Marathonbet Kladionica - Detaljna Recenzija i Bonusi 2022\nMarathonbet Srbija – Otkrijte Bonus Ponude i Redovne Promocije\nKada pomislite na sportsku kladionicu koja predstavlja garant kvaliteta u svetu sportskog klađenja, verovatno vam neće prva na pamet pasti kompanija Marathonbet, nego neke druge kompanije poput bet365, ili Pinnacle. Međutim, ova sportska kladionica je vrlo popularan brend, pre svega u istočnoj evropi, a onda i među ozbiljnim igračima koji od kompanije za klađenje traže specifične kvalitete, kao što su niske margine i visoke kvote.\nOvaj sajt ne spada među novije brendove, pošto su osnovani sada već davne 1997. godine i na početku su se bazirali gotovo isključivo na tržištu Rusije.\nMeđutim, tokom godina proširili su svoje poslovanje i sada imaju nekoliko vrlo reputabilnih licenci i primaju igrače iz gotovo celog sveta. Osim sportske kladionice, koja je fokus ove kompanije, nude igračima i usluge online kazina. Prema nekim nezvaničnim informacijama, Marathonbet trenutno ima oko 1.5 miliona korisnika iz preko 180 zemalja širom sveta. Koliko su ozbiljna kompanija pokazuje i činjenica da su oficijalni sponzori fudbalskog kluba Manchester City, kao i nekoliko drugih fudbalskih klubova, poput Dynamo Moscow, Sevilla, Karpaty, Girona, LDU Quito, Universitario, Municipal i Everton de Vina iz Čilea.\nVelika raznolikost sportova\nKlađenje na mobilne uređaje\nVrlo brze isplate\nMarathonbet bonusi i promocije\nDizajn Marathonbet kladionice je prilično loš, ali funkcionalnost sajta je odlična\nOva sportska kladionica ima vrlo prepoznatljiv dizajn svoje stranice, koji je toliko loš da je naprosto neverovatno da se niko ne bavi time u kompaniji koja ima preko 1.500 zaposlenih. Naime, dizajn sajta izgleda neverovatno zastarelo i neprivlačno. Dominiraju bela i plava boja, fontovi su sitni, a preglednost loša.\nIako je dizajn katastrofalan, funkcionalnost istog je vrlo solidna. Zapravo, većina sličnih kompanija na svetu koristi identičan layout sajta, sa izborom sportova, liga i utakmica na levoj strani ekrana, glavnim izborom utakmica na centralnom delu ekrana i informacijama o postavljenim opkladama na desnoj strani ekrana. Identičan izgled i preglednost ima i sajt Marathonbet, te zaista ništa ne možemo zameriti funkcionalnosti samog sajta.\nČak i ako ste početnik u svetu sportskog klađenja, nećete imati puno problema da se snađete na sajtu i da pronađete sportove ili utakmice koje želite da odigrate. Ono što je posebno zanimljivo za kladionicu Marathonbet i za njenu stranicu je činjenica da je ista prevedena na čak 24 jezika (Srpski je među njima), te igrači iz različitih država mogu da se klade na sajtu koji im je kompletno preveden na njihov jezik.\nJednostavan i brz proces registracije na sajtu Marathonbet\nSam proces registracije na kladionicu Marathonbet Srbija nije komplikovan i dugačak. Potrebno je posetiti sajt, te ukoliko ste odabrali sajt na srpskom jeziku pritisnuti dugme pridružite se sada, koje se nalazi u gornjem desnom uglu. Nakon toga, sajt vas automatski preusmerava na novi prozor, ka obrascu koji je potrebno popuniti sa personalnim podacima. Potrebno ja da upišete ime i prezime, datum rođenja, adresu i grad, poštanski broj, telefon, kao i da izaberete nadimak koji ćete koristiti na sajtu.\nOsim toga potrebno je još uneti i validnu e-mail adresu, lozinku po izboru, da napravite sigurnosno pitanje i odgovor, kao i da se odlučite za vremensku zonu, tip kvota koje želite da koristite i valutu. Kada ispunite sva polja, možete se odlučiti da li želite da primate promotivne ponude od strane Marathonbet Srbija sportske kladionice i da potvrdite da ste pročitali pravila i uslove korišćenja sajta. Proces registracije je tada gotov, te treba sačekati e-mail od Marathonbet kompanije kojim ćete aktivirati svoj nalog i time postati regularan član ove kladionice. Zaista, sam proces registracije je jedan od jednostavnijih na koje smo nailazili tokom svih ovih godina klađenja u sportskim kladionicama.\nMnogo kvalitetnih licenci koje garantuju da je igranje u Marathonbet kladionici regularno\nAko se pitate da li je Marathonbet kompanija legalna i licencirana, odgovor na to pitanje je DA. Ova sportska kladionica poseduje nekoliko licenci za klađenje i privređivanje igara na sreću. Najbitnija informacija je da poseduju UKGC (United Kingdom Gambling Commission) licencu, koja se smatra najrespektabilnijom licencom u svetu sportskog klađenja. Osim ove licence poseduju licence države Španije, Curacao i Alderney regulations licencu, što sve pokazuje koliko su oni jedna ozbiljna kockarska kompanija.\nMarathonbet Promocije 2022 – Interesantna ponuda Bonusa i Promocija\nPre izvesnog vremena sportska kladionica Marathonbet je imala fantastične ponude u vidu bonusa dobrodošlice za nove igrače, pa smo očekivali nešto slično kada smo počeli da radimo pretragu bonusa ovaj put. Međutim, sačekalo nas je vrlo neprijatno iznenađenje iz razloga što je ova kompanija odlučila da povuče sve bonuse dobrodošlice i aktivne promocije iz svoje ponude. Trenutno ne postoji bonus dobrodošlice na sajtu Marathonbet Srbija, mada ima nekoliko vrlo interesantnih promocija.\nKoji je razlog za nepostojanje bonusa dobrodošlice, nismo uspeli da saznamo i pored nekoliko poruka koje smo poslali korisničkoj podršci, ali čini se da je menadžment ove kompanije odlučio da krene nekim drugim pravcem, poput brenda Pinnacle, koja već godinama ne daje bonuse svojim novo registrovanim članovima.\nOvo je sve pomalo čudno, posebno imajući u vidu koliko sportske kladionice profitiraju od novih korisnika, koji vrlo često svoju konačnu odluku o tome gde će se registrovati donose na osnovu bonusa dobrodošlice. Ipak, Marathonbet kladionica svoje verne klijente sa vremena na vreme obraduje besplatnim opkladama u nekim manjim iznosima i imaju jednu odličnu funkciju koja se zove AdvanceBets, koja ne postoji ni u jednoj drugoj online kompaniji. Radi se o mogućnosti da postavljate opklade iako nemate novca na računu, a imate opklade koje još nisu završene. Na taj način vas Marathonbet bukvalno kreditira sa određenim iznosom novca.\nOstale interesantne promocije su svakako “Osiguranje za kombinovani tiket” gde ukoliko promašite jednu utakmicu na tiketu od minimum 5 parova sa minimalnom kvotom od 1.50 na svakom paru možete dobiti besplatnu opkladu u maksimalnom iznosu od €30.\nDruga interesantna promocija koja je vredna pomena je pod nazivom „Bore Draw“ promocija, gde ukoliko igrate na makretu tačan rezultat i utakmica se završi rezultatom 0-0 možete dobiti besplatnu opkladu u maksimalnom iznosu od €30.\nTakođe, potrebno je napomenuti da postoji interesantan „Program Vernosti“ gde igrači postaju članovi Marathonbet kluba i na temelju opklada skupljaju bodove. Kada se sakupi određeni broj bodova, prelazi se na sledeći nivo na kom se dobijaju sve bolji pokloni i promocije.\nNeverovatno širok izbor kladioničarskih marketa u Marahonbet ponudi\nOvaj segment je zapravo jedna od najjačih osobina ove kompanije. Broj marketa koji oni imaju da ponude je prosto neverovatan. Koji god market možete da zamislite, budite sigurni da ga na sajtu Marathonbet sigurno ima. Kada uđete na neku utakmicu koju želite da odigrate, pojavljuje vam se toliko marketa da je bilo neophodno da se sve kategorizuje, te možete da birate po kategorijama (glavni marketi, hendikep marketi, gol marketi, total marketi, prvo poluvreme marketi itd).\nOvo se odnosi na fudbal, ali ako pogledate ponudu i ostalih sportova, videćete da je ista podjednako dobra i raznolika. Sveobuhvatno u ovom segmentu, nema puno sportskih kladionica koje mogu da pariraju ponudi Marathonbet. Ono što je posebno interesantno i zbog čega je ova kladionica vrlo popularna kod ozbiljnih igrača je činjenica da Marathonbet ima vrlo niske margine i vrlo visoke kvote, te da igrači obožavaju da se klade kod njih.\nImpresivna ponuda sportova na koje se igrači mogu kladiti na sjatu Marathonbet\nKako i u segmentu ponuđenih marketa za klađenje, tako i u izboru sportova, kompanija Marathonbet zaista dominira na tržištu. U svakom trenutku igrači mogu izbarati iz ponude između 30-40 sportova na koje se mogu opkladiti. Osim popularnih sportova kao što su fudbal, košarka i tenis, Marathonbet nudi svojim korisnicima i dugačak niz manje popularnih sprotova, od snukera, pikada, sumo rvanja, pa sve do sve popularnijeg e-sports.\nOsim sportova kladioničari mogu da se klade i na specijalne opklade, poput toga ko će biti sledeći glumac koji će glumiti u Džejms Bond-u, do pobednika emisije Amerika ima talenat. Sveobuhvatno, ponuda Marathonbet sportova na koje se igrači mogu opkladiti je zaista impresivna i nema mnogo sajtova na svetu koje imaju bolju ponudu u ovom segmentu.\nVrlo lako i jednostavno postavljanje opklade na Marathonbet-u\nSvako ko je makar jednom u životu postavljao opkladu na neku online kladionicu neće imati apsolutno nikakvih problema da postavi opkladu na Marathonbet sajtu. Ako pak nikada niste postavljali opkladu, onda za vas ćemo ukratko objasniti sam proces. Kada na glavnom ekranu odaberete selekciju i kvotu, te pritisnete na istu, ona se automatski prebacuje na desnu stranu ekrana vašeg monitora. Tada je potrebno samo odabrati ulog i pritisnuti dugme položi opkladu.\nOvaj proces ne bi smeo da traje duže od 15 sekundi, mada ukoliko želite da igrate kombinovane tikete ili sistemske tikete, Marathonbet vam nudi i tu opciju. Tada je ptrebno da izaberete jedan od dva jezička koji su vam u ponudi (akumulirane opklade i multi opklade), te da izaberete tip kombinovanog tiketa iili sistema koji želite odigrati. Odlična funkcija kod ovog tipa postavljanja opklade je mogućnost koju vam softver nudi da vam on sam odigra neke sisteme poput Yankee sistema ili Lucky 15 sistema. Kao što možete videti, proces postavljanja opklada je vrlo jednostavan i napravljen je tako da u potpunosti bude prilagođen korisniku, što je vrlo pohvalno.\nMarathonbet platforma za uživo klađenje je zaista odlična\nKako je uživo klađenje postalo jedan od najpopularnijih vidova klađenja u poslednje vreme, tako je i kladionica Marathonbet išla u skladu sa trendovima. Oni imaju vrlo kvalitetnu platformu za klađenje uživo gde igrači mogu postavljati svoje opklade na veliki broj mečeva. Osim klađenja uživo na fudbal, Marathonbet u ponudi ima i klađenje na košarku, gde je moguće kladiti se na konačan rezultat, broj koševa, pobedu nekog tima sa hendikepom, ali i postavljati specijalne opklade na određene vremenske intervale u utakmici (poluvreme, prva četvrtina itd.) Još jedan od sportova koji je vrlo zastupljen u uživo sekciji sajta Marathonbet je i tenis.\nSasvim dovoljan broj depozitnih i isplatnih opcija za igrače iz Srbije\nKako posluju već dugi niz godina, Marathonbet kompanija je shvatila da veliki broj uplatnih i isplatnih metoda znači i više opcija za potencijalne klijente i veći broj klijenata. Tako da će u ovoj kladionici vama kao korisniku biti veliki broj isplatnih i depozitnih metoda. Marathonbet trenutno nudi 20 depozitne metode, od kojih je oko osam dostupno igračima iz Srbije. Naravno ova kompanija omogućava svojim korisnicima da vrše uplate preko svih tipova platnih kartica (debitnih i kreditnih), te primaju Visa, Visa Electron, Maestro i Mastercard platne kartice.\nOsim platnih kartica moguće je vršiti uplate i preko direktnog bankarskog transfera, ali i preko nekoliko popularnih elektronskih novčanika i servisa koje nude takve usluge, poput Skrill-a, NETELLER-a i ecoPayz-a. Od ostalih isplatnih metoda koje su dostupne igračima iz drugih zemalja izdvajamo ENETS, ePay.bg, iDeal, Laser, Poli, Postep, Przelewy24, UnionPay, Todito, Boleto, QIWI, Comepay, Wallet One, CartaSi i Dankort.\nPotrebno je napomenuti da ovaj operater nudi mogućnost vršenja uplata i putem kriptovaluta, Bitcoin, te ukoliko preferirate da vršite uplate na siguran, brz i praktičan način koji štiti vaš identitet, postoji i ta opcija.\nŠto se tiče isplata, kompanija Marathonbet je poznata po tome da su joj igrači na prvom mestu, te se trude da ubrzaju isplate maksimalno. Ovo je zaista lep način poslovanja, iz razloga što igrači vole da dobiju brzo svoje dobitke na kladionici. Još jedna bitna stvar je napomenuti da možete da birate između nekoliko valuta, te su u opticaju euro, američki dolar, funta, australijski i kanadski dolar, ali nažalost nema dinara.\nSolidni izbori kada je reč o mobilnom klađenju\nZaista bi bilo vrlo neodgovorno od jedne ovako respektabilne kompanije da nema u svojoj ponudi aplikacije za mobilno klađenje. Kako je mobilno klađenje postalo ekstremno popularno među sportskim kladioničarima širom sveta, tako je i kompanija Marathonbet omogućila svojim članovima da se klade putem mobilnih aparata. Imaju mobilnu verziju sajta koja je kompatibilna sa browserima mobilnih telefona, kao i aplikacije za iOS i Android platforme.\nI aplikacije i mobilna verzija sajta imaju apsolutno identične funkcije kao i desktop verzija sajta, te korisnici mogu nesmetano da se klade pre početka meča, uživo, kao i da igraju kazino igre i prate uživo rezultate. Ukoliko želite da znate više o mobilnoj verziji sajta i aplikacijama za mobilne telefone, predlažemo vam da pročitate našu iskrenu recenziju Marathonbet aplikacije za mobline telefone.\nSigurnost podataka i bezbednost igrača su na zavidnom nivou\nŠto se tiče sigurnosti personalnih i finansijskih podataka, možemo sa sigurnošću da tvrdimo da kladionica Marathonbet poseduje zaštitu najsavremenije generacije u vidu SSL 256-bitne enkripcije, te smatramo da nema mesta bojazni da će vaše personalne informacije dospeti u pogrešne ruke.\nTakođe, sama činjenica da Marathonbet posteduje nekoliko različitih licenci za klađenje, od kojih je jedna i UKGC, govori dovoljno o tome koliko ova kompanija polaže na sigurnost i fer okruženje za svoje igrače. Na samom kraju, Marathonbet sarađuje sa nekoliko nezavisnih tela, koja periodično proveravaju poslovanje kladionice i na taj način čuvaju igrače od prevarnog i nefer ponašanja sportske kladionice prema njima. U svakom slučaju nema mnogo sigurnijih mesta za klađenje od sajta Marathonbet.\nOdlično rešen problem korisničke podrške i FAQ sekcije\nUkoliko imate neki problem ili pitanje, postoji nekoliko načina na koje možete da kontaktirate Marathonbet korisničku podršku. Prvo, možete ih kontaktirati putem uživo četa, koji je dostupan igračima svakodnevno u periodu od 07:00 do 22:00 časa. Ljubazno osoblje i agenti korisničke podrške će učiniti sve u njihovoj moći da vam pomognu sa potencijalnim problemom. Ukoliko pak želite da kontaktirate Marathonbet na neki drugi način, možete to učiniti putem telefona, e-maila ili poštom.\nNa kraju, ukoliko želite, možete posetiti deo sajta pod nazivom pomoć, gde imate odgovore na mnoga često postavljana pitanje, te smatramo da je taj deo sajta odlična polazna tačka ukoliko budete imali bilo kakav problem.\nOdlična kladionica koja puno pruža svojim korisnicima\nZaista nije čudo zašto kladionica Marathonbet ima toliko zadovoljnih korisnika koji uživaju kladeći se u ovoj online kladionici. Marathonbet svakako nije savršena sportska kladionica, ali ima mnogo više pozitivnih nego negativnih stvari vezano za istu, te mi smatramo da je ona jedna od boljih opcija za igrače iz Srbije i regiona. Od pozitivnih stvari naveli bi niske margine i visoke kvote, odličan izbor sportova za klađenje, kao i veliki broj marketa.\nNadalje smatramo da ova kladionica ima sasvim solidnu mobilnu aplikaciju i vrlo dobru korisničku podršku. Od mana bi naveli da trenutno ne postoji bonus dobrodošlice, da nemaju opciju prenosa uživo i da ponekad znaju da limitiraju igrače koji dobijaju u kontinuitetu. Sveobuhvatno, Marathonbet kladionica ima naše iskrene preporuke, te vam predlažemo da se koliko danas registrujete i počnete da igrate kod njih.


