Borko Stefanović: Formiramo delegaciju za pregovore s vlašću | N1 Srbija\n14.04.2019. |16.17 |\nLider Levice Srbije i jedan od članova Saveza za Srbiju Borko Stefanović je rekao da će narednih dana biti formirana delegacija za pregovore s vlašću u domenu medijskih sloboda i slobodnih i fer izbora.\n"Te naše delegacije će biti sastavljene i od predstavnika opozicionih stranaka i od nestranačkih ličnosti. Sva buduća rešenja će biti nestranačka, da razvejemo tu sumnju. Što se tiče vlasti, oni u okviru svojih delegacija mogu da predlože koga god hoće, uključujući i ljude koji su nenadležni", rekao je Borko Stefanović, navodeći da traže dogovor vlasti i opozicije.\nNa pitanje novinarke N1 ko je "nenadležan", Stefanović kaže da je to Aleksandar Vučić. "Mi sa njim nećemo da imamo odvojene, parcijalne razgovore. Niti želimo. Niti on želi sa nama da razgovara, ali, ponavljam, ako ustrojimo ovaj okrugli sto, dve delegacije, ako se nađe on ili Maja Gojković, to je njihova partijska stvar".\nStefanović je naveo da zna da su mnogi ljudi nestrpljivi, da mnogi smatraju da "nešto mora da se desi" kako to definišu. Naglašava da ono što mora da se desi jesu mirne, strpljive promene do koji će se doći kroz snažan pritisak na ovaj režim. "Nikako drugačije, jer prosto građani to ne žele... Dakle, to moramo razjasniti. Uostalom, Vučić jedva čeka da neko upadne negde, jer će time pokazati da smo svi mi koji smo za slobodnu Srbiju, da smo u stvari "nasilnici" i "fašisti". To mu zadovoljstvo mu ne treba pružiti", istakao je Stefanović.\nPodsetimo, na juče održanom najvećem do sada protestu "1 od 5 miliona" u Beogradu istaknuta su tri zahteva: za formiranjem zajedničke komisije vlasti i opozicije za definisanje fer i poštenih izbornih uslova, izbor novog sastava Regulatornog tela za elektronske medije (REM) i izbor tehničkog i uređivačkog tima Radio-televizije Srbije i Radio-televizije Vojvodine.\nGovoreći o njima u specijalnom programu TV N1, analitičar Dragan Popović iz Centra za praktičnu politiku je rekao da su konačno istaknuti realni zahtevi, iza kojih može da stane ogroman broj građana.\nBorko Stefanović Savez za Srbiju Opozicija Aleksandar Vučić protest Jedan od pet miliona sloboda medija fer izbori\nSrpski studenti transparentima "Ti si kovid Srbije" dočekali Vučića u Parizu 09.07.2020.\nStefanović treba da pregovara sa nama glasačima. Da vidimo šta nudi, pa možda se i predomislimo.\nBravo u opoziciji polako pocinju da vuku prave poteze, prvo ono sa neodlaskom na Pink pa juce mirne demonstracije i sada ovo. Treba napraviti dobru ekipu pojacanu intelektualcima tipa akademik Teodorovic, prof.Ratko Bozovic, prof.Cupic i naravno treba otici na sastanak kod Maje Gojkovic jer oni koriste svaku sansu da diskredituju


Bik pati od hroničnih tegoba, Rak da proveri krvnu sliku, Lav pati od nesanice\n17.09.2021. - 08:19h 10:15h Autor: Kurir\nMoguće je da ste nestrpljivi i da želite da završite određene projekte što pre. Potrebno vam je malo više takta i diplomatije. Očekuje vas jako povoljan dan za nova poznanstva i flert. Povećajte unos vitamina.\nPotreban vam je nečiji savet u trenutku u kom niste sigurni kako da postupite. Pred vama je mogućnost da sa voljenom osobom rešite probleme koje ste imali u prošlosti. Moguće su hronične tegobe.\nDNEVNI HOROSKOP ZA 19. SEPTEMBAR: Očekuje vas dobar period za posao!\nVi možete da postignete značajan uspeh na poslovnom polju. Očekuje vas povoljan period za promene. Očekuje vas faza u kojoj ćete imati ozbiljne razgovore na temu budućnosti sa voljenom osobom. Problemi sa štitnom žlezdom.\nTrenutno ste u fazi koja vam može doneti statičnu situaciju na polju posla, bez većih promena. Razmišljate o osobi iz prošlosti prema kojoj još uvek gajite osećanja. Moguće je da ćete inicirati susret. Proverite krvnu sliku.\nSaradnici će od vas tražiti neke savete. Spremni ste da im pomognete i da se posvetite poslu. Osoba koja vam se dopada će vam pružiti šansu da joj se približite. Možete da očekujete početak veze. Problemi sa hormonima.\nOčekuju vas drastične promene na poslovnom polju. Možete da se nadate pozitivnim preokretima. Dopada vam se osoba koja je zauzeta ili ćete ući u neki vid komplikovane emotivne veze. Zdravlje je dobro.\nOsećate da ste pod veoma velikim pritiskom i nije vam lako da izađete na kraj sa svim obavezama koje vas čekaju. Konstantne svađe sa partnerom vas navode na pomisao o prekidu veze. Povedite računa o migreni.\nNervoza koju osećate može da bude neki loš predznak za buduće događaje. Očekuje vas period koji donosi poslovne probleme. Nemate više ista osećanja ka partneru sa kojim ste u vezi. Povedite računa o nervima.\nJARAC Mogući su problemi u komunikaciji sa bliskim saradnicima. Poslovne komplikacije vam slede. Želite da obnovite komunikaciju sa osobom iz prošlosti. Imate potrebu za pomirenjem i objašnjenjima. Odlično zdravlje.\nMoguće je da ćete imati promene na polju posla koje dolaze sasvim iznenada kod vas. Očekuje vas period u kojem ćete imati probleme sa voljenom osobom. Nije vam povoljan dan. Bilo bi dobro da posetite zubara.\nMožete da očekujete iznenadni preokret na polju posla. Pred vama je period u kojem ćete imati promenu radnog mesta. Pred vama je uzbudljiva veza u kojoj ćete imati dosta zanimljivih trenutaka.Zdravlje je stabilni.\n6 HOROSKOPSKIH ZNAKOVA SA NAJODVRATNIJOM LIČNOŠĆU: Živeti sa njima je kao da sedite na buretu baruta!\nDnevni horoskop za 18. septembarHoroskop za danashoroskop za sutraSutrašnji horoskop


Srpski narod se uvijek bori za vjeru, slobodu | Trebinje Live\nNEVESINJSKA PUŠKA – Srpski narod se uvijek bori za vjeru, slobodu, pravdu i otadžbinu\nTREBINJELIVE 10. 07. 2016. - 12:21h\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Milenko Savanović poručio je danas u Krekovima kod Nevesinja, gdje je ispaljena prva „Nevesinjska puška“, da se srpski narod uvijek bori samo za osnovne postulate – vjeru, slobodu, pravdu i otadžbinu.\nSavanović je na obilježavanju 141 godine od podizanja ustanka u Hercegovini – „Nevesinjska puška“ istakao da se tradicionalno na ovom mjestu održava pomen za hercegovačke junake koji su stradali u 19. vijeku u borbi protiv otomanske okupacije.\n„Ti hrabri ljudi su za vrijeme ustanka imali hrabrosti i snage da ustanu protiv otomanske imperije, ustanak se poslije proširio na gatački, sokolački i bilećki kraj, a kasnije su taj ustanak pomagale Srbija i Crna Gora“, naveo je Savanović.\nOn je dodao da je ustanak u Hercegovini bio blagoslov i nadahnuće svim Srbima koji su bili pod okupacijom i dao im motivaciju i snagu da se bore za slobodu, za svoje dostojanstvo i ono što im pripada – svoj prostor.\n„Uvijek zajedno treba da se sjećamo naših predaka i ono što su učinili za nas, kako ne bi dozvolili da se istorija ponavlja“, poručio je Šiljegović.\nObilježavanju „Nevesinjske puške“ prisustvovala je Nataša Gligorić, praunuka nevesinjskog harambaše Pere Tunguza, koja je istakla da su se potomci hrabrih junaka okupili na mjestu odakle je krenula „Nevesinjska puška“, da ih nisu zaboravili.\n„Ovdje smo se okupili da poručimo da nećemo zaboraviti žrtvu i pregnuće naših predaka“, rekla je Gligorićeva.\nUstanak „Nevesinjska puška“ podignut je na području opštine Nevesinje 9. jula 1875. godine protiv otomanske vlasti, a ubrzo se proširio.\nU okviru manifestacije, obilježena su još dva značajna događaja iz istorije nevesinjskog kraja – druga „Nevesinjska puška“, koja je ispaljena u januaru 1882. godine protiv Austro-Ugarske monarhije i treća, ispaljena u junu 1941. godine u borbi protiv fašizma.\nNevesinje\t 23:41, 10. јул. 2016.\nOdakle Vukota Govedarica na patriotskim skupovima, on sutra treba biti u Srebrenici…..


Održan osnovni GEO kurs\nCeremoniji otvaranja kursa ispred Zajedničkog štaba OS BiH prisustvovao je brigadir Zemir Sinanović koji je, pored riječi zahvale EUFOR-u i NATO-u na pomoći u realizaciji kursa, naglasio da je obuka u OS BiH u svim segmentima dinamizirana. Razlog tome je potreba da se postigne kompatibilnost i interoperabilnost sa koalicionim snagama što je neophodno prilikom sudjelovanja pojedinaca i jedinica OS BiH u operacijama podrške miru. Iskustva iz prethodno realiziranih kurseva govore da su pomaci vidni.\nInače, ovo je prvi ovogodišnji GEO kurs, a planirano je da isti budu izvedeni i u Sarajevu, Tuzli i Čapljini. U Banjaluci je na kursu bilo 30 oficira i podoficira.


