Blic Online | U padu indeksi i promet Beogradske berze\nU padu indeksi i promet Beogradske berze Tanjug\t| 16. 08. 2012. - 17:11h | Komentara: 0\nVrednosti indeksa Beogradske berze danas su pali i to BELEX15 za 0,10 odsto na 443,46 i BELEXline za 0,08 odsto na 884,96 indeksnih poena. Promet akcija i obveznica bio je 13,82 miliona dinara, ili 117.676 evra, što je za oko 100 miliona dinara manje nego juče.\nNajviše se trgovalo akcijama NIS-a, za 3,55 miliona dinara, "Energoprojekt holdinga" za 1,27 miliona i "Imleka" za 1,14 miliona dinara.\nNajviše su porasle akcije "Telefonije" za 19,61 odsto, "Mekare Subotica" za 3,85 i "Imleka" za 3,04 odsto. Istovremeno najveći pad zabeležile su akcije preduzeća "Karder digital sova" za 19,92, "Poleta" iz Novog Pazara za 10,87 i "Energoprojekt holdinga" za 4,08 odsto.\nPrometom obveznica Republike Srbije i lokalne samouprave ostvareno je 45.016 evra.\nObveznicama serije A2013 trgovano je za 18.315 evra, po ceni od 96 do 96,01 odsto, serije A2024 za 8.612 evro, po ceni od 89,90 do 89, 92 odsto, serije A2015 za 10.009 evra, po ceni od 84,76 do 84,77 odsto i serije A2016 za 8,080 evra, po ceni od 79,5 do 79, 72 odsto.\nNajčitanije SADA: Ostale i važne vesti: Povezane teme: Berza, Indeks, Slab promet\nSport\tŠtampano izdanje\tBlic najnovije vesti\t00:40\tU Banjaluci pronađeno jaje iz 17. veka


Novaka noćas deportuju iz Australije?! – Banjaluka24\nKolumnista lista “Sandej pejper” i stručnjak za politička dešavanja u Australiji saznaje da će Đoković biti deportovan.\nBonđorno je poznat po tome što kritikuje Vladu Australije, pa sada misli da će deportacijom Novaka pokušati da “operu” greške.


ČUDO SE PONOVILO: Kada je krenula litija sa moštima Svetog Vasilija Ostroškog STIGAO ZNAK SA NEBA! (FOTO) | DNEVNE\nČUDO SE PONOVILO: Kada je krenula litija sa moštima Svetog Vasilija Ostroškog STIGAO ZNAK SA NEBA! (FOTO)\nNIKŠIĆ – Sve je podsećalo na 1996.godinu kada su prvi put ulicama Nikšića pronesene mošti Svetog Vasilija Ostroškog\nEpiskop budimljansko nikšićki je podsetio na prvu litiju, veliku kišu i narod koji je dočekao mošti sveca, kao i na Amfilohijevu izjavu da je dobro što je pala kiša da “spere naše grehe, da se Bogu i jedni drugima približimo”.\n“Verujemo da se kroz svenarodno pokajanje možemo vratiti Bogu, dobiti njegov blagoslov i izmiriti se jedni sa drugima.\nNaš narod i naša crkva moleći se tako molimo se sa ljubavlju i za one koji su protiv nas i neprijatelji vere i crkve, bez zlobe i mržnje, sa željom da se izmire sa Bogom i da budemo jedno”, kazao je Sergije.\nOn je nikšićkoj Sabornoj crkvi poklonio kopiju ikone Presvete bogorodice Počajevske, koja se nalazi u Uspenskoj Počajevskoj lavri. Litiji su prisustvovali ambasadori Ruske federacije Sergej Gricaj i Srbije Zoran Bingulac, predstavnici Vlade Srbije Miroljub Radosavljević i Jovana Stojinović i Republike Srpske Dragan Davidović, kao i bivša ambasadorka Ukrajine u Crnoj Gori Oksana Sljusarenko i ruski bokser i poslanik u Dumi Nikolaj Valujev


U Srbiji se sa slabim zanimanjem prati i kampanja učesnika izbora kao i antikampanja bojkotaša, jer se željno iščekuje – prebrojavanje. Sadašnje prebrojavanje na glasanju 21. juna može da potraje, slično kao situacija koju smo imali na kosovskim izborima 6. oktobra.\nJasmina Lukač | Demostat | Beograd 27. Jun 2020 | Analize\nTada su, da podsetimo, zbog navodnih otrovanih koverti sa srpskim glasovima, članovi Centralne izborne komisije na Kosovu brojili glasačke listiće u zaštitnim odelima od “biocida”. Stepen zaštite bio je nesrazmeran zvaničnoj verziji da su članovi CIK dobili alergijski osip po rukama. Glasovi su se naime, brojili kao da su opasni virusi u nekoj labaratoriji, a ne puki papirići. Ali, ispostavilo se zbog svetske korona pandemije koja će buknuti ni mesec dana kasnije, da je to bilo više od postizborne farse – neka vrsta geopolitičkog predskazanja. Uzgred, tako nešto se nije desilo prvi put. Koliko krajem 2014. neposredno pre izbijanja velike izbegličke evropske krize, mediji u Srbiji prenosili su da mladi Albanci, ali i cele porodice sa decom Kosova kreću put Zapadne Evrope, čak i peške prelazeći administrativnu liniju i dalje granice. Pojavili su se i napisi sa spekulacijama da se sprema vojna operacija protiv severnih srpskih kosovskih opština. Ti napisi su ubrzo opovrgnuti, kada su se prihvatni centri u Preševu, napunili i prepunili izbeglicama iz Azije na putu ka Evropi.