Bor Član od: 02.12.2012 Ocenite\nCenu jakne sam smanjila za trecinu i za uzvrat doticna osoba nije podigla jaknu pa sam platila duplu postarinu. Ignorisala je poruku koju sam joj poslala. Neodgovorna, nekorektna i nikakvu saradnju ne preporucujem.


U Srbiji je trenutno aktivno 14 slobodnih zona. Aktivne slobodne zone u 2015. godini su ostvarile promet od oko 5 milijardi evra, što je rast od 97% u odnosu na prethodnu godinu. Značajno je učešće domaćeg repromaterijala u proizvodnji koje je u 2013, godini povećano za 260% u odnosu na prehodnu godinu. U slobodnim zonama Srbije posluje preko 200 multinacionalnih kompanija gde je zaposleno više od 20.000 ljudi dok obim investicionih ulaganja u zonama u 2015. godini iznosi preko milijardu evra. Izvoz robe iz slobodnih zona se iz godine u godinu povećava i čini 20% ukupnog izvoza Srbije.\nSlobodne zone koje trenutno postoje u Srbiji su: SZ Pirot, SZ Subotica, SZ Zrenjanin, SZ Novi Sad, FAS SZ Kragujevac, SZ Šabac, SZ Užice, SZ Smederevo, SZ Kruševac, SZ Svilajnac, SZ Apatin, SZ Vranje, SZ Priboj i SZ Beograd. U njima se mogu obavljati sve vrste poslovanja i industrijskih aktivnosti uključujući proizvodnju, skladištenje, pakovanje, trgovinu, bankarstvo i osiguranje. Slobodne zone mogu osnivati i njima mogu upravljati i domaće i strane kompanije. Zarade i prihodi koje se ostvare unutar slobodne zone mogu se transferisati u bilo koju državu, uključujući Srbiju, slobodno bez prethodnog odobrenja, bez naplate bilo kakvih poreza, carina ili taksi. Na ovaj način stvaraju se ogromne mogućnosti za saradnju domaćih i stranih industrija.\nSrbija se nalazi na vratima Evropske unije i raskrsnici koridora br. 10 i br. 7, na Balkanskom poluostrvu i predstavlja vezu između istočne i zapadne, severne i južne Evrope. To omogućava privrednim društvima, koja posluju u slobodnim zonama, lak pristup tržištu Evropske unije.


Misterija carske kule sa osam uglova | Reportaže | Novosti.rs\nSuzana M. JOVANOVIĆ | 28. avgust 2016. 11:31 | Komentara: 6\nNovo, po mnogo čemu jedinstveno otkriće na lokalitetu "Vrelo" kod Šarkamena, iznenadilo istraživače. Unutrašnjost kružna, a spoljašnost višeugaona\nIAKO su prva sistematska istraživanja lokaliteta "Vrelo" u blizini sela Šarkamen kod Negotina, s kraja 3. i početka 4. veka nove ere, počela pre više od 20 godina, a 1996. u mauzoleju pronađen set zlatnog nakita carice-majke Maksimina Daje, zagonetka Šarkamena nikako da se odgonetne. Arheolozi u šali često kažu kako je na Šarkamenu pronađeno više zlata nego keramike. I zaista, poslednjih godina otkrivaju se neki detalji koji nemaju s čime da se uporede, pa i tako dodatno doprinose misteriji samog mesta. Lane je to bio vodotoranj, jedan od najočuvanijih na našim prostorima, a sada je to severna kula zapadne kapije koja je iznenadila istraživače.\n- Iskopavanjem severne kule zapadne kapije došli smo do saznanja da je kula vrlo karakteristična zato što je kružna iznutra a osmougaona spolja. Šta je tačno, zasada ne možemo da kažemo, jer ni kod nas, ni u svetu, nema analogije za ovako nešto. Iskopan je ulaz u kulu, gde su stepenice koje su popločane opekom i iskopan je kvadratni kanal uz severni zid kule, čiju funkciju zasada ne znamo. Materijala ima izuzetno malo - kaže Marija Jović, master arheologije.\nU novembru će se raditi geofizička prospekcija u unutrašnjosti lokaliteta, jer se veruje da i tu ima nekih objekata i da bi tu mogla da bude carska palata.\n- Jugoistočni ugao utvrđenja sa jugoistočnom kulom je najmarkantniji objekat kada se približavate lokalitetu. On dominira Vrelskom rekom i na neki način je reper lokaliteta, pokazatelj da ste stigli na Šarkamen. Planirano je bilo i da rekonstruišemo zapadnu kapiju sa dve kule, severnom i južnom, to su osmougaone kule, jer kroz tu kapiju se ide na deo lokaliteta gde se nalazi carski mauzolej, koji je takođe konzerviran i onda imamo tri celine koje su na tom putu posetilaca, juistočni ugao sa kulom, zapadnu kapiju i mauzolej - kaže rukovodilac radova na "Vrelu" dr Sofija Petković, viši naučni saradnik Arheološkog instituta u Beogradu.\nUtvrđenje datira s kraja trećeg i početka četvrtog veka\nŠarkamenski kompleks, 100 sa 100 metara, predstavlja utvrđeni rezidencijalni kompleks koji je imao odbrambenu ulogu, ali je nastojao da svojom monumentalnošću pokaže da tu živi car. "Vrelo" na svoju carsku ulogu podseća i zbog vodotornja, koji je kompleks napajao vodom, kontrolisao njenu protočnost...\n- Tu su ostaci niša, lepi dovratnici, lukovi i drugi detalji koji su davali jednu posebnu crtu estetici ovog kompeksa. U svakoj od prostorija nailazimo na ostatke rušenja ovih građevina, a ove godine uočili smo postojanje crepova, što znači da je u izvesnoj meri barem deo objekta koji smo do sada otkrili bio završen - ističe Igor Bjelić, master arhitekture.\nSvaki zid, svaki kamen ima svoju priču, pripovedaju arheolozi, jer nam čak i ruševine govore da li je neku građevinu srušilo vreme ili, možda, ljudi.\n- Prezadovoljni smo učinjenim, jer je zaista urađeno više nego što smo planirali. Nadamo se da smo ovim našim iskopavanjem napravili dobru podlogu onima koji se bave zaštitom nepokretnih kulturnih dobara i da će se sada, posle dve godine pauze, ovo do sada iskopano konzervirati, jer je nepobitna činjenica da ono što je do sada zemlja čuvala, kad se iskopa brzo propada. Suština je svakako da se sve ovo zaštiti, da bismo sutra mogli od toga da pravimo razvoj kulturnog turizma. Imamo podršku što se tiče sufinansiranja projekta istraživanja, ali potrebna nam je veća podrška po pitanju infrastrukturnog obezbeđenja, od izgradnje puta, osvetljenja, obezbeđenja i svega što je potrebno jednom lokalitetu da mu pružimo šansu da održivo može da se razvija i da opstane - kaže koordinator projekta, arheolog i viši muzejski savetnik Muzeja Krajine Gordan Janjić.\nArheolog Marija Jović sa saradnicima\nOvogodišnje istraživanje trajalo je 42 dana i sa milion dinara finansiralo ga je Ministarstvo kulture i informisanja. Opština Negotin i Muzej Krajine su za ove namene izdvojili oko 400.000 dinara.\nARHEOLOZI su se tokom ove kampanje fokusirali na istraživanja jugoistočnog dela utvrđenja i unutrašnjost južne i severne kule zapadne kapije. Pomagala su im desetorica radnika.\nIstraživački tim imao je pune ruke posla\nOVOGODIŠNjE radove, nažalost, obeležio je početkom avgusta vandalski čin tragača za zlatom u kome su nepoznati nepopravljivo uništili vodotoranj za snabdevanje vodom, jedinstven na našim prostorima. Tada su stradali i drugi objekti.


Važnost tačnog uklanjanja viška kože gornjih kapaka: Koja je „prava mjera“? - Dr. Bojan Kozomara\nSigurno jedan od pet najčešćih upita koje dobijem od pacijenata na predoperativnim konsultacijama je „Da li će biti uklonjeno tačno sve što je višak?“\nUspješnost operativnog zahvata blefaroplastike gornjih kapaka ogleda se upravo u tome da li kapci imaju novi izgled, da li je uklonjen sav višak kože, i to bez ugrožavanja normalnog funkcionisanja oka.\nPrije svake blefaroplastike gornjih kapaka pacijentu se označava višak kože koji treba da se ukloni. Postoji nekoliko tehnika kojima označavanje može da se uradi, a dvije najčešće su u stojećem i ležećem položaju.\nIako ne postoji bitnija razlika u rukama iskusnog hirurga, metoda koju ja lično preferiram je označavanje viška kože u stojećem položaju pacijenta. Na ovaj način se pod dejstvom gravitacije prikaže tačan višak kože, te se u potpunosti poništi djelovanje frontalnog mišića koji može da „maskira“ stvarni višak povlačenjem obrve prema korjenu kose.\nA ako se ukloni previše?\nStatistika kaže da iskusni hirurg na 10.000 uspješnih operacija uklanjanja viška kože sa gornjih kapaka može da ima jednu koja je djelimično uspjela, ili nije uspjela uopšte.\nMeđutim, na 9 od 10 operacija koje ne uspiju i djeluju kao da je uklonjeno više kože od potrebnog, razlog nije pogrešno predoperativno obilježavanje, nego stvaranje ožiljka koji povlači kožu i daje osjećaj prevelikog uklanjanja.\nPredoperativno označavanje viška kože je ključno za pozitivan ishod operacije. Stoga je važno odabrati iskusnog hirurga koji će najbolje ocijeniti koliko viška kože postoji i kako ga najbolje obilježiti i ukloniti.\nPrevPrethodniTranskonjunktivalna blefaroplastika: Bešavna operacija donjih kapaka\nSljedećiBudite oprezni kod nabavke kontaktnih sočiva u bojiNext