Komentari na "Najšuplja odbrana u istoriji Srbije: Od Orlova gori samo San Marino, Farska Ostrva, Andora, Malta..." - Telegraf.rs\n15/11/19 | 11:33 ≫ 12:03\nIako je tim Srbije nekada bio simbol za čvrstu odbranu, danas se situacija potpuno promenila\n15. novembar 2019 | 17:56\nImamo sredinu iz snova sergej, maksimović, grujić, matić, milivojević. Imamo skoro najbrža krila na svetu kostić, radonjić. napad jović, mitrović, mulić. golmani dobri rajković, vanja, dmitrović. ofanzivni tadić, ljajić, đuričić. E sad odbrana veliki problem... koralov, pavlović, antonov, i možda veljković ili milenković mada obadvojica prave greške al dobro imaš nastasića, maksimovića, ivanovića pa peovsj jednog po jednog ko je bolji, možda subotić? Ako igrate fifa shvatićete da nemamo odbranu za kontre jer smo spori a kad imamo onda nemano skok. Imamo i sredinu i napad al nemamo odbranu. I treba ići na faule oko šesnaesterca da koralov daje iz slobodnog udarca golove. Radonjića naučiti dodavanju i biće ubica. Kostića učiti pasovima isto. Mulić je naš najbrži napadač a ima preko 2 metra. Zašto grujić i jović ne igraju? Sergejov brat vanja fantastičan golman. Antića za selektora, Rambo da ih uči izvoziti slobodne udarce i kornere. Ljudi koji pričaju o odbrani, brate mi nemamo bolje! Nemamo ni bolju sredinu a ni napad, to je sve šta imamo. Jedino možda da imamo malo boljeg selektora. Trebamo igrati na posed lopte sa ovakvim igračima jer imamo sredinu grujić, sergej, maksimović. Imamo reprezentaciju za 4-4-2, 4-3-3 ili 3-4-1-2.\nna cemu si ti druze?? na fifi?\n15. novembar 2019 | 17:26\nDovesti fejsala mulića\n15. novembar 2019 | 21:22\nI mustafu stojkovica\n15. novembar 2019 | 17:22\nPolako nova generacija\n15. novembar 2019 | 16:02\nNisu ni igrači toliko krivi. Svaka nova utakmica novi tim, pa se je kroz kvalifikacije menjala I odbrana. Pa jedno vreme prijateljska utakmica a ono 20 debitanata. E pa neće tako. Uigraj prvi tim, a kad se neko povredi ubaci umesto njega zamenu I to je to.Ovo što su napomenuli 2006 jedan primljeni gol,tad smo Imali komandanta odbrane,Vidića, a sada kog imamo. Kolarov je već u godina m 1ama, nema više tu brzinu. Nemamo klasične bekove, Mirković, Ðorović, Bane Ivanović, sve neke cepanice od 2 metra koji su u skoku dobri ali ih pretrčavaju ko od šale, a I trapavi su.\n15. novembar 2019 | 15:40\nNajsupljija a najvise su placeni\n15. novembar 2019 | 15:35\nOd ovog tima, meni bi sigurni u 11 bili Dmitrovic, Mitrovic, Tadic, Kostic, Nemanja Maksimovic, SMS, i stopere bih stavio Milunovica i Milenkovica da probaju da se uigraju, ostalo bih menjao sve, probao itd. Osnovni problem je sto ni posle 3 okupljanja mi nemamo ni prvih 5 sigurnih u 11?! Tj menjao je toliko da se i dalje ne zna neki kostur tima, nosioci oko kojih ce da se gradi neka igra, nebitno sad koja su imena tih 6-7 kljucnih igraca (svi mi preferiramo ovog ili onog kao igraca i tu se nikad nece svi sloziti oko istih). I sto je najgore, nema sanse da se mi plasiramo ikako na EP, a i ako se plasiramo (sto je po mom misljenju gora opcija), onda tek nece nista da se menja do ko zna kad....\n15. novembar 2019 | 20:03\nLjajic najbolji nas igrac\nPa se cude sto niko nece da ih gleda...🤔\n15. novembar 2019 | 15:06\ntreba oni svi u odbranu da ciste kopacke i da nose vodu banetu ivanovicu.\n15. novembar 2019 | 14:46\nJad i tuga od ove nazovi reprezentacije. Pa ovi amateri i konobari su nam održali čas fudbala. Kokeza, imaš li imalo obraza da sediš tamo gde sediš. Napolje breeeeeeeee zajedno da onom neznalicom Tumbakovićem.\n15. novembar 2019 | 14:35\nPrvo smeniti FSS, pa dovesti trenera koji neće dovoditi samo menadžerske igrače. E tad će nam krenuti na bolje. Tad se možda i vrati zainteresovanost za reprezentaciju. Na čelo FSS dovesti Antića (ukoliko je zainteresovan), napraviti plan razvoja kao belgijanci od najmladjih lategorija do seniora. E možda nam tad krene...\n15. novembar 2019 | 14:26\nTumbakoviću hvala na dosadašnjem "trudu" i ZBOGOM !!!\n15. novembar 2019 | 14:24\nRajković, Rukavina, Rodić, Milenković, Pavlović. To je ta uža odbrana i defanzivna i ofanzivna ! Kolarov, Maksimovići, SMS, Mladenović, itd. Hvala, ne treba !\nDok je imena Zvezde i Partizana nikad Srbija- orlovi neće imati uspeha\n15. novembar 2019 | 13:55\nUkinite fudbal u Srbiji novac dajte vaterpolistima ,odbojkasima...\n15. novembar 2019 | 13:54\nSplavovari..menedzerski igraci.. pa kako da bude nesto. Sve do mojega\n15. novembar 2019 | 13:50\nDa je igrao cuveni N.R. Miletic to bi sasvim druga prica bila po nasu odbranu😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂\nLjudi o čemu pričamo krivi igrači, krivi su treneri. Odbrana nam nije igrala nikad sa istim sastavom, svaku utakmicu su drugi igrači u odbrani. Treba staviti momke iste pa da se uigraju, da se u igri upoznaju. Sinoć ponovo eksperimentisanje u odbrani pa kako da igraju...\n15. novembar 2019 | 13:37\nNaravno da je suplja kad ne igraju 4 ista coveka skoro nikada. Kako moze da funkcionise neuigrana odbrana? Odlucite se vise koja cetvorka je prva postava i uigrajte ljude. Ionako igraju zajedno samo na tim susretima reprezentacija kako jos ocekikete da budu dobri ako se i tad ne uigravaju nego ih stalbo menjate.\n15. novembar 2019 | 13:26\nNemaju pojma užas jedan i treba da su zadnji\n15. novembar 2019 | 13:25\nStojke je golman number 1\n15. novembar 2019 | 13:20\nIgrači su najmanji krivci... FSS i stručni štab, trebaju biti na udaru...\n15. novembar 2019 | 13:13\nSamo Stojkovic drugi su zeleni\n15. novembar 2019 | 13:22\nOvi zeleni imaju mogucnost da sazru ali deda Stojke nepovratno odlazi u istoriju.\n15. novembar 2019 | 13:07\nNece momci da igraju ljudi sta vam je , da daju od sebe 100% bili bi prvaci sveta...\nProbudi se covece !\nPa sta traze u reprezentaciji koju .. ? Mozda sprovod, splavovi, sponzoruse e' tu im ne treba dres Srbije, vec 🤑🤑🤑🤑🤑\nNije San Marino gori u odbrani od nas,nego je igrao protiv jačih reprezentacija nego mi.\n15. novembar 2019 | 13:06\nDobro je sve to bitno da nismo najgori\n15. novembar 2019 | 13:04\nMa dobro je ovo kad god smo u kvalifilacijama primili malo golova i plasirali se na euro ili sp onda su nam tamo sve nadoknadili mozda cemo sad daleko dogurat\n15. novembar 2019 | 12:53\nAko u baraz ne pokazemo nesto treba se povuc sa svih takmicenje i rec "izvinite nas je sramota i ne bi smo vise da igramo" zahvaliti se, rukovati se i okrenuti se boćanju, bolje bi nam islo...\n15. novembar 2019 | 12:52\nProblem je u tome sto nema Vidica,Ivanovica...\n15. novembar 2019 | 12:54\nZbog tog Orla što nije kontrolisao svoja krila i izgubili smo.\nIli Dzajica Mitica Tirnanica i ostalih fudbalera. Najteze mi je kad ih javnost naziva orlovima. U najboljem slucaju to su vecinom vrapci.\n15. novembar 2019 | 12:33\nNe mogu se ni plasirati na E...prvenstvo , a kamoli nešto drugo ! Jbt Hrvatska osvoji drugo mesto na SP a mi se patimo protiv luksemburga !\n15. novembar 2019 | 12:31\nO čemu bre mi pričamo... Pa taj Milenković bio najveća rupa u Partizanu, prodao ga dobar menadžment u Fiorentinu gde isto čovek veze s vezom nema. Najjefikasniji štoper!? Ma kako da ne, davao golove posle prekida ekipama koje ušle u prvu ligu ovr godine. Dečko bre diabola od igrača. Maksimović rupetina klasična, dečko za dve sezone ima 15 odigrane utakmice. Pa dovoljno pametnome. Kolarov penzioner i tačka. Zadnji vezni je taj koji pomaže u modernom fudbalu od koga smo mi mnogo daleko jer naši filozofi od trenera nisu dalje videli od naše, mađarske, slovenske, bosanske, crbogorske lige. Zato nam je i fudbal tu gde jeste, igramo staromodno i na blef pa šta nam Bog da. Maksimović zadnji vezni... Dečko se trudi nema tu dileme, ali... Dečko nema jake utakmice u nogama i nekako nema taj radijus kretanja za zadnjeg veznog (prostor koji bi trebalo da pokriva). Da li je do trenera ili do njega samog to niko ne zna. Sve u svemu postali smo fenjeraši klasični, nemamo preko deset godina klasičnu desetku (10.) koja će da iznese loptu i poveže pas igrom ostatak ekipe. Igraju igrači menadžera i oni koji plate ulaz u tim. Hvala na pažnji.\n15. novembar 2019 | 12:35\n15. novembar 2019 | 12:30\nMa ko jos o igri razmislja??? Mnogo bitnije je da svi oni imaju uredne podsisane frizurice,tetovazice,stucovane bradice,bele trakice oko rucnih i noznih zglobica jer to estetski izgleda kullll na tv-u....kopackice u duginim bojma,zute,roze,crvene,ljubicaste,narandjaste zato mi je jasno da i igraju kao ljubitelji tih boja...a mozda su nekad i prosli ispod a mi to ne znamo...legenda kaze prodjes ispod duge i promjenis spol..ovi nasi ko da prolaze ispod nje kad ulaze na teren...mrsss bree\n15. novembar 2019 | 12:28\nnaj prostiji sport cilj igre je postici sto vise golova a pri tome primiti sto manje.napad je najbolja odbrana.sta mi tu radimo pogresno\n15. novembar 2019 | 12:27\nnije odbrana suplja nego nasa igra trula..zato smo slabi..bez elana, ideje, agresivnosti itd..nula smo nema veze gde neko igra ili trenira..fejsa, maksimovici, saponjic nule tanki..i toj je buducnost..\n15. novembar 2019 | 12:26\nGledo reprezentaciju..ili .partizan !!! Isto je ..smesni ko bioskop.\nNisi GLEDO negde da zavrsis osnovnu skolu pa da komentarises KO covek\n15. novembar 2019 | 12:59\nPa je li zvezda bolja, ako jeste odmah kod očnog, naš Fudbal treba da se ugasi da bi se ponovo upalijo.\n15. novembar 2019 | 12:23\n😂😂😂 То реално ранг нашег фудбала\n15. novembar 2019 | 12:20\nNemamo mi igrace za 4 u liniji, moramo sa 3 defanzivnoj liniji da igramo (bolje lezi to i Milenkovicu i Maksimovicu), i dva bocna igraca izbaceno, da li Kolaraov (a cak Kostic radije moze ispuniti to isto) i recimo desno Gacinovic, defanzivni vezni ispred odbrane, i vec bolje ce da lici to iza.\n15. novembar 2019 | 12:17\nprimetio sam da svi reprezentativci igraju za svoje klubove na visokom nivou ali kada je u pitanju nacionalna selekcija oni kao da preko noci zaborave kako se igra fudbal.sta je razlog postoji nacin da se to promeni\n15. novembar 2019 | 13:01\nRazlog je taj sto u svim klubovima gde oni igraju, igraju sa dobrim igracima, a ovde se skupili sve balvani i to je to, prosto\n15. novembar 2019 | 12:12\nmnogi od njih kad igraju za majku srbiju igraju kao da je u pitanju maceha\n15. novembar 2019 | 12:11\nPa tu smo i u rangu sa njima a jo je pa gledao njih juce svi su gledali Djokovica\n15. novembar 2019 | 12:10\nna niske smo grane pali\n15. novembar 2019 | 12:04\nkoga oni uopste vise zanimaju\nGdje jesmo, obratite se UPRAVI Fs ! Tu su odgovorni STRUCNJACI. Sada medije neka ispitaju ko je koga dovodio i gdje postavljao. Da vidimo tu organizovanu mrezu. Bilo bi idealo da javnost upozna tu pozadinu.\n15. novembar 2019 | 12:02\nJa idem u Grčku na more\n15. novembar 2019 | 12:19\ndruga varijanta ne postoji\nJesi ponijela kisobran ?\n15. novembar 2019 | 12:01\nTe 2006-te nas satrla Argentina sa 6:0\n15. novembar 2019 | 12:00\nZar je moguce da ima i gorih!!!\nCrna Gora medju ozbiljnijim reprezentacijama?! Ma dajte molim vas!\n15. novembar 2019 | 11:49\nHahahha, koliko vam je trebalo to da zakljucite\nSklonili ste Stojketa i eto vam sad.\n15. novembar 2019 | 11:38\nKome se ne svidja ne mora da gleda. Ima nas koji verujemo selektoru i navijamo za svoju zemlju. Ostali neka idu iz zemlje ionako samo kukaju kako nista ne valja. O vas zemlja ide napred ali koliko vidim to mnogoma smeta. Bravo za pobedu sinoc, gledali smo svi i navijali!!!\nTi si decko prazne glave\nDa nemas pojma o FUDBALU ! De trazi neki drugi sport da mozes i ti nesta reci. Ovo sto si prolupao nije ni za suvu sljivu.\n15. novembar 2019 | 12:42\nDa li mi komentarisemo fudbal ili ti ocigledno govoris o nekom drugom sportu?? Nisi mi jasan da ti ovde govoris o fudbalu??\n15. novembar 2019 | 11:35\nNaravno da nam je Dmitrovic sad najveci krivac, jer nema ledja, nije menadzerska sema, nema placene tekstove o sebi... jadni narode\nZaboravio si da dodaš "i ne zna da brani"


VojvodinaCafe - "Cvetanje Tise" večeras u Novom Bečeju\n"Cvetanje Tise" večeras u Novom Bečeju\nVest objavljena: 13.06.2015 08:43\nPuštanjem niz Tisu plovećih sveća, večeras će u Novom Bečeju biti obeležen redak prirodni fenomen "cvetanja" te reke. "Cvetanje Tise" je razmnožavanje jedinstvene vrste vodenih insekata. Tanani insekti, posle tri godine provedene u mulju, pojavljuju se u toku samo jednog dana iznad reke i leteći u rojevima produžavaju vrstu. Posle zalaska sunca, "tiski cvet" polaže jaja, završava život i pada na površinu reke, pa se zato kaže da "Tisa cveta".\n"Cvetanje reke" poput ovoga na Tisi dešava se samo još na reci Jang Ceng Jang u Kini.\nSvake godine nekoliko hiljada gostiju poseti Novi Bečej povodom ove manifestacije i puštaju čamčiće niz Tisu, sa zapaljenim svećama i ljubavnim željama. Bilo je i venčanja parova, baš u vreme "cvetanja" Tise.


Uoči večerašnje promocije u Bijeljini dokumentarnog filma „Tuzla – zločin bez kazne i egzodus srpskog naroda“, Kojić je rekao novinarima da ovaj naziv svjedoči o tragičnim dešavanjima za Srbe tada, ali i danas u BiH.\n– U Federaciji BiH Srba skoro i nema, a za to su najodgovornije pravosudne institucije BiH koje svojim neradom, selektivnim pristupom i neželjom za procesuiranje zločina nad `Tuzlanskom kolonom` i mnogih drugih, šalju poruku da je u BiH dozvoljeno ubijanje Srba – naveo je Kojić na konferenciji za novinare u Centru za kulturu „Semberija“.\nKojić je podsjetio da je u slučaju Tuzlanske kolone Haški tribunal dao jasne oznake „A“ kada je ustupao predmet Tužilaštvu BiH, što znači da ima dovoljno dokaza za procesuiranje, ali je ovo tužilaštvo prije 10 godina donijelo naredbu o obustavljanju istrage i cijelu deceniju ignoriše prigovore stradalih, njihovih porodica i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske u ovom slučaju.\n– Zločin u Tuzlanskoj koloni, kao i u Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu, oslikava karakter rata u BiH, jer poslije ovoga su se desili strašni zločini nad srpskim narodom širom BiH. Zajedno sa ubistvom policajca Pere Petrovića u Sarajevu i ubistvom starog svata, to je bio početak stradanja i etničkog čišćenja srpskog naroda sa vjekovnih ognjišta – rekao je Kojić.\n– Ne prihvatam da neko danas moj novi zavičaj u kojem sam našao utočište, mir, slobodu, život, da moju Republiku Srpsku naziva genocidnom tvorevinom, a srpski narod genocidnim narodom. Mi nismo genocidan narod, ni okupatori, ni agresori, ni zločinci. Mi smo oni koji su, nažalost, vjerovali Selimu Bešlagiću kada je govorio da je Tuzla građanska sredina i da neće biti rata – naveo je sveštenik Popović.\nSveštenik Popović ocijenio je da dokumentarni film „Tuzla- zločin bez kazne i egzodus srpskog naroda“ svjedoči i čuva istinu o stradanju Srba tuzlanske regije u 20. vijeku.\n– Oni koji su pucali na vojnike JNA 15. maja 1992. godine došli su u moje selo sa namjerom da ubiju i protjeraju, kao i u sva srpska sela tuzlanske regije u kojima danas nema Srba – kaže on.\nPrema njegovim riječima, na području tuzlanske regije koja pripada Eparhiji zvorničko-tuzlanskoj, tokom građanskog rata u BiH porušeno je ili teško oštećeno više od 90 crkvenih objekata – pravoslavnih hramova, parohijskih i svetosavskih domova i jedan manastir.\nO organizatorima i izvršiocima zločina novinarima je govorio penzionisani oficir pirotehničar Radovan Kecojević koji je dan nakon masakra vidio tijela koja su visila iz kamiona i ležala ugljenisana na cesti, o čemu je napisao knjigu „Krv je gorela“.


