada prelaze na zeleno svjetlo, naša je svakodnevnica.\nJezik / Buka analiza: Nema rješenja za bošnjačku djecu, nisu isključeni protesti i bojkot nastave\nZejnil ef. Latifović / Gradiška je primjer suživota u BiH i zaslužuje obnovljenu medresu\nNovi trend: Povratak mladih na selo? / Priče ljudi koji su odabrali selo: Ranije ustajemo, više radimo, više se družimo i kvalitetnije živimo\nIma li mjesta idili pri povratku na bh. selo, iz kojeg već decenijama odlaze i mladi i stari. U bh. selo koje nestaje, u koje se godinama ništa ne ulaže...izuzev možda pred izbore.\nAnketa / ANKETA BUKE: Evo šta građani Banjaluke misle o protestu i mitingu u subotu\nŠta građani misle, malo ko zna. A i sami građani nisu načisto. Većina ih više ne vjeruje ni jednima ni drugima, a prema onome što smo mogli čuti iz razgovora sa njima, rijetko ko će u subotu izaći na ulice Banjaluke.\nZakon otežava usvajanje djece / Prošle godine usvojeno samo 15 mališana\nStatistike kažu da se u bh domove za djecu godišnje smjesti oko 1000 djece. Međutim veoma mali broj njih bude usvojen iako je zainteresovanih bračnih parova velika.


MD Commerce - Beograd\nOdabrali ste: Naslovna stranaFirme po delatnostiPoljoprivredne masine BeogradMD Commerce\nAdresa: Mačvanska 12 Zemun\nTelefon: 011/3161 651\nDelovi za traktore i poljoprivrednu mehanizaciju\nMD Commerce osnovana je 1994. godine u Zemunu – Beograd, u ulici Macvanskoj 12, gde se i danas nalazi. Traktorski delovi (delovi za traktore IMT, IMR, Ursus, Torpedo) kao i delovi za ostalu poljoprivrednu mehanizaciju su osnovna delatnost kompanije MD Commerce koja je specijalizovana za veleprodaju i maloprodaju rezervnih delova u poljoprivrednoj i automobilskoj industriji.\nNudimo širok izbor originalnih delova renomiranih domaćih i stranih proizvođaca traktora, poljoprivrednih masina i ostale poljoprivredne mehanizacije.\nU našem prodajnom objektu nalazi se preko 5000 pozicija rezervnih delova iz proizvodnog programa IMT-a, IMR-a, Kron-a, Frad-a, Petra Drapšina, Precizne mehanike, Prve petoletke, Jugoazbest-a, itd. Takođe je zastupljen i program inostranih proizvođača od kojih posebno izdvajamo: Iskra – Slovenija, Tafe – Indija, itd.\nPozivamo Vas da posetite naš poslovni prostor i da se na taj nacin bliže i podrobnije upoznate sa našim prodajnim asortimanom, odnosno aktuelnim veleprodajnim cenama. Kod nas ćete dobiti samo vrhunski kvalitet uz korektnu uslugu i povoljne cene.\nREZERVNI DELOVI ZA TRAKTORE BEOGRAD\nTRAKTORI PRODAJA BEOGRAD