Sad je sve jasno, ovo je Zvezdinih 11 za Suduvu! @ Cafe.ba\nSad je sve jasno, ovo je Zvezdinih 11 za Suduvu!\nPosle objavljenog spiska putnika, dilema ne bi trebalo da bude, bar za prvi meč u Litvaniji.\nFOTO: /Dragan Karadarević/Ds\nNavijači Crvene zvezde jedva su čekali početak nove sezone i srart njihovog tima u kvalifikacijama za Ligu šampiona, a priliku da na delu vide srpskog šampiona imaće sutra od 20 časova, kada crveno-beli gostuju u Marijampolju, gde će odmeriti snage sa domaćom Suduvom.\nPreneli smo jutros, treener Milojević je na put poveo ukupno 21 igrača, među kojima nema povređenih Pankova i Jevtovića, ali ni novajlije Žandera koji još nije licenciran.\nZa razliku od Žandera, napadač Tomane i vezista Kanjas su otputovali s ekipom, ali s obzirom da su u Zvezdu stigli tek na kraju priprema u Austriji, za očekivati je da sutra uveče ipak sačekaju priliku sa klupe za rezerve.\nU tom slučaju, nikakvih dilema oko sastava ne bi trebalo da bude, imajući u vidu ono što je moglo da se uoči i tokom pripremnih utakmica.\nMožda je donekle sporan nastup golmana Milana Borjana, jer je za vreme priprema branio boje reprezentacije Kanade na Gold kupu, ali ne sumnjamo da je i on spreman i da će zauzeti svoje mesto među stativama.\nPrema tome, očekujemo sutra ovih 11 igrača od prvog minuta:\nBen, Ivanić, Marin\nPotencijalne korekcije u ovoj postavi mogu da budu samo Kanjas ili Tomane, prvi umesto Jovičića ili Jovančića, drugi umesto Boaćija, ali trenutna procena je da bi to moglo da se dogodi tek u drugom poluvremenu.\nIpak, da sačekamo večerašnji trening u Marijampolju, tada će slika biti još ''čistija''.\nKao bajka, stigla ponuda, Ibra ne može da odbije prijatelja!\nSpekulacije ne prestaju, četiri opcije za Luku Jovića!\nPRIZNANJE ZIDANA “Srećan sam zbog Jovića, vreba svaku šansu”


Fudbal, klavir i maline | VRANJSKE\nJana Dimitrović (18) je učenica Ekonomsko-trgovinske škole. Pored toga je i fudbalski sudija. Bavi se muzikom i volontira. Ona vraća nadu da granice ne postoje, poručujući da ih sami stvaramo. Dokazala nam je, a i dalje to čini, da i devojke mogu da rade ono što vole, ukoliko se dovoljno bore za to.\nČesto se čini da je uprkos svim naporima Vranje ostalo dva veka iza svog vremena, zarobljeno u večitoj borbi za rodnu jednakost. Da li jedna devojka može da bude uspešna na raznim poljima, iako to nisu standardne "ženske" aktivnosti?\nVRANjSKE: Pored toga što ste uspešan đak, stalno nižete uspehe na polju muzike i sporta. Sudite fudbalske utakmice, skoro ste radili u kafiću, brali maline, a stižete i da se bavite aktivizmom. Kako sve to postižete i koja vam je aktivnost najdraža?\nDIMITROVIĆ: Vreme je za mene relativan pojam. Trudim se da se fokusiram na aktivnosti koje me čekaju u datom trenutku. Gledam da što bolje organizujem svoje vreme i da uskladim obaveze. Živim u malom gradu, tako da je moguće uraditi više stvari u toku dana. Ne bih izdvojila ni jednu od svojih aktivnosti, jer mi svaka pruža posebno zadovoljstvo i ispunjava na svoj način.\nKako ste počeli da se bavite umetnošću i sportom, i kako vam je pošlo za rukom da povežete dva potpuno različita zanimanja?\nSportom se bavim od svoje pete godine, kada sam krenula na karate. Kasnije sam se zainteresovala i za odbojku, košarku i fudbal, a nedavno se javila i ljubav prema suđenju fudbalskih utakmica. Muziku sam zavolela kada sam, iz želje da probam neke nove stvari, upisala muzičku školu. Brzo mi je srcu prirastao klavir i pevanje u horu, dok je crtanje bio moj način da iskažem svoju kreativnost. Nije teško povezati ove dve stvari, jer imaju jednu zajedničku karakteristiku: moju ljubav prema njima.\nVi ste aktivistkinja. Kada ste počeli da se bavite volonterskim radom, i zbog čega ste uopšte došli na takvu ideju?\nAktivistkinja sam postala, može se reći, sasvim slučajno. Išla sam u šesti razred osnovne škole i od drugarice sam načula o nekoj akciji koja je organizovana od strane organizacije "U.G. Pozitiv". Iako je sve to meni bilo strano i nepoznato, odlučila sam da ipak probam. Prvo što mi se dopalo i privuklo me da nastavim sa aktivizmom bilo je druženje, ali kako sam odrastala i postajala zrelija, sve više sam shvatala značaj aktivizma i pozitivnih promena koje donosi.\nDa li ste ikad imali otežavajuće okolnosti u onome što radite, samo zbog toga što ste devojka?\nČesto se na utakmicama susrećem sa pogrdnim komentarima i dobacivanjima tipa "sudija nije muško", "zameni zastavicu varjačom" i slično. Trudim se da se ne obazirem na takve komentare i da nastavim da radim ono što volim najbolje što mogu.\nDa li biste našim čitaocima otkrili tajnu kako uspevate da budete uspešni na svim poljima?\nSebe ne smatram uspešnom, uglavnom sam samokritična, draže mi je da o mojim uspesima i kvalitetima govore rezultati koje ostvarujem.\nKako provodite svoje slobodno vreme i imate li ga uopšte pored svih obaveza?\nTrudim se da svoje slobodno vreme iskoristim na najbolji mogući način, da ga provedem u krugu porodice i prijatelja. Volim da čitam knjige, gledam filmove, učim da sviram gitaru, da se bavim kreativnim radom, i da, obožavam da se grlim!\nU VRANjU VLADA\nKoje je vaše mišljenje o rodnoj ravnopravnosti i položaju devojčica i žena u Vranju?\nMislim da je patrijarhat još uvek zastupljen u Vranju i da je zbog toga jako bitno podići svest o polnoj ravnopravnosti i jednakim pravima za sve.


Uskoro obveznice i na Sarajevskoj berzi |\nRatna potraživanja odnose se na pokretnu i nepokretnu imovinu izuzetu od građana i privrede za potrebe rata, a dosadašnji verifikovani iznos po tom osnovu je 201 milion maraka.\nOvim vrijednosnim papirima trgovaće se na Sarajevskoj berzi i biće osvježenje za ulagače koji će u ponudi imati novi tržišni materijal.\nDirektor Sarajevske berze Zlatan Dedić kaže da je ovo dobar signal za sve učesnike na tržištu kapitala, te da očekuje da će to privući investitore da više ulažu i na taj način povećaju likvidnost SASE.\n“Nadam se da će Predstavnički dom Parlamenta FBiH takođe podržati ove izmjene i da će Federalna vlada krenuti u izmirenje ove obaveze, posebno zbog toga što su u budžetu već planirana sredstva za isplatu prve glavnice”, kaže Dedić.\nPrema njegovim riječima, izmjene Zakona o staroj deviznoj štednji pred Parlamentom će se ponovo naći 5. i 6. maja, te da će, ukoliko ih usvoje, krenuti i izdavanje ovih obveznica, što bi takođe bilo vrlo značajno za tržište kapitala.\nOn je još jednom naglasio da ovakve aktivnosti domaćih vlasti ne bi samo stimulirale razvoj tržišta kapitala, već riješile probleme koji je dugo opterećuju. Njihovo rješavanje predstavlja i značajan podstrek razvoju ekonomije, smatraju berzanski radnici.


RADNICI FABRIKE ELEKTRODA DOBILI DIO NOVCA\n26.10.2015. 20:20h Ažurirano: 26.10.2015. 20:20h\nBivšim radnicima plužinske Fabrike elektroda (FEP) nedavno su isplaćene otpremnine u iznosu od po 5,7 hiljada u prosjeku. Visina otpremnina je skoro upola manja od onih koje su predviđene njihovim kolektivnim ugovorom a razlog za to su dugovanja zaposlenih za stanove koje je FEP gradio u Plužinama.\nStanovi, koji su useljeni 2001, radnicima su dodjeljivani uz otplatu na rate, a bivši radnici smatraju da je preostali dug trebalo da im bude odbijen od zaostalih zarada koje su im priznate u stečajnoj masi, a ne od otpremnina. Radnicima se duguje više od 30 plata, a radni staž im nije povezan od 2007. godine.\nStečaj u FEP-u uveden je u februaru, a od 103 tada zaposlena, njih 38 ostvarilo je pravo na penziju po izmjenama i dopunama Zakona o PIO, dok su ostali na Birou rada.\nStečajna uprava FEP-a je od prijavljenih 12,38 miliona eura potraživanja priznala 9,53 miliona. Banke zbog nevraćenih kredita potražuju 3,5 miliona.\nNajveći pojedinačni vlasnik jedine fabrike koja se u regionu bavila proizvodnjom elektroda bio je Investiciono-razvojni fond sa 42,18 odsto udjela. Prethodni največi vlasnik bile su firme iz Atlas grupe Duška Kneževića.\nFabrika elektroda PlužineFabrika elektrodaFEP\n20.05. 12:32 h\t50308\n20.05. 06:15 h\t44808\n20.05. 11:15 h\t37957\n20.05. 16:38 h\t35936\n20.05. 06:30 h\t31581


Q2i - Kartica.rs : Plastične Kartice\nFingerTec-ov Q2i & TA200 Plus su uređaji neverovatnih visoko-tehnoloških mogućnosti očitavanja otiska prsta, a koriste se za kontrolu pristupa objektima i praćenje radnog vremena. Uz impresivni dizajn, visoki kapacitet memorije, i opremljen najmodernijim algoritmima za skeniranje otiska prsta, Q2i i TA200 Plus daju neverovatne i korisne funkcije kao što su radni kodovi i displej koji može prikazivati specifične poruke, olakšavajući komunikaciju među osobljem. Terminali takođe dolaze sa mnoštvom opcija i metoda za sinhronizaciju terminala sa softverom koji dolazi u paketu. FingerTec TCMS V2, koji je unapređeni softver, osmišljen za lakše praćenje i vođenje evidencije radnika.\nMnoštvo verifikacionih metoda\nIako je preporučeno da se koristi primarno otisak prsta za verifikaciju identiteta, za viši nivo zaštite potrebno je koristiti i kartice, lozinku ili kombinaciju navedenih.\nMože sačuvati do 10000 šablona otisaka i do 200000 dnevnika transakcija (skeniranja), što je i više nego dovoljno da se ispune zahtevi i najzahtevnijih korisnika.\nProgramirajte ove prečice da vas lakše i brže odvedu na funkcije koje najčešće koristite u jednom koraku. Da li smo pomenuli da je na ovom uređaju sve koncentrisano na lak pristup?\nPovećajte bezbednost na vašem radnom mestu instalacijom eksternog alarma, i budite obavešteni istog momenta ako dođe do provala, požara ili sličnih nezgoda.\nČuvanje podatka nikad nije bilo lakše\nAdministrativni deo nikada nije bio lakši, uz softver koji dolazi u paketu sa uređajem. FingerTec-ov TCMS softver omogućava kreiranje izveštaja, praćenje skeniranja i pristupa kao i integrisanje FingerTec-a sa drugim sistemom.\nNeka vaši zaposleni osete više nezavisnosti uz prijavljivanje svoje lokacije puten naše "Workcode" funkcije.\nLaka sinhronizacija između terminala\nUz opcije TCP/IP, RS485 / RS232, USB flashdisk, ili čak preko WiFi (po zahtevu), sinhronizacija terminala je izuzetno brza.\nOvaj model dolazi uz TFT ekran. Displej može prikazivati korporativne reklamne materijale, slike, brošure i još mnogo toga.\nMODEL Q2i TA200 Plus\nTYPE OF SCANNER 800 MHz microprocessor\n• Method TCP/IP, RS232, RS485,USB flash disk (Optional WiFi) TCP/IP, USB flash disk (Optional WiFi, POE)\n• Power input DC12V 3A DC5V 2A\n• Siren Built-in (Optional - External)\n• Display 3.5" 65k color TFT screen\n• EM lock driving output DC12V 3A / Relay output N/A\n• Alarm output NO / NC N/A\n• Antipassback Yes N/A\nFree data package with purchase of the product\nNormal User Enrollment\nOne to Many Verification\nOne to One Verification\nRFID Card Verification\nEditing Date & Time\nPen Drive Management\nCheck for User's Clocking Records


ODRŽAVANJE TRIMERA DEMON | demon.rs INFO SHOP\nPodmazivanje menjača: nakon 30 radnih sati ili svakih 12 meseci.\nNajloni za košenje se biraju u zavisnosti od snage mašine. Prečnici najlona se kreću od 1,3 – 2,7 mm. Veoma je važno izabrati pravi najlon, kako ne bi opteretili glavu trimera, jer svaka svaka dimenzija koja nije odgovarajuća nosi manji broj namotaja i stavra veće opterećenje, što za rezultat ima pregrijavanje glave.\nNa poleđini svakog trimera postoji istaknut odnos ulja i goriva. Treba znati da gorivo koje u sebi sadrži ulje zadržava boju, ali ne i viskoznost, tako da korišćenjem starog goriva možete da oštetite cilindar, a samim tim i kompresiju, paljenje i skratite rok trajanja vaše mašine.\nTransport i skladištenje trimer demon


