Poljoporivreda kao šansa za opstanak: Kako biti koristan i ostati na svom – Mreža za izgradnju mira\nPoljoporivreda kao šansa za opstanak: Kako biti koristan i ostati na svom\nZanimljivo kako neke od segmenata ekonomije uz asistenciju države od mjeseca maja mogu da rade i zarade vlastitim radom, međutim imaju i pravo na naknadu za zaposlene u proteklih dva mjeseca. S druge strane ugostitelji i frizeri, ne da će u narednom periodu ako se sve zadrži na ovim mjerama zaraditi i nadoknaditi izgubljeno, postavla se pitanje čemu poticaji tamo gdje nisu objektivno potrebni, imajući u vidu druge socijalne potrebe.\nPiše Sanjin Šahmanović\nNakon ove nepredvidive situacije sa virusom otvara se mogućnost stvaranja nove vrijednosti poput priče o upravo pokrenutom Eko Hub-u, koji će djelovati na području Jablanice, Konjica i Trebinja. Projekt ozelenjavanja prostora koji provode CERD, UG Nešto više, te UG Maglaj-Fojničani sa šest drugih partnera, u urbanim sredinama polako zaživljava, mada ovim putem kako ističe koordinator za Hercegovinu Maid Maksumić žele uvezati i potaknuti širu populaciju na proizvodnju i sadnju u urbanim, ali i ruralnim predjelima koji su dosta napuštena i nisu dovoljno iskorištena.\nIz koordinacijskog tijela nadaju se održivosti o kojoj već godinama svjedoče sami, koristeći organsku poljoprivredu uz nastojanje da distribuiraju sezonsko voće i povrće na adrese korisnika što ne stižu pokriti zbog svih obaveza. Uz to ovim pristupom nastoje se pokriti potrebe za zdravim lokalnom namirnicama uz uštedu. Ovakav pristup otvara moućnost samostalnijeg odabira namirnica koje su kvalitetnije, dolaze sa domaćih plantaža i rasada što je i cilj ovog pristupa kako navodi koordinator Maksumić. Do sada imaju više prijava nego su očekivali pokriti ovom idejom.\nZaista je vrijeme da priče o tzv. porastu tj. gužvama i zagađenju usmjerimo u planove za bolju i efikasniju iskoristivost resursa. Ove godine po svemu sudeći najveći porast nadam se ne u pogrešnom smislu, imati planinski, ruralni, i drugi oblici turizma vezani za prirodne i druge ljepote koje ne manjkaju u našoj zemlji, niti u okruženju. Ukoliko u ovome ne vidimo šansu za razvoj resursa, poljoprivrede, prirodnih i zaštićenih lokaliteta na potpuno nov način uz dodatna ulaganja, ekonomija će stagnirati.\nOpćenito zanemarene oblasti eko, ruralnih, prirodnih potencijala koji do sada obično posjećuju domaći turisti te ih po običaju zagađuju, ukoliko ne okrenemo pristup i sistematično se predstavimo međunarodnim turooperatorima i gostima, koji će sigurno znati cijeniti netaknutu prirodu od turizma i ekoloških potencijala nema značajnijih mogućnosti za život što je i šansa za mlade poput Maida koji nisu napustili zemlju.\nNe treba biti ekspert ili samozvani ekspert iz turističkih zajednica i ministarstava, koji kroje politike koje ne donose prave i održive rezultate, koje možemo vidjeti na terenu. Održivi turizam i poljporivreda naročito u ovoj sferi je mnogo bitan i to ne smije biti dijelom ad hoc priča ili sastanaka u kojima se ništa ne postiže, osim praznih izjava i naklapanja koja ne vode u pravom smjeru.\nNeke od tura i studijskih posjeta isključivo se bave ovo temom, gdje se posjetitelji informiraju o stanju i resursima te načinu očuvanja prirode na određenom lokalitetu što predstavlja ne samo posjetu već i edukativni dio pristupa očuvanju sredine koji njeguju u udruzi “Nešto više” jednoj od članica Eko huba.\nU tome imamo što ponuditi od hrane, tradicije, rijeka, planina i ostalih lokacija koje će dobiti na značaju kako za domaće tako i za strane goste koji bi posjećivali ovu zemlju, jedino ukoliko odustanemo od vlastitog egoističnog i gramzivog pristupa ovom pitanju koje ima veliki zanačaj za tako malu ekonomiju naše zemlje.


Merkelova upozorava: Linija je tanka\nKo sahranjuje abortirane fetuse?\nRaste broj zaraženih u Italiji, nijednu pokrajinu nije zaobišlo\nPeti dan rata na Kavkazu: Oboren azerbejdžanski helikopter; Granatirani jermenski položaji FOTO/VIDEO\nOboren azerbejdžanski helikopter, pao na teritoriju Irana\nPapa odbio Pompea\nAzerbejdžan granatirao jermenske položaje VIDEO\nCrni rekord u Persijskom zalivu\nPutin poruèio Makronu: Neprihvatljivo\n"Dnevno 20.000 novozaraženih je realno"\nPredsednik Vuèiæ na konferenciji otkrio koliko æe koštati vakcine\nZvezdi u nedelju sudi arbitar na koga se klub èesto žalio\nUstao je sa stolice i krenuo u obraèun (VIDEO)\nProšao posle sramnog izbacivanja Novaka, sada hvali Nadala!\nMajami nokautiran za poluvreme – Lejkersi nadmoæno do 1-0 109 | Sport\nPašaliæ u komi


Vaterpolisti Partizana počinju takmičenje u Ligi šampiona protiv Barselonete\nBeta 7. septembra 2016. 14:35\nVaterpolisti Partizana počeće ovogodišnje učešće u Ligi šampiona u Španiji protiv Barselonete 30. novembra.\nKako je danas saopšteno na sajtu kluba, osim utakmice u Barseloni, Partizan će do kraja godine u najjačem evropskom takmičenju u Grupi B odigrati još dva meča i to protiv ekipa koje dolaze iz kvalifikacija. Crno-beli će 10. decembra igrati na Banjici protiv kvalifikanta C, a 21. decembra na gostujućem terenu protiv kvalifikanta A.\nPrve dve evropske utakmice u 2017. godini Partizan će igrati na Banjici. Šampion Srbije će 18. januara ugostiti prvaka Evrope Jug, dok će 8. februara biti domaćin Pro Reku, koji sa klupe predvodi bivši trener crno-belih Vladimir Vujasinović. Partizan će 10 dana kasnije igrati u Italiji protiv Pro Reka, a 1. marta u Dubrovniku protiv Juga.\nU osmom kolu, 22. marta Partizan će biti domaćin kvalifikantu A, a 5. aprila igraće na gostujućem terenu protiv kvalifikanta C. U poslednjem kolu crno-beli će 26. aprila igrati u Beogradu protiv Barselonete.\nU A grupi igraju Olimpijakos, Solnok, Špandau, Nica i kvalifikanti B i D.\nKako se navodi na klupskom sajtu, Partizan postepeno kompletira tim za novu sezonu, a petorica mladih vaterpolista došli su u Humsku.\nEkipu srpskog šampiona pojačali su golman Lazar Dobožanov i centar Nebojša Toholj, koji su prošle sezone igrali za Radnički. Sa pozajmice iz Crvene zvezde vraćaju se Mihajlo Repanović, Filip Janković i Aleksandar Andrejević.\nDobožanov i Toholj su posle jedne sezone u Radničkom iz Kragujevca došli u Partizan. Obojica su već debitovali u seniorskoj reprezentaciji Srbije, a sa nacionalnim timovima u mladjim kategorijama osvojili su brojne medalje. U septembru prošle godine bili su članovi juniorske selekcije Srbije (1995. godište i mladji), koja je u Almatiju osvojila zlato na omladinskom prvenstvu sveta. Dobožanov je tada proglašen za najboljeg golmana turnira.\nVeliki broj medalja sa mladjim kategorijama Srbije osvojili su i Repanović, Janković i Andrejević. Sva trojica su ponikli u Partizanu, igrali su u Banjici, a i u prvom timu crno-belih. U Zvezdi su na pozajmici proveli jednu sezonu.\nDeo prvotimaca Partizana počeo je pripreme za predstojeću sezonu. Novi trener Zoran Milenković će sve igrače na okupu imati krajem septembra, po završetku Evropskog juniorskog prvenstva (1997. godište i mladji), jer dobar deo prvotimaca crno-belih igra za omladinski tim.


Vesti - Tri obnovljena igrališta Obrenovčanima\nObrenovac, 26. novembar - Fondacija Ana i Vlade Divac uz podršku grupacije Arčelik i brenda Beko, obnovila je tri igrališta u opštini Obrenovac koja su oštećena nakon majskih poplava. Ukupna vrednost projekta obnove je skoro 15.000 evra a najmlađi Obrenovčani će opet imati prostor za igranje košarke, fudbala i druženje. Na terenimau Maloj Rabi, Bariču i naselju Rojkovac postavljene su nove košarkaške table, mreže, postavljena sedišta na tribinima, zamenjena ograda.\nNa svečanosti povodom otvaranja obnovljenog igrališta, Ediz Citak, izvršni direktor za marketing grupacije Arčelik koja proizvodi Beko aparate za domaćinstvo i TV, audio i video program je izjavio je da je srećan što je kompanija Beko bila u prilici da pomogne da se obnove tereni nakon poplava u Srbiji na kojima će mladi moći da igraju košarku, koja ima važnu ulogu u razvoju mladih ljudi.\nVlade Divac, osnivač Fondacije Ana i Vlade Divac zahvalio je kompaniji Beko i grupaciji Arčelik na podršci i poverenju da se zajedno kroz ovu akciju doprinese uspostavljanju normalnog života i sportsko rekreativnih aktivnosti u Obrenovcu na dobrobit svih, posebno najmlađih Obrenovčana.\nKompanija Beko je uključujući ova tri igrališta u Obrenovcu, obnovila ukupno osam košarkaških terena u Srbiji okviru svog projekta društvene odgovornosti.\nFondacija Ana i Vlade Divac je pored ova tri igrališta obnovila još 11 sportskih terena na teritoriji opštine Obrenovac kroz projekat Divac omladinski fondovi.


Poker turnir u novom sadu aqkla\nSlot vredenburg Esistono molte alternative migliori dove si rimorchia con facilit224; e davvero Gratis. Su Giochi24 10 Euro di bonus per giocare a 10 e lotto (dieci e lotto), superenalotto, gratta e vinci. Yachts Croatia No. 36 by Yachts Croatia - Issuu Yachts Croatia No. 36 - December 2014 Yachts Croatia br. 36 - Prosinac 2014.\nTurnir u Novom Sadu Premašio Očekivanja - PokerNews\nLoL turnir u Novom Sadu – RUR Esports - mail.klanrur.net LoL turnir u Novom Sadu. Home - xExport - export-lol - LoL turnir u Novom Sadu. export-lol. League of Legends. VESTI. 27/01/2016; By ... Zemun najbolji i na Roda 3×3 turniru u Kragujevcu ... U kragujevačkom Velikom parku održan je prvi turnir serije A Roda 3×3 Prvenstva Srbije, a novi šampioni su basketaši Zemuna. Trijumfom ovog vikenda Zemunci su postali prva ekipa koja je u domaćem prvenstvu vezala osvajanje tri turnira zaredom, a pored novčane nagrade, njima je pripao i slot za učešće na prvom čelendžeru, koji će se krajem meseca održati u Novom Sadu.\nGRADONAČELNIK OTVORIO MEĐUNARODNI TENISKI TURNIR - Novi Sad\n... Casino Beograd je mesto velikih dobitaka. Okušajte sreću na modernim, uzbudljivim igrama na slot mašinama i iskusite potpuno novi vid zabave. Saznaj više ... Vesti - Badminton savez Srbije “Poker” titula Sergeja Lukića ... Izabran novi predsednik Evropske badminton konfederacije ... 5. maja 2019. imati predstavnike na dva internacionalna turnira – Svetskom seniorskom kupu, ... Serbian U17 & Youth International Novi Sad 2019 ... Poker Download sa PokerStars - PokerStars EU PokerStars će se sad preuzeti na vašu radnu površinu. ... Kako biste ovjerili novi račun, iz izbornika 'Račun', koji ćete pronaći u PokerStarsovom ... European Poker Tour (EPT) je raspored najbogatijih turnira uživo na svijetu, a u igri su i ... Fnac mallette poker Fnac mallette poker Jackpot party casino slots levels. Tsa slot kofferriem instellen . Poker cake decorating. Loto casino. Nba casino.\nSRPSKI MAJSTOR POKERA: Idem u Las Vegas po osam miliona ...\nТурниры на Пати Покер могут обеспечить качественным покерным экшеном на каждый день. Любой пользователь без труда найдет в расписании подходящие форматы и бай-ины для своего банкролла, и одним из наиболее универсальных вариантов является Power Series. "No Limit" - Novi Texas Holdem Klub u Novom Sadu |… 15 u Novom Sadu. Otvaranje Texas Holdem Kluba "No Limit" zakazano je sutra (Subota 12.Više informacija o radu Texas Holdem Klub "No Limit" kao i rezervaciju mesta za turnir i cash game možete dobiti na broj telefona 066/ 8-46-46-46 ili na zvaničnoj facebook stranici. MyScore.ru: снукер результаты, снукер онлайн MyScore.ru представляет самые последние результаты по снукеру в режиме онлайн. Результаты чемпионатов мира и других турниров на портале MyScore.ru!\nWe were actively involved in the elections, the elections for the President of the building council... We have prepared the campaign for OTP Bank mortgage loans - and this time, "head of the list" was a well-known television presenter and promo face of the OTP Bank, Zoran Kesić. ITF novi SAD: Miladinović osvojio trofej! - Srbija danas Budućnost srpskog tenisa. Marko Miladinović, 17-godišnji teniser i trenutno 762. igrač na ATP listi, osvojio je ITF turnir u Novom Sadu. Nagradni fond ovog... KUP SRBIJE: Nišlije bolje od Vojvodine (FOTO) | Najnovije ... Trofej Kupa Srbije pripao je rukometašima Železničara koji su u finalu u Novom Sadu pobedili Vojvodinu, sa 21:19. Nišlijama je ovo sedmi kup trofej u istoriji. Železničar je u finale došao posle pobede nad Metaloplastikom, dok je Vojvodina bila bolja od Mokre Gore. VELIKI USPEH: Olivera treću put u nizu šampion Balkana


