Porodica poginulog Zvonka zavijena u crno: I stric mu je bio pilot, i njega je zadesila strašna sudbina – Haber.ba\nPad aviona - Tanjug/Rade Prelić\nSrbiju danas potresa vijest o pogibiji dvojice vojnih pilota prilkom pada njihovog Mig-a-21 na redovnom letu. Letjelica se srušila u selu Brasina, pored Loznice, a neko vrijeme je tinjala nada da se bar jedan od pilota spasio katapultiranjem iz aviona, prenosi “Srbija Danas“.\nMeđutim, ta nada se ugasila nešto kasnije, kada je stiglo i zvanično saopštenje da su oba pripadnika Vojske Srbije nastradala. Ubrzo se saznalo da je jedan od poginulih pilota Zvonko Vasiljević, koji je, da tuga bude veće, poginuo nadomak rodnog sela. Naime, Donja Borina iz koje je Zvonko, nalazi se odmah kraj Brasine, gdje se avion srušio…\nNažalost, tužna priča se tu ne završava, jer je zatim stigla informacija da je i Zvonkov stric, Vidoje, takođe bio pilot. On je bio potpukovnik avijacije Jugoslovenske narodne armije, a mlađi Vasiljević je praktično nastavio vojničku i pilotsku tradiciju ovog časnog doma iz Donje Borine.\nNa nesreću, i Vidoje Vasiljević je tragično poginuo, samo ne dok je letio avionom. On je, naime, pre nekih dvadesetak godina, pao sa kuće jednog prijatelja kom je pomagao u izgradnji kuće…\nTeme:avion, izdvojeno, pad, pilot, stric, Vidoje Vasiljević, Zvonko Vasiljević


Prijeti nova kriza, a svijet to ignoriše | Ekonomist\nOsamnaest dobitnika Nobelove nagrade za ekonomiju dalo je zabrinjavajući odgovor na pitanje da li svijetu prijeti nova finansijska kriza, poput one koja je 2008. uzdrmala globalnu ekonomiju.\nEkonomski nobelovci ne vjeruju izjavama Dženet Jelen, šefice američkih Federalnih rezervi, koja je krajem juna rekla da „za naših života više neće biti finansijske krize“.\nDobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju 2016. godine Bengt Holmstrem smatra da ona griješi. „Ne bih se kladio da neće biti krize. Kad god smo uvjereni da više neće biti krize banaka, rizik se zapravo povećava“.\nNjegov kolega Edvard Preskot, ekonomski nobelovac iz 2004. godine, ima još mračnije predviđanje. „S velikom sigurnošću možemo da očekujemo novu finansijsku krizu u ne tako dalekoj budućnosti“.\nOve ekonomiste brine što je moguća svjetska finansijska kriza političarima nevažna tema. Nju su u ćošak gurnuli terorizam, potencijalni nuklearni sukob SAD i Sjeverne Koreje i stalni ispadi američkog predsjednika Donalda Trampa, pa se ne posvećuje dovoljno pažnje nestabilnosti finansijskih sistema i ekonomskim problemima.\nAko sadašnja američka administracija odluči da olabavi postojeća pravila, kriza je sve vjerovatnija, smatra Maskin.\nOznake ekonomska kriza finansijska kriza


Deca i kućni ljubimci - Dežurna veterinarska klinika Beograd\nOdrastanje dece sa kućnim ljubimcem\nKada govorimo o razvoju dece koja odrastaju sa životinjama kao kućnim ljubimcima, bez obzira koja je vrsta životinje postoje različite psihološke studije koje ukazuju na dobre strane odrastanja deteta uz životinju.\nPre svega životinje kao i ljudi imaju sposobnost da vole, da uče, da se raduju, da se plaše, da budu bolesni. To su sva emotivna stanja koja dete gleda kod svog kućnog ljubimca. Dete prepoznaje ta stanja što kasnije utiče na njegov emotivni i psihološki razvoj. Kao i na odnos prema drugim ljudima i prepoznavanje tih istih stanja kod drugih ljudi u budućem životu deteta.\nBriga o životinji uči dete da prepoznaje različita emotivna stanja kod životinje što dovodi do razvoja empatije deteta prema životinji kao i prema ostalim članovima porodice. Kao i do razvoja empatije u budućem životu prema svim ostalim ljudima u okruženju. Takođe u kućnom ljubimcu dete ima jednu vrstu najboljeg prijatelja kome može svašta da kaže. Kome može da se proveri bez straha da će kućni ljubimac da oda tu tajnu, da će da ga izneveri na neki način. Tako da ta deca i razvijaju veću dozu samopouzdanja da iskazuju svoja osećanja bez ikakvog straha da će to da utiče na njihov okruženje.\nZatim dete kada odrasta uz životinju brine o potrebama te životinje. U smislu da li je ta životinja gladna, da li treba da se prošeta, da li je uplašena, da li je žedna. Samim tim stiče dobre radne navike koje naravno koristi u budućem životu i u izgradnju psihološke ličnosti tog deteta.\nRazličite psihološke studije govore u prilog tome da životinje često koriste u terapijska i terapeutska svojstva kod određenih bolesti. Kao što su anksioznost dece, zatim da autizam dece. Deca koja imaju poteškoće sa kretanjem koriste konje u terapiji – hipoterapija.\nKako se ponašati sa psom na godišnjem odmoru:\nU zajedničkom životu dece i životinje deca će manje osećati anksioznost i strah od nekih vremenskih nepogoda. Prosto pored sebe imaju dodir živog bića koja je nekada odrasle osobe i roditelji ne mogu da obezbede jer prosto fizički nisu tu.\nKada životinje žive sa decom smanjuju pre svega usamljenost dece jer u kućni ljubimci odnosno u životinji sa kojim dete provodi vreme svakako pronalazi druga koji je uvek raspoložen za igru. Kao i druga koji je uvek raspoložen za maženje ili prosto za gledanje nekog filma. To je drug za različite igrice za koje odrasli ili braća i sestre nemaju uvek vremena.\nTreba doći do onog dela kada ljubimci prolaze kroz kroz starije godine svog života. Kada se dešavaju i problemi sa zdravstvenim stanjem odnosno bolesti. I to dete treba da shvati kao posebnu vrstu dela života svakog kućnog ljubimca odnosno svakog živog bića. Tako da i tu razvijamo emotivnu bazu kod deteta ka nekom normalnom prihvatanju stvari u ovom životu kakvi oni jesu.\n← Kućni ljubimci i godišnji odmori → Katarakta kod pasa


Donacija za novi rendgenski uređaj na aerodromu "Konstantin Veliki" | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Donacija za novi rendgenski uređaj\n23.12.2017. Belami portal, Južna Srbija Info\nNovčana sredstva obezbeđena iz ovog ugovora poslužiće za nabavku novog rendgenskog uređaja za pregled ručnog prtljaga i stvari koje lica nose sa sobom, kao i za izradu elaborata o ekspertizi stanja poletno-sletne staze, rulne staze, platforme i određivanje PCI i PCN.\nDirektorat je do sada, pored donacije niškom Aerodromu, pomogao i drugim subjektima u Srbiji poput užičkog aerodroma Ponikve, Kliničkog centra Srbije i Vojske Srbije.\n# rentgen Vladica Đurđanović Direktorat civilnog vazduhoplovstva\nAleksandar Vučić Bujanovac SPC Klinički centar saobraćajna nezgoda Zoran Perišić Pirot Dom zdravlja Južna Srbija Info saobraćaj policija Skupština grada Niša Kuršumlija Vladičin Han SNS Beograd Radnički FK Prokuplje ubistvo fudbal Blace Niš Koronavirus investicije recept DS Darko Bulatović Medijana gradska opština Niška Banja poplava Vlada Republike Srbije Vranje košarka Klinički centar Niš Aleksinac studenti Preševo Goran Cvetanović Tržnica JP Leskovac


SOinfo.org – Sombor 24/7 - Vest - Krajinović odustao od Estorila\nKrajinović odustao od Estorila\nSomborski teniser je zbog manje povrede odustao od nastupa na atp 250 turniru u Portugalu.\nKrajinović je bio izvanredan prethodne sedmice. Turnir je počeo u kvalifikacijama, a završio u finalu. Ostvario je pet pobeda i doživeo poraz, koji je posledica povrede. Filip je za Sportski žurnal izjavio da u polufinalu nezgodno udario desnu nogu i da je još u duelu sa Erberom osetio bol u tetivi koji je nepodnošljiv postao od starta meča za naslov protiv Beretinija. Uspeo je da završi finalni susret (2:6, 2:6), iako mu na terenu nije bilo ni malo prijatno. Filip je preneo da se ne radi o ozbiljnoj povredi i da će za oporavak biti potrebno nekoliko dana, te da će sigurno biti spreman za masters u Rimu koji počinje 12. maja.\nSomborski teniser je Sportskom žurnalu potvrdio da je do kraja sezone dogovorio saradnju sa trenerom Nemanjom Kontićem. - To je moj brat, moj Somborac. Mi se odlično slažemo. Konta je uvek bio tu za mene, uvek me je podržavao. Poznajem ga ceo svoj život i mislim da ćemo jako dobro sarađivati - rekao je Filip. Novi trener je ocenio da je Krajinović igrao odličan tenis tokom prošle nedelje i da ga je samo povreda omela u osvajanju prvog atp naslova u karijeri.\nZahvaljujući plasmanu u finale Hungarian opena somborski teniser je napredovao gotovo 30 pozicija na atp listi. Trenutno zauzima 77. mesto i u naredna dva meseca neće braniti ni jedan turnirski poen jer je u 2018. godini do polovine jula, zbog povrede, odsustvovao sa terena.\nsavamajstor @ Sre, 01.05.2019. 01:35\natp 1000 atp 250 budimpešta estoril filip krajinović hungarian open masters matteo berettini nemanja kontić pjer ug erber rim sombor sport tenis


Nakon što je u SAD otkriveno da je Mađar Telekom podmitio više crnogorskih zvaničnika u cilju povoljne kupovine najmodernijeg i jednog od najznačajnijih crnogorskih državnih preduzeća Telekoma, nameću se pitanja šta bi trebalo da budu ciljevi i mete istrage crnogorskog tužilaštva - da li isključivo zvaničnici koji su eventualno primili mito ili kompletna privatizacija Telekoma.\nU međuvremenu se oglasio aktuelni predsejdnik Borda Direktora Prve Banke Oleg Obradović koji je u vrijeme privatizacije bio predsjednik Borda direktora Telekoma. Obradović je saopštio da nije učestvovao u procesu donošenja odluke o prodaji kompanije te da nikada nije primio niti nudio mito.\nUmješanost u koruptivne radnje negirao je nekadašnji član uprave"Telekoma" Miodrag Ivanović koji je rekao da kao član menadžmenta Telekoma, odnosno njegove kćerke firme Monet, nije odlučivao ni učestvovao u prodaji kompanije pa stoga nije dobio nikakvu proviziju.\n"Slijed događaja bi trebalo da bude, pod uslovom da tužilaštvo radi svoj posao a ja sumnjam da hoće, da putem međunarodne pravne pomoći od tih službi traži dokaze i da dalje prema tome preduzima poteze. Mislim da bi ta istraga trebalo da bude prilično jednostavna, a sa druge strane mislim da bi se morali baviti kompletnom privatizacijom i u tom smislu preduzeti radnje kako bi se ispitala zakonitost cijelog postupka", ocjenjuje Radulović.\nSporni ugovori su svojevremeno zavedeni u knjige "Mađar Telekoma", kao i matične firme"Dojče Telekom", što je bio okidač da američko Ministarstvo pravde pokrene istragu 2006. godine, jer se obje kompanije kotiraju na Njujorškoj berzi.\n"Ako se to dokaže, logično je da ni Mađar Telekom ili bilo ko, ne samo ovi ljudi koji su pribavili korist konkretno stečenu tim, tom korupcijom da bi odradili i završili neke poslove nego i sami taj partner – Mađar Telekom ne može zadržati bilo kakavu korist koju je stekao iz nezakonitog posla, odnosno krivičnog djela. Tužilaštvo bi trebalo da pokrene krivični postupak i protiv visokih funkcionera koji su primili mito, ali i protiv lica koja su im dala mito i koja su omogućila sve ove posljedice o kojima govorimo. Tu je u pitanju milionska šteta pričinjena državi i njenim građanima. Tu imovinsku korist koju su stekli, odnosno tu štetu koju su napravili morali bi da vrate, ako bi se primjenjivao zakon", smatra Radulović.\n"Ja mislim da bi to bila jedna od posljedica. Taj pravni posao koji je zaključen zahvaljujući izvršenju krivičnog djela morao bi se poništiti. Svakako bi se smatrao ništavnim i to bi trebalo utvrditi u odgovarajućem sudskom postupku. Prvenstveno bi bilo neophodno preduzeti mjere da se ta imovinska korist stečena krivičnim djelom vrati. To je suština priča. Naravno kasnija posljedica bi trebalo da bude doveden u pitanje cijeli proces privatizacije Telekoma i kompletan taj pravni posao", navodi on.