Objektivno1 :: BIZnisINFO :: Nakon zastoja u otplati, rate kredita biće nešto veće\nNaslovna | BIZnisINFO | Nakon zastoja u otplati, rate kredita biće nešto veće\nKako će se u vreme krize otplaćivati bankarski dugovi? Narodna banka Srbije (NBS) je uvela moratorijum na kredite. Ko to želi, u narednih 90 dana ne mora da plaća obaveze. Ali, šta biva sa daljim ratama. Prema obračunu banaka, one će nakon zastoja u otplati biti nešto veće\nKako objašnjavaju bankari, zastoj u otplati ne znači i zastoj u obračunu. Obračunata kamata će se rasporediti na preostale anuitete (rate).\nTakvo pojašnjenje dala je i NBS: "U odnosu na redovnu (ugovorenu) kamatu koju banka obračunava za vreme trajanja zastoja, ona se pripisuje dugu i raspoređuje se ravnomerno na preostali rok dospeća", saopštila je NBS.\n“Moratorijum obuhvata zastoj u otplati glavnice i redovne (ugovorene) kamate. U odnosu na redovnu (ugovorenu) kamatu koju Banka obračunava za vreme trajanja moratorijuma ista se pripisuje dugu i raspoređuje ravnomerno na preostali rok dospeća, a period otplate se produžava za tri meseca.\nTokom trajanja vanrednog stanja koje je uvedeno zbog pandemije Banka neće obračunavati zateznu kamatu na dospelo, a neizmireno potraživanje i neće pokretati postupak izvršenja, kao ni postupak prinudne naplate prema dužnicima, odnosno neće preduzimati druge pravne radnje u cilju naplate potraživanja od dužnika”, navodi se na zvaničnim internet prezentacijama banaka.\nNaslovna fotografija: Printscreen Sberbank obaveštenja


EU PRO – podrška projektima za konkurentnija preduzeća | podunavlje.info\nBEOGRAD, 24. maj 2019 – Razvojni program EU PRO objavio je javni poziv za podršku projektima koji treba da doprinesu konkurentnosti i održivosti poslovanja malih i srednjih preduzeća i preduzetnika u regionu Šumadije i zapadne Srbije i Južne i Istočne Srbije, u gradovima u kojima se program sprovodi, a među njima su i Smederevo, Smederevska Palanka i Velika Plana.\nEvropska unija će sa ukupno 600.000 evra finansirati projekte koji će podržati preduzeća u unapređivanju proizvodnih procesa i kvaliteta proizvoda i usluga, ali i u sertifikaciji i uvođenju relevantnih standarda i konkretnih aktivnosti usmerenih ka osvajanju novih tržišta.\nRazvojni program EU PRO će od 29. maja do 19. juna održati informativne sesije o javnom pozivu za organizacije za podršku poslovanju, a više informacija o samom pozivu, kriterijumima za izbor korisnika, načinu konkurisanja, kao i o mestu i vremenu održavanja info-sesija dostupne su na veb sajtu EU PROa: Javni poziv za predloge projekata za organizacije za podršku poslovanju


Izvor: Vostok.rs, 27.Okt.2020, 10:13\nMinistar spoljnih poslova Grčke Nikos Dendijas je tokom razgovora u Atini sa svojim ruskim kolegom Sergejem Lavrovim izrazio zabrinutost zbog negativne uloge koju Turska igra u Siriji, kao i da je ona postala „turistička agencija“ za militante.\n„Izrazio sam zabrinutost zbog negativne uloge koju Turska igra u Siriji i podriva postignute uspehe... Takođe, činjenica je da je Turska postala turistička agencija za džihadiste koji se šalju na različite frontove“, dodao je grčki ministar.\n19:24: ŠTA JE SA MAGIKOM? Nije povreda, OTKRIVENO zašto Kataija nema u...


POČETNAAUCTIONSREZULTATI TENDERAPoboljšanje pružnih prijelaza na Samsunovim debelim linijama Tenderski rezultat\n12 / 10 / 2020 REZULTATI TENDERA, AUCTIONS\nTCDD 4 Regionalna direkcija Poboljšanje pružnih prijelaza na Samsunu Debela linija Rezultat natječaja Rezultat natječaja\nDržavna uprava željeznica Republike Turske TCDD 4, Regionalna direkcija (TCDD), pod brojem 2020/414552 KIK broji 9.997.902,20 jedinica radova na poboljšanju pružnog prijelaza na pruzi Samsun-Kalın sa približnim troškom od 126 TL. Zajedničko ulaganje AYKUT OSMAN UZLU + TOR MAR pobijedilo je ponudom. Jedna firma koja je učestvovala na tenderu predala je ponudu ispod granične vrednosti.\nTender pokriva 126 radova na poboljšanju prelaza preko nivoa. Trajanje posla je 300 (tristo) kalendarskih dana od isporuke mesta.\nNajava tendera: Poboljšanje projektnog inženjerstva premjera pružnih prijelaza i ...\nNajava tendera: Uzimaće se služba za geodetske projekte (gornji ili donji prelazi ...\nGdje će se napraviti pružni prijelazi, to sada radi, hoće li biti preuređeno?


Preminuo glumac Dejv Praus koji je tumačio Darta Vejdera – Bosonoga\nRedakcija 30 Novembra, 2020 0 0\nGlumac Dejv Praus (David Prowse), nekadašnji bodibilder iz Bristola najpoznatiji po ulozi negativca Darta Vejdera (Darth Wader) u filmskoj trilogiji “Star Wars” preminuo je u 85. godini.\nPraus je izabran da glumi Vejdera jer je bio fizički dominantna ličnost, ali je glas ovom čuvenom filmskom negativcu ipak dao drugi glumac Džejms Erl Džouns (James Earl Jones)\n„Neka sila uvjek bude sa njim. Iako je bio poznat kao čovjek koji je glumio mnoga čudovišta, za sve nas koji smo radili sa njim , bio je heroj“, rekao je Tomas Bouington (Thomas Bowington ), Prausov dugogodišnji agent.\nPrausova glumačka karijera trajala je pola vijeka, ali uloga Darta Vejdera ga je proslavila na svjetskom nivou. Ipak zbog jakog akcenta karakterističnog za zapadni deo Engleske njegov glas nije odgovorao holivudskim zahtjevima, pa je odlučeno da „pomogne“ Erl Džons.\nIpak, kako je bio visok 198 centimetara, Praus je zaista predstavljao figuru koja privlači pažnju tokom snimanja svih filmova originalne trilogije.\nI prije nego što je počeo da se bavi glumom, Praus je imao neke uspjehe u Holivudu, pošto je pomagao Kristoferu Rivu (Christopher Reeve ) da se fizički spremi za zahtjevnu ulogu Supermena.\nPraus je glumio u poznatim serijama “Svetac” i “Doktor Hu”, a ulogu bodibildera tumačio je u filmu “Paklena pomorandža” Stenlija Kjubrika (Stanley Cubrik).\nUpravo u tom filmu ga je zapazio Džordž Lukas (George Lukas) i pozvao ga na audiciju za svoj film. Praus je vježbao za dvije uloge na audiciji , Darta Vejdera i Čubake.\nU jednom intervjuu za BBC rekao da je da je odabrao Vejdera pre Čubake, jer ljudi „uvjek pamte negativce“.\nPosle uspjeha filmova “A New Hope”, “The Empire Strikes Back”, i “Return Of The Jedi”, postao je redovan posjetilac brojnih skupova koje su organizovali ljubitelji “Ratova zvijezda”.\nIpak, prema nezvaničim informacijama, 2010. se posvađao sa Lukasom nakon čega mu je zabranjeno da se pojavljuje na konvencijama.\nGodine 2011. objavljena je njegova autobiografija “Straight from the Force’s Mouth”, a iza njega je ostalo preko 30 filmskih uloga.\nnaslovna fotografija: Promo/Lukasfilm\nPrethodni članak25 crtica iz istorije Džejms Bond franšize\nSledeći članakKris Rija izdaje kompilacijski album "Era 1 (As, Bs & Rarities 1978 – 1984)"


Davidov i Mijić žele da opravdaju dolazak u Partizan – Nadlanu.com\nDavidov i Mijić žele da opravdaju dolazak u Partizan\nBEOGRAD, 12. januara 2010. (Beta) - Novi fudbaleri Partizana Aleksandar Davidov i Predrag Mijić rekli su da su zadovoljni dolaskom u redove srpskog šampiona i izrazili nadu da će opravdati poverenje trenera i stručnog štaba crno-belih.\nAleksandar Davidov i Predrag Mijić potpisali su četvorogodišnje ugovore sa Partizanom.\nDavidov (1983) je došao iz Hajduka iz Kule i igra na poziciji centralnog i levog veznog igrača.\n"Ostvarila mi se želja. Dugo igram u prvoj ligi, sada imam priliku da ostvarim nešto veliko. Došao sam u veliki klub. Mislim da sam dobro odigrao poslednjih šest meseci u Kuli. Nadam se da neće biti povreda", rekao je Davidov, koji će ove sezone nositi dres sa brojem 23.\nMijić (1984) je došao iz Spartaka, a za subotički klub odigrao je 113 utakmica i postigao 33 pogodaka. On igra na poziciji napadača, a "zadužio" je crno-beli dres sa brojem 17.\n"Svaki igrač želi da potpiše za veliki klub. Nadam se da ću pružiti dobre partije i da ću 'vratiti' Partizanu što me je angažovao. Nadam se da ću opravdati poverenje trenera i stručnog štaba", rekao je Mijić.\nPored Davidova i Mijića Partizan je doveo i dosadašnjeg štopera OFK Beograda Vojislava Stankovića i desnog beka Sevojna Radenka Kamberovića.\nProlećni deo sezone počinje 27. februara, Partizan će u Čačku gostovati ekipi Borca.\nPartizan je drugi na superligaškoj tabeli sa 37 bodova i zaostaje tri boda za liderom Crvenom zvezdom.


You are at:Home»Vesti»Kompanija MasterCard predvodi u oblasti inovacija u Srbiji i Centralnoj i istočnoj Evropi\nNa medijskom skupu koji je kompanija MasterCard organizovala u Beogradu 25. marta 2015. godine, predstavnici ove kompanije Artur Turemka, izvršni direktor za tržišta Balkana, i Katarina Kakalikova, menadžer za javnu politiku u kompaniji MasterCard za oblast centralne i istočne Evrope, govorili su o inovacijama u oblasti platne industrije u Srbiji i širom CEE regiona i načinu na koji oni utiču na srpsku ekonomiju.\n„Očekuje se da će se u narednih pet godina oblast plaćanja promeniti više nego u prethodnih pdeset, a kompanija MasterCard će predvoditi u oblasti inovacija kako nastavljamo da se krećemo ka budućnosti u kojoj smo svi povezani. Kupovina robe i usluga kakvu svi želimo postajaće sve brža, jednostavnija i sigurnija uz uvođenje novih tehnologija“, rekao je Turemka.\nSrbija je bila među prvim zemljama u CEE regionu i prva na Balkanu gde je uvedena MasterCard beskontaktna tehnologija, nakon što je imala svetsku premijeru 2005. godine. Beskontaktna tehnologija korisnicima pruža brz i elegantan način plaćanja prilikom svakodnevnih kupovina i idealna je za lokacije na kojima se tradicionalno koristi velika količina gotovine, a gde je brzina plaćanja od suštinske važnosti, počevši od velikih trgovinskih lanaca i trgovaca koji pružaju brzu uslugu, do malih, lokalnih trgovaca. Ovakav proces plaćanja je praktičan kako za kupce, tako za trgovce; transakcije se obavljaju za svega par sekundi prislanjanjem kartice na čitač na kasi. Plaćanja su zaštićena čip tehnologijom i nije potrebno unositi PIN koda za iznose manje od 1.500 RSD.\n„Naše iskustvo pokazuje da kada ljudi počnu da plaćaju beskontaktno, nikada se ne vrate na tradicionalna plaćanja. Prihvat beskontaknih plaćanja postaje standard u Srbiji počevši od 1. jula 2015. godine za nove POS terminale, odnosno od 1. jula 2018. godine za one već postojeće, te je tržište Srbije jedno od regionalnih lidera u oblasti inovacija”, izneo je Turemka.\nSledeći primer Srbije, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, Makedonija i Crna Gora implementirale su beskontaktna plaćanja, a sve veći prihvat ove platne metode je ilustovan u Bugarskoj, koja je početkom godine imala evropsku premijeru usluge za beskontaktno plaćanje u taksi vozilima.\nKada je u pitanju širi region Centralne i istočne Evrope, inovacije kompanije MasterCard uključuju MasterPass. Za sada je ova usluga lansirana u Poljskoj i Češkoj i predstavlja jedinu digitalnu platformu na svetu koja eliminiše potrebu za unošenjem informacija o plaćanju i dostavi prilikom svake kupovine, čime se proces plaćanja sa bilo kog uređaja pojednostavljuje i ubrzava.\nKatarina Kakalikova je naglasila da je beskontaktno plaćanje faza koja prethodi implementaciji mobilnih plaćanja. Sa procentom penetracije mobilnih telefona u Srbiji od 130% 2014. godine, što je značajno više u odnosu na svetski prosek od 93%, tržište Srbije je dobro pripremljeno za infrastrukturu za mobilno plaćanje.\nOna je takođe istakla prednosti koje napredne mobilne tehnologije donose vladama i ekonomiji zemalja uopšte, kao i potrošačima, trgovcima i bankama, ali je takođe naglasila i potrebu za pozitivnim zakonodavnim okvirom kako bi se pospešio dalji napredak.\n„Iskustva iz drugih zemalja pokazuju koje su to velike prednosti koje proističu iz zakonodavnog okvira koji omogućava inovacijama da se dalje razvijaju,“ rekla je Kakalikova.