Erdoganova PESMA u kojoj BOŠNJAK peva: "Bićeš ponosna na osvajača tvoga" | Svet\nErdoganova PESMA u kojoj BOŠNJAK peva: "Bićeš ponosna na osvajača tvoga" | Mondo Portal\nErdoganova PESMA u kojoj BOŠNJAK peva: "Bićeš ponosna na osvajača tvoga" 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n24.07.2020. / 10:09 10:29\nAutor Aleksandar Nastevski 24.07.2020. / 10:09 10:29\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan objavio je na svom Twitter profilu pesmu posvećenu pretvaranju Aja Sofije u džamiju. Poslušajte ispod teksta pesmu koju je turski predsednik objavio povodom prve muslimanske molitve u Aji Sofiji.\n"Bićeš ponosna na osvajača tvoga": tim stihovima se muzičar iz Bosne i Hercegovine pridružio pesmi o Aja Sofiji koju je otpevalo devetoro ljudi iz muslimanskih zemalja, na radost Redžepa Tajipa Erdogana, koji je njihovo delo objavio na Twitter-u uoči današnje molitve, prve od 1934. godine, kojom će taj bivši hrišćanski hram u Istanbulu ponovo biti preobraćen u džamiju.\nTa je pesma očito nastala po narudžbini za ovaj dan, dvosmislenim ostavljajući to da li se "osvajač" odnosi na Mehmeda Drugog, koji je zauzeo Konstantinopolj i pretvorio ga u Istanbul, ili na trenutnog predsednika Turske, piše "Politika".\nNedavni dijalog iz TV sapunice o Abdulhamidu Drugom, poslednjem osmanskom vladaru, nije toliko direktna politička propaganda, ali utoliko još bolje pokazuje odnos turskih nacionalista prema Aja Sofiji.\nU jednoj sceni, nemački car Vilhelm Drugi kaže sultanu da je pretvaranje Aja Sofije u islamsku bogomolju "rana na srcu svakog hrišćanskog deteta". Abdulhamid Drugi mu odgovara: "Ta rana sad mora zaceliti. Aja Sofija će uvek pripadati islamu".\nTaj detalj ukazuje na simbolički značaj Aja Sofije za turske konzervativce i političke islamiste, kaže za "Politiku" Birgul Demirtaš, profesorka političkih nauka i međunarodnih odnosa na Tursko-nemačkom univerzitetu u Istanbulu.\nTi krugovi se nikad nisu pomirili sa sekularizacijom zemlje nakon pada imperije, kada se na vlast uzdigao Kemal Ataturk, koji je i pretvorio Aja Sofiju u muzej.\n"Erdogan svoju odluku predstavlja kao 'ponovni uspon Aja Sofije', 'simbol novog uzdizanja sunca naše civilizacije', čime stvara sliku da se osmanska civilizacija produžava pod vladavinom njegove Partije pravde i razvoja (AKP). Ta odluka ima značenje i za spoljnu politiku Turske – da ona, kako je to Erdogan naglasio, 'ima nešto novo da kaže svetu'. Njegova izjava da ovo 'prethodi oslobađanju Al Akse' (džamije u Jerusalimu) može se shvatiti kao poruka muslimanima širom sveta", ocenjuje profesorka Demirtaš.\n"Oslobađanje" Jerusalima od Izraela Erdogan teško da može sprovesti, ali su njegovom domašaju izloženi hrišćani u Turskoj. Njihov ionako nezavidan položaj verovatno se neće pogoršati, sem u slučaju da ovo pitanje eskalira, procenjuje analitičar iz Turske čije ime, na njegovu molbu, "Politika" ne može da otkrije pošto radi za međunarodnu organizaciju koja je pod pritiskom vlasti.\n"Ako bi kalifat ponovo bio uspostavljen, što bi dokrajčilo i dalje sekularni pravni sistem Turske, hrišćani, alaviti (ogranak islama bliži šiitizmu nego većinskom sunitizmu) i sekularisti osećali bi da su još otuđeniji i stavljeni pod pritisak", kaže sagovornik "Politike".\nO stavu Turaka prema pretvaranju Aja Sofije u džamiju pouzdanih ispitivanja javnog mnjenja još nema, mada ovaj analitičar pretpostavlja da većina to unekoliko podržava, možda i zato što imaju prečih briga.\nTurska opozicija je ostala uzdržana prema toj Erdoganovoj odluci. Glavna stranka iz tog bloka, sekularistička Republikanska narodna partija, osporavala je to što je odluka zasnovana na osmanskom pravu, ne i sam taj čin, napominje profesorka Demirtaš.\nAko opozicija nije reagovala na preobraćanje Aja Sofije, možda je Erdogan reagovao na opoziciju kad je doneo svoju kontroverznu odluku. Antivladine snage su na lanjskim izborima preuzele kontrolu nad gotovo svim većim gradovima u zemlji, uključujući i Istanbul, ekonomsko središte Turske.\nViše od polovine građana Turske živi u opozicionim opštinama. Iz vladajuće stranke su u međuvremenu istupili i pojedini uticajni članovi, koji su osnovali sopstvene partije i spremaju se da Erdoganu oduzmu konzervativno biračko telo.\n"Konverzijom Aja Sofije Erdogan pokušava da konsoliduje svoje redove više nego što se obraća biračima. Ekonomska kriza, erozija vrednosti u njegovom pokretu i drugi politički problemi stvorili su opasnost od raspadanja Erdoganovih stranačkih redova sad kad postoji alternativa koja se može povezati s istom društvenom i glasačkom bazom", ocenjuje sagovornik "Politike".\nEkonomska kriza koju on spominje takođe je jedan od razloga za to što se Erdogan – koji je dugo tek povremeno flertovao s idejom preobraćanja Aja Sofije, a u nekoliko navrata je i otvoreno odbijao – odjednom predomislio.\nPandemija virusa korona samo je gurnula Tursku dublje u privredne nevolje. Na dugotrajan pad vrednosti nacionalne valute nadovezalo se i aprilsko smanjenje industrijske proizvodnje za 31 odsto u odnosu na isti period lane. Radna mesta izgubilo je 379.000 ljudi. Zvanična stopa nezaposlenosti je 13 procenata, ali pojedini ekonomisti smatraju da zapravo iznosi 25 do 30 odsto, kaže profesorka Demirtaš.\nTo su one preče brige za koje drugi sagovornik "Politike" kaže da Turcima odvraćaju pažnju od Aja Sofije. Ni u inostranstvu nije bilo drastične reakcije na promenu statusa jednog od najpoznatijih spomenika hrišćanstva i čovečanstva.\nOsim EU i hrišćanskih crkava, izostali su glasni protesti. I Rusija, koja se predstavlja kao zaštitnik pravoslavlja onako kako bi Erdogan hteo da bude vođa svih muslimana, praktično je ćutke prešla preko tog čina, verovatno ne želeći da pokvari dobre odnose s Turskom, koji su joj potrebni za neke druge "ratove" i prave ratove.\nU tom ćutanju danas će s Aja Sofije ponovo odjeknuti pesma mujezina.\nPoslušajte pesmu koju je Erdogan objavio povodom današnje prve muslimanske molitve u Aja Sofiji.\nAyasofya... Rüzgârlar essin kubbende hürriyetin. Ta ezelden sen bizimsin, biz de senin...pic.twitter.com/DkBdP89hwZ\n— Recep Tayyip Erdoğan (@RTErdogan)July 22, 2020\nRedžep Tajip Erdogan istanbul turska džamija\n24.07.2020. / 12:04\nJa ne znam u cemu se dize tolika frka oko Ajsa sofije sto je toliki problem sto je pretvorena u dzamiju,tolike su dzamije porusene od strane pravoslavlja. Muslimani da su hteli da je ruse rusli bi kad su osvojili istanbul. Sad je dzamija i tako je to.\nHriscani nemaju sta da brinu, uvijek i zauvijek, i u proslosti i u buducnosti, oni su uzivali pod vlascu pravednih muslimana i nije im falila dlaka sa glave. Ko ovo ne vjeruje, neka se informise pa sam vidi. U istoriji muslimana nema crne stranice, i ja sam veoma ponosan na to.\n@Omer Ibn Hatab Ma ti nemas sta da brines, znas da ti je deda bio pravoslavac, verovatno jos imas i njegovu ikonu, kao svaki pravi musliman sa ovih prostora!


Zagreb 0 bodova iz 12 mečeva, Hansen bolji od A. Dujšebajeva - Sportklub\nVesti rukomet Autor:Saša Ozmo23. feb. 202122:24\nRukometaši Zagreba ni posle 12 utakmica u Ligi šampiona nemaju osvojen bod, pošto su izgubili od Nanta u gostima 30:28.\nVodio je Zagreb 26:25, promašili su domaći tri sedmerca u poslednjih petnaestak minuta, a na kraju je Nilsen skinuo zicer Mandiću za izjednačenje na nešto više od minut do kraja.\nNajefikasniji kod pobednika bio je Valero Rivera sa deset golova, Adrijan Figeras dao je šest, a Kiril Lazarov tri, dok je srpski rukometaš Milan Milić dao jedan gol iz dva šuta. Kod Zagreba su najbolji bili David Mandić i Matej Hrstić sa po pet pogodaka, a Nemanja Obradović dao je dva gola.\nLook at this for a tasty block on the first defender! Nice play by @RKZagreb #ehfcl 💥\nWATCH: https://t.co/71DiOZH9uD pic.twitter.com/4hibSeOc0c\nEkipa Kila je drugo poluvreme jurila i na kraju prestigla Olborg, te slavila sa 28:26, uz šest golova Niklasa Ekberga i pet golova Haralda Reinkinda, a Domagoj Duvnjak dao je četiri. Za gostujuću ekipu Sebastijan Bartold postigao je sedam golova, a Kristensen i Saugstrup Jensen po pet.\nAalborg came very close tonight to a big upset, but alas wasn't to be. Here was one of their better goals! #ehfcl ✈ pic.twitter.com/z3EGy7f72X\nU grupi B Olborg je treći sa 12 bodova iz 12 utakmica, Kil je peti sa 11 bodova iz 10 utakmica, a Nant šesti sa 10 bodova iz 12 mečeva. Prva je Barselona sa maksimalnih 24 boda iz 12 utakmica, a Vesprem je drugi sa 17 bodova takođe iz 12 okršaja.\nU grupi A rukometaši Pari Sen Žermena deklasirali su Kijelce kod kuće sa 37:26, a najefikasniji su bili Mikel Hansen i Lik Stajns sa po šest golova, dok su po pet upisali Dilan Nahi i Elohim Prandi.\nU poljskoj ekipi zapaženi su bili Aleks Dujšebajev i Šimon Sicko sa po pet golova. PSŽ ima 12 bodova iz devet utakmica na trećoj poziciji, a ekipa Kijelca je prva sa 17 bodova iz 12 mečeva. Između je na drugom mestu Flenzburg sa 12 bodova iz devet utakmica.\nWhen he is on 🔥, he looks unbeatable! @Gerard_Vincent with 12 saves tonight for @psghand #ehfcl 🛑 pic.twitter.com/O8LOSAC4gc\nAalborg BKEHF Champions LeagueHBC NantesPPD ZagrebTHW KielVive Kielce\nVelika pobeda Tivćana, sigurni Cetinjani