STARI I DECA OSTAJU BEZ POVLASTICA U PREVOZU! | Info centrala\nPalma: Dao sam iskaz policiji, nema nagodbe u ovom slučaju, neko…\nMarinika: U telefonu saradnika nadjeni snimci ćerki saradnika; Palma: Nemam nikakve…\nJagodinski rijaliti – teška zloupotreba dece?\nĆuta: Narod u Paraćinu je preplašen, noću se patrolira džipovima\nMiniran protest na planini Baba u Paraćinu?\nNaslovna Društvo STARI I DECA OSTAJU BEZ POVLASTICA U PREVOZU!\nSTARI I DECA OSTAJU BEZ POVLASTICA U PREVOZU!\nSaobraćajno preduzeće „Eurolin“ donelo je odluku da raskine ugovor sa opštinom Paraćin zbog kako su naveli „promenjenih okolnosti“ koje se negativno odražavaju na njihov poslovni rezultat. Predsednik opštine Paraćin poručuje da će biti raspisan tender za novog prevoznika a da će raskidom ugovora biti ukinute subvencije\nPo važećem ugovoru „Eurolin“ je subvencionisao stara lica i srednjoškolce što je, kako su procenili u ovom preduzeću stvorilo velike gubitke. Iz paraćinske opštine poručuju da će se raskid ugovora odraziti upravo na ovu kategoriju putnika.\n„Otkaz ugovora o prevozu nije iznenađenje za opštinu i očekujem da otkazni rok od 60 dana iskoristimo za raspisivanje novog javnog poziva za izbor prevoznika. Na žalost, može se očektivati da mnoge postojeće povlastice i subvencije(koje su i bile razlog raskidanja ugovora), kako za starije sugrađane, tako i za srednjoškolce više ne budu na snazi, jer je upravo činjenica da su pre svega popusti za srednjoškolce i starije po važećem ugovoru išli na teret prevoznika što on više nije mogao da izdrži. Prevoznik je do sada postupao uglavnom korektno. Otkaz ugovora je najavljen nakon što su razmotrene sve druge mogućnosti i ustanovljeno da nema prostora po važećem ugovoru da se bilo šta promeni i reše problemi s kojima se suočava prevoznik. Primenjene su odredbe važećeg ugovora o raskidu saradnje i novi uslovi prevoza biće poznati za par meseci. Trudićemo se da što je više moguće povlastica za đake i penzionere zadržimo, ali u vremenu kad čak i bogati Beograd ukida mnoge povlastice u prevozu i kada se smanjuju plate i penzije jer država nema para, bojim se da ne možemo puno očekivati, rekao je predsenik opštine Paraćin, Saša Paunović.\nUgovor bi istekao sledeće godine. Prema nezvaničnim podacima, preduzeće je prema njihovoj računici gubilo oko pola miliona dinara mesečno. Takođe, problem za „Eurolin“ je i povećan broj linijskih taksista koji, kako navode nezakonito voze putnike, ali i značajan pad broja putnika, pre svega radnika zbog smanjenog broja zaposlenih u paraćinskoj opštini.\n„Eurolin“ ima 60 dana otkazni rok, a Paraćin mora da nađe novog prevoznika inače će Paraćinci ostati bez gradsog i međugradskog prevoza.\nfoto Nenad KM internet\npovlastice za stare i decu\nPrethodni tekstNEDELJNI HOROSKOP by ŽIŽA MILOŠEVSKI I JOVANA LUČIĆ GAJIĆ\nSledeći tekstKRAGUJEVČANKE POBEDILE\nPalma: Dao sam iskaz policiji, nema nagodbe u ovom slučaju, neko će morati u zatvor\nbonus 17. новембра 2014. At 13:27\nŠta je sa Jagodinom?\nMarko 17. новембра 2014. At 13:32\nДржава никад нема пара за студенте и пензионере. Битно да има за посланике! СРАМОТА. Сви студенти имају попуст на карту, рецимо од места до ког ја идем кошта мало мање, ни за сто динара умањено, јер се мора платити перонска карта која кошта колико и попуст или станична услуга. А не знам само чиме сам услужен, кад су нам станице као да је бомба пала, и са коровом, без грејања( за сада), осим у Јагодини, која има најнижу по мени станичну услугу и чекаоницу достојну светских градова. Хоће ли се нешто променити? Пукао бих да ово нисам написао.\nОставите одговор на bonus Odustani od odgovora\nPalma: Dao sam iskaz policiji, nema nagodbe u ovom slučaju, neko će morati u...\nMarinika: U telefonu saradnika nadjeni snimci ćerki saradnika; Palma: Nemam nikakve veze sa tim\nPoetsko veče „Ženske priče“