OPASNE VEZE VELJE SA EKIPOM DARKA ELEZA: Udruženi moćni klanovi postali ozbiljna PRETNJA ZA BEZBEDNOST SRBIJE!\nKO JE SAVETOVAO KOKEZU DA ODBIJE POLIGRAF! Vulin šokirao: Taj Stepanović 84\t260\nBIVŠI FUNKCIONER SDB BOŽIDAR SPASIĆ OBJAŠNJAVA: Zašto je Kokeza odbio poligraf, 138\t194\nKOKAIN SA SLIKAMA GAVRILA PRINCIPA PRIPADAO VELJINOJ EKIPI?! Veliki tovar 40\t97\nACA BOSANAC PRIZNAO: Kokeza me povezao sa Belivukom! Demolirali su mi klubove 122\t218\nPOGLEDAJTE VIDEO, DIJANA HRKALOVIĆ IZLAZI IZ SBPOK: Saslušavana četiri 10 76\t201\nHTELA JE DA SLIKA SELFI, ALI TADA JU JE POVUKLA NABUJALA REKA: Tinejdžerka 42\t70\nPREPOZNAJETE LI OVOG MUŠKARCA? Ako ga vidite odmah zovite policiju! TRAGA 4 7\t41\nRAZOTKRIVEN! MIĆUNOVIĆ U BLISKIM VEZAMA SA KELJMENDIJEM I ORIĆEM: Brano 34\t48\n13.02.2021. 20:15h 14.02.2021. 10:48h\nSlika Veljka Belivuka s najbližim saradnikom Darka Eleza jedan je od dokaza da su se dva moćna klana udružila i postala ozbiljna pretnja za bezbednost Srbije\nKriminalna grupa uhapšenih Veljka Belivuka i Marka Miljkovića blisko je sarađivala sa ekipom Darka Eleza, a jedan od dokaza je i fotografija Velje Nevolje sa Slavišom Veletićem Vojnikom, Elezovom desnom rukom, koju Kurir ekskluzivno objavljuje. Ova dva moćna klana su se, prema saznanjima policije, udružila i postala ozbiljna pretnja za bezbednost Srbije.\nPodsetimo, Darko Elez uhapšen je 21. decembra u Batajnici, i tada je državni vrh Srbije najavio početak borbe protiv organizovanog kriminala. Elezova grupa radila je po Bosni i Hercegovini, odnosno u RS i u Srbiji, ali i po celom regionu, i tereti se za najteža krivična dela - ubistva, pljačke, otmice, trgovinu drogom...\n- Veljko Belivuk tesno je sarađivao sa Slavišom Veletićem zvanim Vojnik, koji je navodno desna ruka Darka Eleza i njegov najpouzdaniji saradnik. O tome govori i fotografija nastala pre nekoliko godina na kojoj su Velja i Veletić, a koja je istražiteljima bila dovoljna da sklope kockice i povežu stvari - priča izvor Kurira i nastavlja:\n- Istražitelji sumnjaju da su ova dva moćna klana napravila dobru vezu i da su duže vreme sarađivali i na taj način povezali kriminal, a naročito trgovinu drogom između Republike Srpske i Srbije i u regionu. Ovakva relacija između dva čoveka čije se organizacije dovode u vezu s najtežim krivičnim delima predstavljala je veliku opasnost po bezbednost dve države, ali i po ceo region, jer su oni imali dobre kontakte i u susednim državama.\nKako objašnjava naš izvor, zapravo je još u decembru i hapšenjem Eleza u Batajnici počela velika akcija u kojoj se država, kako je najavljeno, obračunavala s najokorelijim kriminalcima. Kurir je u to vreme ekskluzivno pisao da postoje operativna saznanja po kojima je Elez bio blizak s grupom koju su neki nazivali „novi klan“, a koja je bila oslonjena na kotorski kavački klan.\n- Nesumnjivo je da su se oni poznavali i sarađivali, a otkako je u januaru postalo jasno da je Velja Nevolja blizak s Radojem Zvicerom, glavom „kavčana“, stvari su se iskristalisale. Zajedničke fotografije članova ovih klanova samo su još jedan u nizu dokaza da su oni bili direktno povezani - dodaje izvor.\nKako je Kurir već objavio, bivša državna sekretarka Dijana Hrkalović, za koju se veruje da je sarađivala s Belivukom, dobar odnos imala je i s Darkom Elezom.\nZanimljivo je da je CINS još 2013. godine doveo u vezu Darka Eleza i Slavišu Veletića. Kako su objasnili u tekstu „Na Drini mafija“, Elez je 2009. godine uhapšen u Srbiji, a osim šverca marihuane i pokušaja iznude, osuđen je zbog falsifikovanja lične karte i vozačke dozvole.\n- Darko Elez koristio je lažna dokumenta Srbije na ime Slaviša Veletić. Osobu s tim imenom i istim brojem lične karte je, 2011. godine, Osnovni sud u Bijeljini osudio na četiri meseca uslovne kazne upravo zbog - falsifikovanja isprava. Vrlo je verovatno da je sud za falsifikovanje osudio osobu koja postoji samo u falsifikovanom dokumentu - pisao je u to vreme CINS.\nDarko Elez uhapšen je u decembru 2020. u preduzeću za transport u Batajnici koje se vodi na njegovu nevenčanu suprugu. Kako je Kurir pisao, nije se opirao hapšenju i mirno je krenuo s policajcima. On je po izlasku iz KPZ Sremska Mitrovica 2017. godine nastavio da živi u Srbiji, i to vrlo lagodno. Vozio je skupa kola i navodno se bavio poslovima vezanim za transport - rekao je u to vreme naš izvor.\nTUŽILAŠTVO BIH POTRAŽUJE ELEZA\nUbistva i pljačke u Sarajevu\nPosle hapšenja Darka Elreza u Beogradu, portparol Tužilaštva BiH Boris Grubešić izjavio je da se Elez potražuje radi procesuiranja na temelju potvrđene optužnice koja ga tereti za organizovani kriminal u vezi s više teških krivičnih dela, među kojima su ubistva, pokušaj ubistva, pljačke transporta novca i druga dela počinjena od 2005. do 2009, i dodao da je Elez i pod istragom za teška krivična dela na području Istočnog Sarajeva počinjena od 2017. do 2019.\nKako nezvanično saznajemo, Elez je pod istragom za ubistvo vlasnika restorana „Rodeo“ Siniše Milićevića Tigra u maju 2018, kao i za ubistvo vlasnika kluba „Sparta“ Miloša Ostojića u januaru prošle godine u Istočnom Sarajevu. Da je Elez imao značajno mesto i u podzemlju u Srbiji, svedoči pravosnažna presuda koja mu je 2012. izrečena u Beogradu, a kojom je bio osuđen na devet godina zatvora kao organizator grupe koja je 2009. na teritoriji Srbije i Bosne trgovala drogom, vršila iznude i druga krivična dela.\nKURIR NA MESTU ZLOČINA\nŽandarmerija još u Ritopeku\nKuću u Ritopeku u kojoj je, kako se sumnja, grupa Veljka Belivuka ubila Milana Ljepoju još uvek čuvaju pripadnici Žandarmerije. U toj kući je, prema nezvaničnim informacijama, pronađeno najviše tragova zločina koji se organizovanoj grupi stavlja na teret, te se ona smatra mestom zločina. U Ritopeku smo juče, kao i prethodnih dana, imali prilike da vidimo gotovo sve policijske jedinice na terenu, a dovođeni su i ronioci i psi tragači koji su na deponijama i njivama duž Smederevskog puta našli kosti.\nPolicija je u ovu kuću došla u četvrtak, kad su i uhapšeni Belivuk i članovi njegove ekipe.\n- Prvih dana su pretraživali celu kuću, a potom su isušivali bunare i prekopali dvorište bagerom - pričale su komšije, koje napominju da niko nije živeo u toj kući poslednjih godina i da im je delovalo čudno to što su kamere pratile sve što se dešava.\nVeruje se da je u bunaru u blizini kuće pronađena i lobanja koja navodno pripada Goranu Veličkoviću Goksiju. Pre sedam dana prikazan je i snimak na kom se vidi kako „pink panter“ Milan Ljepoja ulazi u ovu kuću, ali iz nje ne izlazi.\nVEZE S PARTIZANOM I NAVIJAČIMA\nSlaviša dao čitulju Stankoviću\nIme Slaviše Veletića pominjalo se i u oktobru 2016. godine kad se biralo novo rukovodstvo FK Partizan. On je, uz još nekoliko imena, bio na spisku predstavnika navijača u Skupštini. Zanimljivo je da je samo desetak dana ranije, posle ubistva Aleksandra Stankovića, vođe Janjičara, Veletić Saletu dao čitulju u novinama.\nKurir.rs/ Ekipa Kurira Foto: privatna arhiva\nEKSKLUZIVNO OTKRIVAMO: Ovo je uhapšeni Vlado Georgiev, bivši policajac i Rastin menadžer!\nVelja NevoljaDarko ElezVeljko BelivulfotografijaSlaviša Veletić Vojnik\nKO JE SAVETOVAO KOKEZU DA ODBIJE POLIGRAF! Vulin šokirao: Taj Stepanović je čest gost STRANIH AMBASADA! 84\t260\nBIVŠI FUNKCIONER SDB BOŽIDAR SPASIĆ OBJAŠNJAVA: Zašto je Kokeza odbio poligraf, policija sad ZNA ŠTA TREBA DA RADI! 138\t194\nKOKAIN SA SLIKAMA GAVRILA PRINCIPA PRIPADAO VELJINOJ EKIPI?! Veliki tovar išao ka Srbiji, čijih 800 KG je zaplenjeno na Atlantiku! 40\t97\nACA BOSANAC PRIZNAO: Kokeza me povezao sa Belivukom! Demolirali su mi klubove sve dok nisam pristao da ih obezbeđuje Veljina ekipa 122\t218


Video - Strana 6\n18.04.2015., 17:52 #76\nNesto kao ona je fer i nece da ga pravi ljubomornim, samo pomalo ide okolo polugola, onda sve nesto na tu foru ...i ne secam se ni ja, samo znam da je na kraju ona pobedila.\n18.04.2015., 18:24 #77\nSlazem se za ove problematicne kadrove ali nisam imao glasa u montazi, moje je svetlo i kamera.\nSeki se ovo bas svidja, tako da cemo raditi vise pravih spotova, planiramo da joj napravimo nesto interesantnije od svih ostalih narodnjackih spotova, ovo je radila Feud ekipa pa to nije problem, samo da usaglasimo budzete\nMenjao driver : 18.04.2015. u 18:28\n18.04.2015., 18:32 #78\nO Dejane Milićeviću, vi li ste?\nNisam vas prepoznao bez brade\n18.04.2015., 18:40 #79\n18.04.2015., 18:51 #80\n^^ Sa kojom opremom se snima? Koja kamera?\n18.04.2015., 19:21 #81\n5D Mark III u RAW modu sa gomilom opreme.\n18.04.2015., 23:13 #82\nOvaj već liči na tebe......\nObrijao si bradu?\n18.04.2015., 23:13 #83\n19.07.2015., 13:41 #84\nDa li moze neko da preporuci dobar program za linux, da mogu da editujem video snimke sa dslr-a, a inace sam vec duze na linuxu i raw nece da radi, a ne mogu da stavim windows na novi racunar, trenutno nije izvodljivo.\n19.07.2015., 14:27 #85\nPrvi put sam otvorio ovu temu, posto me ne zanima video... Odlicno je sve ovo ovde prikazano, a cini se da moze i daleko bolje mada verujem da to zavisi od budzeta. Napravi nesto dobro za ove narodnjake i sto se tice finansija zavrsio si posao za ceo zivot, sami ce ti dolaziti po jos Citam ovde neki su kao nesto gadljivi sto radis za seku itd, mislim stvarno koja glupost, kakve to veze imam ako i dalje radis posao kvaliteno i sa stilom...\n19.07.2015., 18:25 #86\nCitiram korisnika: tequila\nLinux je poslednji na kome treba da radis takve stvari, i na windowsu to je previse zezanja, ali moze da se uradi. A ako hoces da radis kako treba, moraces na Hackintosh/Mac.\nMa kakvi, nema nista od narodnjaka u ovoj zemlji, placaju manje nego bendovi koji nemaju leba da jedu Danas je svaki klinac kupio 600D i snima spotove za dzeparac, prsli smo potpuno\n19.07.2015., 18:54 #87\nNisam znao... Imaju love to je sigurno, e sada koliko su raspolozeni nesto da plate to vec ne znam\n20.07.2015., 19:37 #88\n20.07.2015., 19:46 #89\nCitam ovde neki su kao nesto gadljivi sto radis za seku itd, mislim stvarno koja glupost, kakve to veze imam ako i dalje radis posao kvaliteno i sa stilom...\nOvde ga niko nije prozivao sto radi za Seku, vec sto je nije bio on...... ( a onda je obrijao DM bradu )\n21.07.2015., 17:30 #90\nDa, na linuxu ne moze ništa vezano za dslr, uspela sam da namestim premier , znam da nije tema ali ako moze neko na pp da mi pošalje link, kako tačno izgleda ulaz kabla, kojim hoću da povežem dslr sa minitorom od compa, kao i koja je varijanta povezivanja lapa sa monitorom, da li je vga 2 x male, ili komibnovano f-m ?