Prof. dr. Maja Muhić, docent na Fakultetu za jezike, kulture i komunikacije na Jugoistočno-evropskom Univerzitetu u Tetovu: APSOLUTNO JE NEPRIHVATLJIVO OSPORAVANJE PRAVA NA SOPSTVENO IME JEDNE SUVERENE DRŽAVE, ČLANICE OUN | bedrudingusic\nProf. dr. Maja Muhić, docent na Fakultetu za jezike, kulture i komunikacije na Jugoistočno-evropskom Univerzitetu u Tetovu: APSOLUTNO JE NEPRIHVATLJIVO OSPORAVANJE PRAVA NA SOPSTVENO IME JEDNE SUVERENE DRŽAVE, ČLANICE OUN\nPosted: 5. Novembra 2014. in Intervjui\nPrije svega, hvala vam sto me upravo ovim pitanjem uvodite u ovaj intervju, jer mi je zadovoljstvo da je taj, inače meni drag podatak o mojoj bilingvalnosti zagolicao vašu radoznalost. Izvor te bilingvalnosti jeste sinteza moje familije sa jedne strane i zemlje u kojoj sam rođena i u kojoj živim, sa druge. Kombinacija i poznavanje bosanskog odnosno srpskog jezika dolazi od mojih roditelja….. Dalje je, kroz moje obrazovanje i život u Makedoniji i makedonski jezik postao moj maternji…..Bosna je u težem položaju zbog pretrpljene agresije 1992-95 godine, i velikih ljudskih gubitaka, progona preko milion svojih građana, etničkog čišćenja, genocida; problem političke dezintegrisanosti stvaranjem RS, kao i pokušajima Hrvata da formiraju “treći entitet” i tako definitivno razbiju integritet BiH kao države koja je i sada, već i formalno, ustavno i pravno bliža dezintegrisanoj nego integrisanoj političkoj zajednici. Već sama činjenica da je termin “republika”, kao međunarodno usvojen atribut državnosti, pridodat entitetu RS, dok je istim tim Dejtonskim dogovorom, oduzet državi BiH , koja je kao ravnopravna članica UN primljena upravo Republika BiH, dovoljno potvrđuje ovu ocjenu…..Problem sa imenom jeste jedna od glavnih prepreka na putu ka Evropi. Da je teško dati neke precizne prognoze ulaska u Mk u Evropu, dokazuje i sistematska i apsolutno nekonsekventna politika 136 država koje su RM već priznale pod ustavnim imenom, uključujuči SAD i 23 države EU….. I Albancima u RM više odgovara ostajanje u RM, uz obezbjeđivanje prava proporcionalno demografskom procentu, što je bio smisao Ohridskog dogovora postpisanog 2001. Obje zajednice vide evroatlantske integracije kao najbolju alternative…..Svijet, Evropa, a posebno blok evropskih država formiranih raspadom socijalizma, danas žive u bitno reduciranoj autonomiji, pod uticajem neokolonijalne demagoške floskule nazvane “teorija o ograničenom suverenitetu”…..Ipak, prava ostalih etničkih zajednice, pokraj makedonske i albanske, iako formalno jednaka pravima ove dvije najveće etničke zajednice, daleko su manje zastupljena u praksi. Posebno nisko na toj skali stoje Bošnjaci i Romi….. Ne mogu zamisliti prihvatljiv kompromis oko pitanja čije je samo postavljanje neprihvatljivo! Kao prvo, apsolutno je neprihvatljivo osporavanje prava na sopstveno ime jedne suverene države, članice OUN. Kao drugo, u principu, kao situacija, kompromis je ishod spora u kom oko neke teme, i jedna i druga strana imaju svoje zahtjev, pri čemu svaka strana učini određene ustupke. U slučaju takozvanog “spora oko imena”, makedonska strana nema nikakve zahtjeve od grčke strane, tako da je, tehnički gledano, riječ o slučaju klasične ucjene u kojoj samo jedna strana (grčka) postavlja ultimativno zahtjev da RM promijeni ime…..\nPoštovana profesorice Muhić! U pripremi ovog razgovora našao sam u Vašem životopisu i jedan, uvjetno rečeno, neobičan podatak da su Vam maternji jezici bosanski i makedonski. Ne želeći da ovo pitanje shvatite kao zadiranje u Vašu privatnost, ali budući da je taj podatak objavljen za javnost, hoćete li ga obrazložiti?\nMUHIĆ: Prije svega, hvala vam sto me upravo ovim pitanjem uvodite u ovaj intervju, jer mi je zadovoljstvo da je taj, inače meni drag podatak o mojoj bilingvalnosti zagolicao vašu radoznalost. Izvor te bilingvalnosti jeste sinteza moje familije sa jedne strane i zemlje u kojoj sam rođena i u kojoj živim, sa druge. Kombinacija i poznavanje bosanskog odnosno srpskog jezika dolazi od mojih roditelja. Moj tata je Bošnjak, porijeklom iz Bosne, rođen u predivnom planinskom okruženju Mahoja iznad Zavidovića, a moja majka je srpsko-makedonski kulturni amalgam, pa sam tako rasla sa tim jezicima. Dalje je, kroz moje obrazovanje i život u Makedoniji i makedonski jezik postao moj maternji.\nDa li Vi, onda, iz perspektive življenja u Makedoniji vidite neke mostove između BiH i te zemlje, ne samo na diplomatskom planu, već i kulturnom te drugima? Ili, da budem još precizniji: da li Vi učestvujete u gradnji tih mostova?\nMUHIĆ: Izvan međudržavnih veza, malo je, premalo mostova saradnje građana. U ovom trenutku, prema mom uvidu, nekoliko Redakcija radi zajednički na značajnim kulturno-književnim časopisima, kao što su “Sarajevske sveske”, “Diwan”, “Zeničke sveske”, par kulturnih udruženja (Bošnjačka kulturna Zajednica) održavaju neke forme kulturne saradnje i razmjene. Moram istači da su ipak, mogućnosti daleko veće. Ja radim koliko mi obaveze dozvoljavaju, najviše saradnjom na profesionalnom planu na temama i projektima.\nA kako vidite, generalno, stanje u tim dvjema državama? Muče li njihova društva i neke zajedničke muke, a šta je, opet, specifično za svako društvo i Makedonije i Bosne i Hercegovine?\nMUHIĆ: Zajedničkih problema ima svakako dosta. Nastale raspadom SFRJ, obadvije države dijele sudbinu država koje se tek formiraju. Ujedno, zajednički moment je i ideološki salto mortale, iz socijalističkog u radikalno kapitalistički društveni sistem. Problem privatizacije, osiromašenja ogromnog procenta građana i koncentracija ekstremno bogate grupe koja , iako čini manje od 1% stanovništva, objektivno kontroliše cijelu situaciju.\nBosna je u težem položaju zbog pretrpljene agresije 1992-95 godine, i velikih ljudskih gubitaka, progona preko milion svojih građana, etničkog čišćenja, genocida; problem političke dezintegrisanosti stvaranjem RS, kao i pokušajima Hrvata da formiraju “treći entitet” i tako definitivno razbiju integritet BiH kao države koja je i sada, već i formalno, ustavno i pravno bliža dezintegrisanoj nego integrisanoj političkoj zajednici. Već sama činjenica da je termin “republika”, kao međunarodno usvojen atribut državnosti, pridodat entitetu RS, dok je istim tim Dejtonskim dogovorom, oduzet državi BiH , koja je kao ravnopravna članica UN primljena upravo Republika BiH, dovoljno potvrđuje ovu ocjenu.\nMakedonija takođe ima svoje specifične muke, a to je blokada na putu u članstvo EU i NATO od strane Grčke koja, paradoskalno koliko to god zvučalo nevjerovatno, osporava Makedoniji pravo na njeno ustavno ime. Tu su i problemi sa etničkim, kulturnim i jezičkim identitetom makedonskog naroda, koji se, iako sa najednakim intenzitetom, ipak kontinuirano i sistematski u različitim aspektima, osporava od strane Bugarske, Grčke i Srbije (u odnosu na odbijanje priznavanja statusa i autokefalnosti Makedonske Pravoslavne Crkve)\nKoliko je Makedonija daleko ili blizu puta koji vodi ka Evropi ?\nMUHIĆ: Ovo se pitanje neizostavno mora povezati sa problemom imeđu Grčke i Makedonije u vezi imena Republike Makedonije. Problem sa imenom jeste jedna od glavnih prepreka na putu ka Evropi. Da je teško dati neke precizne prognoze ulaska u Mk u Evropu, dokazuje i sistematska i apsolutno nekonsekventna politika 136 država koje su RM već priznale pod ustavnim imenom, uključujuči SAD i 23 države EU. Ove se države sada pravdaju da navodno ne mogu ništa učiniti pred Grčkim vetom da se promjena ustavnog imena RM mora prihvatiti erga omnes, dakle za sve države svijeta i na svim nivoima komunikacije.\nU toj državi su dominantne dvije etničke zajednice: makedonska i albanska. Da li koegzistiraju na dobrobit izgradnje Makedonije i njenog puta ka Evropi, u političkom smislu ili…?\nMUHIĆ: Objektivno, iako se uvijek naglašava problem odnosa ove dvije zajednice, upravo među njima ima najmanje istorijske hipoteke. Ujedno u njihovim odnosima opasnost od asimilacije je realno isključena. I Albancima u RM više odgovara ostajanje u RM, uz obezbjeđivanje prava proporcionalno demografskom procentu, što je bio smisao Ohridskog dogovora postpisanog 2001. Obje zajednice vide evroatlantske integracije kao najbolju alternativu. S obzirom na brzinu kojom su, poslije oružanog sukoba 2001. uspostavljeni normalni međuetnički odnosi i političko koaliciranje partija sa etničkim predznakom, nema sumnje da postoji veliki kapacitet za efikasnu saradnju ove dvije najbrojnije i najuticajnije etničke zajednice na ostvarenju istih ciljeva.\nPostoje li i utjecaji izvana kada govorimo o međunacionalnim odnosima unutar Makedonije i odakle, eventualno?\nMUHIĆ: Svijet, Evropa, a posebno blok evropskih država formiranih raspadom socijalizma, danas žive u bitno reduciranoj autonomiji, pod uticajem neokolonijalne demagoške floskule nazvane “teorija o ograničenom suverenitetu”. Uticaji izvana postoje, ali su nedvosmisleno jasno kontrolirani i dozirani sa viših instanca političke moći EU.\nKakav je položaj ostalih etnickih grupa u toj drzavi? Poštuju li se i praktično njihova ljudska prava?\nMUHIĆ: U principu da. Makedonija je u tom pogledu na veoma visokom nivou, posebno u poređenju sa većinom država članica EU. Ipak, prava ostalih etničkih zajednice, pokraj makedonske i albanske, iako formalno jednaka pravima ove dvije najveće etničke zajednice, daleko su manje zastupljena u praksi. Posebno nisko na toj skali stoje Bošnjaci i Romi.\nA postoji li respektabilan broj Bošnjaka u Makedoniji i jesu li organizirani u političkom ili kulturološkom smislu?\nMUHIĆ: Broj Bošnjaka, prema statističkim podatcima od prije 15-ak godina, kreće se oko 30-35.000, dakle oko 1.5%. Procentualno zanemarljiv broj da bi, čak i uz najbolju organizaciju mogao pretstavljati relevatan politički faktor, dodatno je umanjio svoje i tako neznatne kapacitete fragmentacijom u četiri ili čak, povremeno i u pet političkih partija. Organizovanje u sferi kulture tek je u samom početku a prvi koraci još su nesigurni i svode se još uvijek više na okupljanje nego na realizaciju konkretnog dugoročnog programa.\nKakva je uloga Makedonske pravoslavne crkve na zbivanja u Makedoniji ili se ona (Crkva) uglavnom bavi svojim problemima, posebno onim vezano za autokefalnost?\nMUHIĆ: Pravoslavna crkva (MPC), sasvim prirodno pretstavlja veoma značajan faktor makedonske društvene i političke realnosti. Ipak, MPC ne učestvuje posebno aktivno – ponajmanje pak nametljivo – u konkretnim političkim zbivanjima. Moglo bi se reći da je prilično uzdržana i u nastojanjima da izbori pravo na svoju autokefalnost, vjerovatno zbog strateške potrebe da održi ako ne prisne, a ono korektne odnose sa susjednim pravoslavnim crkvama, prije svega sa SPC.\nNa samom kraju: da li će se i kada prevazići problem između Grčke i Makedonije vezano za ime te “bivše jugoslovenske republike”? Je li moguć neki kompromis, prihvatljiv za obje zemlje i za dobrobit stanja u region, uopće?\nMUHIĆ: Ne mogu zamisliti prihvatljiv kompromis oko pitanja čije je samo postavljanje neprihvatljivo! Kao prvo, apsolutno je neprihvatljivo osporavanje prava na sopstveno ime jedne suverene države, članice OUN. Kao drugo, u principu, kao situacija, kompromis je ishod spora u kom oko neke teme, i jedna i druga strana imaju svoje zahtjev, pri čemu svaka strana učini određene ustupke. U slučaju takozvanog “spora oko imena”, makedonska strana nema nikakve zahtjeve od grčke strane, tako da je, tehnički gledano, riječ o slučaju klasične ucjene u kojoj samo jedna strana (grčka) postavlja ultimativno zahtjev da RM promijeni ime. Ovakav ultimativni zahtjev jedne države drugoj suverenoj državi da promijeni svoje ustavno ime, apsolutno je bez presedana u istoriji međunarodnih odnosa. Činjenica da takav apsurdni zahtjev već 21 godinu pretstavlja legitimnu temu na agendi OUN, za koju je ova najautoratitivnija svjetska organizacija čak angažirala i medijatora Metju Nimica (koji, usput budi rečeno, ovu temu za svo to vrijeme nije pomjerio sa mrtve tačke), nedvosmisleno potvrđuje da iza ovog cijelog sramnog ucjenjivačkog sigurno stoji autoritet nekih od najmoćnijih članica Savjeta bezbjednosti. Za region bi bilo daleko najbolje kada bi te iste zemlje demonstrirale svoju principijelnost u odbrani prava jedne suverene države (konkretno, RM), i smjesta prekinula ovu farsu, koja otežava normalizaciju odnosa u regionu a značajno dovodi u pitanje principijelnost međunarodne zajednice.\nRAZGOVARAO: Bedrudin GUŠIĆ (627)\nStranka dijaspore BiH: Pozitivan pokušaj Njemačke i UK


A. J. 8. novembra 2018. 15:59\n„Radi se o činjenici da imamo potpuno drugačija shvatanja o ugroženosti Akademije, njenog mesta i njene budućnosti. U tom smislu biće mi veliko zadovoljstvo da otvorim politički prostor da na moje mesto dođe čovek kome ćete više verovati i koji će uspešnije voditi Akademiju“, rekao je Kostić koji je tokom celog jednogodišnjeg izborbog procesa bio oštro napadan.\nKostić je u nedavnom intervjuu za „Novosti“ rekao da je u proteklih nekoliko meseci o sebi cuo cudovišne tvrdnje, koje nisu tačne.\n„Čuo sam da sam mason, da sam soroševac, da rukovodim “žutom grupacijom“ u SANU, da sam kripto SNS-ovac, Vučićev čovek, da sam obična “crvena banda“, naveo je tada Kostić.\nTereza Mej: Spremna sam da podnesem ostavku\n„Neću podnijeti ostavku, ne vjerujem da me ozbiljno…\nDa li znate da akademici u Srbiji primaju na svoje ogromne plate jos i akademskih 120.000 na mesecnom nivou? Primera radi, akademici u Francuskoj primaju negde oko 400 evra na mesecnom nivou i to je cisto da imaju za dnevnu stampu ili kaficu ili kiflicu. Osim toga, u Srbiji ne mozete da postanete akademik ako niste u vladajucoj partiji. Ovo je ljudi sramota nad sramotom.\nDa li neko normalan može da pomisli da će Vlada Kostić dobrovoljno otići sa mesta Predsednika SANU?\nMislim da Predsednik Akademije Nauka i Umetnosti,Gospodin Kostic,treba ne da ponudi ostavku na taj polozaj,vec da je podnese neopozivo.Za kratko vreme koje je proveo kao Predsednik SANU,isuvise uvreda je morao da podnese, i ako je on najdostojniji od svih Akademika,da bude na mestu Predsenika.Oni koji su ga napadali,ustvari su lazni nacionalisti,kojima smeta pro evropsko politicko uverenje,koje zastupa Gospodin Kostic.!


CompanyHub CRM integracija - 1000 + aplikacije | Pokušajte sada!\nUz CompanyHub dobivate bešavnu integraciju sa svim popularnim aplikacijama\nZapier vam daje fleksibilnost za integraciju računa tvrtke YourHub s tisućama aplikacija kako biste povećali produktivnost. Možete integrirati aplikacije kao što su MailChimp, Quick Book, Slack i još mnogo toga za automatizaciju svih dosadnih ručnih zadataka u vašem tijeku rada.\nPomoću programa PieSync svoje aplikacije za oblak možete povezati s inteligentnom sinkronizacijom 2. PieSync će vam pomoći da podijelite kontakte klijenta između aplikacija za marketing automatizaciju, e-poštu, fakturiranje i e-trgovinu.\nKako bi svaki CRM sustav pružio pravi 360 stupanj vlasnički pregled i maxium ROI, bitno je pružiti besprijekornu integraciju sa svim relevantnim poslovnim aplikacijama. Tvrtka HUB REST API će vam pomoći da to učinite upravo to. Tvrtka CompanyHub API integrira sve vaše poslovne aplikacije i dobije sve potrebne uvide.\nTvrtka Hub pruža vam mali komad koda. Koristite ovaj kôd da biste izradili obrazac na svojoj web-lokaciji i samo se opustite. Čim vaš sljedeći posjetitelj posjeti vašu web stranicu i pošalje obrazac, vaš će posjetitelj automatski biti stvoren kao novi vodič na vašem računu tvrtke Hub, oblast tvrtke Hub Web to Lead stvara najbrži i najučinkovitiji način za pretvaranje svih vaših posjetitelja u vaše potencijalne kupce ,\nCompanyHub funkcionira s ...\nGmail i Google kalendar