JEZIK Sesoto (Južna Afrika) Setsvana afrikans albanski azerbejdžanski (latinično pismo) bemba danski engleski finski francuski gruzijski grčki holandski hrvatski indonežanski italijanski japanski jermenski jorubski kineski kantonski (pojednostavljeni) kineski kantonski (tradicionalni) kineski mandarinski (pojednostavljeni) kineski mandarinski (tradicionalni) kinjaruanda kirgiski korejski lingala litvanski malajski mađarski mjanmarski nemački norveški poljski portugalski (Brazil) portugalski (Portugal) rumunski ruski slovački slovenački srpski (latinica) srpski (ćirilica) svahili tagalog taj turski vijetnamski čeva češki španski švedski\nEvropski sud za ljudska prava je nedavnom presudom dodatno podržao prava mladića koji ulažu prigovor savesti na služenje vojnog roka. Dana 12. oktobra 2017, Evropski sud za ljudska prava napravio je presedan u slučaju Adjan i drugi protiv Jermenije u povezanosti sa vrstom alternativne službe koja treba da im se obezbedi.\nEvropski sud za ljudska prava godinama nije priznavao pravo na prigovor savesti, zbog čega su mnogi bili krivično gonjeni i osuđeni na zatvorske kazne. Međutim, stav ovog suda se promenio kada je 2011. doneta presuda u slučaju Bajatjan protiv Jermenije, kojom je pravo na prigovor savesti priznato kao jedno od osnovnih prava. U nedavnoj presudi u slučaju Adjan, sud je jasno rekao da oni koji ulažu prigovor savesti imaju pravo na alternativnu službu koja je po svojoj prirodi zaista civilna služba i koja ne predstavlja nikakav vid kažnjavanja.\nKratak pregled događaja na ovom polju u Jermeniji pokazuje kako su presude Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Bajatjan, Adjan i drugi uticale na veliku promenu u odnosu vlasti prema onima koji ulažu prigovor savesti.\nOd neispunjenih obećanja do prihvatanja civilne službe\nKazna kao jedina mogućnost. Kada se 2001. Jermenija pridružila Savetu Evrope, obavezala se da će usvojiti zakon o civilnom služenju vojnog roka koji će biti u skladu sa evropskim standardima, što znači da takva služba neće biti pod vojnom upravom niti će po kazni trajati duže od vojnog roka. Jermenija je takođe pristala da oslobodi optužbi sve koji su uložili prigovor savesti. * Međutim, u vreme kada je Vahan Bajatjan, jedan od Jehovinih svedoka, uložio prigovor savesti na vojnu službu, Jermenija još uvek nije ispunila svoje obaveze. On je 2002. osuđen na kaznu zatvora zato što nije želeo da služi vojni rok, a Jermenija nije obezbedila civilnu službu. Godine 2003. Vahan Bajatjan je podneo žalbu Evropskom sudu za ljudska prava, u kojoj je naveo da je izricanjem zatvorske kazne Jermenija povredila njegovo pravo na slobodu savesti i veroispovesti.\nManjkavo rešenje, a zatim kažnjavanje. Jermenija je 2004. usvojila zakon o civilnom služenju vojnog roka i jedan broj mladih Jehovinih svedoka je prihvatio tu mogućnost. Međutim, ubrzo su uvideli da je taj program u nadležnosti vojnih, a ne civilnih vlasti i zato su napustili tu službu nakon što su o tome obavestili nadležne organe. Zbog toga su bili uhapšeni i krivično gonjeni, a neki su bili osuđeni i na zatvorsku kaznu. U maju 2006, Hajk Kačatrijan i još 18 Jehovinih svedoka koji su uložili prigovor savesti, podneli su žalbu Evropskom sudu za ljudska prava u kojoj su naveli da su takvim nezakonitim gonjenjem narušena njihova prava. *\nGodine bez ikakvog pomaka. Jermenija godinama nije ništa preduzimala kako bi izmenila zakon o civilnom služenju vojnog roka. Jehovini svedoci nisu mogli da se povinuju tadašnjem zakonu i zbog toga su osuđivani na zatvorske kazne. Od 2004, kada je usvojen zakon o civilnom služenju vojnog roka, pa do 2013. kada je taj zakon bio izmenjen, 317 Jehovinih svedoka je bilo osuđeno na kaznu zatvora u trajanju od 24 do 36 meseci.\nTokom tog vremena, u Evropskom sudu za ljudska prava nije bilo mnogo pomaka po ovom pitanju. Taj sud je 2009. razmatrao žalbu Vahana Bajatjana, u kojoj je navedeno da je njegov prigovor na služenje vojnog roka zaštićen članom 9 Evropske konvencije, koja garantuje pravo na slobodu savesti i veroispovesti. Međutim, Evropski sud je bio u obavezi da se oslanja na svoju višedecenijsku sudsku praksu. Stav suda bio je da svaka zemlja treba da odluči da li će priznati pravo na prigovor savesti na služenje vojnog roka. Ukoliko neka država ne prizna to pravo, onda član 9 ne može biti garancija da neće doći do krivičnog gonjenja zbog odbijanja vojne službe. Pošto je izgledalo da takav stav suda nije u skladu sa prihvaćenim međunarodnim normama po pitanju prigovora savesti, advokati gospodina Bajatjana su zatražili da njegova žalba bude upućena na ponovno razmatranje Velikom veću Evropskog suda za ljudska prava.\nSaslušanje pred Velikim većem Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Bajatjan protiv Jermenije, 24. novembar 2010.\nVeliki korak napred. Do preokreta je došlo kada je Veliko veće Evropskog suda za ljudska prava ponovo razmotrilo žalbu Vahana Bajatjana. Taj sud je 7. jula 2011. prvi put jasno naveo da je prigovor savesti pravo koje je zaštićeno članom 9 Evropske konvencije. U obrazloženju je stajalo da je Konvencija „živi instrument“ pri čijem se tumačenju mora uzeti u obzir zakon koji je poslužio kao osnova za „praktično opšteprihvaćen stav o tom pitanju u Evropi i van nje“. Ovom odlukom Velikog veća pravo na prigovor savesti u Evropi podignuto je na jedan viši nivo, a Jermeniji je naloženo da pronađe adekvatno rešenje za one koji zbog prigovora savesti ne žele da služe vojni rok.\n„Odbijanje vojne službe, iza kog stoji ozbiljan i nesavladiv konflikt između obaveze služenja vojnog roka i savesti pojedinca ili njegovih iskrenih i duboko ukorenjenih verskih ili drugih uverenja, predstavlja ubeđenje ili verovanje koje je dovoljno čvrsto, ozbiljno i važno da zaslužuje da bude zaštićeno članom 9“ (Bajatjan protiv Jermenije [GC], no. 23459/03, § 110, ECHR 2011)\nJermenija menja zakon o civilnoj službi\nOdgovarajuća civilna služba i dalje problem. U leto 2011, četvorica Jehovinih svedoka u Jermeniji, među kojima je bio i Artur Adjan, bili su osuđeni na zatvorske kazne zato što nisu prihvatili civilnu službu, koja je bila pod vojnom upravom. Oni su podneli žalbu Evropskom sudu za ljudska prava, u kojoj su naveli da je Jermenija povredila njihova prava, budući da civilna služba koju je omogućila od 2004. nije u skladu sa evropskim standardima i da je i dalje nespojiva sa njihovom savešću.\nCivilna služba i dalje pod vojnom upravom. Evropski sud za ljudska prava je 27. novembra 2012. doneo presudu u slučaju Kačatrijan i drugi protiv Jermenije, kojim je obuhvaćeno 19 Svedoka koji su napustili civilnu službu zato što je bila pod vojnom upravom. Prema toj presudi ovi Svedoci su nezakonito gonjeni i osuđeni na zatvorske kazne. Iako je u presudi stajalo da su podnosioci žalbe ukazali na problem da je program civilne službe u nadležnosti vojnih vlasti, sud se o tome nije izjasnio u slučaju Kačatrijan.\nOdgovarajuća civilna služba. U leto 2013, vlada Jermenije izmenila je zakon o uvođenju civilne službe, kao što je to obećala 2001. Do oktobra 2013. većina Svedoka u Jermeniji koji su bili u zatvoru pušteni su na slobodu. Nekolicina njih kojima je kazna bila pri isteku odlučila je da do kraja ostane u zatvoru. Od tada, onima koji u Jermeniji zbog prigovora savesti odbijaju da služe vojni rok stoji na raspolaganju civilna služba.\nPomak u slučajevima pred Evropskim sudom\nNa osnovu presuda Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Bajatjan i u slučaju Kačatrijan, bilo je jasno da je prigovor savesti na služenje vojnog roka jedno od osnovnih prava i da ga vlasti Jermenije moraju poštovati. Međutim, sud nije rekao da program civilne službe ne sme biti pod vojnom upravom.\nTaj jaz je bio premošćen kada je 12. oktobra 2017. Evropski sud za ljudska prava doneo presudu u slučaju Adjan i drugi protiv Jermenije. U obrazloženju je stajalo da budući da je pravo na prigovor savesti na služenje vojnog roka zaštićeno, Jermenija mora da onima koji ulažu prigovor savesti obezbedi prihvatljivu civilnu službu koja udovoljava evropskim standardima. Civilna služba ne sme da bude u nadležnosti vojnih vlasti i ne sme predstavljati nikakav vid kažnjavanja. Sud je naložio da se onima koji su pretrpeli posledice zbog manjkavosti zakona o civilnoj službi isplati odšteta.\n„Sud smatra da je pravo na prigovor savesti zagarantovano članom 9 Konvencije iluzorno ukoliko je državi dozvoljeno da organizuje i sprovodi sistem civilne službe na način koji ne nudi, bilo u zakonu ili u praksi, alternativu vojnoj službi koja je po svojoj prirodi zaista civilna i koja ne predstavlja nikakav vid zastrašivanja ili kažnjavanja“ (Adjan i drugi protiv Jermenije, no. 75604/11, § 67, ECHR 2017).\nDo januara 2018, 161 Jehovin svedok u Jermeniji završio je program civilne službe, a 105 Svedoka je još uvek u tom programu. Jehovini svedoci, kao i vlasti koje nadgledaju program civilne službe, veoma su zadovoljni rezultatima koji se postižu. Takva služba udovoljava potrebama društva i prihvatljiva je za one koji traže alternativu za služenje vojnog roka. Time je takođe rešen problem kršenja ljudskih prava koji je postojao u Jermeniji.\nAndre Karbono, jedan od advokata koji su zastupali Svedoke u Jermeniji, odao je priznanje vlastima što su rešile ovaj problem. On je rekao: „Kada uzmemo u obzir presude Evropskog suda za ljudska prava koje su donete protiv Jermenije, vidimo napredak u rešavanju ovog problema od slučaja Bajatjan iz 2011. godine. Zahvaljujući presudama u slučaju Kačatrijan i Adjan civilna služba više nije u nadležnosti vojske. Nadamo se da će i druge države koje nemaju adekvatan program civilne službe uvideti kakav je napredak postigla Jermenija uvođenjem civilne službe koja je prihvatljiva onima koji ulažu prigovor savesti i koliko se sve to pozitivno odražava na celokupno društvo.“\nDržave u kojima je služenje vojnog roka obavezno i koje nemaju prihvatljivu civilnu službu\nNe postoji civilna služba\nCivilna služba predstavlja vid kažnjavanja\nPostoji pravo na civilnu službu ali se ono ne primenjuje\nEvropski sud za ljudska prava donosi presudu u slučaju Adjan i drugi protiv Jermenije\nPrvi Jehovini svedoci učestvuju u novom programu civilne službe\nNijedan Jehovin svedok nije u zatvoru zbog prigovora savesti, prvi put posle više od 20 godina\nJermenija usvojila amandmane na Zakon o civilnom služenju vojnog roka, koji stupaju na snagu u oktobru 2013.\nEvropski sud za ljudska prava donosi presudu u slučaju Kačatrijan i drugi protiv Jermenije\nEvropski sud za ljudska prava je nakon slučaja Bajatjan utvrdio da je Jermenija prekršila član 9 i u slučajevima Bukaratjan protiv Jermenije i Caturjan protiv Jermenije kada je te Svedoke osudila na zatvorske kazne\nVeliko veće Evropskog suda za ljudska prava je utvrdilo da je prekršeno pravo na slobodu savesti (član 9 Evropske konvencije) i u presudi 16-1 u slučaju Bajatjan protiv Jermenije, zaštitilo prava onih koji ulažu prigovor savesti\nEvropski sud za ljudska prava donosi presudu u slučaju Bajatjan protiv Jermenije, u kojoj obrazlaže da se član 9 Evropske konvencije ne primenjuje na prigovor savesti; slučaj upućen Velikom veću Evropskog suda za ljudska prava\nJermenija usvaja zakon o civilnoj službi u nadležnosti vojnih vlasti\nJermenija se obavezuje da usvoji zakon o civilnom službi\n^ odl. 6 Mišljenje br. 221 (2000) Parlamentarne skupštine Saveta Evrope preporučuje da Jermenija bude primljena kao članica Saveta Evrope pod uslovom da „ispuni sledeće obaveze: [...] da u roku od tri godine nakon pristupanja usvoji zakon o civilnoj službi u skladu sa evropskim standardima i da u međuvremenu sve one koji su zbog prigovora savesti u zatvoru ili u kaznenim ustanovama pusti na slobodu i da im dozvoli, kada zakon o civilnoj službi stupi na snagu, da izaberu civilnu službu bez nošenja oružja ili alternativnu civilnu službu.“\n^ odl. 7 Sudsko gonjenje i zatvaranje 19 Svedoka u Jermeniji bilo je protivzakonito zato što 2005, kada su oni bili osuđeni, u Jermeniji nije postojao zakon po kome bi odbijanje alternativne civilne službe bio zločin.\n^ odl. 43 U Litvaniji je „alternativna služba narodne odbrane“ u nadležnosti vojne uprave.\nPodeli Podeli Kako je Jermenija priznala pravo na prigovor savesti\nEvropski sud presudio da su 22 brata iz Jermenije nepravedno osuđena


Hill's Science Plan hrana za pse Mature Adult 7+ Medium s Piletinom 2,5 kg\nPočetna Psi Prehrana Potpuna hrana HSPD MATURE ADULT MEDIUM PILETINA 2,5kg\nHill's Science Plan Mature Adult 7+ Medium s Piletinom (piletina 7%; ukupno peradi 12%)\nPotpuna suha hrana za pse srednje velikih pasmina koji teže između 11 i 25 kg, starijih 7 godina. Formulirana za specifične potrebe pasa u starijoj dobi. Lako probavljiva prehrana sa sinergijskom mješavinom hranjivih tvari za potporu potrebne razine energije i aktivnosti.\nSastojci: kukuruz, pšenica, brašno mesa piletine i puretine, životinjska mast, sjemenke lana, sušena pulpa repe, minerali, biljno ulje, svinjska hrskavica (izvor kondroitin sulfata), hidrolizat ljusaka rakova (izvor glukozamina).\nAnalitički sastav: Bjelančevine 16,9%, Udio masti 13,9%, Sirova vlaknina 1,9%, Omega-6 masne kiseline 2,9%, Sirovi pepeo 4,5%, Kalcij 0,68%, Fosfor 0,52%, Natrij 0,23%, Kalij 0,72%, Magnezij 0,10%; Po Kg: Vitamin A 9.700 IJ, Vitamin D3 973 IJ, Vitamin E 550 mg, Vitamin C 90 mg, Beta-karoten 1,5 mg.