Halep zaustavila Anu u Madridu | The Ana Ivanovic official website\nHalep zaustavila Anu u Madridu Search this site: Home › Na Terenu › Vesti\nAnin nastup na Mutua Madrid Open-u je završen porazom od 6-2, 6-2 od 5. teniserke sveta Simone Halep. Uprkos brilijantnom startu 26-godišnjakinje, nije uspela da ponovi sjajnu formu iz proteklih nekoliko nedelja, i izgubila je posle tačno sat vremena igre.\nPored toga, Ana je odlično počela meč. Bila je agresivna, sa samopouzdanjem pravila vinere, i iz prvog pokušaja je oduzela servis Rumunki.\nAli sve te dobre stvari su se iznenada raspale u traljavom trećem gemu, uz dve uzastopne dvostruke servis greške i dve neiznuđene greške, što je bio uvod u veoma ravnu i disharmoničnu igru 11. nosioca. Od prednosti od 2-0, izgubila je sedam uzastopnih gemova, a sa njima i prvi set. Odmah je pretrpela brejk na početku drugog seta.\nAna je gomilala neiznuđene greške i nije mogla da se izbori sa dubinom udaraca 5. teniserke sveta. Uspela je da povrati jedan brejk, ali je još dva puta izgubila svoj servis, i gledala je kako joj meč potpuno izmiče.\nAna će sada otići u Rim na Internazionali BNL d’Italia, koji počinje u ponedeljak.\nPosted on May 9th 2014\tPreviousNext\tNajnovije Iz Mečeva


Evropsko takmičenje socijalnih inovacija za 2016. godinu (rok: 8.4.2016.) : Inkluzija\nEvropsko takmičenje socijalnih inovacija za 2016. godinu (rok: 8.4.2016.)\nPokrenuto je Evropsko takmičenje socijalnih inovacija za 2016. godinu, usmereno na prijem i integraciju izbeglica i migranata u Evropi.\nOrganizatori takmičenja ove godine tragaju za kreativnim pristupima kojima se ostvaruje potencijal koji nose izbeglice i migranti, kojima im se omogućuje da doprinesu društvenom, kulturnom i političkom životu zemalja domaćina. Sa temom „Integrisane budućnosti“, takmičenje je usmereno na pronalaženje inovacija u proizvodima, tehnologijama, uslugama i modelima, uključujući, ali ne i ograničeno na ideje u vezi sa:\nObrazovanjem i razvojem veština\nZapošljavanjem i preduzetništvom\nPristupom odgovarajućim uslugama smeštaja i zdravstvene zaštite\nBezbednošću i ljudskim pravima\nKohezijom zajednice i kulturnom raznolikošću\nTakmičenje je otvoreno za pojedince, grupe i organizacije iz čitave Evropske unije i zemalja koje učestvuju u programu Evropski horizont 2020. Naročito se podstiču prijave koje nose izbeglice i migranti ili koje su kreirane zajedno sa izbeglicama i migrantima.\nNajinovativnije ideje biće pretvorene u prave projekte i dobiće šansu da ostvare održivi uticaj. Trideset najperspektivnijih prijava ući će u polufinale i biće pozvano na akademiju mentorstva u oblasti socijalnih inovacija koja se održava u julu u Berlinu, sa ciljem da se ideje unaprede.\nNajbolja tri rešenja će primiti nagrade od 50.000 evra na ceremoniji dodele koja se održava u Briselu u oktobru 2016. godine.\nTakmičenje traži inspirišuće ideje, velike i male, od ljudi iz čitave Evrope. Prijave su otvorene do petka, 8. aprila 2016. godine u 12:00 časova po centralnoevropskom vremenu.\nViše informacija potražite na ec.europa.eu


ЕУФОР УПОЗОРАВА ЛИДЕРЕ БИХ: Спремни смо ако дође до сукоба, зваћемо резервисте\nEUFOR UPOZORAVA LIDERE BIH: Spremni smo ako dođe do sukoba, zvaćemo rezerviste\n29-03-2017 07:54 Izdvojeno Svet Region\nMirovne snage Evropske unije (EUFOR) u BiH upozorile su domaće lidere da su spremne da u kratkom roku intervenišu ukoliko dođe do novih sukoba u BiH, prenosi portal „Kliks“.\nEUFOR (Foto: Flickr)\n„Puno je postignuto, ali puno se može opet izgubiti“, izjavio je komandant EUFOR-a u BiH general-major Anton Valdner na svečanosti obeležavanja zapovedništva EUFOR-a u Sarajevu. Mediji podsećaju da EUFOR na teritoriji BiH ima raspoređenih 800 vojnika. Valdner je rekao da politički lideri imaju najmoćniji ključ u svojim rukama, a da EUFOR još uvek ima pravo da u jako kratkom periodu značajno pojača broj vojnika na prostoru BiH. „Neću se ustručavati da pozovem rezervne snage ako to bude potrebno“, kazao je Valdner. Novi šef EUFOR-a za operacije general DŽejms Everard izjavio je da postoji igra spoljnih uticaja u širem regionu Zapadnog Balkana i da u slučaju BiH te igre mogu uticati na napredak zemlje. Izvor: Tanjug\nDa li je Bosna postala još jedna od zemalja terorista iz Muslimanskog bratstva?


Politika privatnosti | Akademika | Pridružite se najboljim\n1.) O politici privatnosti\nNamena politike privatnosti Akademika d.o.o. (u daljem tekstu: "Politika privatnosti") je da informiše korisnike Akademika d.o.o. i druga lica (u daljem tekstu: "pojedinci") sa namenom i osnovom obrade ličnih podataka od Akademika d.o.o. Beograjska ulica 4 - BTC, SI-1000 Ljubljana (u daljem tekstu "Akademika") i prava pojedinaca u ovoj oblasti.\nKompanija je posebno zabrinuta zbog sigurnosti vaših ličnih podataka. Svi lični podaci koji se prenose tretiraju se poverljivo i koriste se samo u svrhu za koju su preneti. Mi brinemo o vašim ličnim podacima s najvećom pažnjom, imajući u vidu važeće zakonodavstvo i najviše standarde njihovog tretmana. Iz bezbednosti vaših ličnih podataka obezbeđujemo i odgovarajuće organizacione mere, procedure rada i napredna tehnološka rešenja, kao i vanjske stručnjake, kako bismo zaštitili vaše lične podatke što je više moguće. Koristimo odgovarajući nivo zaštite i razumne fizičke, elektronske i administrativne mere kako bismo zaštitili prikupljene podatke od nenamernog ili nezakonitog uništenja, gubitka, izmene, neovlašćenog otkrivanja ličnih podataka ili neovlašćenog pristupa ličnim podacima koji su preuzeti, čuvani ili drugačije tretirani .\nIstovremeno, ovaj Pravilnik o privatnosti dodatno objašnjava saglasnost koju ste dali za obradu vaših ličnih podataka.\nPolitika o privatnosti je u skladu sa Uredbom (EU) 2016/679 Evropskog parlamenta i Saveta od 27. aprila 2016. godine o zaštiti pojedinaca u pogledu obrade ličnih podataka io slobodnom kretanju takvih podataka i ukidajući Direktivu 95/46 / EC (u daljem tekstu: "Opšta Uredba o zaštiti podataka"), uključene su sledeće informacije:\nkontakt informacije kompanije,\nsvrhu, osnovama i vrstama obrade različitih vrsta ličnih podataka pojedinaca,\nvreme zadržavanja pojedinačnih vrsta ličnih podataka,\nprava pojedinaca u pogledu obrade ličnih podataka,\npravo na podnošenje pritužbe u vezi s obradom ličnih podataka,\nvažnost Politike privatnosti.\n2.) Lični podaci prikupljeni od strane kompanije\nAko ste samo posetioci našeg sajta, mi samo prikupljamo podatke koristeći kolačiće. Ako ste korisnik usluga ili pretplatnik usluge koju pruža kompanija, mi takođe prikupljamo i druge lične informacije koje nam trebaju da pružamo usluge koje ste naručili ili koje koristite. Ovi lični podaci su:\nInformacije o ponudi prema vašoj potražnji (vaša adresa, poreski broj)\n3.) Menadžer ličnih podataka\nOperator ličnih podataka obrađen u skladu sa ovom Politikom privatnosti je Akademika d.o.o. Beograjska ulica 4 - BTC, SI-1000 Ljubljana\n4.) Kategorije lica čiji se lični podaci obrađuju\nOva Politika privatnosti je za svakoga ko je naručio i / ili koristio naše usluge, ili je poslao zahteve, kao i one koji posećuju našu veb lokaciju.\n5.) Svrha obrade i osnova za obradu podataka\n5.1. Obrada po ugovoru:\nU kontekstu izvršenja ugovornih prava i ispunjenja ugovornih obaveza, preduzeće obrađuje vaše lične podatke u sledeće svrhe: identifikaciju pojedinca, pripremu ponude, zaključivanje ugovora, pružanje naručenih usluga, obaveštavanje o bilo kakvim izmenama, dodatne detalje i uputstva za korišćenje usluga za rešavanje bilo kakvih tehničkih problema, prigovora ili pritužbi, naplate usluga i drugih namena neophodnih za sprovođenje ili zaključivanje ugovornog odnosa između kompanije i pojedinca.\nPrilikom izračunavanja usluga, na osnovu poreskih propisa, dobijamo i obrađujemo vašu adresu za ispravno izdavanje fakture.\nNa osnovu legitimnog interesa koristimo vaše lične informacije da bismo otkrili i sprečili lažnu upotrebu i zloupotrebu usluga, dalje u kontekstu osiguranja stabilnog i sigurnog rada našeg sistema i usluga, kao i u cilju primene mera sigurnosti informacija , zadovoljavajući zahteve u pogledu kvaliteta usluga i otkrivanja tehničkog sistema i neispravnosti usluge.\nNa osnovu legitimnog interesa koristimo vaše lične podatke i u svrhu eventualnog izvršenja, sudskog i vanparničnog oporavka.\nU skladu sa Opštim pravilnikom, u slučaju sumnjive zloupotrebe, preduzeće može obrađivati lične podatke na odgovarajući i proporcionalan način u svrhu identifikacije i sprečavanja bilo kakve prevare ili zloupotrebe, a može, ako je potrebno, i dalje proslediti ove informacije drugim pružaocima usluga, poslovnih partnera, policije, javnog tužilaštva ili drugih nadležnih organa. U cilju sprečavanja buduće zloupotrebe ili prevare, podaci o istoriji identificiranih zloupotreba ili prevare u vezi sa pojedincima, uključujući podatke o odnosima pretplatnika i, na primer, IP adrese, mogu se držati još pet godina nakon prestanka poslovnog odnosa.\nObrada podataka može se takođe zasnivati na vašoj saglasnosti koju ste pružili kompaniji.\nSaglasnost se, na primer, odnosi na obaveštenje o ponudama, pogodnostima i poboljšanjima usluga koje pruža kompanija. Svrha ove informacije je da pruzi usluge što je moguće bliže vašim potrebama i željama i time povećate vrednost za vas. Komunikacija se vrši putem kanala koje ste odabrali u saglasnosti. Možete da opozovete svoje obaveštenje u bilo koje vreme na način definisan u Politici privatnosti.\nMožete ili povući ili promeniti svoju saglasnost u bilo kom trenutku, na isti način kao što ste ga dali ili na drugi način, kako je to definisano u Politici privatnosti, pri čemu kompanija zadržava pravo da identifikuje klijenta. Promenu saglasnosti može se regulisati i putem elektronske pošte na info@akademika.si ili putem pismenog zahteva upućenog na adresu sedišta firme.\nPovlačenje ili promena saglasnosti odnosi se samo na podatke koji se obrađuju na osnovu vašeg pristanka. Važi samo vaša najnovija saglasnost koju smo dobili od vas. Mogućnost oduzimanja saglasnosti ne predstavlja ostavku u poslovnom odnosu pojedinca sa kompanijom.\nPodaci za koje se daje vaša saglasnost obrađuju se u odsustvu otkaza do dve godine nakon prestanka poslovnog odnosa sa kompanijom.\n6.) Ograničenja prenosa ličnih podataka\nAko je potrebno, mi ćemo ovlastiti druge kompanije i pojedince da izvode određene radove koji doprinose našim uslugama. U takvom slučaju, preduzeće može takođe preneti lične podatke ovako pažljivo odabranim eksternim procesorima koji će sklopiti ugovor za obradu ličnih podataka sa kompanijom ili u suštini istim ugovorom ili drugim obavezujućim dokumentom (u daljem tekstu: ugovor o obradi ). Za spoljne procesore, takvi podaci će se preneti ili biti dostupni samo u meri u kojoj se zahteva određena svrha. Ovi podaci ne mogu koristiti spoljni procesori za bilo koju drugu svrhu, ispunjavajući bar sve standarde za obradu ličnih podataka predviđenih važećim zakonom. Eksterni procesori su ugovorno obavezani kompaniji da poštuju poverljivost vaših ličnih podataka.\nNa osnovu obrazloženog zahteva, kompanije takođe pružaju lične podatke nadležnim državnim organima koji imaju pravni osnov za to. Akademika. će, na primer, odgovoriti na zahteve sudova, organa za sprovođenje zakona i drugih državnih organa, što bi moglo uključiti i državne organe druge države članice EU.\n7.) Period skladištenja ličnih podataka\nPeriod čuvanja podataka određuje se prema kategoriji pojedinačnih podataka. Mi čuvamo podatke koliko god je to potrebno kako bi se postiglo svrha za koju su prikupljeni ili dalje obrađeni ili do isteka perioda zastarelosti za ispunjavanje obaveze ili zakonskog roka zadržavanja.\nU svrhu ispunjavanja ugovornih obaveza, računovodstveni podaci i prateći podaci o kontaktu pojedinaca mogu se čuvati do potpunog plaćanja usluge ili najkasnije do isteka perioda zastarenja u vezi sa pojedinačnim potraživanjima, koji mogu biti statutarni od jedne do pet godina. Računi se drže 10 godina nakon isteka godine na koju se račun odnosi u skladu sa zakonom kojim se uređuje porez na dodatu vrednost.\nDruge informacije koje smo dobili na osnovu vaše saglasnosti se čuvaju tokom trajanja poslovnog odnosa i 2 godine nakon raskida, osim ako zakon ne predvidja duži period skladištenja. Ako osoba koja je dala saglasnost na obradu ličnih podataka nije stupila u poslovni odnos sa nama, njegova saglasnost važi 2 godine od njegove isporuke ili do njegovog otkazivanja.\nNakon isteka perioda čuvanja, podaci se brišu, uništavaju, blokiraju ili anonimizuju ako zakon ne određuje drugačije za određenu vrstu podataka.\n8.) Prava pojedinaca u vezi sa obradom ličnih podataka\nRealizacija vaših prava u vezi sa obradom vaših ličnih podataka garantovana je bez nepotrebnog odlaganja. Odlučićemo o vašem zahtevu u roku od mesec dana od prijema vašeg zahteva. U slučaju složenosti i većeg broja zahteva, rok se može produžiti za još dva meseca. Ukoliko produžite rok, obavestićemo vas o takvim nastavak u roku od mesec dana od prijema zahteva zajedno sa razlozima za kašnjenje.\nZahteve u vezi sa ostvarivanjem vaših prava možete poslati e-mailom na info@akademika.si ili putem pošte na adresu Akademika d.o.o. Beograjska ulica 4 - BTC, SI-1000 Ljubljana.\nPrilikom podnošenja prijave putem elektronskih sredstava, kad god je to moguće, pružamo vam informacije elektronskim putem, ukoliko ne tražite drugačije.\nKada postoji osnovana sumnja u identitet osobe koja podnosi zahtev koji se odnosi na jedno od njegovih prava, možemo tražiti da pružite dodatne informacije potrebne za potvrđivanje identiteta subjekta podataka.\nAko su potraživanja subjekta podataka očigledno neosnovana ili preterana, naročito kada se ponavljaju, kompanija može:\nnaplaćuje razumnu naknadu, uzimajući u obzir administrativne troškove prenosa informacija ili komunikacije ili sprovođenja tražene radnje, ili\nodbiti da postupa po zahtevu.\nMi vam pružamo sledeća prava u vezi sa obradom vaših ličnih podataka:\n(iv) pravo da ograniči obradu\n(v) pravo na prenos podataka\nUvek imate pravo da znate da li se lični podaci obrađuju u vezi sa vama i, ako jeste, pristup vašim ličnim informacijama i sledećim informacijama:\nvrste obrađenih ličnih podataka,\nkorisnici ili kategorije korisnika kojima su lični podaci bili ili će biti otkriveni,\npredviđeni period skladištenja ličnih podataka ili, ako to nije moguće, kriterijumi koji se koriste za određivanje ovog perioda,\npostojanje prava da od administratora zahteva ispravljanje ili brisanje ličnih podataka ili ograničavanje obrade vaših ličnih podataka ili postojanje prava na prigovor na takvu obradu,\npravo da podnese žalbu nadležnom organu,\nkada se lični podaci ne prikupljaju od vas, sve raspoložive informacije vezane za njihov izvor.\nImate pravo da, bez nepotrebnog kašnjenja, pribavite netačne lične podatke koji se odnose na vas i uzimajući u obzir svrhu obrade, pravo na kompletiranje nepotpunih ličnih podataka, uključujući i podnošenje dodatne deklaracije.\nImate pravo da bez nepotrebnog odlaganja izbrišete svoje lične informacije ako se primeni jedan od sledećih razloga:\nkada lični podaci nisu više potrebni za svrhe za koje su prikupljeni ili na drugi način obrađeni,\nkada oduzmete saglasnost na osnovu koje se vrši obrada, ne postoji druga pravna osnova za obradu,\nkada se protivite obradi podataka i nema previše legitimnih razloga za njihovo obradu,\ngde su lični podaci bili nezakonito obrađeni,\nkada se lični podaci moraju izbrisati kako bi se ispunila zakonska obaveza u skladu sa zakonom EU ili slovenačkim pravom.\nImate pravo ograničiti obradu vaših ličnih informacija kada je jedan od sledećih slučajeva tačan:\nkada osporava tačnost podataka, za period koji nam omogućava da proverimo tačnost ličnih podataka,\nobrada je nezakonita, a vi se suprotstavljate brisanju vaših ličnih podataka i, umesto toga, zatražite ograničenje njihove upotrebe,\nViše nam ne trebaju vaše lične informacije u svrhu obrade, ali su vam potrebni za sprovođenje ili odbranu zakonskih zahteva,\nako ste podneli prigovor u vezi sa postupkom na osnovu legitimnih interesa kompanije, dok se ne potvrdi da su naši legitimni razlozi nad vašim razlozima.\nKada je obrada vaših ličnih podataka ograničena u skladu sa prethodnim stavom, takvi lični podaci, izuzev njihovog skladištenja, obrađuju se samo uz vašu saglasnost ili za izvršenje, izvršenje ili odbranu pravnih zahteva ili za zaštitu prava drugog fizičkog ili pravnog lica.\nPre otkazivanja ograničenja obrade vaše lične informacije, obavezni smo da vas obavestimo o ovome.\nImate pravo da primate vaše lične podatke, koje ste nam dali, u strukturiranom, široko korišćenom i mašinskom čitljivom obliku, kao i pravo da prosledite ove informacije drugom kontroloru, a da vas ne sprečavaju kada se obrada temelji na vašoj saglasnost i obrada se vrši automatskim sredstvima. Na vaš zahtev, tamo gde je to tehnički izvodljivo, lični podaci se mogu preneti direktno na drugi kontroler.\nKad god se vaši podaci obrađuju na osnovu legitimnog interesa za marketinške svrhe, možete se protiviti takvoj obradi u svako doba.\nMi ćemo prekinuti obradu vaših ličnih podataka, osim ako ne dokažemo neophodne procesne osnove koji prevladavaju nad vašim interesima, pravima i slobodama, ili da izvršite ili branite zakonske zahteve.\n9.) Pravo na podnošenje žalbe u vezi s obradom ličnih podataka\nSvaka pritužba u vezi sa obradom vaših ličnih podataka može se poslati na e-mail adresu info@akademika.si ili poštom na Akademika d.o.o. Beograjska ulica 4 - BTC, SI-1000 Ljubljana.\nU slučaju da ne odlučimo o vašem zahtevu u zakonskom roku ili ako odbijemo vaš zahtev, imate mogućnost da podnesete žalbu Informacionom povereniku.\nTakođe imate pravo da podnesete žalbu direktno Informacionom povereniku ako smatrate da obrada vaših ličnih podataka krši slovenačke ili evropske propise u oblasti zaštite podataka o ličnosti.\nAko ste ostvarili pravo pristupa informacijama i nakon primanja odluke, smatrate da lični podaci koje ste primili nisu lični podaci koje ste tražili ili da niste dobili sve potrebne lične informacije, možete podneti obrazloženu žalbu pre podnošenja žalbe Informacionom povereniku sa kompanijom u roku od 15 dana. Moramo odlučiti o vašoj žalbi kao novom zahtevu u roku od pet radnih dana.\n10.) Završne odredbe\nSve što nije regulisano ovom Politikom privatnosti odnosi se na primenjive zakone.\nKompanija zadržava pravo da promeni ovu Politiku privatnosti. Obaveštavamo vas o promenama na službenom veb sajtu Akademika d.o.o. 30 dana pre stupanja na snagu.\nU slučaju pitanja o Politici privatnosti ili informacijama koje zadržavamo o vama, obratite nam se na info@akademika.si\n11.) Važnost Politike privatnosti\nOva Politika privatnosti objavljena je na veb sajtu Akademika d.o.o. i stupa na snagu 25.5.2018.\nMi smo vodeći i najprepoznatljiviji dobavljač rešenja za upravljanje dokumentima i procesima u SAP-u