Vitold Gombrovič: Protiv pesnika - Fenomeni\nAutor/ka: Vitold Gombrovič March 1, 2017\nBilo bi s moje strane suptilnije kad ne bih narušavao jedno od malobrojnih bogosluženja što su nam još ostala. Ma koliko da smo posumnjali u gotovo sve, još i danas negujemo kult Poezije i Pesnikâ, i to je valjda jedino Božanstvo koje se ne stidimo da obožavamo s velikom pompom, sa dubokim klanjanjem, visokoparnim glasom… Ah, ah, Šeli! Ah, ah, Slovacki! Ah, Pesnikova reč, Pesnikova misija i Pesnikova duša! A ipak treba da se bacim na te molitve i da po meri svojih mogućnosti pokvarim taj ritual u ime… prosto u ime elementarnog besa kakav u nama budi svaka greška stila, svaka laž, svako bekstvo od stvarnosti. A pošto se spremam za borbu protiv oblasti posebno uzdignute, gotovo do neba, moram da se čuvam da i sam ne uzletim kao balon i da ne izgubim čvrsto tle pod nogama.\nTeza ovog ogleda: da gotovo niko ne voli pesme i da je svet stihovane poezije fiktivan i krivotvoren učiniće se, pretpostavljam, isto tako smela koliko i neozbiljna. A ipak evo ja ustajem pred vama i izjavljujem da se meni pesme uopšte ne dopadaju i da me čak gnjave. Reći ćete da sam možda bedni ignorant? Ali ja radim u umetnosti odavno i njen jezik mi nije tako potpuno tuđ. I uz to ne možete protiv mene upotrebiti vaš omiljeni dokaz tvrdeći da nemam pesničke osetljivosti, jer je ja baš imam i to u velikoj meri – a kad mi se poezija ne otkriva u pesmama, nego pomešana sa drugim prozaičnim elementima, na primer u Šekspirovim dramama, u prozi Dostojevskog i Paskala, ili prosto prilikom običnog sunčevog zalaska, ja treperim kao i drugi smrtnici. Pa zašto me onda gnjavi i muči taj farmaceutski ekstrakt zvani „čista poezija“, a naročito kad se pojavljuje u stihovanoj formi? Zašto ne mogu da podnesem taj monotoni pev, neprekidno uzvišen, zašto me uspavljuju ritam i rima, zašto mi se jezik pesnika čini nejnezanimljivijim od svih mogućih jezika, zašto je ta Lepota tako malo privlačna i zašto ne znam nošta gore, ništa smešnije no što je način na koji Pesnici govore o sebi i o svojoj Poeziji?\nAli bio bih možda sklon da priznam neku svoju specijalnu defektnost u tom pogledu… da nije jednog ogleda… jednog naučnog ogleda… Prokleti, u umetnosti, Bekon! Savetujem vam da se nikad ne trudite da vršite oglede na terenu umetnosti, jer ta oblast to ne podnosi – a sve deklamacije sa temom umetnosti mogu da ostanu samo pod uslovom da niko ne bude toliko indiskretan pa da zagleda koliko se one poklapaju sa stavrnošću. Lepih stvari bismo, na primer, saznali kad bismo počeli da ispitujemo koliko lice koje se ushićuje Bahom može uopšte da se ushićuje Bahom, to jest koliko je uopšte sposobno da uhvati nešto od muzike i Baha. Zar mi se nije dogodilo (pored toga što nisam kadar da odsviram na klaviru čak ni „skoči mačak na banak“) da priredim ne bez uspeha dva koncerta – koncerta koji su počivali na tome što sam počeo da bubnjam po instrumentu bez glave i repa, obezbedivši pre toga aplauz od nekoliko znalaca, kojima sam poverio intrigu i najavivši da ću svirati modernu muziku? Kakva šteta što se oni koji o umetnosti raspravljaju nadahnutim Valerijevim načinom ne spuštaju do takvih konfrontacija. Onaj ko se te strane prilazi našoj estetičkoj misli s lakoćom može otkriti da je ovo carstvo prividne zrelosti zapravo najnedozrelije dvorište čovečanstva gde vlada blef, mistifikacije, snobizam, laž i glupost. I biće dobra gimnastika za naše kruto mišljenje ako se vremena na vreme zamislimo samog Pola Valerija kao sveštenika Nezrelosti, kao bosog popa u kratkim gaćama.\nSproveo sam i sledeće oglede: kombinujući pojedine rečenice ili delove rečenica iz pesama datog pesnika, gradio sam apsurdnu pesmu i čitao je u grupi poštovalaca kao novo delo velikog pesnika – na opšti ushit ovih ljubitelja; ili bih počeo da ih propitujem, veoma svestrano, o jednoj ili drugoj pesmi, i utvrđivao da je „ljubitelji“ nisu čak ni pročitali do kraja. Pa kako onda? Toliko se oduševljavati, a čak i ne pročitati do kraja? Do te mere uživati u „matematičkom savršenstvu“ pesničke reči, a ne zapaziti radikalno pokarabasivanje preciznosti? Tako se nadmudrivati, toliko deklamovati o tim stvarima, naslađivati se nekakvim suptilnostima, nijansama, i istovremeno činiti tako teške, tako elementarne grehe?\nNaravno, posle svakog od tih ogleda nastajali su veliki protesti i vređanja, a ljubitelji su se kleli svime što im je sveto da nije tako… da u stvari… ali taj se greh odbijao od čvrste stene Ogleda.\nNašao sam se dakle pred licem sledeće dileme: hiljade ljudi pišu pesme; stotine hiljada obožavaju tu poeziju; slavni geniji iskazivali su svoje misli u stihovima; od pamtiveka Pesniku ukazuju poštovanje – i naspram te planine od slave dolazim ja sa svojom sumnjom da se pesnička misa obavlja u potpunoj praznini. Oh, kad ne bih umeo da se zbog te situacije zabavljam, sigurno bih bio još više uplašen.\nPev je veoma svečan oblik iskaza… Ali, evo, tokom vekova, množe se pevači – koji su, pevajući, primorani da zauzimaju držanje pevača – a to držanje s vremenom postaje sve ukočenije. I jedan pevač podstiče drugoga, jedan drugoga učvršćuje u sve nepopustljivijem samozaboravljanju u pevanju, i evo, oni već ne pevaju za gomilu, već pevaju jedan za drugog; i među njima se, na putu neprestanog rivalstva, stalnog usavršavanja u pevanju, stvara piramida čiji vrh seže do neba i kojoj se mi divimo odozdo, sa zemlje, dižući nosove. Ono što je trebalo da bude trenutni polet proze, postalo je program, sistem, profesija – i danas se biva Pesnik isto kao što se biva inženjer ili lekar. Pesma nam se razrasla do nakaznih razmera i već ne vladamo mi njome, nego ona vlada nama. Pesnici su postali robovi – i mogli bismo pesnika odrediti kao biće koje već ne može da iskazuje sebe, jer mora da iskazuje Pesmu.\nA u umetnosti ne može valjda da bude važnijeg zadatka no što je baš taj: iskazivati sebe. Nikad ne treba da gubimo iz vida istinu da se svaki stil, svaki određeni stav formira kroz eliminaciju i da je, u suštini, osiromašenje. Stoga nikad ne treba da dozvolimo da bilo koji stav previše redukuje naše mogućnosti, da nam postaje brnjica na ustima – a ako je reč o stavu tako veštačkom, gotovo pretencioznom, kakav je stav „pevača“, trebalo bi tim više da budemo na oprezu. No mi, još i danas, ako je reč o umetnosti, mnogo više vremena i napora posvećujemo usavršavanju u ovakvom ili onakvom stilu, nego nastojanju da u odnosu prema njima zadržimo unutrašnju suverenost i slobodu, da izgradimo pravi odnos između nas i našeg stava. Činilo bi se da je Forma za nas vrednost sama po sebi, nezavisno od toga koliko nas ona obogaćuje ili osiromašuje. Do samozaborava usavršavamo umetnost, ali se ne uzbuđujemo mnogo pitanjem – do koje mere je ona još sačuvala neku vezu s nama. Negujemo Poeziju, bez obzira što ono što je lepo ne mora po svaku cenu da bude „uglađeno“. Ako, dakle, hoćemo da kultura ne izgubi svaku vezu s ljudskom ličnošću, moramo s vremena na vreme prekinuti naše vredno stvaralaštvo i proveriti da li ono što stvaramo izražava nas same.\nPostoje dve međusobno suprotne vrste humanizma: jedan koji bismo mogli nazvati religijskim, trudi se da čoveka baci na kolena pred delom ljudske kulture, prisiljava nas da obožavamo i poštujemo na primer, Muziku, ili Poeziju, ili Državi, ili Božanstvo; ali druga, drskija struja našeg duha trudi se upravo da čoveku vrati njegovu suverenost i nezavisnost u odnosu prema tim Bogovima i Muzama koji su, najzad, njegova, čovekova tvorevina. U ovom poslednjem slučaju, reč „umetnost“ piše se malim slovom i nesumnjivo je da stil koji je kadar da obuhvati obe te tendencije jeste puniji, autentičniji, i da preciznije odražava antinomičnost naše prirode nego stil koji sa slepom krajnošću izražava samo jedan od tih dvaju polova našeg osećanja. No među svim umetnicima pesnici su valjda oni koji najusrdnije padaju na kolena – najviše se mole – oni su sveštenici par excellence i ex professo, a Poezija, u tom zahvatu, postaje naprosto bogosluženje. Upravo ta isključivost čini da su stil i stav pesnika tako drastično nedovoljni, tamo ničim nedopunjeni.\nPorazgovarajmo još malo o stilu. Rekli smo da umetnik mora da iskazuje sebe. Ali, iskazujući sebe, on mora mnogo voditi računa o tome da njegov način govora bude u skladu s njegovom suštinskom situacijom u svetu, on mora dati ne samo svoj odnos prema svetu, nego i odnos sveta prema sebi. Ako ja, mada sam kukavica, uzimam herojski ton, onda to činim greškom stila. Ali ako se izražavam tako kao da me svi poštuju i vole, dok me u stvari ljudi ne cene niti me vole, ja takođe činim grešku stila. A ako pak hoćemo da budemo načisto s našom suštinskom situacijom u svetu, ne možemo izbegavati konfrontaciju sa stvarnostima drugačijim od naše. Čovek koji se formirao samo u dodiru s ljudima sličnim sebi, koji je proizvod isključivo svoje sredine, imaće tešnji, gori stil od čoveka koji je upoznao razne sredine i ljude. I evo, u pesnicima smeta ne samo ta njihova ničim kompenzirana pobožnost, to njihovo potpuno predavanje Poeziji, nego i njihova nojevska politika u odnosu prema stvarnosti: jer oni se od stvarnosti brane, neće da je vide ni da je priznaju, namerno se navikavaju na stanje ošamućenosti, koje nije njihova snaga, već njihova slabost.\nZar pesnici ne stvaraju za pesnike? Zar ne traže jedino pristalice, to jest ljude iste kao što su i oni sami? Zar te pesme nisu isključivo proizvod jedne tesne grupe? Zar one nisu hermetične? Naravno, ne prebacujem im što su „teški“ – ne zahtevam da pišu „na način svima razumljiv“ niti da stupe pod strehe. To bi bilo jednako zahtevu da se dobrovoljno odreknu najbitnijih vrednosti, kao što su svest, razum, veća osetljivost i dublje znanje o životu i svetu radi spuštanja do prosečnog nivoa – o, ne; nikad se s tim neće pomiriti nijedna umetnost koja sebe poštuje! Onaj ko je razuman, suptilan, uzvišen, i dubok, mora govoriti razumno i suptilno i duboko, a ko je rafinovan mora govoriti rafinovano – jer nadmoćnost postoji i postoji ne zato da bi se ponižavala. Prema tome, nije zlo što savremene pesme nisu dostupne bilo kome, već je zlo što su rođene iz jednostranog, tesnog međusobnog kontakta identičnih svetova, identičnih ljudi. Ta i ja sam autor koji uporno brani svoj nivo – ali istovremeno (spominjem to da mi se ne bi predbacivalo kako negujem onu vrstu pisanja protiv koje se borim), moja dela ni za trenutak ne zaboravljaju da van moga tesnog sveta postoje i drugi svetovi. I ako ne pišem za narod, ipak pišem kao neko ko je od naroda ugrožen, ili od naroda zavisan, ili od naroda stvaran. Takođe mi nikad nije palo na pamet da uzimam pozu „umetnika“, pozu zrelog „pisca“, priznatog stvaraoca, nego istupam baš u ulozi kandidata za umetnika, ja sam onaj koji samo želi da bude zreo – nalazim se u neprestanom i žestokom sukobu sa svim što me koči u razvoju. I moja umetnost formirala se ne u dodiru sa grupom ljudi meni srodnih, nego baš suočena s neprijateljem i u dodiru s neprijateljem.\nA pesnici, međutim? Zar pesma jednog pesnika može da preživi ako upadne u ruke ne prijatelja-pesnika, nego u ruke neprijatelja, u ruke nepesnika? Kao svaki drugi iskaz, pesma bi morala da bude tako začeta i tako ostvarena da ne nanese sramotu svom stvaraocu, čak ni onda kad svakome ne bi trebalo da se dopadne. Čak i više, treba da pesme na sramote tvorca čak ni u slučaju da se samome njemu – tvorcu – ne dopadaju. Jer nijedan pesnik nije isključivo pesnik, i u svakom pesniku živi ne-pesnik koji ne peva i ne voli pevanje… a čovjek je nešto šire od pesnika. Ali stil rošen među priznavaocima jedne iste religije umire u dodiru sa gomilom nevernika; nesposoban je da se brani i da se bori; nesposoban je za pravi život; to je stil tesan.\nDozvolite da vam ukažem na sledeću scenu… Zamislimo da u grupi od dvadesetak osoba neko ustane i počne da peva. To pevanje dosađuje većini slušalaca: ali pevač neće toga da bude svestan; ne, on se ponaša kao da ih sve ushićuje; zahteva da svi padnu na kolena pred ovom Lepotom, zahteva apsolutno priznanje za svoju ulogu Poete-proroka; i mada niko njegovom pevanju ne pridaje veću vrednost, on pravi lice kao da njegova reč ima značenje odlučujuće za svet, pun vere u svoju Pesničku Misiju on sipa gromove, on buči, grmi, luduje u praznom; ali, štaviše, on neće da prizna pred ljudima niti pred samim sobom da to pevanje čak i njega samog gnjavi, muči, razdire – jer se on ne izražava slobodno i prirodno, ni neposredno, nego u formi nasleđenoj od drugih pesnika, u formi koja je odavno izgubila dodir s neposrednim ljudskim osećanjima; i tako on ne samo što objavljuje Poeziju, nego se i oduševljava Poezijom; pošto je Poet, on veliča veličinu i važnost Pesnika; ne samo što zahteva da svi drugi padaju pred njim na kolena, nego i sam pred sobom pada na kolena. Zar se ne bi o takvom čoveku moglo reći da je uzeo preveliki teret na svoja pleća? Jer on ne samo što veruje u moć poezije, nego i samoga sebe prisiljava na tu veru, ne samo što žrtvuje sebe drugima, nego i njih prisiljava da taj božanski dar primaju kao pričest. I kako u takvom hermetičnom stanju duha može da nastane nekakva pukotina kroz koju bi prodro život spolja? A nije reč o nekom trećerazrednom pevaču, ne, to se odnosi i na najslavnije, najbolje pesnike.\nKada bi pesnik umeo prema svom pevanju da se odnosi kao prema maniji, ili kao prema obredu, kad bi pevao kao oni koji m o r a j u da pevaju, mada znaju da pevaju u praznom. Kada bi umesto oholog ja Pesnik bio sposoban da izgovori te reči sa stidom, ili sa strahom… ili čak s prezirom… Ali ne! Pesnik mora da obožava Pesnika!\nOva bespomoćnost prema stvarnosti karakteriše, dakle, na razoran način i pesnikov stil, i pesnikov stav. Ali čovjek koji beži od stvarnosti ne nalazi više ni u čem oslonca… postaje igračka stihijskih sila. U onom trenutku kad su pesnici izgubili iz vida konkretno ljudsko biće i kad su pogled uperili u apstraktnu Poeziju, ništa više ih nije moglo zadržati na kosini koja vodi u provaliju apsurda. Sve je počelo da im raste samo po sebi. Metafora, lišena svake uzde, zaintačila se, razbesnela se do te mere da u stihovima danas i nema ničeg drugog sem metafora. Jezik je postao ritualan – one „ruže“, oni „sumraci“, „čežnje“ ili „boli“ koji su nekad imali nekakvu svežinu, postali su zbog zloupotrebe prazan zvuk – a to se odnosi i na modernije „semafore“ ili kojekakve „spirale“. Sužavanje jezika prati sužavanje stila, koje je dovelo dotle da danas pesme nisu ništa drugo do desetak odobrenih „doživljaja“ datih u nametljivim kombinacijama oskudnog jezika. Postepeno, kako je Sužavanje postajalo sve Uže, ničim obuzdavana Lepota postajala je sve Lepša, Dubina sve Dublja, Plemenitost sve Plemenitija, Čistota sve Čistija. Dok se, s jedne strane, pesma lišena kočnice razrasla do granica gigantske poeme (nalik na one prašume, istinski poznate samo nekolicini eksploatatora), s druge strane, počela je da se kondenzuje do već sintetičkih i homeopatskih razmera. Već je počelo prepuštanje nekim pronalascima i eksperimentima, uz grimase strašnog posvećenja u tajnu – i tu dosadnu orgiju, ponavljam, ništa nije u stanju da obuzda. Jer tu više nije reč o stvaranju čoveka za čoveka, već samo o obredu koji se obavlja pred oltarom. A na deset pesama najmanje jedna će biti posvećena veličanju Moći Pesničke Reči ili glorifikovanju Pesnikovog poziva.\nSložimo se da ova bolesna stanja nisu svojstvena samo pesnicima. U prozi je taj religiozni stav takođe činio velika pustošenja, i ako uzmemo dela kao što su, na primer, Brohova Vergilijeva smrt, ili Ulis, ili neka Kafkina dela, doživećemo isti taj utisak – da se „izuzetnost“, „veličina“ tih dela ostvaruje u praznini, da ona spadaju u red knjiga za koje svi znaju da su velike… no koje su nam na neki način ipak daleke, nepristupačne i hladne… jer su napisane na kolenima, s mišlju ne o čitaocu, nego o Umetnosti ili o drugoj nekoj apstrakciji. Ta se proza rodila iz istog onog duha koji nadahnjuje pesnike.\nAko se, ostavljajući dela, pozabavimo ličnostima pesnika i malog sveta koji te ličnosti čine zajedno sa svojim poštovaocima i privrženicima, još više će nam postati tesno i zagušljivo. Pesnici ne samo što pišu za pesnike, nego se još uzajamno hvale i uzajamno odaju jedni drugima čast. Taj svet, ili tačnije, taj svetić se ne razlikuje mnogo od drugih hermetičnih, tesnih i specijalizovanih svetova: šahisti smatraju šah za vrhunac ljudskog stvaralaštva, imaju svoju hijerarhiju, govore o Kapablanki sa istom pobožnošću kao pesnici o Malarmeu, i jedan drugoga učvršćuju u osećanju sopstvene važnosti. Ali šahisti nemaju težnje za tako univerzalnom ulogom, i ono što se od bede može oprostiti šahistima, kod pesnika postaje neoprostivo. Usled takvog izdvajanja sve se tu nadima, pa se čak i prosečni pesnici na apokaliptični način naduvavaju, a pusti problemi dobijaju ošamućujuću važnost. Prisetimo se samo makar onih užasnih polemika s temom asonanci, tona kojim se raspravljalo o tom pitanju – činilo se tada da sudbina čovečanstva zavisi od toga da li se može rimovati „mogu“ i „klonuv“. Eto šta se dešava kad kolektivni duh dobije prevagu nad univerzalnim duhom.\nDruga, ne manje kompromitujuća činjenica jeste broj pesnika. Pored već spomenutih prekomernosti dolazi još i pekobrojnost pesnika-proroka. Te ultra-demokratske brojke raspinju iznutra aristokratsku i oholu državu – i odista je zabavno kad ih čovjek vidi sve zajedno na nekom kongresu: kakva gomila izuzetnih bića! Ali zar umetnost što svetli u praznom nije idealan teren upravo za one koji su ništa, čija se prazna ličnost sa oduševljenjem iživljava u tim usitnjenim formama? A već odista su smešne sve te kritike, ti člančići, aforizmi, eseji što se pojavljuju u štampi o temi poezije. To vam je pretakanje iz šupljeg u prazno – ali istovremeno to je pretakanje bombastično i već do te mere naivno, do te mere detinjasto, da čovek prosto ne može da veruje kako ljudi koji se bave perom ne osećaju svu smešnost te publicistike. Još ni danas nisu shvatili, ti stilisti, da se o poeziji ne sme pisati u poetskom tonu i da se njihovi listući raspinju od poetskih elukubracija. Takođe je velika smejurija koja prati te recitale, konkurse i manifeste, ali valjda se nad tim ne vredi rasplinjavati.\nMislim da sam manje-više objasnio zbog čega me stihovana poezija ne uzbuđuje. I zašto su se Pesnici koji su se potpuno posvetili Poeziji – i koji su toj instituciji bez ostatka podredili svoja bića zaboravljajući na postojanje konkretnog čoveka i zatvarajući oči pred stvarnošću – našli (već vekovima) u katastrofalnoj situaciji. Uprkos prividnom trijumfu. Uprkos svim pompama i tom ceremonijalu.\nAli moram još da odbijem jedan prigovor.\nSamo dobrovoljnom zaslepljenošću može se objasniti nečuveni simplicizam kojim se pesnici (ljudi inače ne glupi niti naivni) brane kad čovek dirne u njihovu umetnost. Mnogi od njih traže spasa u izjavi da pesme pišu radi svoje lične prijatnosti – kao da sveukupno njihovo ponašanje ne opovrgava to tvrđenje. Ima i takvih koji sasvim ozbiljno misle da pišu za narod i da njihove smišljene šarade predstavljaju duhovnu hranu za prostodušne. Svi ipak nepokolebljivo veruju u društveni odjek poezije i teško će moći da shvate kako je moguće napadati ih s te strane. Kazaće: – Kako?! Zar možete da sumnjate? Zar ne vidite gomile koje dolaze na naše recitale? Količinu izdanja koju doživljavaju naše zbirke? Studije, članke, rasprave pisane o nama? Divljenje kojim su okruženi slavni pesnici? Upravo vi nećete da vidite kako stvari stoje…\nŠta ću im odgovoriti? Da su sve to – iluzije. Istina je da na recitale dolaze gomile, ali je takođe istina da čak i veoma obrazovan slušalac apsolutno nije kadar da razume pesmu deklamovanu na recitalu. Koliko mi se puta dešavalo da učestvujem na tim beznadežnim sedeljkama na kojima je recitovana pesma za pesmom – a svaka od njih morala bi da bude najmanje triput, s najvećom pažnjom, pročitana da bi se približno dešifrovala njena sadržina. Što se tiče izdanja, znamo da hiljade knjiga biva pokupovano da nikad ne bi bile pročitane. O poeziji pišu, kao što rekosmo, pesnici. A divljenje? Zar konji na trkama ne bude još veće zanimanje – ali čega ima zajedničkog ta sportska žila s kojom pratimo sva rivalstva i sve te ambicije – narodne i ostale – što prate ove trke, s pravim umetničkim uzbuđenjem?\nPa ipak, takav odgovor, mada pravilan, ne bi bio dovoljan. Problem našeg kontakta s umetnošću mnogo je dublji i bitniji. I po mom shvatanju je u najmanju ruku nesumnjivo – da ako uopšte hoćemo nešto od toga da razumemo, moramo potpuno prekinuti s tom previše olakom mišlju da nas „umetnost ushićuje“, i da „uživamo u umetnosti“. Ne, umetnost nas samo do izvesne mere ushićuje, a uživanja koja nam pruža veoma su sumnjiva… I zar može da bude drugačije ako je opštenje s velikom umetnošću mučno, teško opštenje sa zrelim ljudima, šireg dometa i snažnijeg osećanja. Ne uživamo – nego pre nastojimo da uživamo… i ne razumemo… trudimo se da razumemo…\nA kako je površna misao zbog koje se ova složena pojava svodi na prostu formulu: umetnost ushićuje zato što je lepa. – Ah, tako mnogo ima snobova… ali ja nisam snob, ja iskreno priznajem ako mi se nešto ne dopada – govori ta prostodušnost i čini joj se da je već sve obavljeno.\nAli tu se jasnu daju osetiti činioci koji nemaju nikakve veze sa estetikom. Zar mislite, kad nas u školi ne bi prisiljavali da se oduševljavamo umetnošću, da bismo u kasnijim godinama imali već toliko spremnog oduševljenja? Zar mislite, kad nam cela naša kulturna organizacija ne bi nametala umetnost – da bismo se za nju toliko zanimali? Zar to nije naša potreba za mitom, za obožavanjem, koja se iživljava u tom našem divljenju, i zar obožavajući više od nas, i same sebe ne uzdižemo? Ali pre svega ta osećanja divljenja, oduševljenja – da li se rađaju iz nas ili „među nama“? Ako se na koncertu razleže burno odobravanje, to uopšte ne znači da je svaki od onih što tapšu tako oduševljen. Jedan bojažljiv pljesak izaziva drugi – uzajamno se podstiču – i na kraju se stvara takva situacija da svako mora u sebi da se prilagodi tom skupnom ludilu. Svi se „ponašaju“ kao da su oduševljeni, iako niko nije „odista“, ber u toj meri, oduševljen.\nBilo bi, znači, greška, naivnost dostojna žaljenja kad bismo od pesama ili od bilo koje druge umetnosti zahtevali da ona bude, eto tako, naprosto, izvor ljudskog uživanja. I ako se, s te tačke gledano, osvrnemo oko sebe po svetu pesnika i njihovih obožavalaca, onda će nam svi njegovi aspurdi i smešnosti izgledati opravdani: jer očevidno tako treba da bude, i sasvim je u prirodi stvari da umetnost, slično kao i oduševljenje koje ona budi, bude pre delo skupnog duha nego neposredna reakcija jedinke.\nA ipak – ne. A ipak ni takav zahvat neće uspeti da spase pesnike ni da doda rumenila životu i stvarnosti njihove poezije. Jer ako je stvarnost baš takva, onda je oni, u svakom slučaju, nisu svesni. Za sve njih se dešava naprosto: pevač peva, a slušalac, ushićen, sluša. Sasvim je sigurno da kad bi bili sposobni da priznaju te istine i da iz njih izvuku konsekvencije – morali bi radikalno da promene sam svoj odnos prema pevanju. Budite ipak spokojni: ništa se nikad neće promeniti kod pesnika. I ne prepuštajte se iluzijama da će pred licem onih skupnih sila koje nam iskrivljuju naša individualna osećanja oni pokazati bilo kakvu volju za otpor – ma i samo radi toga da umetnost ne bi bila fikcija i obred, nego pravo opštenje čoveka s čovekom. Ne, ti kaluđeri više vole da se klanjaju.\nVitold Gombrovič, Dnevnik I (1953-1956), preveo Petar Vujičić, Beograd 1985\ndnevnici featured vitold gombrovič\nJustejn Gorder - Lutkar [Knjiga dana]\nNotes\tStatis Gurguris – Da li književnost misli? …