Kafana je moje pozorište! – LocalPress\nKada se spomenu “Crne Mambe“ svi odmah pomisle na Nešu Saita. Malo ljudi međutim zna da čuveni niški muzičar, ni nakon četiri decenije na muzičkoj sceni, nema ni jedan snimljen album.\n– Ostao sam veran kafani jer za mene je kafana pozorište. Generacije u kafani dođu da me slušaju. Moji gosti su bukvalno od 13 do 70-80 godina, imam ja jedan snimak, tu pesmu mi je dao Toma Zdravković 1983. godine kad sam svirao sa njim. Snimio sam je u Radio Nišu sa pokojnim bata Laletom snimateljem i njegovom ekipom, ali ni ona nikada nije izašla, zato što ja jednostavno nisam hteo da delim snimak. Ali sam recimo na bezbroj snimaka svirao, radio sam 80-tih godina sa svim poznatijim pevačima u staroj Jugoslaviji i sa svim poznatijim muzičarima.\nJedan period kada ste radili sa Šabanom Bajramovićem je obeležio vaš život.\nSa Šabanom sam počeo da sviram veoma mlad. Moja prva Nova godina, doček 75-te godine, svirali smo u motelu „Deligrad“. To je bila moja prva zvanična svirka sa njim. Imao sam imao 17 godina. Ajde da ne kažem da sam muzicirao, Šaban nije voleo da kaže da je muzicirao, on je voleo te vašare, tu je on bio kralj. Tako da ja mislim da sam periodično snjim radio, moja karijera je išla malo drugačije. Ja sam muziku morao da naučim od azbuke od slova A, 73/4 sam polagao prijemni u bivšem Udruženju džeza i zabavne muzike kod pokojnog Bate Anastasijevića, tako da sam imao sreću da radim sa mnogo, mnogo, velikim muzičarima i da sam taj moj diapazon muzike stvarao od tad. Šaban je biol jedan specifičan čovek, ja sam uvek pričao kad je Bog slao prototip Cigana na zemaljskoj kugli on je poslao Šabana. Najkraće što mogu da Vam kažem to je iz tri četri reči „kad se nadaš on te zezne, kad se ne nadaš on ti pomogne“ .\nŠabana više nema, ni Bulevara nema ostao je onaj spomenik u centru koga svremena na vreme ofarbaju pa ga brišu.\nPa znate šta da Vam kažem ne može Šaban da ima Bulevar na margini gde nijednog Nišlije nema. Šaban je za centar nema tu šta da se priča, sad kad odete u svet, ranije je svet bio poznat po drugu Titu, a sad kad odete za Niš niko ne zna, kad kažete Šaban Bajramović onda je sve jasno. On je naravio veliki svetski bum bio je i u Americi i Australiji, on je prvi provalio da recimo ode u južnu Ameriku tamo da peva, znate li vi šta znači da odete i u Južnoj Americi da svirate?\nKako sačuvati romsku kulturu/muziku danas?\nVerujte mi da sam postao možda poslednji koga ne interesuje drugo sem prave muzike, a tu je i moja romska prava ciganska muzika. Šaban je napraviol taj stil i sjedinio ceo Balkan. Šaban je veoma veliki lik. Znači ja sviram romsku, mađarsku,bugarsku i još mnogo druge. Ali pravu romsku bez primesa druge muzike to je Šaban veoma vešto radio. Imam bezbroj priča sa Šabanom koje planiram da stavim u knjigu. To mi je prva ideja a druga ideja mi je da prikupim sve niške stare pesme, da ubacim romanse, šlagere da notiram, to da ostavim deci sa tekstom. Aca Blatnik je bio uz mene hteo je da mi uradi sve crteže, tu je Ivan njegov koji odlično sllika, da snimim i da napravim jedno hiljadu primeraka o mom trošku da dam gradu da uvek ko dođe daju kao prezent. Mora da se ostavi nešto iza nas, mnogi pevači su zaboravljeni, ja kažem u naše vreme su bile ploče, ali mnogi pevači su se zaboravili, mnogi veliki pevači, ali ako vi ostavite knjigu to se ne zaboravlja.\nKo je Neša Sait?\nNeša je jedan od retkih muzičara koji je obišao svet svojom muzikom, pre dve godine je osnovana NVO Federacija romskih osnovaca I srednjoškolacaSrbije na čijem je čelu Neša Saita koji kaže da je ova NVO pokrenula je inicijativu za poboljšanje položaja Roma i ostvarivanja njihovih većih prava i angažmana u obrazovanju. Cilj je da se udruživanjem institucija koje se bave edukacijom pomogne deci romske nacionalnosti. Samim tim mu je poznat položaj romske zajednice u svetu i na Balkanu te naglašava da je Grčka zemlja u kojoj ne gledaju ko je ko, dok je u Srbiji nacionalna pripadnost izraženija.\n– U Grčkoj retko ko zna da su 80% dobrih muzičara Cigani. Socijalističke zemlje su specijalisti da uopšte naprave taj jaz Ciganin i …, u Grčkoj je to sve spontano to ne gledaju, gledaju naše socijalističke zemlje dan danas.i onda dođete do toga…. ja sam sad hteo da odem, nemam vremena razgovarao sam sa mojima iz benda, mi imamo dva naselja koja su mnogo ugrožena, ne ide to da kažem ali 3-4 meseca nemaju struju, naselje Crvena zvezda nema struju, ne kažem ja svi treba da plaćaju struju ali hoću samo jedno da kažem, ja sam putovao mnogo, u svim zemljama, znači ja ne želim da odvajam svoj narod uopšte, znači u svim zemljama postoje kampovi ili naselja gde im je sve besplatno, znači sve im je besplatno, oni im daju prostor, oni im daju one kampine oni im prave kuće baš zbog toga, jer pazite vi ne znam dal znate koliko je Roma sada otišlo na azil?\nKao što se I može videti iz ove priče, g.Saita je muzičar, a takođe I borac za kulturu, jezik, tradiciju I obrazovanje a sve u cilju očuvanja identiteta romske zajednice. Danas je mali broj ovakvih aktivista verujemo da že ova primer aktivizma uticati na mnoge mlade romske aktiviste da pronađu svoj pravac delovanja za bolji život romske zajednice.


Novi klasik Gvardiole i Klopa – "Jirgen me učinio boljim trenerom" - Izazov\nNovi klasik Gvardiole i Klopa – „Jirgen me učinio boljim trenerom“\nRadio-televizija Srbije\t 2. oktobra 2021. 10:26\n"Otkad sam došao ovde, izuzev možda prve godine, Liverpul je uvek bio prisutan", rekao je Gvardiola.\n"Timovi Jirgena Klopa su mi pomogli da budem bolji menadžer. On me je podigao na viši nivo – da razmišljam o tome, dokazujem se i budem bolji trener. To je razlog zbog kojeg sam i dalje u ovom poslu."\nŠpanac je do sada izgubio osam utakmica od Klopa, što je najviše u njegovoj karijeri, a jedini put u prethodne četiri godine kada Siti nije bio šampion, titula je otišla u ruke "crvenih".\n"U poslednje četiri godine, sve vreme smo obojica tu. Najveći kompliment jeste što su oba kluba u vrhu. Ali u Premijer ligi nisu samo dva ili tri tima, mnogo je onih koji mogu da se takmiče za titulu.\nPrethodni susret na "Enfildu" pripao je kasnijim šampionima "građanima", koji su bili ubedljivi 4:1.\n"Ovo je poseban meč svake godine. Morate biti na svom vrhuncu i, jedino tada, imate šanse. Moramo da igramo pravi fudbal da bismo imali priliku, ali ovo je ‘Enfild’. Stvarno se radujemo susretu", istakao je Klop.\nNemac je dodao da se očekuje spektakl sa mnogo golova u derbiju engleskog šampionata.\n"Oni su verovatno najbolja ekipa u Evropi u ovom trenutku. Prošlog vikenda su igrali sa Čelsijem i svi su pričali o tome koliko je Čelsi dobar, što je tačno, ali je Siti očigledno bio bolji tog dana. Moramo da pobedimo i postižemo golove, ali moramo i da se branimo na najvišem nivou kako bismo ostali u utakmici, kako bismo bili sigurno da će golovi koje postignemo napraviti razliku", zaključio je Klop.


Konoplju sade umesto kukuruza - Ozonpress :: internet portal\nTag: Konoplja, kukuruz\n– U jednom trenutku, naftno-hemijski lobi je shvatio da im je konoplja ozbiljna konkurencija, jer sve ono što se pravi od plastike, može da se napravi i od konoplje. Tako je krenulo organizovano uništavanje ove biljke, pa je to zahvatilo i našu zemlju, posebno pričama o štetnosti marihuane, koju su izjednačili sa industrijskom konopljom – rekla nam je dr Maja Timotijević, predsednica ovog udruženja.\nDa nas neko pogrešno ne shvati, ne zahtevamo da marihuana bude legalizovana, već da se olakša proizvodnja industrijske konoplje. Jer, svake sedmice dolazi po nekoliko stranih investitora, koji žele da ulože novac, ali kada vide naše regulative, oni odustaju – rekla je dr Timotijević.\nВукојебинац 23/10/2019 u 10:01 Odgovorite\nКако бре да е легализују и собале себи цену. Пантим кад су моји стари после рата другог сејали конопљу киселили на Морави и пором ткали кошуље гаће чаршаве, за дрогирање коришћена ракија шљивовица, вино Јеличко и чење од јагуара. Како џиве тако и свршавају.\nIskusan 23/10/2019 u 13:38 Odgovorite\nAuuuu brateee, da li ja ovo sanjam? Mislim, vest je kul..samo da objave mapu gde je ovo zasadjeno da idem da probam neki listic…mism kuuuul brateee…kuuul