FAJT koji niko nije predvideo: Je*i se, debeli! | Mondo Portal\nFAJT koji niko nije predvideo: Je*i se, debeli! 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Bojana Zimonjić Jelisavac 26.06.2020. / 16:00\nLepotica i "zver" se zakačili? Pročitajte detalje!\nIzvor: YouTube/JimmyKimmel/RR Film\nGlumica, oskarovka, lepotica, muza visoke mode... Ko bi rekao da Šarliz Teron ovako psuje?\nOskarovka se u novom intervjuu dotakla Stivena Sigala i poručila mu da "može da se je*e".\nGostujući u emisiji Hauarda Sterna, Šarliz je rekla da Sigal godinama važi za nekoga ko "nije pristojan prema ženama", i dodala da je pored toga i "gojazan preko svake mere".\n"Nemam nikakav problem da ga ispljujem, jer nije dobar prema ženama. Stivene, je*i se," rekla je ona!\nKako je Šarliz uopšte došla na ovu temu? Komentarisala je priprema za nove projekte, i rekla da često gleda snimke borilačkih veština na YouTube kanalima.\n"I svako malo, iskoči neki video na kojem se Sigal, kao, bori u Japanu, samo ako bolje pogledate, ne bori se. Samo je neviđeno gojazan i gurka ljude naokolo. Jedva može da se bije, hvata ljude za lice i onda ih odguruje. To je urnebesno," rekla je ona.\nSigal je u više navrata optuživan za napastvovanje i uznemiravanje, ali zbog toga nikada nije odgovarao. Još uvek nije odgovorio ni Šarliz.\nšarliz teron stiven sigal


Električna merenja, Srpski Itebej :: Daibau.rs\nELEKTRIČNA MERENJA, SRPSKI ITEBEJ\nTražim dobrog električara: Skupili smo i proverili električare, koji rade u mestu Srpski Itebej i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani električari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen električar Srpski Itebej više


ITF Heraklion 6 Muškarci raspored - Tenis/ITF Muškarci - singl\nITF Heraklion 6 Muškarci pregled, ITF Heraklion 6 Muškarci raspored, nadolazeće utakmice\nPregledajte raspored utakmica za ITF Heraklion 6 Muškarci, samo sutrašnje utakmice ili raspored za cijelu sezonu. Rezultati.com stranica nudi sve utakmice, rezultate uživo, konačne rezultate s trenutnim poretkom, međusobni omjer i usporedbu tečajeva kada je ITF Heraklion 6 Muškarci u pitanju. Nije tu samo ITF Heraklion 6 Muškarci, nego možete pratiti više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova iz cijeloga svijeta na Rezultati.com stranici.


novo | Diva\nJesenki make up lookovi u koje ćete se zaljubiti\nVodeći kozmetički brendovi svake nas sezone iznenade novim, divnim beauty proizvodima. Imali smo težak zadatak - probrati najbolje od najboljih, a sada je na vama da ih sakupite sve! Puderi nove generacije, maskare za zapanjujuć volumen, neodoljivi lakovi za nokte, rumenila koja se apliciraju na inovativan način... Lista je uistinu impresivna, razgledajte sve i odaberite svoje favorite za besprijekoran izgled ove jeseni\nMože li više seksi?\nZa simpatičnu mladu glumicu Margot Robbie ovo je veliko ljeto!\nNova kampanja modnog dvojca KLISAB\nKLISAB, modni dvojac iza kojeg stoje Marko Šabarić i Tomislav Kliškinić, predstavili su kampanju koja prati njihovu najnoviju kolekciju „Raze to Raise“, a za objektivom sve je ovjekovječila fotografkinja koja čini dio već uigranog KLISAB tima, Petra Mrša..\nNova kolekcija odjeće potpisom Hero4Heroes\nRiječka dizajnerica Marijana Hero koja stoji iza modnog brenda Hero4Heroes predstavlja novu kolekciju odjeće Mansión de Flores 16/17...\nKrie design eko kolekcija za vruće ljeto\nModna dizajnerica Kristina Burja, u skladu s globalnim trendom, predstavlja kampanju za svoju prvu eko kolekciju..\nKendall&Kylie cipele su stigle!\nCipele koje potpisuju najmlađe članice Kardashian klana Kendal i Kylie beskrajno su seksi i dostupnije su nego što ste mislili...\nOd korzeta koji lome rebra do gaćica Kim Kardashian\nZabavnu priču o povijesti donjeg rublja donosi nova Diva, jednako kao i veliku nagradnu igru u kojoj osvojiti možete kompletne outfite s potpisom pet domaćih modnih dizajnera\nVatreni Christian Louboutin nokti\nPrepoznatljiva crvena potplata ovog luksuznog brenda glavna je inspiracija za najnoviju mini kolekciju Christian Louboutin lakova za nokte...\nNovi highlighteri kontroverznog Jeffree Stara\nNekadašnji kralj MySpacea kontorverzni Jeffree Star prašinu ne podiže samo izgledom već i make up linijom koja ne prestaje oduševljavati...