SNSD institucije Republike Srpske privatizuje | BN\nNakon što je Vlada Republike Srpske za v.d. direktora Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove imenovala Dragana Stankovića, koji je sin Dodikovog kuma Budimira Stankovića, stigle su oštre reakcije opozicije. Kažu da je ovo još jedan dokaz da su institucije Republike Srpske privatizovane i da je Stanković već duže vrijeme neformalni šef RUGIP-a.\nRepublika Srpska 19.01.2022 | 20:13\nNakon ostavke dosadašnje direktorke RUGIP-a Bosiljke Predragović i ekspresnog imenovanja dotadašnjeg pomoćnika direktora Dragana Stankovića na tu poziciju, stižu oštre reakcije opozicije. U pitanju je još jedno rodbinsko-partijsko iživljavanje nad institucijama Republike Srpske, smatraju u PDP-u.\nIz Srpske demokratske stranke upozoravaju da se Stanković, kako navode, dovodi u vezu sa brojnim aferama, kao što je zemljište banjalučke Poljoprivredne škole.\nIz opozicije upozoravaju i da je ovo samo jedan u nizu postupaka u režiji SNSD-a koji vode u potpunu privatizaciju Republike Srpske.\nVukanović kaže da ni po kom osnovu nije trebalo da dođe do ovog imenovanja, međutim, premijer Radovan Višković nije uspio da se odupre i spriječi, kako navodi, uništavanje republičkih institucija.\nPrivatna drzava. Na sceni su poslušnici u privatizovanim institucijama.\nKoliko je ovaj debil privatizovao RUGIPP, evo dokaza; U sastav svake komisije za prijem radnika u RUGIPP ispred te Uprave redovno je član ovJ DEBIL, bez obzira da li se bira dipl.inž.geod. ili pravnik, a on je ekonom, dakle, on je SELEKTOR za sve prijeme radnika u RUGIP. Pogotovu kada se poslovi dodjeljuju on je predsednik. Čeka ga dugogodišnja robija sa Bosiljkom, jer je oštetio RUGIPP za preko 50 miliona KM.\nŠta ima veze što je kum knezov, vidi se da momak ispunjava sve uslove za to odgovorno mjesto, vidi se da je obrazovan u inostranstvu na najprestižnijim koledžima, težak je sigurno preko 110 kila, visok preko 180,glava i vrat ko u vola\nTo je cmar?\nNe ispunjava uopšte uslove, prvo je ekonomista a treba dipl.inž.geod. ili pravnik, tako je oduvijek bilo propisano. U RUGIPP je 805 geodezije, a samo do 2% ekonomskih poslova (da dostave spisak radnika min. finansija za platu i putni nalozi). Ovaj Kumić je odavno privatizovao RUGIPP, jer su sve pare kod njega koje nenamjenski troši nameštanem tendera (Prointeru...).O kakvom se primitivcu radi kazuje to da je sve prisvojio kao da je to privatna firma.\nOd 2012. god. kada je stupio na snagu Zakon o premjeru i KN, uspostavljena jedinstvena evidencija samo na oko 20% RS i premjer nijedne opštine. Još se kristi austrijski premjer, a potrošene namjenske pare i krediti oko 100 hiljada KM nenamjenski. Sve pare oprane preko poslovnih prostora, skupih a nepotrebnih softvera, opreme, vozila i dr. nepotrebno a zakonski poslovi u totalnom zastoju. Eto to je Stanković diktirao cijelo vrijeme za oko 3 godine, a Bosiljka ga morala slušati jer je uzimala procenat, dakle, spolja glad, unutra jad.\nOvo bi možda mogli spasiti kineski zakoni koji se realizuju javno na stadionima.\nRUGIP-om rukovode dve mafije; Sektorom zemljišne mafije rukovodi Kum te mafije Deurić (saradnici šefovi katastara, Vlado giometar-operativac, Bosić, Bajić...), finansijskom i kadrovskom mafijom i celom RUGIP rukovodio i rukovodi Kumče ovo.\nJa ocekujem da SNSD formira privatnu vojsku koja ce ocistiti ove prostore od svakog onoga ko nije lojalni pristalicaSNSD\nOGROMNA BOGATSTVA U OVAKVOJ NE UREĐENOJ DRŽAVI SU STEČENA BAŠ PREKO OVE USTANOVE RAZNORAZNIM USLUGAMA I LAŽNIM PAPIRIMA KOJI SE SREĐUJU TRIDESET GODINA I TO JA TEBI TI MENI RODBINSKIM,STRANAČKIM I KUMOVSKIM VEZAMA.OVOME NEMA KRAJA BEZ KORJENITIH PROMJENA I UDARA PO DŽEPU.TOLIKO SU GADLJIVI I PREPOZNATLJIVI DA IM NI VJERA NI BOG NE MOŽE POMOĆI.\nPogledati izveštaje šta su uradili za 10 godina iz desetogodišnjeg plana premjera i uspostave jedinstvene evidenicije o nekretninama, ili godišnje planove koji se redovno ne izvršavaju, a tzv. Vlada ih usvaja redovno. Osim što neviđeno peru milonske iznose, knjiže državno na tajkune kroz izlaganje premjera. Tako je Deurić sebi uknjižio 100 duluma državne šume u Han Pijesku sa Žarkom Petkovićem šumskim geometrom i Vladom geometrom kao članom komisije. Napravio je i Hotel u H. Pijesku taj Kum Z.K. mafije.\nViđaj ovoga glavonje,slika govori 1000 riječi...fujjj\nsubota, 21.05.2022 | 19:52\nsubota, 21.05.2022 | 17:33\nDnevnik 2 21.05.2022.\nsubota, 21.05.2022 | 17:03\nsubota, 21.05.2022 | 14:52\nSutra bez struje oko 8.000 potrošača u Ugljeviku\nsubota, 21.05.2022 | 14:36\nsubota, 21.05.2022 | 12:45\nSNSD-SDA-HDZ bi da vrijeme stane i zato blokiraju izbore\nsubota, 21.05.2022 | 12:01


Ženi se Nadal, a gostima je zabranio JEDNU STVAR: Ko uradi OVO morat će da plati OGROMNU KAZNU! | Novi.ba\nVIC DANA: Mujo krenuo na posao, kad zazvoni telefon "Svekar poludi kad vidi da ne nosim grudnjak..."\nŽeni se Nadal, a gostima je zabranio JEDNU STVAR: Ko uradi OVO morat će da plati OGROMNU KAZNU!\nObjavljeno:19.10.2019 - 11:51\nVjenčanje tenisera Rafaela Nadala i njegove dugogodišnje ljubavi Marije Fransiske Pereljo, koja ne voli da se eksponira u javnosti, trenutno tema broj jedan u svijetu.\nVjenčanje koje će početi danas oko 11 časova intrigira svjetske medije jer svi čekaju ko će se pojaviti, ko neće doći na vjenčanje i da li će ispoštovati pravila koje ovaj događaj nameće.\nVjenčanje koje se procjenjuje na 40.000 eura, jer lokacija koju su mladenci izabrali "La Fortaleza" iziskuje da izdvoje veliki novac za jedan dan, okupiće veliki broj poznatih ličnosti, piše "Žena blic".\nMeđu zvanicama koje su potvrdile svoj dolazak je Enrige Iglesijas, prenosi špansko izdanje magazina "Hello". Nagađa se da Pike i Šakira neće doći zbog obaveza i prisustvo još nekoliko poznatih gostiju je pod velom tajne.\nNa vjenčanju je zabranjeno da se koriste telefoni i snimanje uz pomoć drona. Oni koji prekrše pravilo biće kažnjeni novčanom kaznom od 30.000 do 50.000 eura. Tvrđava "La Fortaleza" na Majorki na kojoj će se održati vjenčanje ima sopstveno policijsko obezbeđenje koje će nadgledati događaj i voditi računa da se pravila i ugled lokacije ne ukaljaju.\n"Zove mene cura da dođem na večeru i upoznam njene"\nLJUDI GLEDAJU I NE MOGU VJEROVATI: U javnosti procurio Vučićev index, pogledajte s kojim prosjekom je završio Pravni fakultet\nVEČERAS PRED SPAVANJE ISPUSTITE ČAŠU IZ RUKE: Nećete vjerovati šta će vam se dogoditi!\nVIC DANA: Mira se vratila iz shoppinga i zatekla muža u krevetu\n'Čovjeka su žena i djeca ostavili prije 10 godina..'\nJavila se šefici da joj javi da joj je brat preminuo, a dobila je odgovor o kojem sad priča cijeli region: Zar je ovo moguće\nON DOLAZI DA VJENČA VELJKA I BOGDANU: CECA za svadbu decenije izdvojila 120.000 EURA, A TEK KAD VIDITE BROJ GOSTIJU! NEMOGUĆE!\nSVADBENA TORTA VELJKA I BOGDANE TEŠKA JE 70 KILOGRAMA, UNOSE JE IZ DIJELOVA: Ovo Srbija još nije vidjela, JEDAN DETALJ JE SVE RASPAMETIO (FOTO)


Pješačka tura "Stazom zdravlja" - Orjen\nPješačka tura „Stazom zdravlja“\n14. oktobra 2020.15. oktobra 2020.3 Likes0 Comments\nPovodom “Svjetskog dana pješačenja” pozivamo sve ljubitelje prirode da nam se pridruže na pješačkoj turi „Stazom zdravlja“ na Vrbanju u nedelju 18.10.2020. godine.\nOkupljanje je kod informativno edukativnog centra Agencije za razvoj i zaštitu Orjena na VRBANJU u 09:00 časova gdje će za sve učesnike biti poslužen topao planinski čaj.\nNa sljedećem linku možete vidjeti uputstva kako doći do Informativno edukativnog centra na Vrbanju:\nhttps://www.google.com/maps/dir/42.455113,18.5584142/42.5515172,18.5062274/@42.4940347,18.4928922,12z . Prevoz je u sopstvenom aranžmanu.\nStaza je smještena u okviru Parka prirode u predjelu Žukovice i Vučjeg dola. Dio staze vodi kroz ambijentalno raznoliki šumoviti predio i zaravan, a pokazuje i pitomi dio krševitog Orjena. Tura je planirano da traje četiri sata, a nakon toga će biti priređen doček, opet uz planinski čaj kod infornativno edikativnog centra. Staza je dužine 8,4 km, a postiže se visinska razlika od 150 m uspona i isto toliko spusta.\nInformacije i prijave na telefon 067 933 993. Sve učesnike podsjećamo da je obavezno poštovanje mjera nacionalnog koordinacionog tijela. Vidimo se na Orjenu\nPrevious7 oktobar, Dan zaštite DinaridaNextPOVODOM DANA DINARIDA PREDSTAVLJEN PLAN UPRAVLJANJA ORJENOM


Apartmani Avra, Pefkohori - Amos Travel\nApartmani Avra, Pefkohori\nApartmani Avra predstavljaju dobar izbor za porodični odmor za leto 2020. godine.\n*Agencija nije odgovorna u slučaju slabog protoka ili nestanka signala usled tehničkih problema grčkih operatera.\nCene su izražene u evrima po apartmanu/studiju za 7/10/15 noćenja bez prevoza\n– Smeštaj u odabranoj vili na bazi najma studija / apartmana za 7 / 10 / 15 noćenja.


Nataša, Ćazim – Ćazim, Nataša !? : Crveni tepih\nNataša, Ćazim – Ćazim, Nataša !?\nProšle su tek tri nedelje otkako je Nataša Bekvalac ostavila Ćazima Osmanija, a priče da ju je on već preboleo padaju u vodu. Kako Kurir saznaje, ovaj albanski biznismen, poznatiji kao Feliks, trenutno pokušava da osvoji još jednu Srpkinju, i to devojku koja živi nadomak Novog Sada, samo da bi Natu napravio ljubomornom i ponovo privukao njenu pažnju.\nDvadesetdvogodišnja manekenka čiji su inicijali U. M. (ime i prezime poznati redakciji) nije još postala poznata javnosti, ali po svemu sudeći za to ima velike šanse. Da li profesionalno ili zbog „ljubavnog trougla“, tek ćemo videti.\n- Ćazim zna da Nataša poznaje tu devojku i da će sve informacije vrlo brzo stizati do nje. Ali igra na pogrešnu kartu, jer nju to ne dotiče. Da je uradio bilo šta drugo, pa ajde – kaže za Kurir prijateljica sada već bivšeg para.\nNataša za to vreme uživa u Budimpešti sa ćerkom Hanom i u tamošnjem luksuznom hotelu dane provodi uglavnom u akva-parku. Na pitanje da li je upoznata sa Ćazimovim „poduhvatom“, samo se nasmejala:\n- Ha, ha, ha, a ko je Ćazim?!\nPokušali smo da se čujemo i sa manekenkom, ali nismo bili sreće da nam se javi na broj koji imamo.


Priča oko verovatno najpoznatijeg kombi modela koji se u različitim karoserijskim verzijama uspešno snašao u mnogim komercijalnim poslovima počela je martu 1950. godine, a Transporter koji je došao do svoje šeste generacije je nakon 70 godina službe plasiran u više od 13 miliona primeraka širom sveta.\nModel prve generacije (T1) pokretao je pozadi smešteni vazduhom hlađeni boxer motor koji je VW ugrađivao i u legendarnu „Bubu“, a višenamenski kombi čija nosivost je iznosila 750 kilograma do 1967. godine je kupilo oko 1,9 miliona kupaca.\nMotor u Transporteru već odavno više nije iznad zadnje osovine, a aktuelna generacija (T6.1) predstavljena je prošle godine. U šarolikoj ponudi za svoj besmrtni kombi VW nudi i putničku verziju (Multivan) s dvobojnom karoserijom koja bi trebalo da asocira na rešenja viđena na prvoj generaciji.


Problemi sa zaustavljanjem izlivanja nafte\nNaftna mrlja u Meksičkom zalivu nekontrolisano nastavlja da se širi posle neuspelih pokušaja inženjera naftne kompanije "Britiš petroleum" da zapuše pukotinu nastalu posle eksplozije naftne platforme, iz koje već tri nedelje ističe blizu 800 hiljada litara sirove nafte dnevno.\nAmerički predsednik Barak Obama danas se sastao sa članovima Kabineta kako bi razmotrio planove za zaustavljanje izlivanja nafte i uverio se da se za to koriste sva raspoloživa sredstva.\nSve nade kompanije "BP" da će konstrukcija visine četvorospratnice i težine 100 tona uspeti da zaustavi izlivanje nafte u Meksički zaliv, potonule su u vodu tokom vikenda. Pošto je eksperiment propao, kompanija je pokušala drugačiji, manje uobičajen pristup problemu.\n“Sakupiće otpatke, isečene gume, loptice za golf i slične stvari koje će pod jakim pritiskom da ubace u zaštitnu cev da bi je zapušili i zaustavili curenje nafte", kaže admiral američke obalske straže", Tad Alen.\nOtpad bi se ubacio u veliki metalni cilindar težine oko 400 hiljada kilograma, koji je deo sistema za prikupljanje nafte na vrhu čelične konstrukcije, čime bi se sprečilo izlivanje u slučaju eksplozije.\nMedjutim, za to će biti potrebne nedelje, pri čemu takav zahvat nikada nije obavljen na toj dubini.\nInženjeri smatraju da pokrivanje pukotine metalnom konstrukcijom nije uspelo zato što je usled ekstremnog pritiska došlo do formiranja kristalaste materije nalik na čestice leda, koja je zapušila ventile i onemogućila protok nafte ka površini.\nJuče su na plažama na ostrvu Dofin u blizini obale Alabame primećene kuglice katrana, koje se analiziraju da bi se utvrdilio da li potiču od izlivene nafte. Lokalno stanovništvo medjutim ne čeka rezultate istrage i počinje da pravi peščane nasipe kako bi se zaštitili objekti na obali. Za ribolovce nema jednostavne zaštite.\n“Baksuzna reč u našoj kući koju smo čuli više nego što smo hteli, bila je Katrina. Od sada će druga takva reč biti 'Britiš petroleum' ", priča ribolovac, Džordž Roig.\nNaftna kompanija "BP" je saopštila da je ova nesreća već košta oko 350 miliona dolara, a bez blagovremenog rešenja za zaustavljanje izlivanja nafte, ta brojka bi lako mogla da skoči na nekoliko milijardi.\nAmerički Sekretarijat za odbranu je danas objavio snimak na kojem se vidi letelica tipa C-130 koja zaprašuje površinu naftne mrlje hemikalijama koje bi trebalo da rastvore naftu u vodi.\nAli kako prolazi vreme bez uspešnog rešenja za zaustavljanje izlivanja nafte koja uništava ekosistem, sve je izvesnije da bi ovo moglo da postane najgora ekološka katastrofa u Americi proteklih decenija.