Srbiju ne interesuje slučaj “nestalih beba”\nPostavio Yucom - 03/01/2018 Mediji\nSrbija bi mogla da se suoči sa sankcijama pa čak i suspenzijom u Savetu Evrope zbog neispunjenih obaveza za razrešavanje afere “nestalih beba”.\nU 2018. godinu Srbija ulazi sa opomenom Komiteta ministara Saveta Evrope zbog neusvajanja zakona o “nestalim bebama” i rezolucijom zbog neizvršenja presude Evropskog suda za ljudska prava u slučaju “Zorica Jovanović protiv Srbije”\nSavet Evrope je, krajem ove godine još jednom reagovao zbog nečinjenja Srbije po pitanju “nestalih beba” izrazivši “duboko žaljenje” zato što Srbija nije Komitetu ministara dostavila podatke o napretku u usvajanju zakona o “nestalim bebama”. Pored toga SE je snažno apelovao na vlasti u našoj zemlji da preduzmu “hitne mere” i osiguraju usvajanje pomenutog zakona bez daljih odlaganja.\nPre toga, u septembru prošle godine, SE je već usvojio privremenu rezoluciju kojom se traži od Srbije hitno usvajanje Zakona za istragu o činjenicama u vezi “nestalih beba”.\n– U slučaju da država ne izvrši svoje obaveze iz presude Evropskog suda za ljudska prava, Komitet ministara opominje kao do sada, to je blaži oblik, onda donosi privremene rezolucije koje su najteži vid osude. U našem slučaju država ni to nije shvatila ozbiljno i oni bi sada mogli da proslede sve informacije Savetu Evrope i to su ozbiljni negativni bodovi. To dovodi u pitanje naš status unutar SE, to su sankcije pre svega političke prirode, jer ne poštujemo obaveze kao članica Saveta. Ja ipak ne bih išla toliko daleko, i ne verujem da će do toga doći jer je ovo pitanje oko koga može biti postignut dogovor – naglašava Janković. Ipak, da bi dogovor i konkretne mere bili postignuti, ističe ona, potrebna je saradnja više državnih institucija – ministarstava pravde, zdravlja, unutrašnjih poslova i državne uprave, kao i nevladinog sektora, a u slučaju “nestalih beba” te saradnje nema, upozorava Janković.\n– Treba insistirati da država ozbiljno shvati ovo pitanje i da se ne bavi time kako Zapadu da prikaže da je nešto učinila, nego da zapravo nađe adekvatno rešenje, i to mora da se radi u konsultacijama sa grupama roditelja i nevladinim sektorom, to je i sam Komitet naglašavao. Ali saradnja je za sada nepostojeća – ukazuje ona, dodajući da je nacrt zakona o “nestalim bebama” koji je država sačinila kontraproduktivan i primer kako država samo na papiru pokušava da ispuni obaveze, bez stvarnog razrešenja problema. A čak ni taj zakon nije usvojen.\nA Zakon nije usvojen zato što je rad Skupštine obustavljen zbog predsedničkih izbora, pravdala se Srbija Savetu Evrope u maju 2017. godine kada su naše vlasti dostavile poslednji izveštaj o napretku u slučaju “nestalih beba” tom telu, odgovorili su za Danas iz Saveta Evrope na pitanje da li je Srbija ponudila objašnjenje na njihove opomene.\n“Što se tiče sankcija, jedna od mera je da se slučaj vrati na Sud, ali to se primenjuje u zaista izuzetnim slučajevima, i do sada je upotrebljeno samo jednom. Kada Komitet proceni da država odbija da sprovede pravosnažnu presudu, moguće je, posle opomene i odlukom dve trećine predstavnika u Komitetu, obraćanje Sudu kako bi on procenio da li ta država ne ispunjava svoje obaveze”, naveli su iz Saveta.\nInicijativu za saradnju na rasvetljavanju slučajeva “nestalih beba” poslednji je dao ministar policije Nebojša Stefanović, obećavajući roditeljima da će uskoro biti sastavljena komisija od predstavnika svih nadležnih ministarstava kako i se povela istraga. Ono što je ostali prikriveno u ovoj inicijativi, ukazuje Ana Janković, jeste o kakvim se istragama radi, te da one ne bi dovele do istine. “Prvo morao da razgraničimo da ta komisija koju je on predložio nije predviđena zakonom i propisima, a ono što je dodatno bilo skriveno jeste da je ta komisija trebalo zapravo da ispituje gde su institucije pogrešile i ko je napravio propust, a ne da dovede do istine o bebama”, objašnjava ona. Na kraju, ni takva komisija još nije oformljena.