„Leto kada sam naučila da letim” najbolji evropski film za decu - 25.03.2022, Sputnik Srbija\n„Leto kada sam naučila da letim” najbolji evropski film za decu\nSrpski film „Leto kada sam naučila da letim” u režiji Radivoja Andrića, a zasnovan na istoimenom romanu Jasminke Petrović, osvojio je nagradu Evropske... 25.03.2022, Sputnik Srbija\nradivoje raša andrić\nMeđunarodni filmski festival BUFF osnovan je 1984. godine i predstavlja jedan od najznačajnijih evropskih festivala koji su posvećeni filmovima za decu i omladinu iz svih delova sveta. Na ovogodišnjem festivalu bilo je prikazano 118 filmova iz 51 države. „Leto kada sam naučila da letim”, adaptacija istoimenog romana Jasminke Petrović, trenutno se prikazuje u bioskopima širom Srbije, a do sada ga je pogledalo više od 150.000 gledalaca u Srbiji i Bosni i Hercegovini. Radnja filma prati morske avanture dvanaestogodišnje Sofije na jednom od najsunčanijih mesta na Jadranu. U razgovoru za Sputnjik reditelj Raša Andrić istakao je da je ovim filmom želeo da poruči deci da ne žure da porastu. „U prelomnim momentima života - sa 12 ili 13 godina obično želiš da imaš 15 ili 16. To je glupo. Pokušavam da kažem deci da iskoriste tih 12 godina, jer su one isto fenomenalne kao i 13 i 14 ili 15 i 16. Glupo je žuriti da odrasteš, jer gubiš ono što ti se u tom trenutku dešava. Sećam se i sam koliko sam žurio da budem osmak, a ne petak“, rekao je Andrić. Prema njegovom mišljenju neophodno je raditi na unapređenju filmskog i televizijskog programa namenjenog deci. „Deca su zapostavljena. To je čak više posao televizije, javnog servisa, nego filma. Tokom mog detinjstva, koje nije bilo tako davno, pre 35 godina, urednik dečijeg programa Televizije Beograd bio je Duško Radović i ozbiljno su se birali ljudi koji mogu da se bave decom. Sada se radi levom rukom, samo da se odradi. To je grozno. Ne odrastaš uz 'Neven', nego uz nešto što se snimi za tri dinara. I dalje ima dobrih dečijih pisaca, znam i neke glumce koji se trude da naprave dečiji program, nije čak problem ni novac, jer su dečiji programi mnogo jeftiniji od krimi serije, ali nedostaje volje. Ljudi sa vrha nemaju volje ni interesovanja da se time bave. Zašto? Ne znam. Potpuna mi je misterija zašto se ljudi ne bave decom“, naveo je reditelj. Scenario za film „Leto kada sam naučila da letim“ je napisala Ljubica Luković, direktor fotografije je Dušan Joksimović, montažer Dejan Urošević, muziku je komponovao Vasil Hadžimanov, a u autorskoj ekipi su i kostimografkinja Momirka Bailović, scenografkinja Tajana Čanić Stanković kao i dizajner zvuka Vladan Korać.\nkultura, kultura – vesti, film i serije, radivoje raša andrić, jasminka petrović\n© Foto : Glorija LizdeLeto kada sam naučila da letim\n© Foto : Glorija Lizde\nSrpski film „Leto kada sam naučila da letim” u režiji Radivoja Andrića, a zasnovan na istoimenom romanu Jasminke Petrović, osvojio je nagradu Evropske asocijacije filma za decu koja se dodeljuje na festivalu BUFF u Malmeu.\nMeđunarodni filmski festival BUFF osnovan je 1984. godine i predstavlja jedan od najznačajnijih evropskih festivala koji su posvećeni filmovima za decu i omladinu iz svih delova sveta. Na ovogodišnjem festivalu bilo je prikazano 118 filmova iz 51 države.\n„Leto kada sam naučila da letim“: Nezaboravna avantura dosadnog letovanja\n21 Januar, 18:19\n„Leto kada sam naučila da letim”, adaptacija istoimenog romana Jasminke Petrović, trenutno se prikazuje u bioskopima širom Srbije, a do sada ga je pogledalo više od 150.000 gledalaca u Srbiji i Bosni i Hercegovini.\nRadnja filma prati morske avanture dvanaestogodišnje Sofije na jednom od najsunčanijih mesta na Jadranu.\nU razgovoru za Sputnjik reditelj Raša Andrić istakao je da je ovim filmom želeo da poruči deci da ne žure da porastu.\n„U prelomnim momentima života - sa 12 ili 13 godina obično želiš da imaš 15 ili 16. To je glupo. Pokušavam da kažem deci da iskoriste tih 12 godina, jer su one isto fenomenalne kao i 13 i 14 ili 15 i 16. Glupo je žuriti da odrasteš, jer gubiš ono što ti se u tom trenutku dešava. Sećam se i sam koliko sam žurio da budem osmak, a ne petak“, rekao je Andrić.\nPrema njegovom mišljenju neophodno je raditi na unapređenju filmskog i televizijskog programa namenjenog deci.\n„Deca su zapostavljena. To je čak više posao televizije, javnog servisa, nego filma. Tokom mog detinjstva, koje nije bilo tako davno, pre 35 godina, urednik dečijeg programa Televizije Beograd bio je Duško Radović i ozbiljno su se birali ljudi koji mogu da se bave decom. Sada se radi levom rukom, samo da se odradi. To je grozno. Ne odrastaš uz 'Neven', nego uz nešto što se snimi za tri dinara. I dalje ima dobrih dečijih pisaca, znam i neke glumce koji se trude da naprave dečiji program, nije čak problem ni novac, jer su dečiji programi mnogo jeftiniji od krimi serije, ali nedostaje volje. Ljudi sa vrha nemaju volje ni interesovanja da se time bave. Zašto? Ne znam. Potpuna mi je misterija zašto se ljudi ne bave decom“, naveo je reditelj.\n23 Oktobar 2020, 20:14\nScenario za film „Leto kada sam naučila da letim“ je napisala Ljubica Luković, direktor fotografije je Dušan Joksimović, montažer Dejan Urošević, muziku je komponovao Vasil Hadžimanov, a u autorskoj ekipi su i kostimografkinja Momirka Bailović, scenografkinja Tajana Čanić Stanković kao i dizajner zvuka Vladan Korać.\n12 Februar, 16:31


Predsednik Tramp rekao je novinarima da uzima cink i hidroksiklorokin iz preventivnih razloga, 18. maja 2020.\nLek za malariju hidroksiklorokin, za koji je predsednik Donald Tramp rekao da ga uzima kao preventivni tretman za koronavirus, povezan je sa povećanim rizikom smrti kod pacijenata sa Kovidom 19, pokazala je studija koja je objavljena u medicinskom žurnalu Lanset.\nU toku studije, praćeno je više od 96.000 ljudi hospitalizovanih sa Kovidom 19, a pokazalo se da je kod osoba lečenih tim lekom, postojao veći rizik da razviju neregularni ritam srca, odnosno aritmiju, koja je vodila do naglog prestanka rada srca.\nPotražnja za hidroklorokinom, lekom koji je odobren pre više decenija, naglo je porasla od kada je Tramp početkom aprila počeo da ga pominje kao tretman za koronavirus. Ranije ove nedelje, iznenadio je svet kada je priznao da uzima taj lek kao zaštitu od koronavirusa.\nAutori studije iz Lanseta kažu da ti lekovi ne bi trebalo da se koriste za lečenje Kovida 19 van kliničkih proba, dok rezultati tih testova ne budu dostupni, kako bi mogla da se potvrdi bezbednost i efikasnost tih lekova kod pacijenata koji imaju Kovid 19. Autori kažu da nisu mogli da potvrde da li je uzimanje tog leka bilo od koristi pacijentima sa koronavirusom.\nPre nekoliko nedelja, Tramp je promovisao hidroksiklorokin kao potencijalni tretman na osnovu jednog pozitivnog izveštaja o njegovoj upotrebi protiv virusa, međutim kasnije studije su ustanovile da lek nije koristan. Američka uprava za hranu i lekove u aprilu je upozorila protiv korišćenja tih lekova.\nStudijom objavljenom u Lansetu razmotreni su podaci iz 671 bolnice, gde je 14.888 pacijenata dobijalo ili hidroksiklorokin ili klorokin, sa ili bez uzimanja antibiotika (antibiotski makrolida) a 81.144 pacijenata nije dobijalo ni jedan od tih lekova.