\nU tom smislu, tvrdi se da će, ukoliko bude nekog sporazuma Prištine i Beograda o statusu Kosova u dogledno vreme, to svakako prvi objaviti prištinski mediji.\nVratimo prebrojanju na kosovskim parlamentarnim izborima, koje se od dana glasanja 6. oktobra produžilo do 27. novembra. Tada su poslednji put objavljeni “konačni rezultati” koji su prethodno kao takvi više puta objavljeni, pa rušeni žalbama. Na oko milion i 950 hiljada glasača, od kojih 110.000 više nego na prethodnim izborima, presudno je bilo 35.000 glasova iz centralne Srbije, a od toga jedno hiljadu i po, koji su više puta naknadno brojani. I to uz izbacivanje predstavnika Srpske liste, ogranka vladajuće Srpske napredne stranke, iz postupka ponavljanog prebrojanja i izborne komisije. Na kraju je koalicija Bedžeta Pacolija prešla izborni prag od za 0,002 odsto. Vlada u Prištini izabrana posle tog produženog brojanja nije potrajala (Aljbinu Kurtiju je usred pandemije i nakon 50 dana vlasti izglasano nepovrenje) mada su se slične “naknadno brojanje” situacije, na kosovskim izborima i ranije dešavale.\nKako će stvari izgledati na junskim srpskim izborima, gde se glasa za parlament, Vojvodinu i lokalne skupštine, u postupku koji je obustavljen pa obnovljen pošto je protutnjao udarni talas korona zaraze?\nČlanovi Republičke i drugih izbornih komisija, kao i biračkih odbora svakako neće izgledati kao da rade u mikrobiološkoj laboratoriji, ali će morati da nose maske i rukavice. Pandemija međutim, otvara i druga pitanja. Šta ako se budu ulagale žalbe zbog nepoštovanja zaštitnih mera protiv zaraze? Šta ako se budu tražila neka posebna veštačenja biračkog materijala – listića, zato što potiču iz nekog korona žarišta? Ili se pak traži odlaganje brojanja dok ne prođe “inkubacija”, odnosno nekoliko dana dok korona virus ne izumre?\nŠta ako neko od učesnika odluči da upotrebi ideju bojkotaša Boška Obradovića da je izborni materijal “leglo zaraze” i počne da osporava rezultat na osnovu toga? Nesumnjivo postoji ozbiljan kandidat za takvu vrstu političkog prodora. To je Saša Radulović koji svoju sadašnju listu nije nazvao Dosta je bilo već Suverenisti. Radulović je sa udruženjem DJB napravio na izborima 2016. veliki uspeh preskakanjem izbornog praga od 5 odsto. Tada je DJB postavljao niz uslova RIK-u, najavljivao da će oboriti izborni postupak pred Upravnim sudom, i tražio da se ponovo izvrši čitavo prebrojavanje i sravnjivanje broja glasova i biračkih zapisnika. Tako nešto bilo je fizički nemoguće. Ali, je Raduloviću kao i drugima iz opozicije, koji su bili na ivici cenzusa omogućeno da otvaraju džakove u sedištu RIK u zgradi Male skupštine i da prisustvuju ponovnom brojanju i sravnjivanju sa zapisnikom sa biračkog mesta.\nU naknadnom prebrojavanju sa pojedinih traženih mesta, uglavnom sa juga Srbije, koalicija Dveri Boška Obradovića i DSS Sande Rašković Ivić uspela je da pređe cenzus. Zbog toga je manje poslanika uzela lista Borisa Tadića, Čedomira Jovanovića i Nenada Čanka. Zabeležen je i prvi “nastup” karakterističan za Obradovićev kasniji politički kurs, kada je navodno lider Dveri odgurnuo članicu RIK-a. Ipak, izbore je najviše izvukao Bojan Pajtić, tadašnji lider DS, koji je uspeo da uspostavi zajednički nastup opozicije. Opozicioni lideri su na skupu održanom ispod tada tek postavljenog spomenika ruskom caru Romanovu pored sedišta RIK, priznala rezultate izbora. Svi, ali zaista svi učesnici te opozicione priče nakon aprila 2016. su se potom, razišli na različite političke strane.