KIN: Piksi slavi Zahavija! | BN\nKIN: Piksi slavi Zahavija!\nPaulinjo het-trikom okrenuo Daljen. Tri pobede domaćina u kineskoj Superligi.\nFudbal 16.07.2019 | 18:46\nGostujući timovi danas nisu imali šanse. Ruku na srce, svi su uspeli da dođu bar do jednog gola i to svi već nakon prvih 45 minuta igre, te time malo zakomplikuju situaciju na terenu, ali to je bilo sve. Protiv domaćina se danas jednostavno nije moglo.\nU prvom duelu dana, Guangdžou R&F koji sa klupe predvodi naš Dragan Stojković-Piksi sa uspeo je da savlada Tjenđin Tedu i tako se probije u gornji deo tabele u kineskom šampionatu, 2:1.\nSve je počelo kao iz snova.Već u osmom minutu, Fan Jang je iz vida „ispustio“ Erana Zahavija, a kada ga je sustigao, mogao je samo da ga obori u kaznenom prostoru. Sudija je bio blag i nije se odlučio da ga isključi, već mu je dodelio samo žuti karton uz jedanaesterac za domaćina. Lopti je prišao igrač nad kojim je penal i skrivljen. I bio je uspešan. Eran Zahavi nije imao problema da savlada golmana Tjenđin Tede za 1:0.\nVodstvo nije dugo potrajalo. Na drugoj kontri je samo nekih desetak minuta kasnije viđena veoma lepa akcija gostujuće ekipe. Lako su fudbaleri Tjenđin Tede probili po desnoj strani terena, lopta je došla do Kaimu Ženga, koji je šutirao po zemlji dijagonalno i izjednačio rezultat.\nTu nije bio kraj golovima u prvom delu igre. Mnogo je bolje igrao Piksijev tim i vrlo brzo je ta inicijativa krunisana novim pogotkom. Strelac je ponovo bio Eran Zahavi, mada se može reći da je pola posla odradio Je Čungi odličnim pasom.\nGolova u nastavku utakmice nije bilo, ali su se zato dobro dobro ispromašivali i jedni i drugi. Ruku na srce, mnogo bolje šanse viđene su ispred gola Tjenđin Tede i pravo je čudo kako dim Dejana Stojkovićanije trijumfovao ubedljivijim rezultatom.\nIzuzetno interesantan duel odigrao je i „drugi“ Guangdžou protiv Daljena. Evergrande je dopustio gostima da dođe do prednosti, a potom ih je surovo dokrajčio.\nPrvi gol pao je nakon kornera. Lopta je prvo pala na glavu Žu Ksjaojanga, koji ju je na drugoj stativi spustio na nogu Kin Šengu, a ovaj potom nije imao previše problema da savlada golmana domaće ekipe.\nTada na scenu stupa Paulinjo. U 27. minutu odlično je ispratio akciju njegove ekipe i u pravo vreme istrčao u prazan prostor i potom matirao golmana Daljena za izjednačenje. Rezultatom 1:1 otišlo se i na veliki odmor.\nNapadi i jedne i druge ekipe ređali su se jedan za drugim i po povratku sa pauze. Pravo je čudo što sve do 83. minuta nismo videli novi pogodak. Par puta se do tada zatresao okvir gola, a golmani Evergrandea i Daljena danas su zaista bili na vrhunskom nivou.\nIpak, sedam minuta pred kraj utakmice viđena je velika „brljotina“ odbrane gostujuće ekipe. Paulinjo se bukvalno prišunjao sa leđa jednom od igrača Daljena, preoteo mu loptu i prosledio je u mrežu za veliko slavlje na stadionu.\nNovi gol Evergrandea viđen je na početku nadoknade vremena. Promešali su odbranu Elkeson i Paulinjosjajnim duplim pasom, a na kraju je potonji bio taj koji je došao do pogotka i het-trika na ovoj utakmici.\nA do kraja utakmice bilo je taman toliko vremena da se i Elkeson upiše u strelce. Viđena je nova konfuzija u odbrambenoj liniji Daljen Jifanga i fudbaleri gostujuće ekipi su bili gotovo nemi posmatrači odlične akcije koju su organizovali igrači Evergrandea. Na kraju, Brazilac je stavio tačku i postavio konačan rezultat, 4:1.\nZanimljivo je bilo i na poslednjoj utakmici, na kojoj je Šangaj Šenhua dočekao Henan. Već u prvom poluvremenu imali smo priliku da vidimo čak četiri gola, promašen penal i direktan crveni karton, pa prisutni gledaoci na stadionu nisu mogli da žale zbog odluke da ovaj meč pogledaju uživo.\nDo vodstva su prvi došli domaćini preko Kim Šin-Voka u 17. minutu, a već u 36. minutu na semaforu je stajalo 2:0. Han Ksuan je skrivio penal i zaradio direktan crveni karton, a loptu je preuzeo ĐovaniMoreno. Inicijalni udarac je promašio, ali je do gola došao nakon odbitka.\nDelovalo je da će Šangaj bez problema uspeti da sačuva prednost. Uz sasvim solidnih 2:0 imali su i igrača više, ali to očigledno nije mnogo uzdrmalo fudbalere Henana. U nadoknadi vremena, Karanga je uspeo da dođe do dva gola i time u potpunosti šokira igrače i navijače domaćeg tima.\nU nastavku, Henan ipak nije izdržao i morao je da pruži ruku boljem rivalu danas. Čong Žen je u 64. minutu postigao pogodak i postavio konačnih 3:2.\nKINA 1 – 18. KOLO\nGuangdžou R&F - Tjenđin Teda 2:1 (2:1)\nŠangaj Šenhua - Henan 3:2 (2:2)\nGuangdžou Evergrande - Daljen Jifang 4:1 (1:1)


Kopaonik skijališta - Kopaonik smeštaj - planina Kopaonik\nKreirano: среда, 09 децембра 2015 19:57\nPoslednja izmena: петак, 25 децембра 2015 22:12\nKada stignete na zimovanje na Kopaonik skijališta su verovatno prva mesta koja obiđete ili o kojima se raspitate, posebno ukoliko ste strastveni skijaš. Velika prednost skijališta na Kopaoniku jeste i ta što su ona povezana dobro razrađenim sistemom žičara i ski liftova, tako da bez ikakvih problema možete da stignete do izabranog skijališta i da celog dana uživate u spuštanju niz padine Kopaonika.\nPlanina Kopaonik jeste veoma poznato turističko mesto, koje posećuje veliki broj turista iz Srbije i regiona, a jedan od osnovnih razloga jeste činjenica da na Kopaoniku postoji veliki broj skijališta, koja su potpuno opremljena za pravo uživanje u ovom zimskom sportu. Skijališta na Kopaoniku mogu posetiti svi turisti, bez obzira na nivo poznavanja ovog sporta, tako da u skijanju mogu uživati i početnici i pravi profesionalci, a sve staze su jasno obeležene i prilagođene različitom nivou znanja i poznavanja ovog sporta. Ono po čemu je Kopaonik posebno poznat jeste da na ovoj planini danas postoji preko 62 kilometra skijališta, ski staza i ski puteva, kojima se skijaši mogu kretati i uživati u ovom sportu. Bez obzira da li volite alpsko ili nordijsko skijanje, na Kopaoniku ćete naći svoje omiljeno skijalište.\nOno što je svakako važno napomenuti jeste da su skoro sva skijališta na Kopaoniku povezana sistemom za veštačko osneživanje, tako da i ukoliko nema dovoljno snega, možete bez problema skijati, a takođe to znači i da skijaška sezona može trajati i duže od predviđene, jer veštački sneg na skijalištima na Kopaoniku može u potpunosti da zameni pravi i pruži identičan ugođaj.\nJoš jedna posebnost Kopaonika jeste i činjenica da je otvoren snow park, koji je prava posebnost ovog dela Srbije i veoma je značajan za organizaciju mnogih takmičenja, kako domaćeg, tako i internacionalnog karaktera. Tako da više izgovora nema, rešite da ove godine za zimovanje vaša destinacija bude Kopaonik skijališta vas očekuju sa velikim nestrpljenjem, jer verujemo da ćete na Kopaoniku na pravi način uživati u skijanju, da ćete ovaj sport zavoleti kao nikada pre i da ćete narednih godina dolaziti ovde da još samo malo uživate u ovim divnim skijalištima, koja su kao stvorena za vas.\nKopaonik je spreman za novu zimsku sezonu i nove radosti na snegu, a jedino što vi treba da uradite jeste da se spakujete i krenete na put u pravcu Kopaonika, krenete u novu avanturu koja vas čeka na padinama ove divne srebrne planine. Skijališta Kopaonika su spremna i otvorena za sve vas, dođite i zauzmite svoja mesta.


52. Bitef od 13 do 22. septembra: Rekvijem za život - Bizlife.rs\n15:01 Beograd, 30.07.2018.\nPedeset drugo izdanje Bitefa održaće se u Beogradu, od 13. do 22. septembra. Ovogodišnja selekcija festivala u Beograd dovodi i različite oblike muzičkog pozorišta, kao što je predstava Rekvijem za L. u režiji proslavljenog koreografa Alena Platela.\nPo rečima umetničkog direktora Bitefa, Ivana Medenice, dramaturgija festivala čiji je slogan Svet bez ljudi završava se, logično, rekvijemom. Reč je o velikoj međunarodnoj koprodukciji Rekvijem za L., koja će u Sava Centru, 22. septembra, svečano zatvoriti 52. Bitef. Osnova ove muzičke predstave je Mocartov Rekvijem, prožet afričkim pogrebnim pesmama. Cela predstava, sve sa video-radom koji prikazuje jednu belu gospođu na samrti, asocira na multikulturalan pogrebni obred, čija je intonacija izrazito nežna, intimistička. Ipak, u dramaturgiji festivala, a imajući u vidu to da ovu koncert-predstavu izvodi ansambl sastavljen skoro samo od Afrikanaca, Rekvijem za L. poprima i društvenu, političku konotaciju. On postaje „crno opelo za beli svet“.\nOve godine, Bitef tim odlučio je da lansira promo kampanju BITEF EARLY BIRDS (Bitef ranoranioci) tokom koje će ulaznice za ovu predstavu moći da se nabave po promotivnim cenama od 1.200 i 1.800 dinara. Promo kampanja traje od 2. jula do 12. avgusta, a ulaznice se mogu kupiti na blagajni Sava Centra i na svim ovlašćenim prodajnim mestima EVENTIMA u Srbiji.\nNakon završetka promo akcije, ulaznice za predstavu Rekvijem za L,. od 13. avgusta će se prodavati po redovnoj ceni od 1.700 i 2.500 dinara.