(Odlomak iz romana „Nišči“)\nIduće godine navršiće se pola veka od izlaska knjige „Nišči“, svojevrsnog spomenika srpskom jeziku, bez premca u ovdašnjoj književnosti. U tom romanu, Vidosav Stevanović ne samo da je vaskrsao stare, zaboravljene reči, već je napravio i vatromet, koji čitaoca, i posle toliko vremena, ostavlja bez daha. Sticajem raznih okolnosti, danas je poznatiji po svom političkom angažmanu, kao pisac „Testamenta“, za koji je 1986. godine dobio NIN – ovu nagradu, i političke biografije Slobodana Miloševića „Milošević, jedan epitaf“, koja je izašla pre njegovog pada sa vlasti, nego kao autor ovog remek dela.\nLingvisti su, inače, izračunali da je u „Niščima“, romanu koji je toliko pun nepatvorenog narodnog jezika da je bukvalno neprevodiv na bilo koji drugi, upotrebljeno osam nivoa jezika i četiri puta više reči nego u bilo kojoj srpskoj knjizi, a zbog svog jezičkog obilja pominjao se na slavističkim katedrama u zemlji i van nje.\nTeško je pojmiti da Stevanović nije imao ni trideset godina kada su „Nišči“, u konačnom obliku, ugledali svetlost dana. Knjigu je pisao četiri godine i bio je to njegov prvi roman. U to vreme, živeo je u jednom rakovičkom podrumu, polugladan i „za pojasom“ je već imao dvadesetak priča. Klica romana, čiji okvir čini nepotpuna hronika familije Mladenovića, bila je Stevanovićeva priča „Potomci“, od tridesetak strana, koja je 1967. izašla u Letopisu Matice srpske. Počet u leto te godine, prošao je kroz sedam, osam verzija, a jedna je štampana u časopisu „Književnost“, u 14 nastavaka.\n– U „Niščima“ sam hteo da upotrebim sve oblike jezika do kojih sam mogao doći, do u duboku prošlost. Tu sam naleteo na zid koji je Vukova reforma postavila između prethodnih jezika i ovog koji mi zovemo modernim i jedinim srpskim. Čitao sam stare pisce, narodne priče, sijaset radova iz etnografije, čitavu seriju svezaka koju je izdala predratna Akademija, sa običajima, pesmama, verovanjima, bajkama, pričama, predanjima iz raznih krajeva. Reči koje nisam znao ispisivao sam po zidovima da ih neprekidno vidim. Tražio sam pomoć od svih koji su hteli da pomognu, mada je to često bilo nerazumljivo mojim sagovornicima, šta tražim, kad ne znam šta je to. A ja sam tražio jezik, korenove, praoblike, zvuk davnine, „maternju melodiju“. I vezu sa srednjovekovnom literaturom koju sada znamo jedino u prevodima, a ima izvanrednih stranica. Poslednja glava romana, Apoteoza, verna je parafraza „Žitija despota Stefana Lazarevića“ Konstantina Filozofa, sa akrostihom, krajegranesijem, istim brojem pasusa, sa dekalogom i zahvalnicom na kraju. Nijedan kritičar to nije primetio – kaže Stevanović, koga smo posetili u selu Botunje, kod Kragujevca, gde živi od 2007. godine, kada se, preko Sarajeva, vratio iz egzila u Francuskoj.\nPišući svaku verziju, znao je, dodaje, da ne može više produbiti zbivanja, ali da može ući dublje u jezik. Otuda „luda ideja“ da to bude neprevodiva knjiga, uzidana u jezik, odakle više niko ne može da je pomeri. U taj spomenik ugradio je svakojake oblike govora i pismenosti – od arhaičnih, sveštenih i svetovnih, i folklornih, do šatrovačkih i skarednih; od žitija, predanja, proroštava, tužbalica i kletvi, do praznoverica, roždanika, sanovnika, uličnih anegdota i izreka. Ne da stvori rečnik, nego živo tkivo romana.\n– Želeo sam da napišem knjigu samo od domaće građe, počev od strukture, 30 poglavlja, obeleženih jednim slovom azbuke pre Vuka, do mentalitetskog, psihološkog taloga koji se skupio u nama i ličnosti koje drugde nisam upoznao. Pokušaj upotrebe celog jezika, bez diskriminacije prema bilo kom njegovom obliku, nametao je niz novih postupaka na starinski način, tako da se u mom romanu, između ostalog, pojavljuju i roždanici i sanovnik, koje sam ja pisao. To je knjiga puna trikova, obrta i različitih pristupa priči, mnoštva stilova… Većinu tih mojih izmišljotina su preuzeli postmodernisti, ali mehanički, kao da su pozajmili iz radnje koju niko ne čuva. Trebalo je sve izmisliti, formu, stilove, način kako se mešaju i ukrštaju, kao i zvuk jezika, i ritam, jer moje rečenice u toj knjizi često traju koliko zvuk, ne završavaju se kad treba staviti tačku kao kod Vuka.\nZa drugo izdanje „Niščih“ odlučeno je da se uradi „rečnik manje poznatih reči i izraza“ i doktor lingvistike koji je za to bio zadužen nije dešifrovao osam reči. Gde sam ih i od koga čuo? Da stručnjaku ne bih objašnjavao ono što je morao znati, rekao sam da sam šest od tih reči čuo od svoje babe, dok za dve nisam otkrio šta znače. Koga zanima, shvatiće njihov smisao – priča Stevanović.\nHronološki, „Nišči“, u kojima je pored familije Mladenovića predstavljena čitava galerija sporednih, ništa manje interesantnih likova, sa rečenicama koje ponekad, bez ikakve usiljenosti, vijugaju preko čitave strane, završavaju se streljanjem u Kragujevcu, 21. oktobra 1941. („Ti nišči, kaže Stevanović, mogli su samo tako da završe, da budu eliminisani, masakrirani bez krivice – nisu krivi ni za šta, osim što su živi“.) Iako je ovaj roman zamišljen kao prvi deo trilogije, drugi i treći nikad nisu napisani.\n– Planirao sam da se druga knjiga završi 22. oktobra 1944, kada su Rusi i partizani ušli u Kragujevac. U Kragujevcu su bila dva streljanja, jedno u Šumaricama, izvršioci Nemci uz pomoć ljotićevaca, i drugo, koje su izvršili oslobodioci, sa ciljem eliminisanja takozvanih neprijatelja naroda. Nikada se nije saznalo koliko je ljudi tada ubijeno, niko to nije istraživao ni poslednjih godina, ti ljudi su nestali kao pravi nišči. Nije to bilo samo iz ideoloških razloga, bio si kriv i ako si imao lepu ženu, dobru kuću, lošeg rođaka ili zlog komšiju…. Ljudske strasti su uvek iste, pohlepa, mržnja, zavist, osveta, pljačka nemoćnih traju kroz vekove, a u ratovima i revolucijama podivljaju…\nDanas mislim da je knjigu kao što su „Nišči“, mogao da napiše samo mlad, lud čovek, zanesenjak i romantičar spreman da ide do kraja. Dao sam joj sve što sam mogao i u to vreme umeo. Kad sam je završio, bio sam slomljen i prazan, nisam video zašto bih i kako dalje, i zato druga knjiga nikada nije napisana. I da jeste, niko je u to vreme ne bi ni objavio. Jer, ispričati priče o ratu, strahu svih od svih, kolaboraciji, samouništenju, da smo se mi, što kažu Makedonci, mahom tepali među sobom, dok su okupatori bili u drugom planu… Po povratku u Srbiju, pronašao sam tri poglavlja iz te druge knjige, i, iskreno, nisu me zadovoljili. To je bila tek skica, koja liči na literaturu, a nije literatura, kao kod naših akademika… A što se tiče trećeg dela, hteo sam da ga završim onda kada ga završim. Nisam, i treba ga zaboraviti.\nPočetkom sedamdesetih, kada su se pojavili „Nišči“, već su počeli progoni i zabrane povodom „crnog talasa“, pa je Stevanovićeva knjiga dočekana salvom negativnih kritika, i jednom izvanrednom, koju je potpisao Ljubiša Jeremić, objavljenom u časopisu „Delo“. „„Nišči“ su svakojako najčudnija knjiga u novijoj srpskoj književnosti“, primetio je tada Jeremić, „knjiga koja je u najvećoj meri izrasla sva iz ovog jezika i sva zanesena njegovom „sladošću, milozvučnošću, nebeskom uznositošću“, mada je, u isti mah, rekla i najsumornije istine o mentalitetu o kojem taj jezik svedoči“.\nAli, Jeremićeve reči kao da su se izgubile u opštoj kakofoniji, koju su, prema Stevanovićevim rečima, orkestrirali partija, Crkva i čaršija.\n– Nišči su oni koji su izvan ili ispod društva, zaboravljeni, zapostavljeni, odbačeni, „nišči duhom“, kako ih zove Biblija. U to vreme, crkva se više nije bavila niščima, kao ni mnogo vekova pre toga, a komunisti nisu priznavali njihovo postojanje, propali su u prazninu ravnodušnosti zajedno s mojim romanom o njima. A čaršija prezire sve što nije otmeno, moderno i po poslednjoj uvoznoj modi. Ne znam da li je neko „Nišče“ zaista pročitao, osim niščih; i mislim da se u svim napadima koji su usledili više gađao pisac, ja lično, dok je knjiga ispala kolateralna šteta.\nSmatralo se i pisalo da je to seljačka, prostačka, neurbana, „jekseraška“ proza; da sam srpski nacionalista, da ne poštujem crkvu i da vređam grad i selo. Ljudi koji su me sedamdesetih proglašavali nacionalistom, devedesetih su me proglasili izdajnikom „nacionalnog interesa“; samo su promenili strane, naravi i navike nisu, klasu su zamenili narodom, retorku malo prilagodili…\nAli vratimo se u vreme zločina. Pričalo se i pisalo da u knjizi ima previše jezika, a nema događaja; da je sve zbrkano i nerazumljivo, da to treba prevesti na srpski jezik, da sam zloupotrebio jezik i obesmislio ga, da prosto nisam pisac i da moja knjiga ne može biti knjiga… No, ja sam već shvatio da ništa ne treba očekivati od kritičara osim pogrešnih ocena; a možda je gore kad vas kritičari horski hvale – kaže Stevanović i ističe da ga je tada javno podržavao pisac Miodrag Bulatović, koji je i sam bio na nišanu čaršije.\n– On je bio ludi Bule, a ja seljak Vidosav. Dovoljno za presudu bez suda. Bule je zezao ceo svet, celu čaršiju, izrugivao se svima i svemu, bio je živi duh poruge. Nikada reč protiv mene nije rekao. Njegovo prijateljstvo je bilo teže od svakog neprijateljstva, ali me je voleo. I to bez rezerve, nekritički. A ja sam voleo njegovu praskavu jezičavost. Kada je ušao u parlament u zlom društvu, na listi slobista, kazao sam mu: Reci mi kako izgledaju ti tvoji novi drugovi, ali kratko. A on će: Znaš, to su oni što Novi Sad pišu zajedno, a Beograd odvojeno. To je bio Bule. Brzi odgovori. I uvek tačni. Družio sam se još sa mnogim piscima i pesnicima, između ostalih i sa Kovačem, Kišom i Pekićem, ali oni nikada nisu pomenuli „Nišče“. To prećutkivanje potiče iz čaršijskog sujeverja, ako nešto ne pominješ, to će samo nestati.\nUprkos svemu, „Nišči“ su stekli izvesnu popularnost, da bi se 1978. godine našli i u elitnoj „Nolitovoj“ ediciji „Pedeset romana srpske književnosti“. Iako mnogi čitaoci danas nisu ni čuli za ovu knjigu, a kamoli je čitali, među onim malobrojnima koji jesu, nisu retki ljudi koji je smatraju kultnom.\n– Zapanjujuća stvar, čitali su je i Slovenci – Jože Pirjevec, čuveni istoričar, došao je u Beograd da me upozna kada je pročitao tu knjigu, a jedan od mojih najboljih prijatelja, slikar Jože Ciuha, celog života je vukao „Nišče“ sa sobom. Kompozitorka Ljubica Marić je umrla sa mojim romanom pored kreveta. Amfilohije Radović, koga sam pre deset godina slučajno sreo na ulici, kazao mi je da još uvek povremeno pročita nešto iz „Niščih“, iako smo nas dvojica u mnogo čemu na suprotnim stranama. Čitali su me Makedonci, u Bosni, Crnoj Gori… U Somboru je, bar sam tako čuo, mada nisam proverio, bio jedan klub ljudi koji su čitali „Nišče“. I dan danas se iznenadim koliko je mali broj čitalaca te knjige, ali stalni. Još uvek se pojavljuju novi. Sami dolaze do knjige, sami je otkrivaju. Ima jedan važan čovek iz Zrenjanina koji dolazi jednom godišnje da me obiđe, i on je isključivi čitalac „Niščih“. Jednom prilikom, radi nekog posla, došli su mu šestorica biznismena iz Kragujevca. Kada ih je pitao da li su čitali „Nišče“, i ovi odgovorili da nisu, rekao im je da nema posla dok ne pročitaju knjigu. I morali su da se vrate u Kragujevac, da je pročitaju, pa ih je posle i propitivao. Ne znam da li su uspeli obaviti posao po tako skupoj ceni.\nTokom razgovora sa Stevanovićem, pitali smo ga i šta misli o našem sadašnjem, svakodnevnom govoru, kao čovek koji je, pišući „Nišče“, uronio u dubinu narodnog jezika više od mnogih savremenika.\n– Ranije, dok sam živeo po periferiji Kragujevca, a onda i Beograda, jezik je bio prepun slenga i argoa – na Čukarici su imali svoj tip, na Lekinom brdu takođe, na Krstu, Krstaši su imali svoj jezik. Sleng je stizao sa svih strana kao talas, nosio je sa sobom raznu prljavštinu, ali je tu bila i plodnost, obilje kojim se trebalo poslužiti. Onda sam 1991. otišao u egzil i 2007. se zaista vratio. Pričajući sa ljudima, a srećem se sa svima koji ne beže od mene, zapanjio sam se, sleng je nestao. Ljudi govore kao da čitaju loše novine, ponavljaju fraze, sintagme koje su čuli na televiziji, nategnute propagandne bedastoće. Niko ne govori svojim jezikom, kako njemu leži, kako se oseća i da bi rekao nešto svoje, neponovljivo. Ljudi su sebi nametnuli autocenzuru, cenzori više nisu potrebni. A pre, u ono doba ograničenih sloboda, svaki čovek je imao nešto svoje u izrazu, neku reč koju je ponavljao, uzrečicu, nešto lično… Jezik je sam, polusvesno i vragolanski, ismevao zvaničnu ideologiju. Ovu današnju niko ne ismeva, a jedino to zaslužuje – kaže Stevanović.\nGlumica Marija Vasiljević, supruga Vidosava Stevanovića, ispred portreta pisca koji je naslikao Jože Ciuha\nOn smatra da je jedan od uzroka tom svojevrsnom siromašenju jezika obezličenje koje neizbežno donosi civilizacija, ali i veštačko i rodoljubačko nametanje nacionalizma koji pojedinačna osećanja zamenjuje apstrakcijama. Gubljenje neposrednog dodira sa svojim jezikom, kaže, može se dogoditi i i zbog dugog boravka među ljudima koji govore drugim jezicima, što je i lično iskusio, tokom boravka u Parizu, negde oko 2002. godine. Tada je mnogo razmišljao o ruskom piscu Ivanu Bunjinu, koji je svojevremeno, posle dolaska boljševika na vlast, takođe pronašao utočište u „gradu svetlosti“.\n– Bunjin je stigao u Francusku kao značajan pisac, bio je, uostalom, prvi Rus koji je 1933. godine dobio Nobelovu nagradu za književnost, plemić koji je još od ranije govorio francuski… Ali, da bi završio svoje poslednje dve knjige, nije izlazio iz kuće po šest meseci, jer mu je bilo koji zvuk francuskog jezika remetio ruski. Ja sam se našao u sličnoj situaciji. Ostati tamo, na najugodnijem mestu za život, za jednog bonvivana kao što sam ja, značilo bi neke pogodnosti, ali i reći zbogom punokrvnom jeziku i sebi samom. Zato sam 2004. prihvatio ponudu da u Gradskom vijeću Sarajeva budem savjetnik za kulturu. Te dve godine i šest meseci koje sam proveo u Sarajevu, uživao sam svakog dana, nisam mogao da se naslušam jezika. Kada sam se vratio ovamo, očekujući izvorsku vodu, naišao sam na neku sterilisanu prerađevinu kao iz gradskog vodovoda. A to mi je nedostajalo svih godina dok sam odsustvovao, i sad mi nedostaje. Taj skriveni miris, taj neponovljivi ukus nečega što je bilo davno pre nas, što je trajnije od svih nas pojedinačno, što spaja prošlost i budućnost, što svakog od nas čini onim što zaista jeste i omogućava mu da sretne, upozna i prepozna druge.\n(Ovaj tekst je objavljen u Nin – u, 12. novembra 2020, sa naslovom “Menjaju strane, ali ne narav i navike”)\nSpisak „mojih pisaca“ iznosio bi koju stranicu. Evo grubog izbora. Volim klasične, stare pisce, poput Rablea i Montenja. Od domaćih, moj pisac je Borisav Stanković. Svojevremeno sam izdao njegova sabrana dela, sam ih priredio, sve vratio na prva izdanja. Bio je izuzetno darovit čovek koji nije dovršio svoje delo. Momčilo Nastasijević, kao pesnik i prozni pisac. On je počeo da pomera jezik, da lomi rečenicu, da traži i nalazi maternju melodiju. Potom Miodrag Bulatović, naročito „Đavoli dolaze“, knjigu sam pročitao u prvom razredu gimnazije, i od tada se nisam odvojio dok nisam upoznao Bulu. Godinama smo bili nerazdvojni. Do Miloševića. Cenio sam Kiša, preterivao je sa izveštačenim jezikom, ali je nosio u sebi stvarnu književnu strast. Voleo sam Ranka Marinkovića, Vladana Desnicu. U francuskom se krećem između Kamija i Selina, koji su potpuno suprotni ljudi i pisci. I Prusta koji je daleko od obojice. U Engleskoj, Džojs. Pre svega, „Dablinci“; genijalna knjiga priča. Voleo sam Marka Tvena, „Haklberi Fina“; Hermana Melvila, pre nekoliko meseci sam ponovo čitao „Mobi Dika“. Tomasa Mana, ne sve. Tolstoja, kao pripovedača i pisca „Ane Karenjine“. To je formalno, tehničko čudo. Čehova kao pripovedača. Zatim Henrija Milera i Lorensa Darela. Ako bih se sa nekim privatno družio, izabrao bih njih dvojicu. Volim Andersenove bajke, imam svih 157. Čitam i filozofe, ima nekoliko kojima se stalno vraćam, od antičkih do modernih. Volim i krimi romane. Nekada sam želeo da napišem krimić. Nisam uspeo. U njemu postoji zločin i zločinac i neko ko sve to razotkriva. Kod nas su zločinci nekažnjivi, niko ih ne ganja, ne hapsi i ne osuđuje, a oni sebe svakako neće. Srpski Megre je nezamisliv, bio policajac, javni tužilac ili advokat. Možda bi uspeo naš antikrimić, roman u kome nijedno ubistvo nije rešeno, nijedan ubica uhvaćen.\nNinova nagrada i francuski orden\nVidosav Stevanović (1942) jedan je od najznačajnijih srpskih pisaca 20. veka, sa književnim opusom koji čine preko 30 dela, prevedenih na dvadesetak jezika širom sveta. Među njima su romani „Nišči“, „Konstantin Gorča“, „Testament“, „Sneg u Atini“, „Ostrvo Balkan“, po kome je uradio i scenario sa Lordanom Zafranovićem, „Hristos i psi“, „Demoni“, „Paučina“, politička biografija „Milošević, jedan epitaf“, „trotomni „Dnevnik samoće“ i tri zbirke pripovedaka – „Refuz mrtvak“, „Periferijski zmajevi“ i „Carski rez“.\nPored pisanja bavio se i izdavaštvom. Bio je generalni direktor i glavni urednik u beogradskoj „Prosveti“, urednik u „Srpskoj književnoj zadruzi“, sarajevskoj „Svjetlosti“, i direktor BIGZ – a.\nDobitnik je NIN – ove nagrade, i nagrade Ivo Andrić, Milan Rakić i Isidora Sekulić, a početkom 1999. u Francuskoj dobija Orden vitez reda umetnosti i literature (Chevalier de L’ordre des Arts et des Lettres) za celokupno književno delo.\nOd 2007. godine živi povučeno i radi u selu Botunje pored Kragujevca, na imanju svoje supruge Marije. Tu je 2009. otvoren klub „Vidosav“, koji povremeno organizuje književne večeri, izložbe i male koncerte, i u kojem se nalazi stalna izložba Vidosavljevih knjiga na srpskom i drugim jezicima pod nazivom „Knjige kojih nema“.\nJoš uvek piše i redovno vodi dnevnik, za koji kaže da će ostati posle njega, a zove se „Postdnevnik“.\nTagovi: Danilo Kiš, Miodrag Bulatović, Ninova nagrada, Nišči, Testament, Vidosav Stevanović, crni talas, jezik, neprevodiv, pisac, roman