\nŠta će sada biti? Ko će od učesnika i kandidata za cenzus od tri odsto, što bi prema natpolovičnoj izlaznosti bilo oko 90.000 glasova, biti glavni u prebrojavanju? Radulović je prebrojavanje već počeo sravnjivanjem ko je gde koliko potpisa prikupio za kandidaturu, iznoseći različite sumnje na račun drugih opozicionih učesnika. (Radulovićeva objava na mreži Tviter na primer: “Zoran Živković i lista Nek maske padnu je na Novom Beogradu prikupio 2044 potpisa overenih u opštini na svaka 2 min. u istih 8 dana kada je lokalni odbor PSG prikupio 5002 potpisa. Ni Zoran Živković ne izlazi na lokalne izbore u Novom Beogradu iako ga tolika masa ljudi podržava...”)\nKonačno, prebrojavanjem će se baviti i bojkot blok koji vodi oštru antikampanju, tako da će od samog jutra izbornog dana, kada krenu prvi izveštaji sa rečenicom do “do toliko sati je glasalo toliko i toliko”, dizati napetost. Ukoliko ta napetost ostane pod kontrolom, a korona ne donese neki nepredviđen preokret, izbori bi mogli svima da donesu ponešto od onog što žele. Predsedniku Srbije i Srpske napredne stranke Aleksandru Vučiću mogućnost da se prebroji iznutra i izvrši kadrovske promene unutar vlasti. Učesničkoj opoziciji da barem četiri liste pređu prag i dignu svoj politički nastup na viši nivo. Bojkot bloku da zadrži poziciju najopasnijih Vučićevih protivnika i društveni uticaj koji ta pozicija nosi. I da svaki procenat niže izlaznosti nego što je 56 odsto koliko je bilo 2016. prikaže u svoju korist kao i ostatak do sto odsto biračkog spiska.


SUB ROSA Group: Rent-a-car grupacija s vlastitim softverskim rješenjem – Split Tech City\nSUB ROSA Group: Rent-a-car grupacija s vlastitim softverskim rješenjem\nU nastavku serijala članaka u kojima predstavljamo članove Split Tech City zajednice, saznajte čime se bavi grupacija SUB ROSA Group. Popričali smo s direktorom Renatom Miočićem koji je osnovao ovu tvrtku s vizijom da stvori kompaniju koja će biti više od rent-a-cara i koja će prijeći lokalne okvire te biti prepoznatljiva u cijeloj regiji.\nSUB ROSA Group dugi niz godina uspješno posluje u automobilskoj industriji, s naglaskom na rent-a-car tržište. Uz sami najam vozila, direktno je vezana i prodaja rabljenih vozila u SUB ROSA prodajnom centru koji se nalazi na lokaciji poslovne zone Dugopolje, gdje se također nalazi i njihov IT centar.\nSve je krenulo od svega nekoliko vozila\n„Sve je krenulo davne 1992. godine, kada je firma osnovana. Krenuli smo razvijati firmu s ciljem što stabilnijeg i kvalitetnijeg poslovanja i razvoja te smo od svega nekoliko vozila napredovali do poslovanja s vlastitim poslovnicama i flotom – u svim većim gradovima i zračnim lukama u Hrvatskoj, kao i u susjednim zemljama Sloveniji, Srbiji te Bosni i Hercegovini.“, kaže direktor i osnivač Renato. Danas cijela grupacija broji više od 40 zaposlenih, dok se u sezoni taj broj višestruko povećava.\n„Osim rent-a-car usluge standardnih grupa automobila, automatik auta i luksuznih limuzina, nudimo i specijalne ponude bez skrivenih troškova kao što je usluga najma s vozačem te jednosmjerni najmovi unutar cijele mreže poslovnica.“, dodaje. Među ostalom, SUB ROSA Group je danas zastupnik velikih međunarodnih rent-a-car licenci: Dollar – Car Rental i Thrifty – Car Rental za Hrvatsku (Split, Zagreb, Zadar, Dubrovnik i Rijeka), Sloveniju (Ljubljana), Bosnu i Hercegovinu (Sarajevo) i Srbiju (Beograd).\nVlastiti IT centar\nMogu se pohvaliti i vlastitim IT odjelom koji kontinuirano radi na unaprjeđenju i razvoju novih rješenja vezanih uz njihov core business – rent-a-car. Osim samostalnog održavanja postojećeg sustava, izrade digitalnog marketinga i web rješenja, bave se i razvojem novog softvera za rent-a-car poslovanje.