Završila Filozofski fakultet u Beogradu, odsek Istorija umetnosti, 1987. godine. Diplomirala sa temom "Arhitektura Zrenjanina u XIX veku". Radi na poslovima muzejskog pedagoga od 1996. godine, posle šest godina rada u prosveti. Stručni ispit u prosveti položila 1990, a zvanje kustosa stekla 1998. godine radom na temu "Likovna zbirka Narodnog muzeja u Zrenjaninu". Od 2008. godine je koordinator Pedagoško-informativne službe. Član je Muzejskog društva Srbije.\n2004 – "Priča o zavičaju – muzej u koferu" (koautor sa Oliverom Skoko)\n2011/2012. – „Uradi sam vodič kroz stalnu postavku“ (autor). Projekat je podržalo Ministarstvo kulture, informisanja i informacionog društva Republike Srbije.\n2015. – „Prezentacija stalne postavke Narodnog muzeja Zrenjanin – Muzej u koferu“\nOd 2005. godine, kada je Pedagoška služba kadrovski proširena stvoreni su uslovi da kustos-pedagog planira i sprovodi kreativne, edukativne i zabavne programe za različite uzraste i ciljne grupe posetilaca. Nastali radovi su prezentovani kroz izložbe zbirnog naziva „Odjeci“. Do sada su sprovedeni sledeći sadržaji:\n2005. – "Još jedan iz čudesnog sveta" (autor, radionica i izložba)\n"Sto lica stolica" (autor, radionica i izložba)\n2006. – "Moj pauk,bezopasan i lep" (autor, radionica i izložba)\n"Bašta Jovana Subotića" (autor, radionica i izložba)\n"Maštalište 71" (organizacija i postavka izložbe )\n"Moj drug i ja" (autor izložbe)\n"Dani Evropske baštine 2006." (autor, prezentacija video stvaralaštva mladih na temu drveta i organizacija i postavka izložbe fotografija Nataše Đorđević )\n2007. – "Crno, belo i šareno – škole crtanja i slikanja za decu i mlade u Zrenjaninu" (autor izložbe, plakata i pratećeg kataloga)\n"Sove i sove" (autor izložbe)\nInternet izložba "Lepršavi svet leptira" (autor prezentacije)\n"Kad porastem biću Leonardo" (koautor, radionica i izložba, autor pratećeg kataloga)\nOrigami – umetnost Dalekog istoka (autor, radionica)\n2008. – Izložba fotografija na temu dečjih prava VelikiMali (autor plakata i postavke i organizator izložbe)\n"Načinimo od kuće dom" (koautor, radionica i izložba, autor kataloga)\n"Moja soba iz mašte" (autor, radionica i izložba)\n"Dani Evropske baštine 2008." – "Hleba i kolača" (autor, radionica i izložba)\n2009. – Izložba fotografija „Svetinje Vojvodine “ (organizacija i postavka)\n„Dani evropske baštine 2009.“ – „Baština – podsticaj interkulturnog dijaloga“ (stručno vođenje kroz postavku)\nIzložba „Ptice“ autora Gergelj Jožefa iz Sente i Tot Lasla iz Ade (saradnik pri postavci i autor plakata)\n„Noć muzeja 2009.”, Nagradna igra „Na slovo, na slovo...“ (autor i voditelj)\n2010. – „Leptiri“ (autor, radionica i izložba)\n“Psonglavi i vesela družina“ (koautor, likovna radionica i izložba, autor plakata)\n„Noć muzeja 2010.” Igra u stalnoj postavci – (S)LIKOVNA ZAGONETKA (autor, igri je prethodila likovna radionica – izrada flajera za učesnike)\n„Šta je prvo bilo...utisak ili otisak?“( autor, likovna radionica i izložba )\n2011. – Uz izložbu „Ćilimi iz zbirke Narodnog muzeja Zrenjanin“ demonstracija tkanja Zorana i Milana Slijepčevića, samostalni rad učenika na razboju i crtanje (organizator i autor zanimanja)\nUz izložbe “Vidosava Kovačević (1889–1913): “Slikarka osobenog poteza” i „Petar Lubarda – Heroika vizije“ stručno vođenje „Kako treba sliku posmatrati“ (autor )\nMuzejska igraonica „Učionica iz prošlosti“ (autor)\n„Noć muzeja 2011.“ igraonice „Dok je mačka u muzeju, miševi kolo vode“ i „Nađi me“ (autor i voditelj)\nZavršna izložba likovnih radionica “Kreativni kutak“ i “Mazalište” Dečjeg stvaralačkog centra “Maštalište” i radova Predškolske ustanove Zrenjanin (koautor)\nIzložba radova Nenada Stanojevića (autor)\nIzložba najboljih radova sa foto-konkursa „Prijateljstvo je...“ (koautor)\n2012. – „Carstvo gljiva“ (autor, radionica )\n„Jedan dan u praistoriji“ (autor, radionica)\n„Noć muzeja 2012.“ „Svitac u noći muzeja“ (autor i voditelj, igranka pod maskama )\n"Dani Evropske baštine 2012." „Mom muzeju na poklon“ (autor, radionica i izložba)\nIzložba najboljih radova sa foto-konkursa „PerSu – izložba najsmešnijih fotografija“ (koautor)\nIzložba „Nacrtaj mi pticu – izbor radova pristiglih na istoimeni konkurs povodom dana osnovne škole Vuk Karadžić“ (izbor radova i autor postavke)\n2013. – „Staklo“ ( organizator, autor, voditelj)\n„Muzejski zabavnik“ (autor i voditelj, radionica)\n“Savremeni vez u modnom dizajnu” (organizator radionice)\n„Školice“ (autor i voditelj, muzejska igraonica)\n„Da li je baš tako lako?“ (autor i voditelj, radionica)\n„Momina linija – naša inspiracija“ (autor i voditelj, radionica)\n„Zanimljivosti iz sveta sisara koje (ni)ste znali“ (autor i voditelj, edukativna igra)\n„Nasmešite se, molim“ (autor i voditelj, radionica)\n„Otkrijte tajanstveni predmet“ (autor i voditelj, muzejska edukativna igra)\n“Noć muzeja 2013.” Radionica pustovanja vune – prezentacija rada tehnike mokrog pusta udruženja VUNAART Zrenjanin (organizator)\nIzložba “Odjeci – Jedan dan u praistoriji i Dve pasije – jedna izložba“ (izbor radova, autor postavke)\n2014. – Radionice tokom trajanja izložbe „VUNAART – harmonična igra vunenih senki“ (organizator)\n„Lutkarsko pozorište“, „Papirni teatar“, „Skice na parčićima – od sna do jave“ (autor i voditelj, radionice za različite uzraste)\n„Noć muzeja 2014.“ „Pozorište u (muzejskoj) kući“ (autor i voditelj, muzejska igraonica)\n„Hrabrica i Nebojša idu na izlet“ (autor i voditelj, prirodnjačka radionica sa temom ekologije)\n„Šta vidiš i kako tumačiš?“ (autor i voditelj, radionica)\n„Kompozicija“ (autor i voditelj, radionica)\nMozaička aktivnost „Pokaži šta znaš o Velikom ratu“ (koautor)\n"Dani Evropske baštine 2014." „Slovo po slovo, učimo nešto novo!“ (koautor, edukativni program)\nIzložba “Odjeci – od učionice do scene” ( koautor)\n2015. – „Paulinin svet u boji“ ( autor, likovna radionica)\n„Priča o guslama – ukrasi i simboli“ (autor i voditelj, likovna radionica)\n„Priča o nošnjama – cvet od zlata“ (autor i voditelj, likovna radionica)\n„Ova planeta je i moj dom“ (autor i voditelj, radionica sa temom ekologije)\n“Noć muzeja 2015.”„Najlepši kola(ž)čić u Noći muzeja“ (autor i voditelj, radionica)\n“Noć muzeja 2015.” „(U) GLEDAJ Ri TaM“ (organizator, radionica)\n"Dani Evropske baštine 2015." “Bili jednom zlatarka i ćurčija…” (autor i voditelj, radionica)\nIzložba “Izbor dečjih radova iz radionica od 2005. do 2014. godine” (koautor)\n"Zavičajno obeležje muzeja", Zavičajac br.3, Zrenjanin, 2000.\n"Sreski načelnik, lovac i pustolov" (povodom tematske izložbe o životu Emila Talijana), Zavičajac mart–jun, Zrenjanin, 2002.\nMuzejski vodič (flajer), priprema teksta, sa Oliverom Skoko, Narodni muzej Zrenjanin, 2011.\n“Narodni muzej Zrenjanin u 2015. godini” (koautor sa Sanjom Vrzić), Glasnik muzeja Banata br. 17, Pančevo, 2015.\n“Evropski put kafe radionice za decu i mlade” (koautor sa Anom Šesto), Časopis ICOM Srbija br. 4, Beograd, 2014.\nSeminar "Muzeji i publika", Beograd 2002.\nSeminar „Škola nasleđa“, Beograd 2011.\nSeminar „Škola nasleđa“, Beograd 2013.\nSubotom 8:30-12:30 časova


Frankfurter Allgemeine: Audi i Porsche spremaju ponudu koju timovi neće moći da odbiju? – Pole Position\nobjavljeno 14. Jan 2022. u 10:59 am\nIz Nemačke dolaze dosta pozitivne vesti na račun ova dve kompanije.\nVolkswagen Grupa planira da preko dva svoja velika brenda uđe u Formulu 1 ali za sada nema još zvanične potvrde. Razlog tome su izmenjeni propisi oko konfiguracije motora za 2026. koji neće sadržati MGU-H komponentu a na osnovu ovoga Audi je već poslao pismo FIA-i da je zadovoljan ovom odlukom.\nPrema navodima Frankfurter Allgemeinera Audi i Porsche su već odlučili da dolaze u Formulu 1 pa tako na gridu traže nove partnere. Zbog toga sve se više spominje da je baš Audi ponudio saradnju McLarenu na šta se ovaj tim ogradio saopštenjem ali nije demnatovao ovu informaciju dok bi Porsche trebalo da radi sa Red Bullom. Svima je poznato da je tim iz Milton Kinsa sagradio fabriku za agregate u kojoj će se sklapati motori koji će tim samostalno razvijati a u prvom mahu pomagaćem im i Honda.\nInače, Audi je u proteklih par nedelja povezivan sa McLarenom i Williamsom, dok je sa druge strane Porsche dovođen u vezu sa Red Bullom, AlphaTaurijem i Haasom.\nKljučni pojmovi:AudiF1Formula 1Porsche\nFIA potvrdila da je započela istragu povodom VN Abu Dabija\nBritanski mediji: Red Bull nije potrošio puno novca na razvoj bolida\nStroll priznao da postoje razgovori između Aston Martina i Audija\nNikola Nedeljković5, May 2022


Cijene nafte vraćene na prošlomjesečni nivo - Klix.ba\nCijene nafte vraćene na prošlomjesečni nivo\n9.9.2015. u 08:18\nCijena sirove nafte na evropskom tržištu danas je dostigla nivo koji je posljednji put zabilježen 12. augusta.\nCijena od 49,5 dolara po barelu Brent nafte vladala je na berzama od 2. do 12. augusta ove godine. Riječ je o cijeni koja je zabilježena tik prije posljednjeg naglog pada cijena koji je kulminirao 24. augusta.\nBio je to tzv. Crni ponedjeljak koji je nastao mini krahom kineskih berzi, a koje su ubrzo ispratile evrospke i američke berze. Na sreću, u naredna 24 sata situacija se poboljšala, nakon čega je došlo do posljedičnog skoka cijena nafte za više od 10 posto.\nTa se cijena jutros nalazi na srednjoj vrijednosti sirove nafte koja u posljednjih 10 dana oscilira u rasponu od 5 do 6 dolara po barelu. Isti scenarij se dešava i na američkom tržištu gdje se njihov WTI također nalazi na cijeni posljednji put zabilježenoj 5. augusta, također pred posljednji dramatični pad cijena u SAD-u.\nKineska kompanija gradi Termoelektranu Gacko 2\n09.09.2015. u 12:30\nDanas ključni sastanak o izvozu mlijeka: Da li će EU odbaciti žalbu Hrvatske?\n09.09.2015. u 07:36


Konkurs za izlaganje u Savremenoj galeriji Zrenjanin ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nKonkurs za izlaganje u Savremenoj galeriji Zrenjanin\n2.9.16 izlozbe, konkursi, umetnost No comments\nSavremena galerija Zrenjanin raspisuje konkurs za samostalnu izložbu, autorsku izložbu, predavanja/promocije, iz svih oblasti vizuelne umetnosti za 2017. godinu. Izložba/projekat mora biti premijerno prikazan u Savremenoj galeriji Zrenjanin.\nNa konkurs poslati (preporučljivo u elektronskoj formi):\nvizuelnu dokumentaciju projekta - najmanje 5 fotografija u JPG formatu\nspisak neophodne opreme za tehničku realizaciju izložbe/projekta\nKonkurs je otvoren od 1. do 30. septembra 2016. godine.\nMaterijal slati na adresu: Savremena galerija Zrenjanin\nili na e-mail: konkurs.galerijazr@gmail.com\nNaknadno donete prijave neće biti uzete u razmatranje. Rezultati će biti poznati najkasnije do 1. decembra tekuće godine. Konkursni materijal se ne vraća.\nViše informacija na telefon 023 561 775\nOsoba za kontakt: Sunčica Lambić-Fenjčev, kustoskinja Savremene galerije Zrenjanin


POČETNA REKREATIVNA NAUTIKA PORTO Montenegro na Sajmu nekretnina i investicija u Abu Dabiju\nObjavljeno petak, 28 Oktobar 2016 14:33\nNa Sajmu, tokom tri dana, izlaže 132 kompanije iz više od 25 zemalja, a Porto Montenegro se prvi put predstavlja sa izložbenim prostorom na ovom prestižnom događaju orjentisanom ka investicijama u nekretnine širom svijeta. Porto Montenegro, sa hotelom Regent Porto Montenegro, jedini je projekat sa Balkana koji se ove godine predstavlja klijentima iz Abu Dabija i čitavih Emirata.\nOvaj sajamski nastup kompanije Adriaic Marinas odlična je komunikacijska platforma za još jedno predstavljanje stambenih kapaciteta tivatskog nautičkog naselja, posebno kada je u pitanju izgradnja novog objekta Regent Pool Club rezidencije, čiji se završetak radova očekuje početkom ljeta sljedeće godine, kazala je Milena Bojanić, marketing menadžer za rezidencije u naselju Porto Montenegro.\nVeć tokom prvog dana Sajma u Abu Dabiju ostvarili smo odlične kontakte, koji nam omogućavaju dalje umrežavanje sa brojnim poslovnim subjektima, ali i direktnu prezentaciju klijentima iz Emirata, istakao je PR menadžer Porto Montenegra Danilo Kalezić.\nUkoliko želite vanredno steći srednjoškolsko pomorsko obrazovanje ili Vam je potrebno polaganje specijalizovanih pomorskih kurseva pogledajte ponudu Otvorenog učilišta ''Libar''. Detalje saznajte OVDJE, ili na Fb stranici https://www.facebook.com/Uciliste.Libar\nZa sajam je akreditovano više desetina medija iz Emirata koji se isključivo bave nekretninama, finansijama i investicijama, bili su izuzetno zainteresovani da čuju više o Crnoj Gori kao o novoj destinaciji. Posebnu prednost imaćemo nakon otvaranja avio linije Dubai – Crna Gora koju kompanija flydubai planira za sljedeću godinu.\nBogati kupci iz Ujedinjenih Arapskih Emirata pridružuju se ovih dana hiljadama posjetilaca i gostiju koji dolaze da čuju više od najfinijoj ponudi nekretina u svijetu. Prednost pozicioniranja Crne Gore kao nove destinacije za UAE jeste dobra avio povezanost, izuzetne prirodne ljepote, kao i činjenica da građanima Emirata nije potrebna viza za ulazak u Crnu Goru.\nUKRCAJ!!! PREGLED slobodnih pozicija za ukrcaj agencija Sikimić Marine, DGS i Montenegroletter. Više saznajte OVDJE.\nSajam nekretnina i investicija IREIS ima za cilj da okupi lidere u poslovanju nekretninama, odnosno privatne i državne investitore sa Bliskog istoka, Evrope, Azije i Pacifika.