You are at:Home»Vesti»Pojačanje za tim McCann Beograd\nJelena Jazić nova je direktorka agencije McCann Beograd. U prethodnom periodu Jelena Jazić je bila direktorka marketinga kompanije Air Serbia. Dobro poznaje agencijske procese, jer je u dva navrata, kao direktorka marketinga kompanije Carlsberg i Vice President Marketing & Strategy u kompaniji Delhaize, kao klijent, blisko sarađivala i sa agencijskim timom McCann Beograd.\n„Velika je čast, ali i veliki izazov, što sam postala deo McCann tima. Naš zadatak u narednom periodu ostaje da unapredimo rezultate kompanije za koju radimo, uz primenu realnih, inovativnih i kreativnih ideja. Uverena sam da će moje iskustvo, koje sam stekla radeći za najznačajnije multinacionalne kompanije, biti od velike pomoći i da ću, zajedno sa mojim novim kolegama, omogućiti McCannu da održi lidersku poziciju kada je reč o inovativnosti i komunikaciji sa klijentima” kaže Jelena Jazić.\nZajedno s agencijskim timom McCanna u Beogradu, Jelena Jazić će svoje znanje i iskustvo usmeriti na dalji razvoj agencije.\nJelena Jazić McCann


Автор темы Cicyqy\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org12. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI rampmarketplace NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


inga lalić | Poslovni savjetnik\nZnamo da kupci kupuju zbog svojih razloga, a ne vaših. Imaju različite potrebe, želje, iskustva, vrijednosti. Po karakteristikama, očekivanjima i potrebama podijelili smo ih na 4 tipa kupaca. Na radionici ćemo saznati kako ih prepoznati po pona�...\nZnamo da kupci kupuju zbog svojih razloga, a ne vaših. Imaju različite potrebe, želje, iskustva, vrijednosti. Po karakteristikama, očekivanjima i potrebama podijelili smo ih na 4 tipa kupaca. Na radionici ćemo saznati kako ih prepoznati po ponašanju i ri...


Inflacija i štedni ulozi u dinarima - da li treba staviti prst na čelo ili na digitron - Izazov\nInflacija i štedni ulozi u dinarima – da li treba staviti prst na čelo ili na digitron\nRadio-televizija Srbije\t 9. oktobra 2021. 06:05\nNarodna banka saopštava da je u avgustu zabeležena međugodišnja inflacija od 4,3 odsto, što je rezultat povećanja cena hrane i energenata. Referentna kamata je ostala ista i to je olakšanje za sve korisnike dinarskih kredita.\nGrađane zanima najviše da li je time ugrožena vrednost štednih uloga u dinarima.\nSavo Jakovljević, direktor sektora istraživanja u NBS kaže da se ne dovodi u pitanje očuvanje vrednosti štednje zato što ne treba gledati inflaciju u jednom mesecu.\n"Početkom godine smo imali stopu inflacije jedva iznad jedan posto. Od početka godine prosečna inflacija je 2,7 posto. Znači, štedni ulozi građana nisu ugroženi, čak naprotiv kada se građani odlučuju da štede oni sagledavaju celokupan makroekonomski ambijent koji je očuvan i u vreme pandemije, i perspektive su takve da imamo ubrzan rast", kaže Savo Jakovljević.\nU Narodnoj banci ističu da se isplativost štednje ne gleda u jednom mesecu već u kvartalima. Ukoliko uporedimo štednju u dinarima i evrima, u poslednjih osam godina, jasna je isplativost štednje u dinarima u odnosu na evre.\n"Rast štednje u poslednjih deset godina 400 odsto u dinarima i 35 odsto u evrima. Postavlja se pitanje zašto ljudi više štede u dinarima, ima više razloga, jedan – stimulativnija kamatna stopa nego kada što štedite u evrima, a s druge strane postignuta je makroekonomska stabilnost", kaže Vladimir Vasić, generalni sekretar Udruženja banaka Srbije.\nDa ste svake godine oročavali 100.000 dinara dobili biste kamatu za 33.600 dinara ili 286 evra više od štediše koji je položio istu sumu u protivvrednosti u evrima. Samo u 2020. godini za oročenih 100.000 dinara kamata na dinare u odnosu na evre bila je veća za 1.900 dinara ili 16 evra.\nU Narodnoj banci procenjuju da će se rast cena nastaviti do kraja godine i da bi smanjenje stope inflacije trebalo očekivati u drugoj polovini 2022. godine. To znači da će i inflaciji biti u proseku od oko tri odsto.\nDa li će to opredeliti štediše da investiraju u nekretnine, troše novac ili štede, umnogome će zavisiti od dešavanja pre svega na evropskom nivou.


Zdravlje Autor:Ana Kalaba07. dec. 202112:57 > 14:16\nOsobe koje imaju zapaljensku bolest creva podložne su čestim depresijama i anksioznim poremećajima, koje su uglavnom posledica zabrinutosti za sopstveno zdravlje, brige za svoju budućnost, za dostupnost terapije i za neizvesnost odgovora organizma na terapiju. Pored toga, zabrinuti su zbog same prirode simptoma koje ova bolest nosi sa sobom – čestih bolova u stomaku, dijareja i hitnog, nekontrolisanog pražnjenja stolice, oboleli su često onemogućeni da se adaptiraju raznim životnim situacijama, što ih vodi ka povlačenju u sebe i socijalnoj izolovanosti.\n– Iz tog razloga, naša aktivnost je preusmerena na to da prevaziđemo problem diskriminisanosti, koji se ogleda u tome da nismo svrstani u grupu osoba sa invaliditetom iz razloga što je naš invaliditet nevidljiv. Naime, zapaljenjske bolesti creva dovode do trajnog oštećenja digestivnog trakta, a naročito kod obimnih resekcija (operacija otklanjanja dela creva) i osoba sa stomom. Nepriznavanje invalidnosti mnogima utiče na kvalitet života zbog nemogućnosti kretanja. Svakodnevni odlazak na posao ili bilo koja duga privatna ili poslovna aktivnost koja zahteva odsustvo iz kuće, nama je praktično nemoguća zbog čestih i hitnih odlazaka u toalet. Čak i najobičniji odlazak kod lekara nam je nepremostiv izazov jer npr. nemamo prava na korišćenje invalidskog parking mesta. Priznavanje statusa invalidnosti bi nam omogućila i lakše zapošljavanje, koje zbog specifičnosti bolesti ne nailaze na razumevanje poslodavaca. S tim u vezi, kao udruženje angažovali smo i pravnike sa kojima smo došli do zaključka da je dosta neusaglašenih pravilnika i zakona koji bi, ako bi se promenili, olakšali i onako težak život osoba sa zapaljenjskim bolestima creva. Takođe, naišli smo i na inicijalno razumevanje Ministarsta za za rad, boračku i socijalnu politiku sa kojim smo održali sastanak. Nadamo se da će i ostale nadležne institucije pomoći u rešavanju našeg problema – rekao je na konferenciji pacijent Ljiljan Đaković, ali i predsednik UKUS.\n– S obzirom na prirodu bolesti, njihov život je veoma otežan i oni su primorani da često izostaju sa časova, predavanja, radnog mesta. Ne mogu da ostvare odgovarajuće socijalne kontakte, ne osnivaju bračne zajednice, ne nailaze na razumevanje okoline i zato je ambicija lekara poboljšanje kvaliteta života tih pacijenata. To i jeste razlog zašto smo im kao lekari pružili podršku za pokretanje incijative za priznavanje invalidnosti, a pogotovu što su crevne zapaljenske bolesti hronične, doživotne i neizlečive. Kronova bolest i ulcerozni kolitis su slične po svom načinu nastanka, toku, načinu ispoljavanju, pri čemu ih razlikuje lokalizacija – ulcerozni kolitis je lociran na debelom crevu, a Kronova bolest može zahvatati sve segmente digestivnog trakta, od usne duplje do završnog dela debelog creva. Često za njih kažemo da su sistemske bolesti i kod njih imamo često zahvat drugih organa – kože, očiju, jetre, usne duplje – istakao je dr Zoran Milenković, gastroenterolog u KBC dragiša Mišović.\n– Problem sa želucem, kiselinama, bolovi u stomaku, dijareje , bili su toliko česti i svojevrsni alarm da nešto nije u redu. I to nije trajalo nedelju dana ili dve, već mesecima, ništa nije pomagalo. Tada sam radila u vrtiću i zamislite situaciju u kojoj ostavljam 20 do 30 dece i trčim u toalet, i tako 10 do 20 puta dnevno. Nekada odem i ne mogu da izađem. U takvim situacijama posao je jako teško uskladiti, a da se ništa ne remeti, ni bezbednost dece ni razumevanje kolega. Nakon šest godina lutanja, 10 kilograma manje, mnoštva analiza i pregleda, dobila sam dijagnozu Kronove bolesti. Danas mi život dosta\nisplaniran, u šta se ubrajaju lokacije toaleta, kao i mnoge druge stvari. Ponekad mi se desi da imam i do 27 proliva dnevno. Vozim kola, živim, i prosto moram da se vrlo dobro organizujem. Gde god da odem uvek proverim da li tamo imam toalet i da li je ambulanta u blizini. Jednostavno, sve moram da imam. Trudim se da vrlo široko gledam na stvari, dignem glavu,\nnasmejem se i idem dalje – istakla je Irena.\nBonus video: Kako mi je jedan tumor spasao život


SLOBODAN STARČEVIĆ ODABRAO IGRAČE ZA TRI PRIJATELJSKE UTAKMICE U HRVATSKOJ - Cenzura.ba\nsvi 28, 2021 Spisak\nIzabranici Slobodana Starčevića će u Lučkom 4.6. odigrati meč sa Maltom, dok će se 7. i 11. juna u Velikoj Gorici sastati sa Katarom.\nSelektor Starčević je za ove susrete pozvao sljedeće igrače:\n„U ime stručnog štaba želim da se zahvalim NS/FS BiH na čelu sa Vicom Zeljkovićem što su nam ukazali povjerenje i što ću nastaviti da vodim „U-21“ reprezentaciju. Što se tiče predstojećih utakmica, prije svega nismo zadovoljni početkom kvalifikacija i želimo da probamo što više igrača kako bismo stekli bolji uvid na koga možemo da računamo. Cilj nam je da vratimo onu igru sa kraja prošlih kvalifikacija kad smo imali nekoliko odličnih nastupa“, kaže Slobodan Starčević za nsbih.ba i nastavlja:\n„Za ove susrete smo pozvali dosta novih igrača i imaće priliku da se nametnu. Drago nam je što su mladi reprezentativci Jusuf Gazibegović i Andrej Đokanović dobili poziv u „A“ tim. To je veliko priznanje za njihov rad. Osim njih nećemo moći da računamo na povrijeđene Ajdina Hasića i Amara Dedića.“\nIgrači će se okupiti 31. maja u Trening centru NS/FS BiH u Zenici, a 3. juna putuju u Hrvatsku.\nAtina Mušić – ULICAMA ZAGREBA


NA DNEVNOM REDU PRIJEDLOG BUDŽETA: Danas konstituirajuća sjednica Doma naroda Parlamenta FBiH - GlobalCir\nKonstituirajuća sjednica novog saziva Doma naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine sazvana je za danas u Sarajevu. U najavljenom dnevnom redu je i Prijedlog budžeta Federacije BiH za 2019. godinu.\nNE MOŽEMO SAMI! Erdogan: Primili smo četiri miliona izbjeglica, a neki se jedu međusobno da ne bi primili 150!