INFLACIJA U EVROZONI DOSTIGLA NOVI REKORD :: Semberija INFO ::\nInflacija u evrozoni porasla je u decembru 2021. godine na 5,0 procenata međugodišnje, što je novi rekordan nivo, prema današnjim preliminardnim podacima statističke službe Evropske unije, Evrostata.\nMeđugodišnja inflacija u monetarnom bloku iznosila je u novembru 4,9 posto.\nRastu indeksa potrošačkih cijena u evrozoni u decembri najviše je doprinjelo poskupljenje energenata od 26 odsto na godišnjem nivou, dok su cijene hrane, alkohola i duvana povećane za 3,2 procenta, neenergetskih industrijskih proizvoda za 2,9 posto, a usluga za 2,4 procenta, objavljeno je na veb sajtu Evrostata.\nNajviše stope inflacije među državama članicama evrozone zabilježene su u decembru u Estoniji od 12 posto na godišnjem nivou, i Litvaniji od 10,7 procenata, dok su najniže stope registrovane na Malti, 2,6 odsto, i u Portugaliji 2,8 posto.\nVisoka stopa rasta potrošačkih cijena u evrozoni proteklih mjeseci glavna je tema u menadžerskim krugovima u kojima se raspravlja o tome da li bi Evropska centralna banka (ECB) trebalo da zauzme agresivniji stav u borbi protiv inflacije.\nECB je prošlog mjeseca saopštila da će do kraja marta okončati korona program kupovine obveznica, uveden prije dvije godine kada je izbila pandemija, ali je istovremeno obećala da će nastaviti sa kupovinama u okviru drugog, redovnog programa podsticaja tokom 2022.\nEvro je ojačao danas za 0,2 odsto prema dolaru, i trgovao se na nivou od oko 1,131 dolara do sredine jutra.\nCIJENE NAFTE PORASLE OD POČETKA GODINE 10%, BRENT KOŠTA 86 DOLARA\nVLADA AUSTRIJE PREDSTAVILA NACRT ZAKONA: VAKCINACIJA OBAVEZNA OD FEBRUARA, KAZNE OD 16. MARTA\nMNOGO RAZGOVORA IZMEĐU RUSIJE I ZAPADA, ZAKLjUČAK SAMO JEDAN: “NEMA POPUŠTANjA”\nPRIJAVLjEN TUŽILAŠTVU ZBOG KRIVIČNOG DJELA „ IZBJEGAVANjE DAVANjA IZDRŽAVANjA“


Sva mesta Novi Sad (874) Petrovaradin (162) Veternik (108) Sremska Kamenica (39)\nPrikazano 1-10 Od ukupno 52 Rezultata\nFantastična LUX nekretnina na najtraženijoj lokaciji u gradu, s...\nU najlepšem delu Novog Sada, u Starom Gradu, luksuzno opremljen ...\nStan u novogradnji, odlično pozicioniran sa fantastičnim pogled...\nNov četvorosoban lux stan, useljiv! Komforne sobe, veliki dnevni...\n**LUX***Četvorosoban salonski stan u jednoj od najlepših ulic...\nEKSKLUzIVNA VILA, na obroncima Fruške gore, neposredna blizina N...\nSAMO KOD NAS U PONUDI! Fantastična kuća u neposrednoj blizini ...\nPredstavljamo Vam fantastičnu nekretninu u strogom centru grada!...\nNova LUX kuća, prizemlje + sprat od ukupno 250m2, građena od �...\n***LUX*** Četvorosoban stan sa garažom za dva automobila! Fant...\nODLIČNA VIKENDICA! TOP LOKACIJA! Nalazi se iznad bazena i hotela TERMAL! Vikendica je građena čvrstim materijalom,n a placu o...