Za roditelje koji ne vakcinišu decu, ministar prosvete najavio čak i "IZUZEĆE IZ PORODICE" - Bor GRAD INFO\nZa roditelje koji ne vakcinišu decu, ministar prosvete najavio čak i „IZUZEĆE IZ PORODICE“\nurednik\t апр 7, 2019 470 0\nSvi budući prvaci moraće da prime vakcine pre polazak u školu, odnosno do 1. septembra, a potvrda o tome je obavezna, najavio je Mladen Šarčević, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nOn je rekao da „država uopšte neće biti blagonaklona prema roditeljima koji se ogluše o ovu obavezu i oni će snositi sankcije“.\n– Među njima je i ona krajnja – izuzeće iz porodice. Ministarstvo prosvete insistira na vakcinisanju dece i daje rok do 1. septembra svim roditeljima koji to nisu do sada učinili – rekao je Šarčević gostujući u Radio Beogradu.\nPOČINJE UPIS ĐAKA PRVAKA – NEVAKCINISANA DECA NEĆE MOĆI U ŠKOLU!\n– Postoje opštine koje su se sa 20.000 stanovnika stopile na dvostruko manje, imaju 10 isturenih odeljenja sa po pet, šest đaka, koji će ostati u svojim zgradama, nećemo nijednog od njih navoditi da putuju 20 kilometara do škole. Ali ima i škola koje sa toliko učenika imaju direktora, sekretara i još osoblja – kaže on i dodaje da je u tom slučaju naveća bojazan za radna mesta.\n„Na taj način selo će oživeti na drugačiji način, a mladi u njemu dobiti priliku za zaposlenje“ – objašnjava Šarčević.\n„Mladi prosvetni radnici, većinom žene, imaju status na privremenim i povremenim poslovima. Insistiram da se zabrana ukine prvo u prosveti, jer to neće koštati državu ništa, ostaje isti broj radnih mesta, a samo se menja status zaposlenih“ – ističe Šarčević.\nMLADEN ŠARČEVIĆprvi razredUPISupis u prvi razred


Home \_ LOKALNA UPRAVA \_ Javna preduzeća i ustanove \_ Dnevni centar za djecu sa smetnjama u razvoju i osobe sa invaliditetom\nJU Dnevni centar za djecu sa smetnjama u razvoju i osobe sa invaliditetom Nikšić počeo je sa radom 15.06.2010. godine. Osnovni cilj ovakvih servisa je deinstitucionalizacija ovih ciljnih grupa, prevashodno da se zadrže u porodičnom okruženju.\ndnevni boravak djece sa smetnjama u razvoju i OSI;\nosmočasovnu njegu djece i OSI, elementarna rehabilitacija;\nprevoz za korisnike u sektoru “B” u skladu sa mogućnostima.\nU septembru 2017. godine u saradnji Ministarstva rada i socijalnog staranja i Opštine Nikšić djelatnost naše ustanove je proširena na socijalnu zaštitu lica sa invaliditetom iznad 27 godina, koja će se realizovati u prostorijama sektora “B” u naselju Duklo, adaptiranim od strane UNDP – a u skladu sa potrebama korisnika. Otvaranjem ovoga sektora lica sa invaliditetom koja su zbog starosne granice od 27 godina izgubila korisničko pravo u Dnevnom centru, nastavljaju da budu u programu podrške života u zajednici. Takođe, u skladu sa konvencijom UN o dječijim pravima, koja predviđa zaseban boravak djece i odraslih, korisnici koji su stariji od 18 godina postepeno će prelaziti iz sektora A u sektor B.\nOd početka sa radom usluge Dnevnog centra koristi pun kapacitet korisnika.\nPostupak sticanja korisničkog prava u Dnevnom centar za sektor A (djeca do 18 godina) započinje dobijanjem Rješenja o odobravanju dnevnog smještaja (boravka) u Dnevnom centru za djecu sa smetnjama u razvoju i osobe sa invaliditetom, koje na osnovu predloga Prvostepene komisije za usmjeravanje djece sa posebnim potrebama donosi Centrar za socijalni rad za opštine Nikšić, Plužine i Šavnik.\nZa sektor B (osobe iznad 18 godina) stiče se korisničko pravo na osnovu Rješenja o odobravanju dnevnog smještaja (boravka) u Dnevnom centru za djecu sa smetnjama u razvoju i osobe sa invaliditetom, koje donosi Centar za socijalni rad za opštine Nikšić, Plužine i Šavnik.\nZa dodatne informacije posjetite:www.dnevnicentarnk.me


Jelena Lavko, desni bek naše reprezentacije, nije krila sreću posle velikog trijumfa.\n- Bila je ovo sjajna utakmica, jako je dobar osećaj pobediti takvog protivnika. Čestitam nama, čestitam Srbiji na pobedi. Bio je ovo veoma veliki trijumf za nas, pokazale smo sebi da možemo da slavimo! Pre dve nedelje sam rekla, a sada ću ponoviti - nas niko ne može da pobedi, možemo samo mi sebe - rekla je Jelena Lavko.\nNaša rukometašica je istakla šta je bio glavni adut selekcije Srbije.\n- Uvek smo se dobro nosili sa skandinavskim selekcijama, posebno sa Danskom. Čestitam svim devojkama, sve smo srećne, sada imamo nekoliko dana pauze, taman za šoping.


DOGOVOR VREDAN 1,5 MILIJARDI DOLARA Vučić u septembru sa Si Đinpingom potpisuje ekonomski paket od deset ugovora\nPredsednici Kine i Srbije Si Đinping i Aleksandar Vučić verifikovaće 18. septembra u Pekingu specijalni ekonomski paket od najmanje deset ugovora, kojim će naša država obezbediti kapitalne investicije u oblasti infrastrukture, saobraćaja, poljoprivrede, industrije i informacionih tehnologija.\nPrema našim informacijama, taj finansijski aranžman premašuje 1,5 milijardi dolara i praktično je dogovoren do tančina. Ostalo je samo da se formalizuje potpisima članova dveju delegacija, tokom dogovorene posete prvog čoveka Srbije najmnogoljudnijoj zemlji sveta. Vrednost "paketa" mogla bi značajno da se poveća, ako se kao najpovoljnija oceni ponuda "Zi Jina" za preuzimanje RTB "Bor", saznaju Novosti.\nFoto: R Prelić / Tanjug\nOvaj izuzetan poduhvat ima širi značaj od privrednog i oslanja se na ugovor o strateškom partnerstvu dveju prijateljskih zemalja i na težnju "kineskog zmaja" da se u okviru svoje proklamovane doktrine "Jedan pojas, jedan put" pozicionira u jugoistočnoj Evropi. Uz to, dokazuje i da je naša država prepoznata kao sigurna investiciona destinacija.\nŽAL HRVATA ZA INVESTICIJOM "Nova kineska ulaganja u regionu, u Zrenjaninu će proizvoditi 13 miliona guma"\nDa su Kinezi, posle spasavanja smederevske "Železare", voljni da ozbiljno ulažu u Srbiju potvrđuje i potpis na ugovor između "Šandong Linglonga" i Zrenjanina kojim se u taj deo Banata ulaže čak 994,4 miliona dolara! Tolika je naime vrednost investicije koju su najavili čelnici svetskog giganta u proizvodnji automobilskih guma, odlučni da u gradu na Begeju otvore fabriku koja će zaposliti 1.500 radnika.\nKamen temeljac se očekuje u aprilu sledeće godine, završetak radova 2025. godine. Sporazum su potpisali ministar privrede Goran Knežević i izvršni direktor "Šandong Linglonga" Feng Vang. Za izgradnju pogona grad Zrenjanin je obezbedio 136 hektara zemljišta, a Kinezi planiraju da u Srbiji godišnje proizvode 13,6 miliona guma visokih performansi.\nZanimljivo je da su investitori sa Dalekog istoka odustali od Poljske, Češke, Slovačke i izabrali našu zemlju.\nMihajlović: Sa Putinom ugovor vredan 230 miliona evra za srpsku železnicu\nMihajlović: Kina investirala pet milijardi evra u infrastrukturu Srbije, ima prostora za još veća ulaganja\nBroj građevinskih dozvola povećan za 14,4 odsto u prvom kvartalu 2018.\nZvezdan Svaka čast!\nPotpis Markovic I meni je to prvo palo na pamet.\njovan 1500 radnika puta 10.000 subvencije drzave\nUna Odlicna vest za Srbiju. Svaka cast.\nJole "Dosadio i Bogu i djavolu",a botovi rade,rade,rade,...\nШоне Постаћемо кинеска колонија.\nPIJ Jos jedan dokaz,sve na sever,jug i istok nek propadnu konacno. Beograde,Beograde sta nam radis?\nDaki Svakodnevno napreduje . Svaka cast..\nBoža Si Đinping, veliki, osvedočeni i odani prijatelj Srbije. Nove investicije, nove fabrike i nova radna mesta. Snažna podrška Kine u ovim preteškim trenucima za Srbiju.\nSasa m Nekad smo se smejali sto Kinezi rade za dolar na dan,sad mi radimo za te pare kod Kineza...kakav paradoks\nRaifaisen traži potencijalne akvizicije u Hrvatskoj\nKako organski rast neće biti dovoljan za povećanje tržišnog udela, austrijska Raijfazen banka traži potencijalne akvizicije u Hrvatskoj.\nOD NIŠA DO 22 DESTINACIJE Aerodrom u Nišu od jula uvodi nove linije\nAerodrom u Nišu od ovog leta uvodi 12 novih linija do evropskih destinacija i to avionima kompanije Er Srbija, tako da će se iz Niša leteti do ukupno 22 destinacije.\nSudeći po zaključenim kupoprodajinim ugovorima u poslednja dva meseca Srbija je postala "bojno polje" za kupovinu hotela po banjama i najatraktivnijim turističkim lokacijama. "Blic Biznis" je istraživao ko su kupci ovih ugostiteljskih objekata i koliko je država zaradila njihovom prodajom, a rezulati govore da će hotelima po banjama ubuduće rukovoditi dvadesetogodišnjaci, Kinezi, ruski biznismeni koji su hotele kupovali sa novoosnovanom firmom u Beogradu...\nKineska rudarska korporacija "Ziđin", strateški partner RTB najavila je preuzimanje njihove kompanije "Nevsun". U vlasništvu ove kanadske firme je rudnik cinka "Biša" u Eritreji, kao i istražna prava na lokalitetu "Čukaru peki", nedaleko od Bora, koje se smatra najznačajnijim resursom bakra i zlata na svetu, saznaju "Novosti".\nAMBICIOZNI PLANOVI: Čak četiri nova autoputa u 2019. godini\nSrbija od 2019. godine ulazi u novi investicioni ciklus koji podrazumeva ulaganje i početak izgradnje bar četiri nova auto-puta.\nProdaja "Komercijalne banke" sve je bliža. Rok u kome je država planirala da raspiše tender, a koji se prema nedavnim izjavama iz Ministarstva finansija kretao u periodu od 27. maja do 7. juna, sada je skraćen. Kako saznaje "Blic Biznis", tender za prodaju ove banke, čiji je država najveći pojedinačni vlasnik, planiran je za poslednju nedelju maja.\nPOKLEKLI POD PRITISKOM BRISELA Građani najbogatije evorpske države BESNI zbog novog zakona\nGase se kamere, a policajci i carinici puštaju da DROGA UĐE U ZEMLJU: Kako i uz čiju pomoć funkcionišu albanske KRIMINALNE GRUPE\nAmerika se plaši špijuniranja KINESKIH DRONOVA\nGrubeša: BiH treba da razmotri mogućnost uvođenja DOŽIVOTNOG ZATVORA\nOVO GLEDAOCI NISU VIDELI Zadrugarke gostovale kod Amidžića, a niko nije ni slutio šta su radile za vreme reklama (VIDEO)\nKako će deca rođena donacijom polnih ćelija znati da su u srodstvu i druge NEDOUMICE


IFIMES: Zaev i Zvizdić nosioci pozitivnih trendova i procesa na zapadnom Balkanu | RTV TK | Najbliži Vama!\nKontinuitet politike EU je da se upravo BiH i Makedoniji postavljaju najteži uvjeti za članstvo, iako je ovim državama najpotrebnija pomoć i podrška EU. Dok Makedonija uz snažnu podršku SAD i većeg dijela EU pokušava riješiti sporna pitanja sa susjedima, posebno sa Grčkom, u cilju ulaska u NATO i EU, Bosna i Hercegovina, tko zna po koji put, od strane EU dobiva samo verbalnu podršku, navodi se u analizi Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz Ljubljane.\n– Predsjednik Evropske komisije (EK) Jean-Claude Juncker je u svom obraćanju Evropskim parlamentu (EP), u septembru 2017.godine, naglasio podršku EU zemljama zapadnog Balkana za što brži ulazak u EU. Kao glavne favorite prioritetnog ulaska u EU je naveo Republiku Srbiju i Crnu Goru. Iako je Republika Srbija glavni pokretač političke, a samim tim i sigurnosne nestabilnosti u regionu, Jean-Claude Juncker i pored naknadne korekcije svoje izjave uz objašnjenje da su „vrata EU“ otvorena svim državama, još uvijek zastupa stav da Srbija i Crna Gora imaju određeni prioritet u redoslijedu ulaska država Zapadnog Balkana u EU, a za ostale države uvodi se tzv. regatni pristup – navodi se u analizi.\n– Dvojica političara, Zoran Zaev, predsjednik Vlade Republike Makedonije i Denis Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine nosioci su najpozitivnijih političkih trendova i procesa ne samo na zapadnom Balkanu. Obojica pokušavaju i ulažu napore, da svoje države što jače učvrste i približe EU i NATO-u – ističe se u analizi.\n– U međuvremenu, Crna Gora je 2010.godine dobila kandidatski status, Srbija 2012, Albanija 2014., a BiH je bila u blokadi od 2008-2015.godine. Dolaskom Zvizdića 2015.godine, pa zatim Zaeva u Makedoniji, u maju 2017.godine zapadni Balkan dobiva novu energiju, dobiva dvojicu lidera koji mogu i znaju stvoriti atmosferu povjerenja, međusobnog sporazumijevanja, ali i u najvećoj mjeri pronalaziti kompromise da bi Makedonija i Bosna i Hercegovina postale punopravne članice EU i NATO-a – konstatira se u analizi IFIMES-a.\n– Danas Srbija vodi sličnu politiku koju je vodio Slobodan Milošević uz jedinu promjenu, što se danas snažno oslanja na pomoć i podršku Rusije. Djelovanje i retorika političke i crkvene elite iz Srbije je identična kao krajem devedesetih godina prošlog stoljeća, ali danas nema JNA, a Srbija je, kao i Rusija, okružena državama koje pripadaju NATO-u. U takvoj situaciji kada srbijanska politika i dalje pokušava manipulirati sa Srbima izvan teritorije Srbije ugrožavajući na određene načine BiH, Makedoniju, Kosovo, Crnu Goru, pa i Hrvatsku, EU se intenzivno pokušava dodvoravati Srbiji, državi koja NATO savez smatra neprijateljskom organizacijom i agresorom – navodi se u analizi instituta iz Ljubljane.\n– Podrška demokratsko izabranim vladama i političarima iz regiona, koji iskreno podržavaju euroatlantske integracije su najbolji putokaz za EU i trebaju iskoristiti presedane koji su bili upotrijebljeni kod ulaska u EU Rumunije, Bugarske i nekih drugih država. Najave EU i predsjednika Evropske komisije Jean-Claude Junckera da će se naredno proširenje EU dogoditi 2025. godine i da će tada favorizirana Srbija i Crna Gora postati punopravne članice EU, a preostale države da će biti prepuštene neizvjesnosti i „dobroj volji“ Srbije da blokira druge države regiona na putu ka evropskim integracijama, predstavljalo bi političko i moralno posrnuće EU i još jednu historijski pogrešnu i nepravednu odluku EU, koja će imati dalekosežne posljedice na budućnost regiona i Evrope kao kontinenta – navodi se u analizi Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz Ljubljane.\nPrevious articlePojavio se superkrvavi plavi Mjesec nakon 36 godina: Fenomen na nebu koji je sve oduševio\nNext articleJusko: Benefite od akciza građani BiH će osjetiti kada počne izgradnja transportne infrastrukture