Otvaranje manifestacije "Pogled na golf"\nOtvaranje manifestacije “Pogled na golf”\nTag: "Pogled na golf", Lions klub Čakovec, Otvaranje manifestacije\nU subotu, 18. svibnja 2019. godine, na Mini-golf terenima kod Gradskih bazena „Marija Ružić“ u Čakovcu, s početkom u 17:00 sati, održat će se otvaranje ovogdišnje akcije Lions kluba „Čakovec“, pod nazivom „Pogled na golf“.\nRiječ je o humanitarnoj akciji koja se održava već treću godinu za redom, na kojoj sudjeluju svi građani, a gdje je cjelokupni prihod namijenjen Udruzi za autizam „Pogled“.\nMeđunarodni dan sestrinstva obilježen u centru Čakovca\nRotaract Međimurje: Festival jagoda u Prelogu za pomoć Klubu Duga\nČetvrta humanitarna akcija Lions Cluba Zrinski Čakovec\nHumanitarna akcija “Pogled na golf”


Jabukovo Sirće kao Lek - 6 Dokazanih Benefita za Zdravlje\nTop Zdravlje > Ishrana > Jabukovo Sirće kao Lek – 6 Dokazanih Benefita za Zdravlje\nJabukovo Sirće kao Lek – 6 Dokazanih Benefita za Zdravlje\n3.4k Views January 18, 2021\nJabukovo sirće je popularni kućni lek. Ljudi ga vekovima koriste u kuvanju i lekovima.\nMnogi ljudi tvrde da može da ublaži širok spektar zdravstvenih tegoba, ali možda se pitate šta kaže nauka.\nJabukovo sirće ima različita zdrava svojstva, uključujući antimikrobna i antioksidativna dejstva.\nŠtaviše, dokazi sugerišu da bi mogao da donese zdravstvene beneficije, kao što je pomaganje u gubitku kilograma, smanjenje holesterola, smanjenje nivoa šećera u krvi i poboljšanje simptoma dijabetesa.\nMeđutim, postoji malo istraživanja, a potrebna su dalja istraživanja da bi se mogla preporučiti kao alternativna terapija.\nOvaj članak razmatra za šta je dobro jabukovo sirće kao lek i kako se može koristiti za 6 mogućih zdravstvenih tegoba.\n1 1. Sadrži dosta korisnih supstanci\n2 2. Pomaže u ubijanju bakterija\n3 3. Smanjuje nivo šećera u krvi i pomaže sa dijabetesom\n4 4. Jabukovo sirće za mršavljenje\n5 5. Poboljšava srčano zdravlje kod životinja\n6 6. Pomaže koži\n7 Kako se koristi jabukovo sirće kao lek u ishrani\n8 Sve u svemu\n1. Sadrži dosta korisnih supstanci\nJabukovo sirće se pravi u dva koraka.\nPrvo, zgnječene jabuke proizvođač izlaže kvascu, koji fermentira šećere i pretvara ih u alkohol. Zatim dodaju bakterije za dalje fermentaciju alkohola, pretvarajući ga u sirćetnu kiselinu – glavno aktivno jedinjenje u sirćetu.\nSirćetna kiselina daje sirćetu njegov jak kiselkasti miris i ukus. Istraživači veruju da je ova kiselina odgovorna za zdravstvene koristi od jabukovog sirćeta. Jabukovo sirće sadrži 5-6% sirćetne kiseline.\nOrganski, nefiltrirani jabukov sirćet takođe sadrži supstancu koja se naziva majka sirćeta, a sastoji se od niti proteina, enzima i prijateljskih bakterija koje proizvodu daju mutni izgled.\nNeki ljudi veruju da je majka odgovorna za većinu svojih zdravstvenih blagodati, iako trenutno ne postoje studije koje to podržavaju.\nIako jabukovo sirće ne sadrži mnogo vitamina ili minerala, nudi malu količinu kalijuma. Kvalitetni brendovi sadrže i neke aminokiseline i antioksidante.\n2. Pomaže u ubijanju bakterija\nSirće može pomoći u ubijanju patogena, uključujući bakterije.\nLjudi tradicionalno koriste sirće za čišćenje i dezinfekciju, lečenje gljivica na noktima, vaški, bradavica i upala uha.\nHipokrat, otac moderne medicine, koristio je sirće za čišćenje rana pre više od 2000 godina.\nSirće je takođe konzervans hrane, a studije pokazuju da sprečava bakterije poput E. coli da rastu i kvare hranu.\nAko tražite prirodan način da sačuvate hranu, jabukov sirćet može vam pomoći.\nAnegdotski izveštaji takođe sugerišu da bi razblaženi jabukov sirće mogao da pomogne kod akni kada se nanese na kožu, ali izgleda da nema jakih istraživanja koja bi to potvrdila.\nGlavna supstanca u sirćetu – sirćetna kiselina – može da ubije štetne bakterije ili da spreči njihovo razmnožavanje. Ima istoriju upotrebe kao dezinficijens i prirodni konzervans.\n3. Smanjuje nivo šećera u krvi i pomaže sa dijabetesom\nDo danas, jedna od najubedljivijih primena sirćeta pomaže u lečenju dijabetesa tipa 2 .\nDijabetes tipa 2 karakteriše visok nivo šećera u krvi izazvan rezistencijom na insulin ili nemogućnošću proizvodnje insulina (7Pouzdani izvor).\nMeđutim, ljudi bez dijabetesa takođe mogu imati koristi od održavanja nivoa šećera u krvi u normalnom opsegu, jer neki istraživači veruju da je visok nivo šećera u krvi glavni uzrok starenja i različitih hroničnih bolesti.\nNajefikasniji i najzdraviji način regulisanja nivoa šećera u krvi je izbegavanje rafinisanih ugljenih hidrata i šećera, ali jabukovo sirće takođe može imati blagotvorno dejstvo.\nIstraživanja sugerišu da sirće nudi sledeće koristi za nivo šećera u krvi i insulina:\nMala studija sugeriše da sirće može poboljšati osetljivost na insulin za 19–34% tokom obroka sa visokim sadržajem ugljenih hidrata i značajno smanjiti šećer u krvi i odgovor na insulin.\nU maloj studiji na 5 zdravih ljudi, sirće je smanjilo šećer u krvi za 31,4% nakon što je pojelo 50 grama belog hleba\nMala studija na ljudima sa dijabetesom izvestila je da je konzumiranje 2 kašike jabukovog sirćeta pre spavanja smanjilo šećer u krvi natašte za 4% sledećeg jutra.\nBrojne druge studije na ljudima pokazuju da sirće može poboljšati funkciju insulina i smanjiti nivo šećera u krvi nakon obroka.\nNacionalni centar za komplementarno i integrativno zdravlje (NCCIH) kažu da je veoma važno da ljudi ne zamene medicinski tretman nedokazanim zdravstvenim proizvodima.\nAko trenutno uzimate lekove za smanjenje šećera u krvi, obratite se svom lekaru pre nego što povećate unos bilo koje vrste sirćeta.\nJabukovo sirće pokazalo je veliko obećanje u poboljšanju osetljivosti na insulin i pomaganju u smanjenju reakcija šećera u krvi nakon obroka.\n4. Jabukovo sirće za mršavljenje\nMožda iznenađujuće, studije pokazuju da sirće može pomoći ljudima da smršaju .\nNekoliko studija na ljudima pokazuje da sirće može povećati osećaj sitosti. To može dovesti do toga da unesete manje kalorija i izgubite kilograme.\nNa primer, prema jednoj studiji, uzimanje sirćeta zajedno sa obrokom sa visokim sadržajem ugljenih hidrata dovelo je do povećanog osećaja sitosti, zbog čega su učesnici jeli 200–275 kalorija manje tokom ostatka dana.\nDalje, studija na 175 osoba sa gojaznošću pokazala je da je svakodnevna konzumacija jabukovog sirćeta dovela do smanjenog masnog tkiva na stomaku i gubitka težine ( 16 ):\nuzimanje 1 kašike (12 ml) dovelo je do gubitka od 1,2 kg\nuzimanje 2 kašike (30 ml) dovelo je do gubitka 1,7 kg\nMeđutim, imajte na umu da je ovo istraživanje trajalo 3 meseca, pa se čini da su stvarni efekti na telesnu težinu prilično skromni.\nMeđutim, jednostavno dodavanje ili oduzimanje pojedinačne hrane ili sastojaka retko ima primetan efekat na težinu. Celokupna vaša dijeta ili način života stvaraju dugoročni gubitak kilograma.\nSve u svemu, jabukov sirćet može doprineti gubitku težine promovišući sitost, snižavajući šećer u krvi i smanjujući nivo insulina.\nJabukovo sirće sadrži samo oko tri kalorije po kašici, što je vrlo malo.\nStudije sugerišu da sirće može povećati osećaj sitosti i pomoći vam da unesete manje kalorija, što može dovesti do gubitka težine.\n5. Poboljšava srčano zdravlje kod životinja\nBolesti srca jedan su od glavnih uzroka smrti.\nNekoliko bioloških faktora povezano je sa rizikom od srčanih bolesti.\nIstraživanja sugerišu da bi sirće moglo poboljšati nekoliko ovih faktora rizika. Međutim, mnoga istraživanja su sprovedena na životinjama.\nOve studije na životinjama sugerišu da jabukov sirćet može da smanji nivo holesterola i triglicerida, kao i nekoliko drugih faktora rizika od srčanih bolesti.\nNeke studije na pacovima takođe su pokazale da sirće smanjuje krvni pritisak, što je glavni faktor rizika za bolesti srca i bubrege (21Pouzdani izvor, 22Pouzdani izvor).\nMeđutim, nema dobrih dokaza da sirće koristi ljudskom zdravlju srca. Istraživači treba da urade više studija pre nego što donesu bilo kakve čvrste zaključke.\nNekoliko studija na životinjama pokazalo je da sirće može smanjiti trigliceride u krvi, holesterol i krvni pritisak. Međutim, nema čvrstih dokaza da dovodi do smanjenog rizika od srčanih bolesti kod ljudi.\n6. Pomaže koži\nJabukovo sirće je uobičajeni lek za kožne bolesti poput suve kože i ekcema .\nKoža je prirodno blago kisela. Korišćenje lokalnog jabukovog sirćeta moglo bi da pomogne u uravnoteženju prirodnog pH kože, poboljšavajući zaštitnu kožnu barijeru.\nS druge strane, alkalni sapuni i sredstva za čišćenje mogu iritirati ekcem, pogoršavajući simptome.\nS obzirom na antibakterijska svojstva, jabukov sirćet bi, u teoriji, mogao da pomogne u sprečavanju kožnih infekcija povezanih sa ekcemom i drugim kožnim oboljenjima.\nNeki ljudi koriste razblaženi jabukov sirćet za umivanje lica ili tonik . Ideja je da može ubiti bakterije i sprečiti pojavu mrlja.\nMeđutim, jedno istraživanje na 22 osobe sa ekcemom izvestilo je da upijanje jabukovog sirćeta nije poboljšalo kožnu barijeru i izazvalo iritaciju kože.\nPre nego što isprobate nove lekove, posebno na oštećenoj koži, obratite se svom lekaru. Izbegavajte nanošenje nerazređenog sirćeta na kožu, jer može prouzrokovati opekotine (26).\nJabukovo sirće je prirodno kiselo i ima antimikrobna svojstva. To znači da bi moglo pomoći u poboljšanju kožne barijere i sprečavanju infekcija. Međutim, potrebno je više studija kako bi se znalo koliko je ovaj lek siguran i efikasan.\nKako se koristi jabukovo sirće kao lek u ishrani\nNajbolji način da jabukov sirćet uvrstite u svoju ishranu je upotreba u kuvanju. To je jednostavan dodatak hrani poput preliva za salatu i domaće majoneze .\nNeki ljudi takođe vole da ga razblažuju u vodi i piju kao napitak. Uobičajene doze se kreću od 1–2 kašičice (5–10 ml) do 1–2 kašike (15–30 ml) dnevno pomešane u velikoj čaši vode.\nNajbolje je započeti sa malim dozama i izbegavati uzimanje velikih količina. Previše sirćeta može izazvati štetne neželjene efekte , uključujući eroziju zubne gleđi i potencijalne interakcije sa lekovima.\nNeki dijetetičari preporučuju upotrebu organskog, nefiltriranog jabukovog sirćeta koji sadrži majku sirćeta.\nUobičajena doza jabukovog sirćeta kreće se od 1 kašičice do 2 kašike (10–30 ml) dnevno, bilo da se koristi u kuvanju ili pomeša u čaši vode.\nMnoge veb stranice i prirodni zagovornici zdravstvene zaštite tvrde da jabukov sirćet ima izuzetne zdravstvene beneficije, uključujući podsticanje energije i lečenje bolesti.\nNažalost, malo je istraživanja koja podržavaju većinu tvrdnji o njegovim zdravstvenim prednostima.\nNeke studije sugerišu da neke studije mogu ponuditi neke koristi, uključujući ubijanje bakterija, smanjenje nivoa šećera u krvi i promociju gubitka težine.\nČini se da je jabukovo sirće sigurno, sve dok ga ne unosite prekomerno.\nTakođe ima razne druge namene koje nisu povezane sa zdravljem, uključujući prirodni regenerator za kosu, proizvod za negu kože i sredstvo za čišćenje.\nzdravlje January 18, 2021\nPrethodni članak Keto Dijeta – Kompletan Vodič za Apsolutne Početnike\nSledeći članak Normalne Vrednosti Šećera u Krvi Pre i Posle Jela | Tabela