Lekić: Milošević postao predsjednik SRJ glasovima Đukanovićevog DPS-a - Vijesti.me\nBivši šef crnogorske diplomatije Miodrag Lekić kazao je da ne vidi razlog da razgovara s liderom Socijalističke narodne partije (SNP) Srđanom Milićem o pristupanju te stranke demokratskom frontu, prije nego stranački organi te partije donesu odluku o načinu na koji će učestvovati na izborima.\n“Tim prije što se spolja uočavaju različiti pristupi u samoj stranci o tom pitanju. Recimo, poslanik Milan Knežević je dosta agilno i opoziciono ubjedljivo obrazložio stav da ta partija treba da uđe u nešto širi opozicioni front.\nNa njima je da se odluče, red je da to urade sami, nakon čega će se vidijeti da li razgovori imaju ili nemaju smisla”, rekao je Lekić u intervjuu „Vijestima“.\nU Rimu sam imao vidljivu distancu prema režimima u Beogradu i u Podgorici. Zbog nešto veće distance prema Beogradu, tamošnja vlast je u Rimu neslučajno funkcionisala preko drugog ambasadora, pri Svetoj stolici, inače visokog funkcionera JUL-a. Uzgred, taj čovjek je kasnije, negdje u paketu sa Šinavatrom, na misteriozan način dobio crnogorsko državljanstvo. Dakle, bilo je dosta razloga za moju distancu prema srpskim i crnogorskim vlastima.\nDrugi predsjednik iz Podgorice je bio predmet sudskih istraga u Bariju, na kraju i saslušavan u lokalnom italijanskom tužilaštvu zbog optužbi za regionalna mafijaška udruživanja.\nKada je crnogorska propaganda ove nedolične radnje uzdigla na nivo državne vrline, bilo je možda logično da optuže nekog ko nije htio da učestvuje u medijskom pokrivanju, u tom bestidnom obmanjivanju crnogorske javnosti čega su se poletno uhvatile neke crnogorske diplomate.\nKonačno, kako je Milošević bio izabran u Saveznoj skupštini za predsjednika SRJ? Naravno, glasovima Đukanovićevog DPS-a i to poslije ’raskida’ sa Momirom Bulatovićem. Bez tih glasova Milošević nije imao većinu u Saveznom parlamentu.\nOvo su činjenice. Javno predlažem nosiocima režima i njihovim propagandnim slugama koji se bave prljavim etiketama slijedeće - ako u cijeloj mojoj karijeri pronađu javno ili privatno saopštenu jednu moju rečenicu, polurečenicu ili konkretnu radnju kojom sam ja povoljno govorio o Miloševiću i njegovom režimu, obećavam da ću se, uz javno izvinjenje crnogorskoj javnosti, za sva vremena povući iz javnog života.\nAko to ne pronađu, kao što neće, smatraću ih, kao i sama javnost, za posljednje, bijedne lažove.\nMislim da je ponuda fer. Što se tiče 1999, ja sam sa ove vremenske distance zadovoljan mojim tadašnjim radom i javnim suprotstavljanjem bombardovanju SRJ.\nPritom, ne negiram pravo drugih na mišljenje da je bombardovanje bilo dobra stvar, odnosno da su nas bombardovali za naše dobro. Ja sam djelovao isključivo na bazi svojih uvjerenja. Ukratko, o toj intervenciji mislim isto ono što je već napisano u komentaru uglednog američkog časopisa „Forein afers“, pod naslovom ,,Perfektan promašaj”.\nŠta Lekić kaže koji su to principi i program Demokratskog fronta\nZašto je prihvatio da bude na čelu Demokratskog fronta\nKako će funkcionisati front\nALA STE NASSLI PROPALOG POLITICARA LEKICA DA SE OKITITE NJIME,SVE CVECKA DO CVECKE.\ntreba stvoriti humano drustvo ,briga o covjeku da bude na prvom mjestu.Ko se brine o nasem covjeku\nOvi navodno Pozitivni su kao humanitarna fondacija a ne politicka partija, daju krv, podrzavaju folklor, ciste Cijevnu...sve rade da se ne bi bavili politikom, jer su tu potpuno suplji. A sve stare odbacene kadrove polovnjake hoce da prodaju kao nove... Ne pali, zao mi je! Naduvali vam vasi mentori procenat podrske, da vs bolje prodaju, ali uzalud PROCITANI STE