Happiness essential - Cчастье важно - Cрећа је важна: Bajka brak ili Brak od Boga\nRazlika između bajkovitog i stvarnog braka datog od Boga.\nZapamtite, bajkoviti brakovi ne traju dugo zato što filmska realnost i parovi ne mogu da izdrže taj stres koji se nalazi u njihovom konceptu – srećni za celi život!\nOdlike braka iz bajke:\n· Brak bajka veruje da sreća dolazi pojedinačno kod svakog od njih, što čini brak veoma sebičnim.\n· Brak bajka veruje da je ljubav osećanje, što čini da se partneri osećaju kao da ljubavi između njih više nema.\n· Brak bajka ne traje zato što svaka bajka ima svoj kraj.\n· Brak bajka je baziran samo na osećanjima, umesto na privrženosti.\nBrak od Boga:\n· Božji brak veruje da sreća dolazi iz duha koji je posvećen Bogu\n· Božji brak je osnovan na principima Božje ljubavi, služenja jedan drugome iz ljubavi\n· Božji brak je osnovan na privrženosti „dok nas smrt ne rastavi.“


MILOSAVLJEV O REPREZENTACIJI: Živimo kao porodica | Novosti.RS\n"Orlovi" su sjajno startovali u kvalifikacijama za EP 2022. u Mađarskoj i Slovačkoj, nadigrali veliku Francusku, ali moraju da ostanu čvrsto na zemlji. Zato fenomenalni golman Dejan Milosavljev smatra da je neophodno da idu korak po korak, da nikako ne razmišljaju o medaljama...\n- Mi kao ekipa, kao Srbija, kao rukometna zemlja, sa našom ligom kakvu imamo, smatram da bi trebalo da mislimo samo na prvu sledeću utakmicu. Ne bi trebalo da razmišljamo šta će biti na prvenstvu, već da se fokusiramo na prvog narednog protivnika, da idemo iz utakmice u utakmice. Po meni cilj treba da nam bude da budemo u prvih šest, osam ekipa za početak, a da uvek damo sve od sebe. To uvek činimo, kao što i svi težimo osvajanju medalje - ističe Milosavljev.\nSjajni čuvar mreže podvlači da svi, i igrači, i javnost, moraju da budu svesni da je napravljen tek prvi korak.\nAMORIM RUKOMETAŠICA DECENIJE: Brazilka zahvaljujući glasovima navijača pobedila u anketi Hendbol planeta\n22. 01. 2021. u 15:27\n- Ne smemo sebi da dozvolimo nikakav luksuz, da nekog potcenimo, da sebe uzdignemo. Moramo da idemo postepeno i da prvi naredni korak bude da pobedimo sve rivale u kvalifikacijama. Tek posle toga da se koncetrišemo na prvenstvo, da vidimo s kim ćemo igrati i kako će sve to ići. Veoma je rano pričati o medaljama, za početak bio bih veoma srećan da ovakvi budemo i u narednom utakmicama i, daj Bože, na EP - naglašava Milosavljev.\nNEMCI ZAVISE OD PUBLIKE\nGOLMAN "orlova" je zadovoljan uslovima u Berlinu.\n- U Bundes ligi svi klubovi zavise od publike. Situacija je sada odlična, ali je klub objavio da će, ako zbog pandemije ovako bude i u naredne dve godine, imati velike probleme. Sada svi igrači dolaze i odlaze srećni sa treninga. Igramo veoma dobro, vezali smo devet pobeda i ako nas zdravlje posluži potrudićemo se da budemo među prve dve ekipe kako bismo igrali Ligu šampiona - ističe Milosavljev.\nJedan od najboljih evropskih golmana podvlači da je atmosfera u reprezentaciji uvek bila odlična:\n- Poznajemo se od juniorskih dana, zajedno smo debitovali u A reprezentaciji tako da se odlično poznajemo i razumemo. Veoma sam srećan kako se sve završilo, lepo se osećam, dobio sam još veći podstrek u klubu. Ali, mi kao profesionalci moramo brzo sve to da zaboravimo kako bismo se prebacili na klupske obaveze.\nMilosavljev priznaje da nije bilo lako izdržati 14 dana u izolaciji u SC FSS u Staroj Pazovi:\n- Dosta igrača nije imalo šest, sedam meseci dodira sa familijom i na neki način svima je u početku teško palo. Opet, znali smo zbog čega smo tu, videli smo i prepoznali rad selektora Đerone, želeli da se dokazujemo, da svaki trening uradimo kako treba. Vežbali smo maksimalno ozbiljno i to zajedničko provedeno vreme najbolje se videlo na utakmicama. Živeli smo kao jedna porodica, odlično smo se razumeli, gurali jedni druge.\nDEJAN Milosavljev je rano otišao od kuće. Imao je skoro 13 godina kada je iz rodnog Dolova otišao u Jugović iz Kaća. Potom je čuvao gol Partizana, sa Vardarom je osvojio evropsku krunu, trenutno je golman Berlina.\n- Ključan period u mojoj karijeri je rad sa našim legendarnim golmanom Dejanom Perićem. On me je usmerio na prave stvari, vrednosti, tek u radu sa njima sam shvatio da sam na samom početku. Puno mi je pomogao što se tiče golmanskog treninga, postavljana, odlučnosti u određenim situacijama - kaže Milosavljev.\nPo mnogima Srbija ima možda i najbolji golmanski par na svetu. Dejan ističe da se veoma dobro slažu:\n- Osim Cupare i mene tu su i Ivanišević, mladi Jandrić. Mislim da Srbija što se golmana tiče ne treba da brine. Moram da pohvalim Cuparu, koji odlično brani u vrhunskom klubu. Vladimir igra sa Vespremom Ligu šampiona, ja sa Berlinom Bundesligu, igramo protiv različitih igrača i jednostavno se dopunjujemo. Nama je najbitnije da Srbiji doprinesemo na najbolji mogući način, a ko će da brani odlučuje selektor. Motivišemo jedan drugog, dogovaramo se, spremamo za utakmice, razmenjujemo informacije o igračima, slažemo se, konkurencija je zdrava. A ko će čuvati gol odlučuje selektor. Mnogo nam znači i rad sa trenerom golmana Pejanovićem.\nrukomet rukometna reprezentacija Srbije Sport Dejan Milosavljev\nORLOVI BEZ POPUSTA: Rukometaši Srbije pobedili Grčku za kraj kvalifikacija\n29. 04. 2021. u 16:57


Za prvih sedam meseci ove godine rast izvoza 7,2%, a uvoza 10,4% - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tZa prvih sedam meseci ove godine rast izvoza 7,2%, a uvoza 10,4%\nUkupna spoljnotrgovinska robna razmena Srbije za sedam meseci ove godine je iznosila oko 23,8 milijardi evra, što je rast od devet odsto u odnosu na isti period prethodne godine, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nIzvezeno je robe u vrednosti od 10,1 milijardi evra i to je povećanje od 7,2 odsto, dok je uvoz povećan za 10,4 odsto, na oko 13,7 milijardi evra.\nDeficit je iznosio 3,5 milijardi evra, što je povećanje od 20,6 odsto u poredjenju sa istim periodom prethodne godine.\nPokrivenost uvoza izvozom je 74,1 odsto i manja je od pokrivenosti u istom periodu prethodne godine, kada je iznosila 76,3 odsto.\nSpoljnotrgovinska robna razmena bila je najveća sa zemljama sa kojima Srbija ima potpisane sporazume o slobodnoj trgovini. Zemlje članice Evropske unije čine 63 odsto ukupne razmene.\nGlavni spoljnotrgovinski partneri Srbije u izvozu su bili Nemačka, Italija, Bosna i Hercegovina, Rumunija i Rusija, a u uvozu Nemačka, Italija, Rusija, Kina i Madjarska.\nDrugi po važnosti partner su zemlje CEFTA, sa kojima je Srbija ima suficit u razmeni od 1,3 milijarde dolara, koji je rezultat uglavnom izvoza poljoprivrednih proizvoda (žitarice i proizvodi od njih), električnih mašina i aparata, drumskih vozila, nafte i naftnih derivata i gvoždja i čelika.


U SUBOTU TREĆI TRETMAN ZA SUZBIJANJE KOMARACA – Radio Televizija Caribrod\nU SUBOTU TREĆI TRETMAN ZA SUZBIJANJE KOMARACA\nZa subotu, 24. jul najavljen je treći tretman suzbijanja odraslih formi i larvi komaraca na teritoriji opštine Dimitrovgrad. Suzbijanje odraslih formi komaraca počinje u 05.30, a larvi komaraca u 06.30 časova.\n← SUTRA U GALERIJI METODI META PETROV OTVARANJE IZLOŽBE SKULPTURA AKADEMSKOG VAJARA MILOŠA ŠARIĆA\nU REPUBLICI BUGARSKOJ SU U PROTEKLA 24 ČASA TESTIRANA 15.953 LICA, OD KOJIH JE 145 POZITIVNO NA COVID 19 →\nU SUBOTU SU ODIGRANA DVA PRIJATELJSKA SUSRETA, U KOJIMA SU SE SASTALE EKIPE PETLIĆA I PIONIRA BALKANSKOG I OFK VRANJA\nPORAZ ŽELJUŠE OD ZVEZDE


OTVOREN NAJDUŽI VISEĆI PEŠAČKI MOST NA SVETU: Pogled na kanjon od koga ZASTAJE DAH (FOTO/VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n29.04.2021. • 19:44 Tanjug\nOTVOREN NAJDUŽI VISEĆI PEŠAČKI MOST NA SVETU: Pogled na kanjon od koga ZASTAJE DAH (FOTO/VIDEO)\nNajduži viseći pešački most na svetu otvoren je danas u blizini grada Aruka na severu Portugalije.\nŠezdesetak kilometra od Porta, u gradiću Aruka danas je otvoren most dugačak 516 metara, koji se nalazi iznad kanjona reke Paive unutar nacionalnog parka pod zaštitom UNESCO, a izgrađen je 175 metara iznad zemlje i širok je 1,2 metra, prenosi Rojters.\nZAHAROVA POZDRAVILA IZJAVU BAJDENA! Vašington ne želi ESKALACIJU odnosa sa Rusijom\nŠTA JE POŠLO PO ZLU? Hvalili se zbog borbe sa epidemijom, sada ulaze u LOKDAUN\nOvaj najduži visećo most je napravljen od čeličnih kablova i metalnih rešetaka, a postavljen je između dva ogromna betonska stuba i od danas je otvoren samo za lokalno stanovništvo, dok od ponedeljka svi mogu da rezervišu posetu.\nVlasti i meštani Aruke se nadaju da će ova jedinstvena atrakcija, čija je izgradnja koštala oko 2,3 miliona evra i trajala oko dve godine, pomoći da region oživi, posebno posle razorne pandemije KOVID-19.\nPortugal most Porto kanjon\nMEDVEDEV U PROBLEMU: Poznati svi parovi četvrtfinala na Igrama u Tokiju


Nacionalni program prevencije, lečenja i kontrole kardiovaskularnih bolesti – ICR\nJavni poziv za prijavu projekata za realizaciju Nacionalnog programa prevencije, lečenja i kontrole kardiovaskularnih bolesti u Republici Srbiji do 2020.godine (KVB) koji će se finansirati iz budžeta Republike Srbije – Razdeo Ministarstvo zdravlja.\nv) Prijave zdravstvenim ustanovama mogu podneti zaposleni na neodređeno vreme u zdravstvenim ustanovama koje su u Planu mreže;\nSve zainteresovane strane prijavljuju projekte popunjavanjem obrazaca M1 i M2 dostupnih na veb stranici Ministarstva zdravlja (preuzmite obrasce). Predlozi projekata se dostavljaju isključivo preporučenom poštom, uz napomenu «Za javni poziv za realizaciju aktivnosti Nacionalnog programa prevencije, lečenja i kontrole kardiovaskularnih bolesti» i to tri overena i pečatirana primerka i u elektronskoj formi na CD-u. Uz prijavu za projekat pod tačkom 5. zdravstvena ustanova dostavlja i :\n011 363 1376


Bioetička analiza utjecaja teorija zavjere na percepciju javnosti o GMO-u | FOOZOS Repository\nJagrić, A. (2021). Bioetička analiza utjecaja teorija zavjere na percepciju javnosti o GMO-u (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:153066\nJagrić, Antonio. "Bioetička analiza utjecaja teorija zavjere na percepciju javnosti o GMO-u." Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Education, 2021. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:153066\nJagrić, A. (2021). 'Bioetička analiza utjecaja teorija zavjere na percepciju javnosti o GMO-u', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Education, accessed 14 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:153066\nJagrić A. Bioetička analiza utjecaja teorija zavjere na percepciju javnosti o GMO-u [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Education; 2021 [cited 2022 May 14] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:153066\nA. Jagrić, "Bioetička analiza utjecaja teorija zavjere na percepciju javnosti o GMO-u", Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Education, Osijek, 2021. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:153066\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:141:153066\nTitle Bioetička analiza utjecaja teorija zavjere na percepciju javnosti o GMO-u\nTitle (english) Bioethical analysis of the influence of conspiracy theories on public perception of GMO\nAuthor Antonio Jagrić\nCreated on 2021-07-09 06:33:27