Vladičanski „koalicioni potencijal”\nVladičanski „koalicioni potencijal” Рубрика: Политика, Религија Аутор: новинарство 778 пута прочитано Датум: 26.11.2008 Одштампај\nSlika iz Visokih Dečana na kojoj se vide zajedno mitropolit Amfilohije i episkop Artemije, na manastirskoj slavi kod vladike Teodosija, samo za neupućene predstavlja iznenađenje.\nPosle svega što su u javnosti izrekli jedan o drugom, povodom neslaganja oko načina obnove porušenih manastira i crkava u južnoj pokrajini, mnogi su pomislili da s Kosova i Metohije mora da ode ili Artemije ili Teodosije.\nAli, obojica su ostala na svojim položajima. Jedni su to protumačili kao znak da je toliko potreban kompromis u Crkvi oko Kosova, ipak, moguć. Za druge, reč je o zamrzavanju neprirodnog stanja i odlaganju rešavanja sukoba za neka buduća vremena (kada bude izabran novi patrijarh). A nisu u manjini i oni koji smatraju da je uz Amfilohijevu pomoć Teodosije zapravo izvojevao pobedu nad svojim duhovnim ocem, episkopom Artemijem, samo što ona još zvanično nije obnarodovana.\nOd prihvatanja Memoranduma za obnovu kosovskih svetinja u martu 2005. godine, s čijim se principima ne slaže, episkop Artemije je „dežurna tema” na saborima Srpske pravoslavne crkve. Posle otvorenog sukoba sa Amfilohijem u martu, kada ga je optužio da se nekanonski meša u poslove njegove eparhije, u crkvenim krugovima se govorilo kako Artemije mora da ode sa Kosova i Metohije. Tada se šuškalo da će episkop raško-prizrenski biti penzionisan ili premešten u drugu eparhiju. To se nije dogodilo u maju na „crkvenoj skupštini”, iako je zamah takvim očekivanjima dala i očekivana promena vlasti u Srbiji.\nOdnosi u ovoj eparhiji dodatno su komplikovani pokušajem Artemija da krajem avgusta smeni, kako kaže, „neposlušnu upravu” manastira Dečani. Pobunom „dečanaca” bavili su se i mediji, ali i „crkvena vlada”. Na višečasovnoj sednici Sveti sinod je 26. avgusta zaključio da se sporovi oko Visokih Dečana obustave, a ceo slučaj je prebačen na Sabor.\nKad je 11. novembra s dnevnog reda Svetog arhijerejskog sabora skinuto pitanje molbe patrijarha Pavla da se povuče sa svetosavskog trona, na dnevnom redu našao se „slučaj Visoki Dečani”. Kako se saznaje, episkop Artemije je naredna tri dana bio izložen žestokoj kritici. U njegovu odbranu jedva da su ustala dva ili tri episkopa i episkop raško-prizrenski je morao da popusti.\nU saopštenju sa Sabora o svemu tome zvanično je rečeno: „Saborski oci su sa velikom brigom i staranjem razrešili sve nesporazume o pitanju obnove svetinja na Kosovu i Metohiji. Umolili su episkopa raško-prizrenskog Artemija da ih u što kraćem roku primi i stavi u funkciju. Istovremeno su oci Svetog arhijerejskog sabora potvrdili sve ranije odluke Svetog sinoda u vezi sa upravom i bratstvom manastira Visoki Dečani, uz uvažavanje kanonske nadležnosti episkopa Artemija.”\nZato dolazak na slavu u Dečane za dojučerašnja dva „ljuta suparnika” ima različita značenja. Mitropolit Amfilohije time iskazuje podršku Teodosiju, a Artemije da su Dečani još pod njegovom upravom.\nKoliko je ovakav iznuđeni „vladičanski koalicioni potencijal” trajan i iskren pokazaće vreme.\nMilenko Pešić; POLITIKA; Rubrika: Redakcijski komentari\n« « Претходне вести: Proglas: Zakon neotuđivih sloboda -Sloboda izražavanja!\nНаредне вести: Onima koji uz srce drže molitvu » » Пошаљите коментар


Počinje Kustendorf - Pet dana filma, muzike i druženja na Mećavniku | Infomedia Balkan\nFilm i TV | 13.Jan.2020 - 18:25 h\nMeđunarodni filmski i muzički festival Kustendorf počinje danas na Mećavniku i trajaće do 18. januara, a svečano će ga otvoriti ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević i osnivač, reditelj Emir Kusturica.\nMladi filmski stvaraoci i velikani svjetskog autorskog filma biće u fokusu i ove godine, a takmičarski program 13. po redu festivala sastojaće se od dvadeset i jednog filma domaćih i inostranih autora.\nNagradu “Vilko Filač” za najbolju fotografiju dodijeliće francuski direktor fotografije Mišel Amatje. Na Mećavnik će ove godine stići reditelji Karim Ajnuz, Nadav Lapid, Džoni Ma, Amžad Abu Alala, Mehdi Barsaui i Tijago Gvedes, čiji filmovi će biti predstavljeni u okviru programa “Savremene tendencije”.\nProgramska cjelina “Novi autori” predstaviće tri nova filmska umjetnika, Milenu Grujić iz Srbije s filmom “A.S.(25)”, Migela Anhela Mouleta iz Perua sa filmom “Svi smo mi mornari”, kao i Ivana Markovića i Vua Linfenga sa filmom “Od sutra počinjem da”.\nU okviru pratećeg programa “Kustendorf predstavlja” biće prikazan film rediteljke Ivane Mladenović “Ivana Grozna”. Tokom trajanja festivala u Andrićgradu, biće postavljen izbor radova iz Kuće legata pod nazivom “Moderna”.\nSvake večeri, nakon projekcija i radionica, koncerti muzičkih grupa upotpuniće prepoznatljivi noćni život Kustendorfa. Gosti će uživati u nastupima ruske pop-folk-rok grupe “The Hatters”, sastava iz Severne Makedonije “Džambo Aguševi orkestar”, zatim francusko-rumunsko-poljskog sastava “Click Here”, kao i dva benda iz Srbije, “Dejan Petrović big bend” i “Love Hunters”.\nFestival se održava u organizaciji produkcijske kuće Rasta internatonal i pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, Mećavnik grada i TNSO.


Logitech G810 - Recenzija - Logitech G810 Orion Spectrum Gaming tastatura recenzija | IGN Adria\nLogitech G810 Recenzija\nLogitech G810 Orion Spectrum Gaming tastatura recenzija\nPripremio Filip Nikolić 04 02 2016\nLogitech svoju novu tastaturu G810 Orion Spectrum reklamira kao proizvod koji je namenjen „sofisticiranim“ gamerima. Možda ne bismo otišli toliko daleko sa ocenama, ali ono što ne možemo da opovrgnemo je to da se radi o kvalitetnom proizvodu koji je dobro izrađen i izgleda lepo. Tastatura je crne boje sa plastikom koja ima teksturu u gornjem delu i sa glatkim delovima sa strane. Dno je takođe dobro prilagođeno i možete biti sigurni da se tastatura neće pomerati u toku gaming sesija. Na donjem delu se nalaze i podesive „nožice“ kojev prižaju dve opcije za visinu i za ugao pod kojim će tastatura stajati. Ukupno gledano, tastatura možda odaje utisak i pomalo generičkog dizajna, ali se nama ovaj minimalistički pristup svideo.\nUzimajući u obzir da se radi o gaming tastaturi, na prvi pogled malo toga u dizajnu će vam odavati ovakav utisak. Tu su posvećeni dugmići za kontrolu media funkcija, veoma dobro napravljen volume gore-dole skrolujući prekidač, kao i dugme za paljenje i gašenje osvetljenja. Ono što međutim ovde nećete naći su macro dugmići, specijalno napravljeni za gaming (nešto više o tome kasnije). Tu je i „gaming mode“ dugme koje vam omogućava da ugasite neke od tastera, kako vam se recimo ne bi dogodilo da izađete u operativni sistem u sred online partije.\nDugmići za kontrolu media funkcija su pomalo jeftino izrađeni, sa premalim „hodom“ i bučnim klikom. Bilo bi lepo da je Logitech ostao dosledan i da su i ovi dugmići imali iste mehaničke prekidače, kao i ostatak tastature. Ovo je jedna od stvari koje su nam se više dopale na prethodnom G710+ modelu.\nJoš jedna stvar koja nedostaje G810 je USB priključak, pa tastaturu ne možete koristiti kao USB hub. Ne velika mana, mada može da vam zasmeta ako ste navikli da u tastaturu priključujete na primer miš ili USB flash drive. Prethodni model Logitech G710+ nam je takođe omogućavao da ne moramo da posežemo za kućištem svaki put kada smo želeli da priključimo USB flash u kompjuter.\nOno gde G810 zaista pokazuje svoj gamerski potencijal je u softweru i sa svojim Romer-G mehaničkim prekidačima. Logitech se hvali time kako imaju najbrže mehaničke prekidače na tržištu i čini nam se da smo to zaista i osetili dok smo koristili G810. Ne morate uložiti puno snage kako bi pritisnuli dugme, ali ono što je odsutno je karakterističan klik koji dobijate na primer uz Cherry MX Red prekidače. Sa druge strane, ono što ćete dobiti sa ovom tastaturom je potpuna tišina. G810 ima verovatno najtiši pritisak dugmića od svih tastatura koje smo koristili, tiši čak i od Cherry MX Browns. Jedna stvar koju bismo želeli da vam napomenemo - Roamer-G prekidače ćete ili zaista voleti ili vam potpuno neće odgovarati. Definitivno ostavljaju jak utisak, tako da vam savetujemo da tastaturu prvo isprobate, pre nego što se odlučite za kupovinu. Nama su se ovi prekidači vrlo svideli, kako u gaming, tako i u svakodnevnoj upotrebi tastature.\nLogitech Gaming Software je centralizovana hub aplikacija koja će raditi za sve Logitech uređaje koji su priključeni na vaš kompjuter. Uz pomoć nje možete podešavati najrazličitije stvari kao što je recimo RGB svetlosni efekat koji imaju dugmići, game profile, kao i button mapping. Kao što smo napomenuli, G810 nema posvećene macro dugmiće, kao recimo svoj stariji brat G910 Orion Spark. Međutim bez obzira na to, i dalje vam je na raspolaganju nekoliko interesantnih mogućnosti.\nU Logitech Gaming Software aplikaciji možete podesiti function dugmiće da budu macro dugmići, specifično za aplikacije koje pokrećete. Uz sve kombinacije koje pruža i Logitechov sistem za podešavanje osvetljenja, lako možete postići da svaka igra ima unikatan osećaj na ovoj tastaturi.\nLogitech trenutno pruža podršku za preko 500 igara, sa custom profilima za osvetljenje koji će vam pomoći da markirate važne tastere u igrama. Tu je i mogućnost da tasteri reaguju na neke od stvari u igrama, po je moguće na primer podesiti da tasteri svetle naizmenično plavo i crveno kada vas juri policija u GTA5. Aplikacija automatski detektuje koju ste igru pokrenuli i sama skida profile za nju, tako da je proces prilično lagan i dobro funkcioniše.\nPuno ljudi će postaviti pitanje koliko je ovo korisno i da li ste u mogućnosti da obraćate pažnju na osvetljenje tastature dok gledate stvari na ekranu. Iako validno pitanje, treba imati u vidi o kakvom se tipu proizvoda ovde radi i kome je on namenjen.\nG810 Orion Spectrum je prilično dobra gamerska tastatura ali treba imati u vidu i da je daleko od toga da bude i jedini proizvod ovog tipa na tržištu. Cooler Masterove Quick Fire Rapid tastature pružaju sličan ugođaj po pitanju dizajna, a imaju i Cherry prekidače, ako njih preferirate. Corsair ima svoj K95, sa elegantnim metalnim dizajnom i sa čak 18 macro dugmića koje možete sami podešavati.\nOno što dobijate sa G810 je vrlo solidna gaming tastatura sa izuzetnim softverom. Sve što nudi na polju dizajna i kvaliteta izrade možete naći i kod drugih proizvođača, ali ono što nećete kod njih naći su Logitechovi Romer-G prekidači.\nLogitech G810 je prilično dobra tastatura koja se doduše suočava sa dosta jakom konkurencijom na tržištu. Iako je plastika od koje je izrađena kvalitetna, ona ipak ne može da se poredi sa tastaturama izrađenim od metala. Minimalistički dizajn je bila dobra odluka, ali Logitech ni u tome nije pionir.Ono gde je Logitech zaista odradio dobar posao je software, koji vam pruža širok spektar mogućnosti od prilagođavanja šta će raditi F dugmići, pa sve do podešavanja RGB osvetljenja. Tu je i dobra integracija sa drugim Logitechovim perifernim uređajima, preko iste aplikacije koju koriste različiti Logitech uređaji. Cenovni rang u koji spada svakako nije za svačiji džep, ali nije ni apsolutno najviša klasa u koju Logitech svrstava svoju G910. Mehanički prekidači, dobar software i jednostavan dizajn. Ako ovo nisu stvari koje tražite kod tastature od oko 150 evra, onda vaš novac verovatno želite da potrošite na neki drugi uređaj.\nFilip Nikolić 04 02 2016\n+Dobar kvalitet izrade\n+Moćan propratni software\n-Jeftini media dugmići