Nije bilo lepo, ni atraktivno, ali prvo mesto nema alternativu – Navijaci Srbija\nHome > Košarka > Nije bilo lepo, ni atraktivno, ali prvo mesto nema alternativu\nNije bilo šampionski, ubedljivo, niti dopadljivo, ali je na kraju delovalo sigurno. Barselona je u utakmici daleko ispod svojih objektivnih mogućnosti pronašla put do pobede nad brobenom Albom i tako napravila izvesno ključni korak u borbi za „pol poziciju“ pred start plej-ofa Evrolige – 80:67 (22:23, 23:17, 17:18, 18:9).\nEkipa iz Berlina je pune tri četvrtine držala priključak, delovalo je da bi moglo da dođe i do dramatične završnice, ali je sastav Šarunasa Jasikevičijusa na startu poslednje napravio seriju 9:0, prvi put došao do dvocifrene prednosti (69:58), potom ozbiljno zategao odbranu i otvorio put ka 23. slavlju u ovoj evroligaškoj sezoni.\nDomaćin je na kraju napravio pregu u gotovo svim segmentima igre, ikao je Alba bila nešto bolja u procentima šuta. Barselona je bila bolja u skoku, ali pre svega u organizaciji igre, gde su prednjačili Nik Kalates i Leo Vesterman. Zanimljivo, od njih dvojice se upisao samo sjajni Grk, koji je ubacio dva poena i imao 11 skokova. Sa druge strane, Francuz je imao sedam asistencija za tek osam minuta provedenih na parketu.\nDa slavlje Barselone izgleda kao rutinski odrađen posao u završnici meča pobrinuo se i sjajni Nikola Mirotić, koji je meč završio sa 26 postignutih poena i sedam skokova. Dvocifreni su bili i Pjer Oriola (13 poena), Brendon Dejvis (12) i Kajl Kjurik (10). Alba je tri četvrtine bila potpuno ravnopravna, ali na kraju nije imala nijednog igrača sa dvocifrenim brojem ubačenih poena. Najefikasniji je bio Luk Sikma sa devet.\n/Miki 23 – Holins 17/\nBaskonija – Olimpija Milano 86:69\n/Henri 19 – Panter 13/\n/Žan-Šarl 16 – Veseli 18/\n/Mirotić 26 – Luk 9/


Na sednici Skupštine opštine: Rasprave o broju zaposlenih, novcu, suficitu, deficitu, Srbima i Mađarima musicloverparadise.com\nNa sednici Skupštine opštine: Rasprave o broju zaposlenih, novcu, suficitu, deficitu, Srbima i Mađarima Featured\nNa sednici lokalnog parlamenta usvojeni su izveštaj o radu Turističke organizacije Bečej u prošloj godini, kao i program rada Turističke organizacije za 2017. godinu, a oba dokumenta je predstavio odlazeći vršilac dužnosti direktora te organizacije Goran Sadžakov. Pitanja o tome zašto se tek u oktobru usvaja program rada za tekuću godinu, postavio je Milan Bokun, ali nije dobio odgovor: „Imam utisak kao da ste pričali o izveštaju o radu, a ovde je reč o saglasnosti na program rada. Zašto imam taj utisak? Zato što je prošlo 9 meseci, a mi tek sad usvajamo ovaj program. Ovaj predlog je inače odličje neodgovornosti i sporosti vršioca vlasti. Najpre, prošla je polovina godine bez ikakvog programa i plana rada.\nPredlog programa je direktor (vršilac dužnosti direktora; prim. nov) potpisao 3.4.2017, Upravni odbor je po pitanju programa rada zasedao tek 30.5.2017, program je opštini dostavljen 12.6.2017, a samo kod budžetskog inspektora je preležao od 16.6. do dana kada je on dao mišljenje, 17.7.2017. Rok za rešavanje predmeta je 30 dana. Tada je on bio spreman za Opštinsko veće koje daje svoju saglasnost tek 25.8.2017, opet duže od mesec dana“.\nMore in this category: « Nova opštinska odluka o naknadi za zaštitu životne sredine: Lokalni namet od 2 dinara po kvadratnom metru korišćenja poslovnih zgrada i prostorija Brzopotezna sednica Skupštine opštine: Rebalans usvojen bez reči\t»


TE ''Kosovo B'' kraj ObiliÄ‡a (Foto Kim)\nŠef poslaničke grupe PDK Abeljard Tahiri je rekao da je današnja odluka RKE štetna po građane.\n"Danas je RKE donela jednu izuzetno štetnu odluku koja u velikoj meri otežava život svakog građanina. Neangažovanje vlade, nedostatak odgovarajućeg angažovanja vladine većine svakim danom dovodi do sve većeg zaoštravanja društvene situacije", rekao je on na konferenciji za novinare.\nNajavljujući vanrednu sednicu Skupštine Kosova radi glasanja o rezoluciji koja se protivi odluci RKE, Tahiri je najavio protivljenje ovoj odluci u Ustavnom sudu.\n"Neizglasavanje ove rezolucije daće više argumenata nama, kao opozicionim poslanicima, da se obratimo sudovima, počev od Upravnog odeljenja Osnovnog suda u Prištini, pa do Ustavnog suda, u slučaju da bude potrebno. Za ovo pitanje ne može se žaliti direktno Ustavnom sudu, treba da bude učinjeno putem mehanizama, odnosno administrativnog odeljenja Osnovnog suda u Prištini“, dodao je on.\nTahiri nije isključio proteste protiv odluke RKE da struja poskupi.\nOn je nazvao skandaloznim neobuhvatanje četiri opštine sa severa novim tarifama i istakao da premijer Aljbin Kurti "ima plan za sever".\n"Mislim da je to upravo ono što jasno pokazuje da Aljbin Kurti ima plan za sever. Nažalost, plan koji nije podelio sa građanima Kosova i predstavnicima građana u parlamentu. Znate, prva odluka Kurtijeve vlade je bila legalizacija upotrebe registarskih tablica koje je izdala Republika Srbija za četiri grada na severu Kosova. One su u prošlosti korišćene nelegalno, nikada nisu legalizovane odlukom Vlade Kosova i ovo je prvi put da se to dešava. Druga odluka gde Aljbin Kurti drugačije tretira sever je upravo odluka RKE", zaključio je on.\nAAK: Odluku RKE ćemo poslati Ustavnom sudu\nIz Alijanse za budućnost Kosova poručuju da su već obezbedili potpise za sazivanje vanredne sednice povodom odluke RKE o povećanju cene struje.\nŠef poslaničke grupe AAK-a Besnik Tahiri je rekao da će koristiti sve mehanizme, uključujući i Ustavni sud, da ukinu odluku o novim tarifama.\n"Razgovarali smo sa poslaničkim grupama, odnosno sa PDK i LDK. Prikupljamo potpise, imamo svoje potpise, takođe podnosimo zahtev za vanrednu sednicu. Mislimo da glasanje treba da se desi u Skupštini, na sednici. Mi, kao poslanici, smo plaćeni da stopiramo veoma štetnu odluku RKE koja je sve vreme bila usklađena sa Vladom Kosova radi nove tarife. Dakle, mi imamo potpise i radićemo da se to desi. Moramo da pokušamo iz Skupštine, jer je RKE organ Skupštine. Ako ne, koristićemo sve mehanizme, zašto ne i Ustavni sud da to zaustavimo", naglasio je Tahiri.\nRegulatorna kancelarija za energetiku odlučila je danas da poskupi električnu energiju za domaćinstva koja troše preko 800 kWh mesečno.


Novac od klirinškog duga ne trošiti za sanaciju stanja u Fondu PIO\n11.08.2017. / 16:45\nSARAJEVO – Udruženje poslodavaca Federacije BiH /FBiH/ najoštrije se protivi da 72,5 miliona dolara, koliko je od klirinškog duga pripalo FBiH, budu utrošena za saniranje Fonda penzijsko-invalidskog osiguranja /PIO/ i socijalna davanja.\n“Umjesto da se ta sredstva vrate privredi jačanjem kompanija u FBiH, izgradnjom infrastrukturnih objekata kao što su putevi, bolnice i škole, te da se na osnovu njih ostvari dodatna vrijednost za sve građane, predlaže se da se ona iskoriste za krpljenje budžetskih rupa, saniranje Fonda PIO i socijalna davanja”, poručili su iz Udruženja poslodavaca FBiH.\nSredstva dobijena naplatom ruskog klirinškog duga rezultat su privrednih aktivnosti kompanija iz BiH realizovanih prije rata na tržištu tadašnjeg Sovjetskog Saveza, podsjeća se u saopštenju Udruženja poslodavaca FBiH.\nIz Udruženja poručuju da u Vladi FBiH moraju biti svjesni da korištenje novca dobijenog naplatom klirinškog duga od Rusije neće trajno rješiti problem Fonda PIO i socijalnih davanja u FBiH.\nZa trajno rješenje problema Fonda u FBiH potrebne su suštinske reforme penzionog i socijalnog sistema, ali i poreskog sistema FBiH, što podrazumijeva donošenje i primjenu novih zakona i novi sistemski pristup ovim oblastima.\n“Upravo zbog činjenice da nema napretka u sprovođenju ovih reformi, Međunarodni monetarni fond nije odobrio isplatu druge tranše kredita od 155 miliona KM, što je dodatno poljuljalo budžete u BiH, uključujući i budžet FBiH. Sada se te budžetske rupe pokušavaju zakrpiti sredstvima dobijenim od klirinškog duga”, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se ističe da ulaganje sredstava ostvarenih na osnovu naplate klirinškog duga u jačanje realnog sektora privrede u FBiH i infrastrukturu jeste ulaganje u nove tehnologije, povećanje izvoza, povećanje bruto domaćeg proizvoda zemlje, što automatski dovodi do otvaranja novih radnih mjesta, povećanja naplate indirektnih i direktnih poreza, a samim tim trajnijeg stabilizovanja penzionog i zdravstvenog fonda, te sigurnijih socijalnih davanja.\nTagovi: fond pio fbihklirinski dugudruzenje poslodavaca fbihvazno\n05.11.2020 | 10:39\nIsplata oktobarske penzije u FBiH\n12.07.2020 | 12:02\nPoslodavci u FBiH pripremili Prijedlog zakona o stečaju\n21.05.2020 | 14:25\nUPFBiH traži hitno imenovanje članova Komisije za vrijednosne papire FBiH\n06.05.2020 | 12:02\nIz UPFBiH pozivaju banke da ne povaćavaju kamate privrednim društvima\nFK „Borac“, TK „Mladost“ i BK „Slavija“ oštetili Banjaluku za stotine hiljada KM\nPrijedor postaje veliko gradilište, najavljena višemilionska ulaganja\nJoš pola miliona za “Rajsku dolinu”: Nabavljaju stolice kao usluge\nGranice Crne Gore otvorene za turiste ove sezone\nTroškovi prodaje obveznica Srpske iznosiće preko 146,5 miliona KM\ndobar pregled koliko je RS u losem stanju i ljudi koji je vode neznalice, kriminalci i lopovi: Uz isti rejting…\nPo 800 hiljada maraka svakome od njih dvoje\nma bolan fagus ne placa ni u kotor varosu\nZnaži ide se na prodaju nekom privatniku. Sa srećom\nKoliko ce pripasti stevanu dimitrijevicu , advokatu, miljeniku i licnom izboru bojane poljasevic koja je glavni operater zaduzenja?


Ekstravaganca, Maltretiranje gore od seksualnog uznemiravanja\nVaša lokacija: Naslovna strana » Stil » Posao » Maltretiranje gore od ...\nMaltretiranje gore od seksualnog uznemiravanja\nPotcenjivanje, kritikovanje ili ogovaranje - svako neprijateljsko ponašanje na poslu je mnogo štetnije od seksualnog uznemiravanja, tvrde kanadski istraživači. Studija je definisala agresivnost na poslu kao necivilizovano ponašanje, neljubaznost, nevaspitano verbalno i neverbalno ponašanje u koje spada i vika, neprestano podsećanje na počinjene greške, ogovaranje, ignorisanje ili vređanje osoba zbog njihovih navika, stavova ili privatnog života.\nDakle, polovina zlostavljanja na poslu čini upravo agresivnost i to na prvom mestu šefova, a zatim i kolega. Nije sve "samo šala" - priče o nečijim manama ili zezanje na račun onog ko se takvim pričama ne smeje ne donosi zadovoljstvo nikome drugom osim napasniku. Uglavnom to nije otvorena agresivnost, već više suptilno maltretiranje onih koji nisu tako sigurni u sebe, ili su suviše stručni pa su zato meta agresivaca koji inferiornost nadoknađuju upiranjem prsta u svaku grešku koju dotični učini.\nNapasnici obično sebe okruže pomagačima, špijunima i neretko nameštaju situacije kako bi se uortačili sa šefovima i imali njihovu "potporu", pa makar ona bila samo na rečima. Nastrljivi šefovi teško da su za čuđenje u svetu gde bogati žive od rada onih siromašnijih, pa se osećaju kao velike gazde kojima je sve dozvoljeno. A sve dok se napasnik oseća sigurno i smatra da će njegovi postupci proći nekažnjeno, on će to nastaviti da radi.\nŽrtve se najčešće osećaju frustrirano, usamljeno i povređeno. Mogu da se razbole, imaju stalne glavobolje, izgube na težini, imaju problema sa bubrezima. Problemi na polsu utiču i na odnose sa porodicom i prijateljima - povuku se u sebe jer im je teško da priznaju drugima da ih maltretiraju kolege.