MUP KS /Nakon napada u ambulanti u Buča Potoku, oglasila se i policija / Radio Sarajevo\nScreenshot/Polomljen portal u ambulanti u Buča Potoku\n11. 03. 2021. u 09:43:00 Radiosarajevo.ba\nNezadovoljni pacijent napravio je dramu preksinoć u ambulanti u Buča Potoku, oko 18.30 sati, kada je polomio portal i napao dvije medicinske sestre.\n"Imamo evidentiran da je 9. marta u 18.30 sati polomljen i polupan improvizovani portal u ambulanti u Buća Potoku. Policija radi na provjeri identiteta i sankcionisanju izvršioca", kazao je za portal Radiosarajevo.ba dežurni iz MUP-a KS.\n"Pacijent je napao kolegicu fizički i drugoj je na glavu sručio zaštitni šalter i polomio ga. Sve zbog telefonske opcije (Call Centra) jer nije uspio uspostaviti vezu sa njima, a one su upravo razgovarale na telefon sa drugim pacijentima. Ovo se sve, kao novi-stalni problem, dešava od kada je uvedena telefonska linija Covid i automatski prebacuju pozive tamo, a tamo u slučaju zauzeća, dobiju automatski generisane upute da su svi zauzeti i da se jave kasnije ili ostave podatke kako bi njih kasnije neko kontaktirao, nakon čega muzika svira...\nZdravlje i život su nam svima ugroženi, bez ulaska u temu razumijevanja nezadovoljstva koje korisnici naših usluga imaju, međutim, kao i na ovom primjeru, nikada ne odgovara ili nastrada onaj/oni koji su za to odgovorni, već uvijek oni koji se ni za šta ne pitaju, a svoj posao rade maksimalno požrtvovano i savjesno...", napisao je između ostalog u opisu videa Avdović.\nTagovi: Buča Potok Sarajevo MUP KS incident napad video\nSarajevo / U Općoj bolnici počinje sa radom post-COVID ambulanta


U Mostaru predavanje Stephanie Foster - Klix.ba\nU Mostaru predavanje Stephanie Foster\n26.4.2012. u 14:25\nMeđunarodna stručnjakinja u oblasti učestvovanja žena u politici Stephanie Foster održat će sutra, 27. aprila, s početkom u 11 sati u Hotelu "Ero" u Mostaru predavanje na temu "Izgradnja liderskih kapaciteta žena u politici, nevladinom sektoru, gospodarstvu, medijima i vladi".\nFoster će boraviti u Bosni i Hercegovini do 27. aprila, a njen posjet je dio kontinuiranih napora Ambasade SAD-a na promoviranju jednakosti i osnaženja uloge žena u bosanskohercegovačkom društvu.\nTokom posjeta Sarajevu, Mostaru i Banjoj Luci, Foster će učestvovati u nizu programa koji imaju za cilj pružiti pomoć razvoju liderskih sposobnosti žena u društvenom i političkom životu Bosne i Hercegovine.\nDio njenog programa bit će i razgovori te razmjena iskustava s predstavnicama nevladinih i vladinih organizacija, kao i ostalim predstavnicima bh. društva o trenutnoj ulozi žena u BiH, kao i pronalaženje najboljeg načina za pružanje pomoći ženama u bh. društvu.\nOvaj program provodi se u partnerstvu s organizacijama civilnog društva, kao što su Infohouse iz Sarajeva, Froma F iz Mostara, Helsinški parlament građana iz Banja Luke te drugim organizacijama.\nIzjave za medije bit će upriličene u 12, 45 sati u Hotelu "Ero".\nU RS-u uveden i postupak unutrašnjeg zaduživanja\n26.04.2012. u 14:31\nSIPA u Brčkom pronašla krivotvorenu "Cedevitu"\n26.04.2012. u 14:24


Međunarodne mreže - Univerzitet Privredna akademija u Novom Sadu\nObjavljeno u Partnerstva\nUniverzitet Privredna akademija u Novom Sadu je član međunarodnih akademskih mreža Compostela Group of Universities i Businet Global Business Education Network.\nGrupa univerziteta Compostela (CGU) je neprofitna međunarodna asocijacija koja ima za cilj jačanje saradnje i promovisanje dijaloga u svim oblastima vezanim za visoko obrazovanje. CGU je istaknuta, otvorena i sveobuhvatna mreža univerziteta koja trenutno ima više od 70 članova širom sveta, koji rade zajedno u uverenju da je raznolikost ključna riječ u profilu univerziteta 21.veka.\nČlanstvo odražava raznolikost sistema visokog obrazovanja i otvoreno je za sve evropske univerzitete koji dele ideale grupe. Pridruženo članstvo je dostupno univerzitetima izvan Evrope i drugim organizacijama.\nGrupa Compostela je osnovana u svetlu realizacije tri osnovna cilja:\nUspostavljanje intezivnije komunikacije između univerziteta članica.\nOrganizovanje događaja u cilju proučavanja i diskusije o različitim pitanjima koja se odnose na interese Grupe.\nPromovisanje mobilnosti među članovima kao osnova za unapređenje znanja o evropskim kulturama i jezicima.\nAktivnosti grupe uključuju:\nAkademsku mobilnost. CGU podržava i podstiče mobilnost akademskog osoblja i studenata između svojih članova u okviru programa Socrates ili na osnovu bilateralnih sporazuma, kao i kroz promociju letnjih škola u organizaciji institucija članica Grupe.\nMobilnost nenastavnog osoblja. CGU finansira program za administrativnu i tehničku podršku za mobilnost osoblja između institucija članica.\nSaradnju u istraživanju i transferu znanja. CGU nastoji da stimuliše i podrži saradnju između svojih članova kroz realizaciju istraživačkih projekata i drugih oblika širenja znanja.\nRadne grupe CGU podržava i ohrabruje formiranje i aktivnosti radnih grupa za određene teme, kao što su evropske studije, višejezičnost i multikulturalizam, te prava žena i pitanja rodne ravnopravnosti.\nRadionice i seminare. CGU organizuje radionice i seminare o nizu tema koje se odnose na aktivnosti radne grupe i druge specifične oblasti.\nPublikacije CGU ima tri serije publikacija:\nPut do Santjaga - teme vezane za Santjago i opšti koncept hodočašća\nEvropska pitanja - aktuelne evropske teme\nNagrada Compostela – radni opus dobitnika nagrade Compostela. U saradnji sa Xunta de Galicia, CGU dodeljuje godišnju nagradu pojedincu ili grupi koji su pružili doprinos evropskim vrednostima u obrazovnoj, kulturnoj ili socijalnoj oblasti.\nAkademsku saradnju. Kroz interakciju i dijalog sa Komisijom EU i drugim akterima, CGU nastoji da doprinese izgradnji evropskog prostora visokog obrazovanja i ostvarivanju ciljeva Bolonjske deklaracije.\nGlobalnu saradnja. CGU nastoji da sarađuje sa akademskim organizacijama iz svih delova sveta, kako postojećim mrežama univerziteta tako i pojedinačnim univerzitetima\nPrograme EU. CGU ima kontinuiranu ulogu u raznim EU projektima (Tempus, Erasmus Mundus. Erasmus +).\nSaradnju sa privredom. CGU smatra da je od velike važnosti da institucije visokog obrazovanja sarađuju sa industrijom, te radi na jačanju takvih odnosa između članova grupe i zajednice u skladu sa Lisabonskom deklaracijom i ostalim dokumentima u relevantnoj oblasti.\nCGU smatra da je od velike važnosti da institucije visokog obrazovanja sarađuju sa industrijom, te radi na jačanju takvih odnosa između članova grupe i zajednice u skladu sa Lisabonskom deklaracijom i ostalim dokumentima u relevantnoj oblasti.\nBusinet je mreža međunarodnih visokoškolskih institucija (privatnih i javnih univerziteta i koledža) koji dele zajednički etos u pogledu internacionalizacije.\nBusinet trenutno ima 104 člana u 28 zemalja širom sveta.\nBusinet obezbeđuje okruženje koje podstiče razmenu dobrih praksi i podstiče saradnju između istomišljenika individua i organizacija istomišljenika.\nKoristi od rada Businet mreže imaju same institucije članice, osoblje tih institucija članica kao i studenti.\nJedinstvena karakteristika organizacije je da se potrebe specifičnih oblasti kurikuluma unutar instituta članica adresiraju unutar ovih grupa i nazivaju se radnim grupama za nastavni plan i program i radnim grupama sa posebnim interesima.\nOrganizacija je najbolje definisana ciljevima i zadacima utvrđenim u statutu iste. Mreža će nastojati postići ciljeve kroz niz sledećih ciljeva.\nCiljevi Businet mreže su:\nPomoći članovima u postizanju njihovih organizacionih ciljeva povezanih sa transnacionalnim aktivnostima.\nPromovisati razvoj međunarodnog kurikuluma za sve studente koji studiraju u oblasti poslovnog obrazovanja.\nObezbediti mogućnosti zaposlenima u institucijama članicama da unaprede svoj profesionalni razvoj.\nDa zadovolje potrebe tržišta rada za zaposlenima sa odgovarajućim poslovnim znanjem i veštinama vezanim za jezik i posa.o\nOvi zadaci uključuju (ali nisu ograničeni na) sledeće:\nDa razvija, promoviše, administrira, potvrđuje i dodeljuje sertifikovane poslovne kvalifikacije.\nDa olakša evropske i međunarodne razmene studenata i međuinstitucionalne aktivnosti za studente članica mreže.\nDa promoviše sticanje veština na drugim evropskim jezicima za studente i osoblje.\nDa pomogne članovima u uspostavljanju i radu mreža međunarodnog rada i studiranja za svoje učenike i njihovo osoblje.\nDa identifikuje i širi primere dobre obrazovne prakse.\nDa olakša članicama rad sa međunarodnim poslovnim organizacijama i omogući blisku saradnju sa Evropskom komisijom i njenim obrazovnim inicijativama\nUNIVERZITETSKA MREŽA EVROPSKIH PRESTONICA KULTURE\nUniverzitetska mreža evropskih prestonica kulture (The University Network of the European Capitals of Culture - UNeECC) osnovana je u Pečuju, u Mađarskoj, u decembru 2006. godine. Osnovalo ju je 15 članova, kao jedinstvenu akademsku mrežu univerziteta koji se nalaze u gradovima koji su trenutno, ili koji su u prošlosti već bili, evropske prestonice kulture. Kao takva, ova mreža ne samo da teži podsticanju redovne akademske saradnje na polju obrazovanja i istraživačkog rada između svojih članova, već takođe ima za cilj razvoj i preoblikovanje regionalne pozicije univerziteta. UNeECC nastoji da dodatno podstakne saradnju između gradova i univerziteta i bazira svoj rad na uverenju da univerziteti, zajedno sa stanovnicima gradova u kojima se nalaze, mogu značajno doprineti uspehu evropskih prestonica kulture.\nO OVOJ UNIVERZITETSKOJ MREŽI\nStvaranje univerzitetske mreže UNeECC poteklo je iz ideje da bi za univerzitete i visokoobrazovne ustanove sa sedištima u evropskim prestonicama kulture bilo izuzetno korisno da putem jedne ovakve poznate i prestižne evropske institucije zajednički rade na uspostavljanju novih oblika akademske institucionalne saradnje.\nOpšti ciljevi mreže UNeECC su sledeći:\nobezbediti priznanje uloge i doprinosa univerziteta uspehu gradova koji su dobili titulu „Evropska prestonica kulture“.\npružiti univerzitetima koji su članovi mreže mogućnost kontinuiranog i punog učešća u projektu “Evropske prestonice kulture”, uz dodatak titule „Univerziteti godine“.\npodsticanje među-univerzitetske saradnje radi razvijanja i preoblikovanja regionalne pozicije univerziteta kako bi se osmislile nove aktivnosti za saradnju gradova i univerziteta.\nOd svog nastanka 2006. godine pa do danas, naša mreža je ostvarila značajan rast i sada broji gotovo 50 univerziteta, članova mreže, iz ukupno 20 zemalja. Posebno želimo da istaknemo da smo ponosni na „evropski miks“ koji UNeECC mreža predstavlja. Naime, univerziteti članice dolaze kako iz „starih“, tako i iz „novih“ država članica Evropske unije, među kojima su i visokoobrazovne institucije sa dugogodišnjom tradicijom, baš kao i nedavno osnovani univerziteti. Međutim, povezuje ih to što sve one istinski teže još otvorenijoj i izraženijoj evropskoj dimenziji akademskog i naučno-istraživačkog rada. Takođe, svi univerziteti koji su članovi naše mreže nastoje da udruženim snagama sa lokalnim vlastima rade na jačanju uticaja evropskih prestonica kulture, uz pružanje akademske podrške procesima pripreme i organizacije programa, iniciranju dodatnih događaja namenjenih određenoj publici, a zatim su tu i da naučnim radom isprate sva kulturna dešavanja.\nUniverzitetska mreža UNeECC se ne ograničava samo na zalaganje za negovanje evropske kulture, već aktivno učestvuje u evropskom kulturnom životu kroz konferencije, predavanja, studentske aktivnosti, istraživački rad i aktivno interdisciplinarno umrežavanje. „Razmišljaj u evropskim okvirima, a deluj na lokalnom nivou“ je moto i dodatna vrednost koju ova mreža nudi, a koja proističe iz kulturne raznolikosti, razmena ideja, međunarodne saradnje i konstantnog traganja njenih članova za novim izazovima i prilikama.