Želite putovati avionom na odmor – Evo, nekoliko prednosti niskobudžetnih niških kompanija – ASinfo Portal\nŽelite putovati avionom na odmor – Evo, nekoliko prednosti niskobudžetnih niških kompanija\nU Srbiji su popularna dva aerodroma. Beogradski aerodrom Nikola Tesla i niški aerodrom Konstantin Veliki. Ponekad je zbunjujuće koji odabrati. Rute su interesantne, a cene različite.\nUkoliko ne želite potrošiti veliku sumu novca, naš predlog je da se uputite ka Nišu. Čak i kada ste iz Beograda, jeftinije ćete proći sa ovim manjim aerodromom i uz kombi prevoz. Niš i njegov aerodrom Konstantin Veliki će vam ponuditi jeftine letove bez ikakvih problema. A kako do njega?\nKombi prevoz Niš – vaša polazna tačka ka uštedi novca\nNaravno, imaćete priliku da putujete često ukoliko ne morate izdvajati ogroman novac za to. Danas avionska putovanja nisu samo za elitu. Možda vam se čini da je aerodrom u Beogradu bliži i pristupačniji većini gradova iz Srbije, međutim, cene avionskih karti za turističke pakete su u velikoj meri veće. Mnogi ljudi se usled toga odlučuju za polazak ka Nišu. Dobro je znati da postoji adekvatan kombi prevoz. Niš zahvaljujući dobro organizovanim svakodnevnim dolascima turista realizuje veliki broj letova sa aerodroma Konstantin Veliki.\nUkoliko izvršite pretragu kako do Niša što jeftinije, kucajući „ Pexon team kombi prevoz Niš “, ne možete a da ne zapazite pregršt savremenih kombi vozila koji se sa svojim terminima polaska uklapaju u gotovo svaki red letenja niskobudžetnih kompanija. Pritom, budite sigurni da ćete putovati bezbrižno i imati mogućnost da uživate u vašem odmoru. Koristeći kombi prevoz, nasuprot autobusa, stićićete brže, direktno i nećete strepeti od toga da li ćete možda zakasniti pokušavajući da uhvatite neki dodatni autobus ili taksi od glavne stanice pa do aerodroma.\nPre nego što rezervišete let upoznajte se sa detaljima\nDa li ste razmišljali o tome koliko prednosti nude niskobudžetne avio kompanije? Možda želite ići na odmor sa svojom porodicom, službeno putovati ili turistički obilaziti svet. Ali, sigurno želite da u svojoj avanturi da smanjite troškove. Putovanje avionom u današnjici može biti pristupačno svakom, pa i ljudima sa ograničenim budžetom. Zavisno od toga kuda putujete i sa kojom avio-kompanijom sarađujete, cene mogu biti neverovatne. Upoznajte se sa detaljima pre nego što izvršite rezervaciju određenog leta. Zašto da platite veću sumu novca ukoliko ne morate?\nKoje su prednosti Niškog aerodroma\nUpoređujući letove dva aerodroma u Srbiji, Nikole Tesle i Konstantina Velikog, želimo vam reći da ukoliko kupujete avio kartu sa Niškog aerodroma, to vas može koštati čak i do 100 evra manje. Zamislite sada, šta to znači kada je u pitanju porodično putovanje od 4 ili više člana? U pitanju je ušteda od 400 evra minimum. Osim toga što ćete imati mogućnost da potrošite manje i posetite fantastične lokacije međunarodnog nivoa, dobićete i odlične ponude. Želite istražiti čudesnu Afriku? Uživati u kupovini u Italiji? Ili romantici Pariza? Uz rezervaciju unapred turističko putovanje postaje zaista s novčane strane jednostavno. Pored toga, s vremena na vreme, Niški aerodrom Konstantin Veliki nudi razne promocije i omogućava korisnicima letova još veće popuste. Još jedna od prednosti jeste sigurnost. Letovi sa Niškog aerodroma uglavnom su kraći, a sigurnosne ekipe ažurno rade svoj posao. Gubljenje prtljaga ili nekakve neplanirane neprijatnosti svedene su na minimum.\n10 stvari koje ne smete propustiti u Alanji\nГашић: Показатељи говоре о опоравку туристичког сектора\nГашић: Забиљежен значајан опоравак у сектору туризма\nJahorina – Sarajevo ( 16.01.2022- 13.02.2022 )\nГАШИЋ: АKО ДОЗВОЛЕ УСЛОВИ, ПОСВЕТИТИ СЕ РАЗВОЈНИМ ПРОЈЕKТИМА\nIznajmljivanje vozila u Grčkoj


Showbiz Autor:Pero Jovović22. mar. 202114:32\nDanijela Štajnfeld je srpska filmska, televizijska i pozorišna glumica. Iako je svoju prvu filmsku ulogu imala još 2005. godine, došla je u žižu interesovanja javnosti nakon prošlogodišnjeg Sarajevskog filmskog festivala, na kojem je predstavila svoj debitanski film "Zaceli me", u kojem je otkrila da je bila žrtva silovanja od strane srpskog filmskog moćnika. Sada je nadležnima otkrila da je u pitanju glumac i političar Branislav Lečić.\nDanijela je u dokumentarcu ispričala da je bila silovana kada je imala svega dvadeset jednu godinu, zbog čega se, kako je rekla, i preselila u Ameriku. Glumica je takođe dodala da ju je silovao jedan moćnik iz domaće filmske industrije, čije ime nije želela da otkriva. Sam događaj ju je toliko potresao da je bila onemogućena da govori o onome što se dogodilo u godinama koje su dolazile. Glumica isprva nije želela da se u dokumentarcu nađe njena priča, ali se na kraju odlučila za to, želeći da filmu da ličnu notu i personalizovaniji ton.\nPrvu filmsku ulogu imala je u drugom delu filma „Mi nismo anđeli“, kada je tumačila ulogu Zorane. Nakon toga je imala i ulogu u filmu „Ivkova slava“, gde je tumačila Mariolu. Kasnije je imala još nekoliko manjih uloga u televizijskim serijama, te su gledaoci imali prilike da je vide i u seriji „Vratiće se rode“ i „Ranjeni orao“, ali i u „Ono kao ljubav“.\nRođena je 1984. godine u Ruskom Krsturu. Diplomirala je, 2008. godine, glumu na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu u klasi profesora Dragana Petrovića. Pored srpskog, tečno govori engleski, hebrejski i zapadnorusinski jezik.\nbiografijabranislav lečićDanijela ŠtajnfeldFilmKo je Danijela ŠtajnfeldSilovanjeZaceli me


Polovni damperi oglasi za prodaju - Ruska Federacija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Damperi > Ruska Federacija\nZglobni damperi (36)\nPolovno damperi iz Ruska Federacija\nLista oglasa iz kategorije damperi iz Ruska Federacija. Mozete sortirati polovne damperi po ceni, godini proizvodnje ili modelu.Koristite navigaciju na levoj strani da ubrzate pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na oglase iz damperi iz drugih zemalja.\nBell B30E 6x6Bruto težina: 51000, Maksimalni teret za podizanje: 1.75e+007, Maksimalni radni teret: 28000, Motor: Mercedes Benz (MTU), Snaga motora: 334.47, Najveća brzina: 50, Transportne dimenzije (DxŠxV): 9.95 x 2.99 x 3.43 , Originalna boja: Жёлтый\nBell B60E 4x4Bruto težina: 97476, Maksimalni teret za podizanje: 3.5e+007, Maksimalni radni teret: 55000, Motor: Mercedes Benz (MTU), Snaga motora: 584.64, Najveća brzina: 47, Transportne dimenzije (DxŠxV): 11.11 x 4.49 x 4.21 , Originalna boja: Желтый, Garancija: Заводская\nBell B40E 6x6Bruto težina: 70787, Maksimalni teret za podizanje: 2.4e+007, Maksimalni radni teret: 39000, Motor: Mercedes Benz (MTU), Snaga motora: 516.66, Najveća brzina: 51, Transportne dimenzije (DxŠxV): 11.19 x 3.5 x 3.8 , Originalna boja: Желтый, Garancija: Заводская, Uslovi isporuke: DDP\nBell B50E 6x6Bruto težina: 80000, Maksimalni teret za podizanje: 2.75e+007, Maksimalni radni teret: 45400, Motor: Mercedes Benz (MTU), Snaga motora: 584.64, Najveća brzina: 51, Transportne dimenzije (DxŠxV): 11.18 x 3.8 x 3.82 , Originalna boja: Желтый, Garancija: Заводская\nBell B45E 6х6Bruto težina: 72877, Maksimalni teret za podizanje: 2.5e+007, Maksimalni radni teret: 41000, Motor: Mercedes Benz (MTU), Snaga motora: 530.25, Najveća brzina: 51, Transportne dimenzije (DxŠxV): 11.18 x 3.5 x 3.8 , Originalna boja: Желтый, Garancija: Заводская\nBell B25E 6x6Bruto težina: 42910, Maksimalni teret za podizanje: 1.5e+007, Maksimalni radni teret: 24000, Motor: Mercedes Benz (MTU), Snaga motora: 278.72, Najveća brzina: 50, Transportne dimenzije (DxŠxV): 9.95 x 2.99 x 3.43 , Originalna boja: Желтый, Garancija: Заводская\n2008 15.635 h\n2008 18.161 h\nCaterpillar 770GBruto težina: 72214, Transportne dimenzije (DxŠxV): 88.*4.78*4.27, Originalna boja: желтый, Zemlja proizvodnje: IN\nRuska Federacija, Кунгур\nKomatsu HM350-1Bruto težina: 28440, Maksimalni teret za podizanje: 1.98e+007, Transportne dimenzije (DxŠxV): 11025х3450х3700, Originalna boja: orange, Zemlja proizvodnje: JP\nBell EQUIPMENT LTD. BELL B30E\nBell EQUIPMENT LTD. BELL B60E


Đokić: Poništiti odluku i preispitati rad Ustavnog suda BiH | Banjaluka.net\nĐokić: Poništiti odluku i preispitati rad Ustavnog suda BiH\nPredsjednik Socijalističke partije /SP/ Petar Đokić izjavio je da će na današnjem sastanku, koji je u Banjaluci sazavao predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik sa zvaničnicima iz Srpske, SP zahtijevati da se poništi odluka Ustavnog suda BiH o Zakonu o praznicima Srpske, da se preispita rad tog suda i da se trojica stranaca eliminišu iz njega.\nĐokić ističe da je krajnje vrijeme da, nakon 20 godina od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, BiH ima tu važnu instituciju bez uticaja stranaca, koji je u prethodnom periodu bio destruktivan i štetan po interese i živote građana u BiH.\n-Očekujem da već danas učinimo ono što želi sva javnost u Republici Srpskoj i van Srpske koja je zainteresovana za ovo pitanje – da postignemo puno jedinstvo- rekao je Đokić.\nOn je naglasio da je krajnje vrijeme za postizanje jedinstva o vitalnim pitanjima i da će se socijalisti potruditi i dati svoj doprinos za to.\n-Mi /SP/ imali smo tu sposobnost i u ranijim periodima i mislim da ćemo je i danas još jednom potvrditi. To nam je neophodno da bismo imali odlučan, ozbiljan i odgovaran stav Republike Srpske prema nepravednoj, političkoj i veoma štetnoj odluci koji je donio Ustavni sud BiH- navodi Đokić.\nPrema njegovim riječima, Ustavni sud BiH je u dosadašnjem periodu bio faktor destrukcije koji je “razvaljivao” Dejtonski sporazum, umjesto da je davao doprinos da se on sprovodi.\nĐokić, koji danas boravi u Tesliću povodom druge vanredne izborne konferencije Opštinskog odbora ove stranke, rekao je da se danas završava aktivnost sprovođenja stranačkih izbora, nakon što je donijeta odluka da se obnovi i poboljša rad SP-a u ovoj opštini.\nLider socijalista uvjeren je da će SP biti u prilici da na vrlo kvalitetan način u narednom periodu uspostavi rad ove partije koja na području Teslića ima veliki ugled, dubok i pozitivan trag.\n-Uvjeren sam da će povjerenje građana u narednom periodu biti daleko veće prema SP-u u Tesliću- rekao je Đokić.\nPredsjednik Povjereništva Opštinskog odbora SP-a Teslić Dobrila Drinić Malić rekla da je vanredna izborna konferencija sazvana jer je u februaru Izvršni odbor SP-a zbog loših izbornih rezultata raspustio lokalni odbor.\nDrugoj vanrednoj izbornoj konferenciji Opštinskog odbora SP-a prisustvuju i poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srpske ispred ove stranke Slobodan Protić, Nedeljko Milaković, ministar rada i boračko-invalidske zaštite Srpske Milenko Savanović i ostale zvanice.


NOVA STRANKA – Top vesti\nod Petar od 30. studenoga 2017.\nAkcijom “Budilnik”, na više lokacija u gradu, Nova stranka (Nova) danas je Beograđanima predstavila svoj tim za Beograd na čelu sa Vesnom Rakić Vodinelić, profesorkom prava i predsednicom Saveta Nove stranke.\n“Da bi se košmar završio, morate prvo da se probudite”, poručili su svojim sugrađanima aktivisti Nove.\nUz instalaciju velikog budilnika i poruke “Oni neće nestati ako zatvorite oči”, “Budilnik nema dugme za dremanje, ovo je poslednji alarm”, aktivisti Nove poručili su da izbor postoji, ali da je neophodno da se svi “probude i pogledaju oko sebe”. Izbor jeste tim Nove na čelu sa Vesnom Rakić Vodinelić, tim stručnih ljudi, neukaljanih biografija, koji zajedno sa građanima mogu da odbrane Beograd od primitivizma koji ga je okupirao pod naprednjačkom vlašću, poručuju iz Nove.\n“Našim sugrađanima želimo da skrenemo pažnju na to da dok oni “spavaju”, najgori su zauzeli njihova mesta. Vreme je da preuzmu stvar u svoje ruke, da sami kreiraju svoju budućnost i to na način tako što će na predstojećim beogradskim izborima pažljivo birati kome će ukazati poverenje i ko će biti buduća vlast u našem gradu”, istakla je Mira Petrović, potpredsednica Nove stranke.\nJer, ONI neće nestati ako zatvorimo oči!\n12:02 PM – Oct 21, 2017\nŠef beogradskog odbora Nove stranke Aris Movsesijan poručio je da je “buđenje na dan izbora jedini način da odagnamo noćnu moru koju nam već četiri godine priređuje SNS vlast”.\n“Nobelovu nagradu za medicinske nauke, dobio je tim stručnjaka koji se bavio ‘biološkim časovnikom’ ljudi. Nova stranka i njen tim za gradske izbore, na čelu sa Vesnom Rakić Vodinelić veruje da će ‘biološki sat’ građana Beograda proraditi baš na predstojećim izborima. Zato smo napravili akciju ‘Budilnik’, da pokažemo kako je kafa spremna, a biće spreman i doručak. Na građanima je da se na taj dan, dan izbora, probude, protrljaju oči, umiju i operu zube i\nodvažno upute na biračka mesta”, rekao je Movsesijan, saopštila je Nova stranka.\nTo je, kako je rekao, “jedini pravi način da odagnamo ovu noćnu moru koju nam već četiri godine priređuje gradska SNS vlada”.\nOBJAVLJENO STUDENI 30, 2017 UREDI“NOVA STRANKA O IZBORIMA”\nNOVA STRANKA O IZBORIMA\nNova stranka najavila je danas da će bojktovati lokalne izbore u Pećincima 24. decembra ukoliko nadležni organi ne postupe po dužnosti i pronađu odgovorne za upad u kuću predsednice opštinskog odbora te stranke u Pećincima Jelene Grujić 16. novembra.\n29. novembar 2017. 22:58\nOBJAVLJENO STUDENI 30, 2017 UREDI“BUGARSKA -SRBIJA”\nBeograd 29. novembar 2017. 12:29\nMajstorović je za FoNet rekao da Srbija i drugi kandidati za članstvo treba da pokažu primere dobre saradnje u regionu i da se na tan način preporuče kao buduće uspešne članice EU.\nOn je istakao da posle bugarskog sledi predsedavanje Austrije i Rumunije Evropskom unijom, što su, takođe, prilike koje treba iskoristiti za ubrzanje tempa proširenja.\nU februaru će EU objaviti strategiju proširenja za Srbiju i Crnu Goru, a u maju se očekuje samit EU i zemalja Zapadnog Balkana, prvi od 2003. godine, napomenuo je Majstorović.\nPredstavnici Centra za evropske politike održali su danas u Beogradu radni doručak sa novinarima posvećen evropskim integracijama Srbije.\nOBJAVLJENO STUDENI 30, 2017 UREDI“BUGARSKA- IRAN”\nBugarskom premijeru zabranjen prelet preko Irana\nAvionu bugarske vlade kojim je premijer Bojko Borisov putovao za Saudijsku Arabiju, Iran je zabranio prelet preko svoje tetiorije, pa je morao prvo nazad, pa okolo, preko Iraka.\nKako prenosi bugarska državna novinska agencija BTA, ministarka spoljnih poslova Ekaterina Zaharijeva je rekla novinarima u Rijadu da, iako su imali potrebnu diplomatsku dozvolu za preletanje Irana, iranske vlasti su zatražile da avion napusti njihov vazdušni prostor.\nZaharijeva, koja je deo zvanične bugarske delegacije u poseti Saudijskoj Arabiji, nazvala je ovo “neobjašnjivim odbijanjem u poslednjem trenutku”.\nDodala je da je avion time bio primoran da se vrati u Tursku i da sačeka dozvolu za prelet preko Iraka.\nBugarske vlasti zatražile su objašnjenje Irana, dodala je Zaharijeva.\nBorisov je prvi premijer Bugarske koji je otišao u posetu Saudijskoj Arabiji za 20 godina, koliko te dve zemlje imaju diplomatske odnose.\nTAGOVI: BOJKO BORISOV , IRAN , SAUDIJSKA ARABIJA\nPrethodna objava Berluskoni,Tramp i Jovanović\nSljedeća objava POZNATI REDITELJ O DEŠAVANJIMA U POKRETU SLOBODNIH GRAĐANA