Osumnjièeni koji se tereti da je osim ambasadoru Majklu Kirbiju pretio smræu i glavnoj tužiteljki Srbije Zagorki Dolovac, kaao i direktoru Fonda B92 i predsedniku Komisije za rasvetljavanje ubistva novinara Veranu Matiæu uèestvovao je vatrenim obrèunima kriminalnih grupa.\nIme Nemanje Ristiæa spominje se u pokušaju likvidacije Sredoja Šljukiæa - Šljuke, voðe zvezdarskog klana. Èak je imenovan i u novinskim tekstovima gde se opisuje pokušaj ubistva Šljukiæa iz 1994.\nNaime, na Šljukiæa i Srðana Adžemoviæa Adžema (u Beloj knjizi MUP bio upisan kao pripadnik zvezdarskog klaan) pucali su na Voždovcu kod teretane "Fit Studio" 30. maja 1994. Branko Grebenareviæ i Nemanja Ristiæ.\nObojica su pucali na Šljukiæa i Adžemoviæa koji im je uzvratio sa nekoliko hitaca.U ovom obraèunu ubijena je Tatjana Nikoliæ (20). Svi sem Šljukiæa su bili optuženi. Grebenareviæ je ubijen 1996, Ristiæ je osloboðen 2012, a protiv Adžemoviæa je postupak obustavljen 2000, jer je tužilac odustao od gonjenja.\nVoždovaèki klan, kada su Ristiæ i Grebenareviæ pucali na Šljukiæa, još je predvodio Goran Vukoviæ - Majmun, ubijen 12. decembra 1994. Ristiæ se spominje i u vezi napada na Šljukiæa u kafiæu kod sportskog centra "Olimp" na Zvezdari.\nProtiv Ristiæa je podneto više kriviènih prijava zbog oružja, fizièkih napada. Osumnjièen je i da je i nasrnuo na voðu policijske patrole. Protiv njega su voðeni i sudski postupci na koje je uredno dolazio u maskirnoj uniformi.\nPretnje zbog kojih je sada uhapšen slao je elektronskom poštom i preko društvenih mreža. Svima je poruèio da æe uskoro biti streljani.\nRistiæ je nedavno potvrdio za "Blic" da je slao sporne elektronske poruke pojedinim javnim liènostima. List ga je pronašao preko oglasa za prodaju maèaka, jer sa suprugom drži uzgajivaènicu maèaka.\n"To nije pretnja, veæ informacija. Biæe nareðeno njegovo streljanje, jer æe biti uvedeno vanredno stanje zbog sukoba sa SAD, Britanijom, Nemaèkom... Slao sam poruke i zvao telefonom i druge, znate, sve te izdajnike, Borisa Tadiæa, Èedomira Jovanoviæa... Bio sam zbog toga u policiji na razgovoru", rekao je Ristiæ odgovarajuæi na pitanje "Blica" zašto je pretio Veranu Matiæu.\nPosle ubistva Sredoja Šljukiæa 29. septembra 2002, kada je ubijen i njegov brat od strica Zoran, zvezdarski klan se pritajio. Presudom za ubistvo Šljukiæa osuðeni su pripadnici zemunskog klana. Pojedini stariji èlanovi, u strahu ili iz nekog drugog razloga, sklonili su se u inostranstvo. Drugi su poèeli da kupuju lokale, restorane i jeftinije firme sa samo jednim ciljem - da legalizuju prljavi novac. Ova grupa, koja je jedna od najstarijih u Beogradu, sada je promenila naèin rada i više nije brutalna kao nekada.\n"Oèekujem remi Partizana i Junajteda, dok æe Totenhem ubedljivo pobediti Zvezdu" 107 | Sport\nŠapovalov: Samo strpljivo, momci, bliži se kraj "velike trojke" 97 | Sport


Vučić se sastao sa Grenelom - Radio televizija Pančevo\nVučić se sastao sa Grenelom\n13. februara 2020. 14. februara 2020. 0239\nAmerikanci veoma čvrsto i tvrdo insistiraju na hitnom ukidanju taksi, i to odmah, poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić posle razgovora sa Ričardom Grenelom i istakao da ti razgovori nikada nisu laki za Srbiju.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se , odmah po dolasku u Minhen, sa specijalnim izaslanikom predsednika SAD za dijalog Beograda i Prištine Ričardom Grenelom.\nPredsednik Srbije je pred sam početak sastanka kratko rekao novinarima da očekuje dobar razgovor sa američkim diplomatom, a očekuje se da će razgovarati pre svega o Kosovu, odnosno o obezbeđivanju uslova za nastavak dijaloga.\nGrenel je poslednjih dana u više navrata poručio Prištini da ukine takse i to bez uvođenja recipročnih mera prema Beogradu.\nVučić je sa Grenelom razgovarao uoči sutrašnje 56. Minhenske bezbednosne konferencije.\nPrema Tanjugovim informacijama, susret sa Grenelom je, inače, samo prvi u nizu dogovorenih i mogućih sastanaka srpskog predsednika sutra u Minhenu, gde će se okupiti evropska, ali i „prekoatlantska“ politička elita.\nPrisustvo zvaničnika iz ključnih svetskih centara moći i odlučivanja čine ovogodišnji minhenski forum za Srbiju nekom vrstom „ćeck point“-a pre svega u procesu rešavanja odnosa Beograda i Prištine, kao i pitanja sudbine, odnosno kapaciteta Evropske unije i procesa njenog proširenja.\nTema ovogodišnje Minhenske bezbednosne konferencije je može li Zapad i dalje da ponudi odgovore na aktuelne krize u svetu i buduće izazove.\nVučić:Amerikanci čvrsto za ukidanje taksi\n„Od izuzetnog je značaja da Amerikanci veoma čvrsto, tvrdo insistiraju na ukidanju taksi, odmah, hitno, i da se nastave razgovori između nas i Prištine“, rekao je Vučić novinarima u Minhenu.\nUpitan kakve su Grenelove ideje, Vučić je rekao da američki predstavnik otvoreno, neskriveno i snažno govori o neophodnosti ukidanja taksi, ali je dodao da je siguran će u budućnosti i Beograd biti izložen takvoj vrsti poruka, po nekim drugim pitanjima.\n„Za danas nemam ništa drugo da kažem, osim da smo imali otvoren i iskren razgovor, koji za nas nije lak, ali sam zadovoljan što je Grenel čvrsto pristupio ukidanju taksi“, rekao je Vučić.\nVučić je naglasio da građani moraju znati da se takse tiču svakog građanina Srbije\n„Njihovo uvođenje nam je umanjilo rast za 0,4 odsto. Značajno je smanjilo moć daljeg uvećavanja plata i penzija. A što je ekonomija snažnija, što budemo mogli da prodiremo šire to je snaga Srbije veća, i tako će i standard biti veći“, objasnio je Vučić.\nPonovio je još jednom zahvalnost Grenelu, ali i drzavnom sekretaru Majku Pompeu na zalaganju za ukidanje taksi, dodavši da zahvaljuje pre svega Donaldu Trampu, jer je to njegova politika.\nUpitan da li može da se očekuje da predstavnici Beograda i Prištine sednu za sto, Vučić je rekao da to zavisi od ukidanja taksi.\n„Onog dana kad se ukinu takse mi smo spremni da sednemo za sto, bez obzira na izbornu kampanju“, rekao je Vučić.\n„Sa njima smo sedeli i u Davosu i na raznim drugim mestima, gde nismo vodili formalne pregovore. A formalni pregovori zavise od ukidanja taksi. Onog dana kada se ukinu takse, mi smo spremni da sednemo za sto. I nevezano za izborne kampanje i nevezano za sve, mi smo na to spremni“, naveo je Vučić.\nOn je naveo i da je delegacija Srbije na sastanku sa Grenelom insistirala na četiri slobode – protoku ljudi, roba, usluga i kapitala, koji su od prioritetnog značaja, ali će se, kaže tek videti kako, na koji način i u koliko faza će se voditi razgovori.\nOn je rekao da za nas po tom pitanju nema lakih razgovora, o bilo čemu da se razgovara.\n„To ljudi treba da razumeju a mi moramo da sačuvamo i mir i stabilnost i obezbedimo ekonomski napredak zemlje i čuvamo interese“, rekao je Vučić.\nSutra jedan od najnapornijih dana, puno razgovora o Srbiji\nPredsednika Vučića sutra u Minhenu čeka, po sopstvenom priznanju, jedan od najnapornijih radnih dana, pošto će punih 16 sati, skoro do ponoći, imati važne sastanke u okviru Bezbednosne konferencije, ali je smisao svih tih sastanaka, pored ostalog, što vode percepciji Srbije kao zemlje povoljnog poslovnog ambijenta i atraktivne destinacije za investitore.\nVučić je u izjavi novinarima najavio, tako, da će učestvovati na panelu na kome će verovatno biti i albanski predstavnici sa KiM, ali i da će pokušati da privuče nove nemačke investitore u našu zemlju.\nPanel sa nemačkim investitorima će, kaže, biti od fantastičnog značaja za našu zemlju, a organizovan je uz podršku Vofganga Išingera.\n„Spremam se za to i želim da privučemo još nemačkih investitora. Išinger, koji je politička legenda Nemačke i koji ima ogroman ugled u Nemačkoj, je pozvao te investitore da dođu i da Srbija predstavi sebe kao investicionu destinaciju. Da to radite na Minhenskom bezbednosnom forumu, to je od ogromnog značaja“.\nPredsednik Srbije ističe da je to velika čast i prilika.\nImaćemo i panel na koji će doći veliki broj međunarodnih predstavnika i političara.\n„Verujem da će biti i albanski predstavnici sa KiM, tako da videćemo kako će tu da teku razgovori i kakve će ideje nekih drugih ljudi da budu“.\nVučić kaže da će imati sastanak sa ministrom spoljnih poslova Kine, što je neverovatna čast za Srbiju, pošto on ima veliki brojh zahteva za bilateralu, ali Srbija će biti među zemljama koja će imati sastanak i zahvalio je kineskim prijateljima.\nDodao je da će sutra u 22.15 sati uveče imati sastanak sa američkim senatorima, ali i da će sutra imati sastanke sa nemačkim poslanicima CDU.\n„Predstavljamo našu politiku i borimo se za interese Srbije“, rekao je Vučić i istakao da se tako stvara i prezentuje povoljan poslovni ambijent koji prepoznaju strane kompanije, poput nemačke kompanije Brose.\nNajavio je tako da će za nekoliko dana biti postavljen kamen temeljac za Brose u Pančevu, što će, ističe, biti fabrika sa najvećim platama u Srbiji od, u proseku, 1.900 evra.\nŽene iz Kačareva prikupile odeću za ugrožene\nPančevci pobednici dolovačke Vinarijade\nNedimović: Nije vreme za trijumfalizam, rat protiv kovida još traje\nVučić u ponedeljak sa austrijskim kancelarom\nJasmina Petkovic 4. novembra 2018. 5. novembra 2018.\nNorveška donirala Srbiji pet miliona evra; Vučić: Hvala na ogromnoj pomoći\nJelena Obradović 20. marta 2020. 30. septembra 2020.


Ahval news , J. Jovanović\nČinjenica da su pomenuti delovi raketnog sistema u Tursku dospeli svega dva dana nakon dolaska novog američkog izaslanika, ambasadora Davida Seterfilda, ali i nekoliko dana pre obeležavanja treće godišnjice neuspešnog državnog udara, pokreće brojne spekulacije o pozadini tako uređenog tajminga. Vrlo je verovatno da je ovakav potez turskog predsednika Erdogana još jedan signal Sjedinjenim Američkim Državama da se Turska distancira od Zapada i Amerike, kao što to već čini godinama unazad. Ako je Erdogan odlučio da ubrza isporuku komponenata raketnog sistema, to samo znači da kurs njegove spoljne politike ipak nije promenjen.\nU svakom slučaju, vrlo je verovatno da će Turska biti sankcionisana, samo je pitanje na koji način. Amerikancima su u tom smislu na raspolaganju brojne opcije, od izbacivanja Turske iz programa F-35 koji se odnosi na učešće ove zemlje u proizvodnji avionskih delova do redukovanje saradnje u okviru NATO-a. Inače, postoje indicije da će se Trampova administracija zadovoljiti okončanjem učešća Turske u pomenutom programu F-35, te da neće nametati dodatne sankcije. Drugim rečima, kazna će biti blaga onoliko koliko to Kongres bude dozvolio.\nKako prenosi portal Ahval, postoji nekoliko dokaza za prethodno navedenu tvrdnju.\nNajpre, američka administracija je znala da će se ovo dogoditi, ali je s namerom propustila da oštrije reaguje. U suprotnom bi pristigle poruke osude ne samo iz Bele kuće, nego i iz Stejt Departmenta, ministarstva odbrane i ambasade u Ankari. Ništa od toga nije učinjeno.\nDrugo, ambasador Seterfild je ipak došao u Tursku. Sjedinjene Američke Države su, na primer, mogle da odlože njegov dolazak kao vid protesta turskoj kupovini raketnog sistema od Rusije. I to je, kao što znamo, izostalo.\nTreće, Donald Tramp nije bio sklon da ovih dana oštro kritikuje Tursku na tviteru, što obično čini kada nečim nije zadovoljan. Zatim, njegova samovolja je već naširoko poznata. Da je samo hteo da se obruši na Tursku zbog ruskog raketnog sistema, to bi i učinio bez obzira na stav administracije i ministarstva odbrane.\nNajzad, pojavljuju se neki novi akteri kada je reč o odnosima između Sjedinjenih Američkih Država i Turske. Ovde se prvenstveno misli na pobedu nedavno izabranog gradonačelnika Istanbula, Ekrema Imamoglua, koji je podsećamo, pobedio na ponovljenim izborima. To je poslalo poruku Vašingtonu da se građani ipak nešto pitaju, iako demokratski kapaciteti ne funkcionišu u potpunosti.\nU narednih nekoliko nedelja javnost će moći da dobije potpuniju sliku o tome kako će stvari odvijati na relaciji Vašington - Ankara.\nTo će najpre moći da se vidi na osnovu toga ko će primiti akreditivna pisma američkog ambasadora Seterfilda. Ako to ipak učini predsednik Erdogan umesto ministra spoljnih poslova, Turska će tim postupkom poslati poruku da je zainteresovana da izađe u susret nekim američkim zahtevima.\nNo, za sada izgleda da će Erdogan uspeti u svojim naporima da potvrdi tursku nezavisnost od "nametljivih" zapadnih zemalja a da pritom ne ugrozi ekonomiju države čiji je lider zbog američkih sankcija. Turska više neće biti deo programa F- 35 i biće predmet sumnji ostalih članica NATO-a, međutim, čini se da Vašington shvata da ekonomski devastirana Turska nije najbolje sredstvo za obračun sa Erdoganom. To samo može dodatno pospešiti njegovu nacionalističku retoriku i podstaći distanciranje od Zapada. Koliko će, pak, trajati američko strpljenje, ostaje da vidimo u narednim nedeljama.\nUGOVOR OD PET MILIJARDI DOLARA Indija kupuje rusko oružje


Kon: Učenici u školi neće morati da nose troslojne maske, dovoljno je da nose bilo kakve | Insajder\nKon: Učenici u školi neće morati da nose troslojne maske, dovoljno je da nose bilo kakve\nEpidemiolog Predrag Kon danas je demantovao informacije koje su preneli neki mediji, da će učenici prilikom polaska u školu morati da nose isključivo troslojne maske i izjavio da to mogu biti i hirurške, platnene i druge maske.\n"Ako primetimo da počinje ozbiljniji prenos (koronavirusa) zabranićemo, moraće nastava na daljinu. Ove mere i način na koji funkcionišu pokazaće koliko smo kao društvo spremni", kazao je Kon.\n"Svi smo članovi ovog društva, uključujući i one koji ne veruju, svi smo u tome zajedno i moramo da se izborimo", rekao je Kon.