Kako sprečiti sklapanje dečijih brakova u Nišavskom okrugu | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Kako sprečiti maloletničke brakove\nNiš 08.03.2019. Nišavski okrug, Južna Srbija Info\nGodišnje u svetu deset miliona devojčica prisilno stupi u brak, a dve trećine pripadaju romskoj populaciji. U Nišavskom okrugu, najveći broj sklopljenih dečijih brakova je na teritoriji opštine Aleksinac.\nNajmlađa Romkinja, koja je u Nišavskom upravnom okrugu stupila u takozvani dečiji brak, imala je samo 14 godina.\nUdruženje ,,Osvit“, sa predsednicom Anom Saćipović, u saradnji sa Nišavskim upravnim okruglom, radiće na prevenciji sklapanja maloletničkih brakova, a samim tim i na prevenciji nasilja nad ženama.\nNarednog meseca u Nišavskom okrugu biće održan sastanak sa svim predsednicima lokalnih samouprava Nišavskog upravnog okruga, direktorima Centara za socijalni rad, policije i pravosudnih organa.\n# Niš Romi Dragana Sotirovski brak maloletnici Dan žena Nišavski upravni okrug Udruženje Romkinja Osvit\nSPC Darko Bulatović Vranje Klinički centar Prokuplje recept košarka Radnički FK Niš Skupština grada Niša Beograd Tržnica JP Niška Banja saobraćaj Vladičin Han Medijana gradska opština Preševo policija fudbal Pirot Dom zdravlja poplava Aleksinac Dragana Sotirovski Aleksandar Vučić Koronavirus Južna Srbija Info Zoran Perišić Kuršumlija saobraćajna nezgoda DS Gradina ubistvo investicije Leskovac Vlada Republike Srbije studenti SNS Goran Cvetanović Klinički centar Niš


Ode i SREĆKO?!!! | VRANJSKE\nOde i SREĆKO?!!!\nBulatović i Pejković FOTO Info Vranjske\nSrećko Pejković, načelnik Pčinjskog okruga, nalazi se pred smenom sa te funkcije, saznaju Info Vranjske.\nPejković, inače čovek od najvećeg poverenja državnog sekretara Dragana Stevanovića Bosketa, koji je na tu funkciju došao 2015. godine, umesto Slaviše Bulatovića, kako se petpostavlja, sada odlazi na neko od mesta u surduličkim Elektranama, dok će ga naslediti za sada neimenovani kadar iz Vladičinog Hana.\nDoduše, i samo mesto načelnika Okruga je skoro pa protokolarnog karaktera, čemu su doprineli i prethodne, a naročito sadašnja vlast.\nIpak, Srećko se nije bunio - odlična plata, vozač, privilegije, malo li je u današnje (napredno) vreme?\nNovine „Vranjske“ su svojevremeno pisale o odličnom voznom parku koji načelnik poseduje, kao i o tome da je direktorka Poreske uprave u Vranju Slađana Stojanović njegova rođena sestra.\nNačelnik je važio i za "desnu ruku" Dragana Stevanovića, državnog sekretara, i čoveka od većeg poverenja nego što je to poslanik Bulatović.\nSve ovo ipak izgleda neće biti dovoljno da Srećko ostane na funkciji koju trenutno zauzima.\nSlična politička sudbina, priča se, čeka i njegovu sestru - zbog brojnih propusta u radu Poreske uprave u Vranju, o kojima su pisali i beogradski mediji, te tužbi bivših zaposlenih, Slađana neće više biti direktor, ali će ostati u PU, budući da je tu u radnom odnosu.\nŠuška se i da će na njeno mesto doći sadašnji zamenik gradonačelnika Nenad Antić, ako bude problema oko njegovog ponovnog preuzimanja direktorske funkcije u Fondu PIO.\nДиректор електране и није\n11:36 | 14.08.2020\nДиректор електране и није тако лоше место.Не треба ти никакво знање већ само блејање и паре узимање.\nU zadnjih mesec dana\nU zadnjih mesec dana Infovranjske su podelile više funkcija nego Donald Tramop. Sve znaju, u sve se mešaju i skoro uvek nisu u pravu.\nPozdrav za brata Srecka, ziv\nPozdrav za brata Srecka, ziv nam bio veliki covece.\nVi iz vranjskih kadrirate\n11:46 | 14.08.2020\nVi iz vranjskih kadrirate svakodnevno, kao da vi odlučujete ko će gde da bude, uglavnom prenosite čaršijske priče, neproverene.\nBaš tako kao što pišete, pa i\n11:48 | 14.08.2020\nBaš tako kao što pišete, pa i Vučić se po vama upravlja.\nOčigledno je da naprednjaci\nOčigledno je da naprednjaci vrše ozbiljno pregrupisavanje u Surdulici. Srećko ce pojačati pozicije koje je Boban Stojil ozbiljno urušio lošim vođenjem HE. To je sada jedini izbor jer je Igor Karbus kategorično odbio da iz ED pređe na mesto direktora HE iz nepoznatih razloga. Činjenica je da bi SNS još juna odneo pobedu na lokalu da nije bilo kontra glasanja zaposlenih u HE i to pre svega zbog averzije prema tamošnjem direktoru i njegovom porodično-pobratimskom vođenju firme. Do velikih promena će doći i na čelu stranke. Dileme nema da naprednjaci u Surdulici sada mnogo bolje pristupaju organizaciji i rešavanju situacija i da je dolazak na vlast na lokalu pitanje dana.\nDa da , baš će Vučić i Boske\nDa da , baš će Vučić i Boske da pitaju Vranjske kako će funkcije da dele i šta će Srećko da bude...\nLele zezate li se ovim da\nLele zezate li se ovim da Antic sadasnji zamenik gradonacelnika bude direktor Poreske Uprave u Vranju ...???\nPa on tek tada ima se na pljacka samo tako.\nSve od bolje na bolje mesto ga stavljate.\nOvde je sad usao bio u gradjevisku mafiju sad ce predje i u PDV mafiju...kuku majko para na paru\nSa kampanjen sto je ilegalno zidao Eterno,Pojte Bjanko ...i ostali sad ima da lapa i porez...utaja na veliko ima da bude samo tako\nImaju li uopste imalo sluha za drzavne sluzbe ili ko da vise njegovo je gnezdo\nHarac harac .. dajte gradjani Vranja\nA vama samo za hleba i igara nrka ostane dosta Vam je kad za bolje i neznate\nAko se ovakvima daju funkcije narode ne cekajte vec odma izlazite na vreme ne dozvolite da vas vise jasu kurta i murta bez dan znanja da vodi poresku upravu gde li je pamet ovima sto ih postavljaju\nNarode gradjani grada Vranja imate punu podrsku nas sa Zapada u svakom pogledu da grad uredimo i vratimo Vranju stari sjaj industriskog zivog grada zato ne dozvolimo da nam vise ruse ugled i renome grada Vranja.\nNe cekajmo vise da nam sat dani godine prolaze uzalu pa da i nasa deca beze iz rodjenog grada\nStavimo strucna i odgovorna lica na vazne funcije\nDo pobede... za Nasu decu... za buducnost ...\nDa pojaca malo broj radnika\n12:40 | 14.08.2020\nDa pojaca malo broj radnika na zalivanju cveća. Ccc\nСрећко је легенда. Поздрав из\nСрећко је легенда. Поздрав из Врањске Бање\nSveupućeni Deki po tebi koje\n13:43 | 14.08.2020\nSveupućeni Deki po tebi koje ministarstvo ce Novica da dobije. Sto se elektrane tice i sistematitacije u EPSu nije moguce da rukovodi ekonomista tako da vam ovim tekstom ne pali raskos koji ocekujete\nVeliki pozdrav za Srecka.\nPre nego li komentarisete nekog drugog pogledajte sebe u ogledalo.\nOce li i pop Nikola u\n16:54 | 14.08.2020\nOce li i pop Nikola u Surdulicu kao najveći naprednjak dobiti nesto kao verni branitelj naprednjaka?\nPop Nikola da se vrati odakle\nPop Nikola da se vrati odakle je došao i svi ostali.\nStrasno, neka si odma ide,\n18:02 | 14.08.2020\nStrasno, neka si odma ide, koju mi fajdu vidosmo od ovu karikaturu iz Zaguzanje? Sta je on tolko spektakularno uradio za ovaj grad pa da ga zalimo, osim sto je udomio pola Surdulicu i Han u Gradsku upravu i jedno 4-5 svalerke, sto u Poresku, sto na druga mesta. On jedini kvalitet ima sto je na Bosketa drugar i nista vise. On nema provedenih mesec dana na rabotu od kako je Nacelnik. Znaci odma neka si ide neka bere mumuruz u Zaguzanje dosta je rodija ovu godinu. Parada pijanstva i kica, praziluk mu iz dupeta viri.\nСве коментаре подршке Срећку\n21:17 | 14.08.2020\nСве коментаре подршке Срећку под никовима Vranjska Spa, Milena, Врањска Бања и Dzarta писала је сека Слађана Стојановић. Једино она може да упути овакве речи "подршке" пропалом политичару и једино да га она сажаљева. Али крај је дошао, оде Загужање у заборав.\nVi pocinjete opasno da me\n21:26 | 14.08.2020\nVi pocinjete opasno da me razocaravate!\nPlata nacelnika je 70.000. Pa to li je dobra plata za funkcionera?\nDizete mu krilca ko da ima 270.000!\nPoceli ste da se bavite s rekla kazala.\nI to je predstavnik Vlade Srbije kakva protokolarna funkcija. To bi mnogi zeleli ali nije


U DŽAMIJAMA U BIH ORGANIZOVANO PRIKUPLJANJE POMOĐI NARODU HRVATSKE STRADALOM U ZEMLJOTRESU — Bosnjaci.Net\nU DŽAMIJAMA U BIH ORGANIZOVANO PRIKUPLJANJE POMOĐI NARODU HRVATSKE STRADALOM U ZEMLJOTRESU\nObjavljeno: 01. January 2021. 14:01:28\n"Svježa su i neizbrisiva sjećanja na organiziranu humanitarnu pomoć i utočište prognanim koju su naše komšije pružale građanima BiH u danima agresije na našu domovinu. Naše nade, misli, iskrena saosjećanja koje dijelimo sa porodicama nastradalih i građanima Hrvatske učvršćuju nas u opredjeljenju da budemo ustrajni u dobročinstvu", poručio je ranije Smajlović.


Svetski dan borbe protiv lupusa - Sajt udruženja obolelih od reumatskih bolesti Srbije\nMay 8, 2017 | Događaji\nObeležavanje Svetskog dana borbe protiv lupusa\nSvetski dan borbe protiv lupusa se obeležava 10. maja po 14. put u svetu, a po drugi put u Srbiji u organizaciji Udruženja obolelih od reumatskih bolesti Republike Srbije (ORS).\nTim povodom će svi zainteresovani imati prilike da posete štand ORS-a, u sredu 10. maja 2017. godine od 12 do 15 časova u Knez Mihajlovoj 5, u Beogradu i da dobiju više informacija o ovoj teškoj bolesti.\nCilj ove ulične manifestacije je podizanje svesti građana o ovoj sistemskoj bolesti: njenom prepoznavanju, simptomima, lečenju i problemima sa kojima se oboleli susreću, kao i o zdravim stilovima života koji mogu umanjiti tegobe obolelih osoba.\nVažne činjenice o lupusu\nLupus je ozbiljno autoimuno oboljenje koje može onesposobiti obolelog za noramalan život.\nTo nije oblik artritisa. Lupus može oštetiti bilo koji organ ili tkivo od kože i zglobova do srca i bubrega.\nLupus je javlja kao odgovor na pojedine faktore unutar i van tela, međutim pravi uzrok pojave lupusa nije poznat.\nSimptomi lupusa se mogu pojavljivati i nestajati, menjati tokom vremena što otežava postavljanje dijagnoze. Zajednički simptomi uključuju bol u zglobovima, osip kože, izražen umor, groznica koja traje danima ili nedeljama.\nLupus nije zarazan. Ne možete se „dobiti“ od neke druge osobe.\nIako lupus ne može biti izlečen, u najvećem broju slučajeva on se može držati pod kontrolom, ranom dijagnozom i lečenjem od strane eksperata.\nObzirom na sve ove činjenice, pozivamo Vas da nam se pridružite i da zajedničkim snagama podržimo sve obolele od lupusa kao i one koji o njima brinu!\nPoziv na predavanje 08.11.2018\nBrošura “Analiza ličnosti i uticaj optimizma na pozitivan ishod lečenja”\nVodič za bolesnike sa ankilozirajućim spondilitisom\nSrećan nam 11. rodjendan!


U okviru Kontaktnog odbora održan je sastanak na temu „Procjena dodatne vrijednosti Instrumenta za oporavak i otpornost (RRF) na nacionalnom i EU nivou - strateški zadatak i izazov za EU članice“ tokom kojeg se raspravljalo o sprovođenju instrumenta i izazovima za revidiranje. Instrument je privremeni mehanizam za oporavak koji Evropskoj komisiji omogućuje da prikupi sredstva za pomoć državama članicama u sprovođenju reformi i ulganja. Države članice EU su prezentovale svoje planove, tekuće i izvršene revizije na temu primjene mehanizma za oporavak. Održana je takođe rasprava o posljedicama i izazovima pandemije i invazije na Ukrajinu za zemlje članice EU.\nIz Državne revizorske institucije sastanku su prisustvovali predsjednik Senata dr Milan Dabović i senator dr Branislav Radulović. Tokom sastanka, delegacija DRI Crne Gore je imala više bilateralnih sastanaka sa predsjednicima VRI zemalja članica EU.\nCrna Gora kao zemlja kandidat za pristupanje EU prisustvuje sastanku Kontaktnog odbora u svojstvu aktivnog posmatrača. Narednim sastankom Kontaktnog odbora predsjedavaće Računski sud Portugala.\nMore in this category: « Nadležni Kolegijum DRI zaključio da je došlo do unapređenja u postupku realizacije izdatih preporuka u Izvještaju o reviziji uspjeha „Efikasnost redovnog i investicionog održavanja državnih puteva“\tObjavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Ministarstva ekonomije za 2020. godinu »