Piling lica u kozmetičkim salonima u Novom Sadu (već od 1.000 RSD) - SrediMe\nSvi brendovi Loreal Professional Alfaparf Babor MAC Too faced Urban Decay Janssen\nPiling lica u kozmetičkim salonima u Novom Sadu (4)\nNajbolji saloni za Lice (Piling lica) u Novom Sadu\nTreba Vam lice (piling lica) u Novom Sadu i tražite najbolji ili najpovoljniji salon? Mi imamo najveći izbor izvrsnih salona koji čekaju na Vas! Za svaki budžet lice (piling lica). Pronađite salone, uporedite cene, utiske korisnika i usluge i zakažite svoj termin za lice (piling lica) u Novom Sadu na najlakši način. Ako tražite najbolje cene, svakako proverite i trenutne popuste i promocije u salonima na SrediMe.\nPonuda usluga za lice (piling lica) u Novom Sadu na SrediMe je trenutno u rangu cena od 1.000 RSD do 4.500 RSD, sa prosečnom cenom od 2.475 RSD. Svakako, različiti saloni nude uslugu lice (piling lica) sa raznim opcijama i nivoima usluge koji su uključeni u cenu.


← Raskršće V\nRaskršče VI →\nPostoje stvari koje se ne mogu promeniti ,samo pustiš da reka tece svojim tokom ,noseci te.Ali ima i onih drugih gde možda vredi pokušati,probati,gde nešto i možemo promeniti .\nGde necemo jednoga dana reci „Žašto to nisam uradio tako , možda bi sve bilo drugacije.“\nI probamo, vidimo da i nije nešto ali kasnije se ne kajemo zbog neceg ,što ustvari i nije bilo vredno pokušaja ,ali znamo i drugu stranu pa nam ne bude žao.\nA ima i onih stvari gde smo probali i uspeli , i nekako smo ponosni na sebe na svoju hrabrost što smo iskoristili šansu koju nam je život nesebicno dao.


WEB aplikacija RGZ za pomoć popisu stanovništva WEB aplikacija RGZ za pomoć popisu stanovništva – Personal magazin\nU prostorijama Republičkog geodetskog zavoda organizovan je sastanak sa temom informisanja o stanju radova na izradi statističkih (SK) i popisnih (PK) krugova za potrebe Popisa 2011. Sastanku su u ime…\nU prostorijama Republičkog geodetskog zavoda organizovan je sastanak sa temom informisanja o stanju radova na izradi statističkih (SK) i popisnih (PK) krugova za potrebe Popisa 2011. Sastanku su u ime domaćina prisusutvovali Nenad Tesla, direktor Republičkog geodetskog zavoda sa saradnicima, a Republički zavod za statistiku (RZS) predstavljao je direktor Dragan Vukmirović, sa saradnicima.\nDirektor RZS-a je izložio novi period održavanja Popisa 2011, i to od 01. do 15. oktobra.\nRepublički geodetski zavod je izvršio prezentaciju WEB aplikacije preko koje će se vršiti pregled, priprema, kontrola i štampa skica i opisa statističkih i popisnih krugova. Naglašeno je da je RGZ za potrebe sledećeg popisa izvršio digitalizaciju svih popisnih krugova i povećao tačnost registra prostornih jedinica do nivoa katastarskog plana. Osim toga, izvršena je revizija svih SK i PK i njihova kompletna digitalizacija.\nDirektor Republičkog geodetskog zavoda je istakao da će poslovi pripreme popisa stanovništva i pored svih finansijskih poteškoća u protekloj godini, biti završeni u planiranom roku i da će prema preuzetim obavezama štampani materijal biti predat RZS-u.\nObe strane su se saglasile da je dosadašnja saradnja dve institucije na visokom nivou i da će i u buduće biti tako.\nWEB aplikacija RGZ za pomoć popisu stanovništva was last modified: February 5th, 2011 by Redakcija


Kruševac: Drugi pokušaj prodaje imovine Konfekcije „Zvezda“ sredinom septembra | Znanjem do Posla\nod strane Sandra Vlatkovic | avg 23, 2017 | Kruševac\nU drugom pokušaju prodaje nepokretne imovine, prema podacima iz Oglasa, prva imovinska celina koju čine pogoni u Kruševcu – tri šivare sa doradom, krojačnica, magacini i nekoliko pomoćnih zgrada, biće ponudjena po početnoj ceni od 66,4 miliona dinara. U prvom pokušaju početna cena je bila 73,84 miliona dinara. Procenjena vrednost te celine je, inače, 147,69 miliona dinara.\nZa nadmetanje za drugu imovinsku celinu, koju čine pogoni u selu Ribare, početna cena je 4,59 miliona dinara, dok je u prvom pokušaju prodaje ona bila 5,1 milion dinara. Procenjena vrednost tog dela imovine je 10,2 miliona dinara.\nDepozit za učestovanje na aukciji, koji za prvu celinu iznosi 29,53 miliona dinara, a za drugu 2,04 miliona dinara, uplaćuje se do 7. septembra, a nadmetanje je zakazano za 14. septembar.


Vode Srpske: Novi investicioni ciklus u vodoprivredi vrijedan 19 miliona evra\nRepublika Srpska započinje novi investicioni ciklus u vodoprivredi vrijedan 19 miliona evra za projekte zaštite od poplava koji bi trebali biti završeni do 2024. godine, najavljeno je iz Javne ustanove "Vode Srpske".\nZa sanaciju rijeke Vrbas kroz gradsko područje Banjaluka biće investirano tri miliona evra.Vrijednost investicije za nadogradnju nasipa rijeke Bosne u Modriči je 3,8 miliona evra, a tri miliona evra planirano je za sanaciju crpnih stanica na području Srpca, Broda, Šamca i Bijeljine.\nZa izgradnju Drinskog nasipa u Semberiji planirano je ulaganje 1,6 miliona evra za prvu fazu od ušća rijeke Janje u Drinu do ustave u Janji.\nPredviđena je sanacija rijeke Miloševice u Prijedoru vrijedna 1.660.000 evra, regulacija rijeke Studeni Jadar u Milićima vrijedna 750.000 evra i sanacija korita rijeka Liješanj i Grab u Doboju, što je investicija od milion evra.\nBiće investirano 400.000 evra u regulaciju rijeke Jošavke u opštini Jezero, za revitalizaciju kanala Borna na području Gradiške 400.000 evra, a 1,1 milion evra vrijedna je investicija u prvu fazu regulacije rijeke Hoče u Zvorniku.\nZa sanaciju kanalske mreže na području pumpne stanice "Đurići" Tinja - Tolisa u Donjem Žabaru vrijednost investicije je pola miliona evra.Ugovor o nadzoru nad realizacijom projekta vrijedan je 1,3 miliona evra, a rezervna sredstva iznose 490.000 evra.\nIz "Voda Srpske" navode da je nakon uspješnog provođenja projekta "Hitna pomoć i zaštita od poplava u Republici Srpskoj" za koji je 2014. godine odobren kredit od 55 miliona evra, Evropska investiciona banka odobrila novi kredit od 19 miliona evra za projekte zaštite od poplava u Republici Srpskoj.


Poljska neće minirati Lisabonski sporazum | Evropa | DW | 17.07.2009\nPoljska neće minirati Lisabonski sporazum\nPredsednik EP bivši poljski premijer Ježi Buzek izjavio je danas u Varšavi da je uveren da Poljska neće predstavljati prepreku da na snagu stupi Lisabonski sporazum, ali da naravno ne može da govori u ime Češke.\n"Ne vidim opasnost (za Lisabonski sporazum) od predsednika Kačinjskog. Verujem da će predsednik nakon referenduma u Irskoj potpisati sporazum. Ne vidim da je to neki ozbiljan problem", kazao je danas Buzek na konferenciji za novinare u Varšavi.\nPrvi predsednik EP iz novih članica EU upozorio je, međutim, novinare da on ne može da odgovara na pitanja umesto predsednika Češke.\nUpravo Lisabonski sporazum i nastojanja da se okonča njegova ratifikacija u poslednje četiri zemlje Evropske unije, Buzek je naveo kao glavne prioriteta EP za naredne dve i po godine, dok on bude na njegovom čelu.\n"Pred nama je i veliki zadatak da približimo EU i njene probleme građanima", podsetio je na još jedan od svojih ciljeva Buzek.\nNovi šef EP je ovih dana najavio da želi da počnu da se direktno prenose debate u odborima EP, jer su one po njegovoj oceni mnogo važnije i zanimljivije nego sednice parlamenta u plenumu.\nDanska i Irska najskuplje u EU\nU Evropskoj uniji najviše cene robe široke potrošnje, poput hrane, odeće ili elektronike, prošle godine su plaćali građani Danske, Irske i Finske, pokazuju novi\npodaci evropskih statističara.\nNajjevtiniji "šoping" je u Rumuniji, objavila je danas Evropska statistička agencija, uz ocenu da je velika razlika u cenama posledica različitog oporezivanja hrane, alkoholnih pića i duvana širom Unije.\nGledano prema proizvodima, hrana i bezalkoholna pića najskuplji su u Danskoj a najjevtiniji u Bugarskoj. Iako su razlike u cenama odeće male, za garderobu najmanje treba izdvojiti u Velikoj Britaniji a najviše u Finskoj.\nNi cene elektronike se ne razlikuju mnogo, ali je ponovo Britanija najjeftinija, dok je Malta za te kupovine najskuplja. Statističari su saopštili i da su hotelski računi najveći u Danskoj a najmanji u Bugarskoj.\nTrajni link http://p.dw.com/p/IrdG


PSŽ papreno platio Nejmara: Po meču 4,8 miliona evra | Fudbal | Novosti.rs\nB.A. | 30. oktobar 2019. 00:30 | Komentara: 0\nNa platu i obeštećenje Parižani zasad potrošili 302,6 miliona evra\nZNALI su dobro šeici sa "Parka prinčeva" u leto 2017. kada su se odučili da kupe Nejmara da će ih to papreno koštati. Međutim, bogate gazde iz Katara nisu mogle ni da pretpostave da će ih u prve dve i po godine svaki nastup brazilskog čarobnjaka za PSŽ "oštetiti" za 4,8 miliona evra!\nU pitanju je prosta matematička računica, jer je 27-godišnji napadač plaćen Barseloni 222 miliona evra, a budući da mu je mesečna plata 3,1 milion, to znači da je time kasu francuskog prvaka olakšao za još 80,6 miliona. Kada se sve sabere, već su gazda Naser al Kelaifi i društvo izvadili iz džepova 302,6 miliona evra, a Nejmar je odigrao samo 63 meča u proteklom periodu.\nKoličnik od skoro pet miliona evra je nastao neplanirano, jer je sjajni dribler odigrao manje od 50 odsto utakmica Pari Sen Žermena. U svim takmičenjima, klub je od jula 2017. imao na programu 127 mečeva, ali je Nejmar istrčao na travu u tek 63 slučaja. Najčešće je izostajao zbog povreda, međutim, bilo je tu i suspenzija, pa i neke vrste bojkota ovog leta, kada je imao nameru da se vrati u Španiju.\nI u ovom momentu je brazilski reprezentativac van stroja zbog povrede, a trenera Tomasa Tuhela čini nervoznim činjenica da se dva puta teže povredio kada je nastupao za nacionalni tim.\n- Imam utisak da se Nejmar ovde u Parizu samo oporavlja i ujedno priprema kako bi bio spreman da igra za Brazil - rekao je nedavno Tuhel.\nIpak, niko ne može da ospori da je Nejmar uvek maestralan kada je u timu. Na 63 meča postigao je 55 golova i učestvovao u osvajanju pet trofeja. Tu je statistika na njegovoj strani.\nNAPADA RONALDA, PA PELEA\nZA razliku od PSŽ, Fudbalski savez Brazila može da bude ponosan na učinak Nejmara i njegov odnos prema državnom grbu. Za "karioke" je od 2010. već odigrao 101 utakmicu i postigao 61 gol.\nPo broju pogodaka, ispred zvezde PSŽ su samo legende, Pele (77) i Ronaldo (62).\n3,1 milion evra mu je mesečna plata u PSŽ\n5 trofeja je Nejmar osvojio sa Parižanima\n63 puta je nastupio za prvaka Francuske