\n„Od projekata koje smo razvijali, najponosniji smo na naš sveobuhvatni sistem za upravljanje, održavanje, booking i samo iznajmljivanje vozila, kod kojeg uvijek ima prostora za unaprjeđenje primjenom novih tehnologija s kojima držimo korak zahvaljujući našem IT odjelu.“, zaključuje Renato.\n“Mi brinemo više” slogan koji utjelovljuje duh SUB ROSA ljudi i našu želju da pružimo najbolju kvalitetu proizvoda i usluga našim klijentima.\nNa svim pozicijama unutar SUB ROSA grupacije, a posebno u IT odjelu, u potrazi su za novim ljudima koji su voljni raditi i imaju viziju. Svojim zaposlenicima nude slobodu samostalnog organiziranja radnih zadataka, uz fleksibilno radno vrijeme i slobodne vikende. Iako veliku većinu zadataka zbog složenosti posla nije moguće raditi od kuće, ni ta mogućnost nije potpuno isključena.\nCilj im je nastaviti s razvojem, širenjem tržišta i mreže poslovnih klijenata, kako u Hrvatskoj, tako i u susjednim zemljama, Europi i cijelom svijetu te razvojem vlastitog softverskog rješenja za unaprjeđenje i automatizaciju rent-a-car usluge.\nKako bi mogli nastaviti u željenom smjeru, nadaju se razvoju i unapređenju školovanja što više IT stručnjaka, jer kako kaže Renato, kvalitetnih kadrova ima nedovoljno za potrebe i potencijal koji Split nudi.\nPostali su članovi Split Tech Cityja jer, kako kažu, kao udruga ima jako kvalitetne ciljeve kako bi zbližila i ojačala splitsku IT scenu, koja se širi i jača iz godine u godinu.


“ЛЕГИТИМНЕ МЕТЕ” У ВИДНО ОБИЉЕЖЕНОМ САНИТЕТСКОМ ВОЗИЛУ?! | Јадовно 1941.\n“LEGITIMNE METE” U VIDNO OBILjEŽENOM SANITETSKOM VOZILU?!\nDatum objave: ponedeljak, 4 maja, 2015\nBilans krvavog pira – 42 ubijena vojnika i civila, i to u Domu JNA jedan, Radničkom univerzitetu “Đuro Đaković” tri, na Skenderiji 14, Dobrovoljačkoj ulici devet i na drugim lokacijama u Sarajevu 13…\nKolona vozila JNA bila je pod pratnjom UNPROFOR-a\nGordana, sestra ubijenog Obrada Gvozdenovića, koji je u činu potporučnika bio u službi pri Komandi Druge vojne oblasti JNA u Sarajevu, u svom svjedočenju ističe da se Komanda ne može smatrati borbenom vojnom jedinicom, već se radi o – administrativnoj jedinici.\n“Moj brat Obrad ubijen je 2. maja 1992. godine u vidno obilježenom sanitetskom vozilu JNA dok se kretao iz Vojne bolnici prema Domu JNA zajedno sa medicinskim osobljem.\nSmatram da je istraga u ovom predmetu započela sa velikim zakašnjenjem, da je vođena nestručno, neprofesionalno i tendenciozno, a sve s ciljem zataškavanja tragova, odnosno neutvrđivanja svih potrebnih i relevantnih činjenica koje bi dovele do optuženja osumnjičenih lica za ovaj zločin”, navodi Gordana.\nOna kategorično odbacuje konstataciju Tužilaštva BiH da je tokom istrage utvrđeno da su pogibije i ranjavanja pripadnika JNA, a među njima i njenog brata Obrada, nastale kao rezultat “zakonitih radnji zbog toga što su žrtve u momentu kada je na njih otvorena vatra predstavljale `zakonite mete`”.\nGordana ovu odluku smata nastavkom stvaranja mita o pripadnicima oružanih snaga BiH kao pripadnicima “pobjedničke oslobodilačke vojske”, s jedne strane, a pripadnika JNA, kao agresora i okupatora.\nGordana podsjeća da početkom maja 1992. godine u BiH nije proglašeno ratno stanje, te da se JNA nije mogla smatrati “stranom okupacionom silom ili agresorom”, kako je u to vrijeme nazivana.\nČak je i Sporazumom o sukcesiji imovina bivše JNA pravedno raspodijeljena između svih šest bivših republika SFRJ.\nPrema njenim riječima, Tužilaštvo BiH sve ovo vrijeme bilo je pod velikim političkim pritiscima, ne samo moćnih političkih krugova iz Federacije BiH, nego i pod uticajem i snažnim političkim pritiskom takozvane međunarodne zajednice na čelu sa SAD.\nGordana smatra da su pod istim pritiscima bili i sudovi u Engleskoj, odnosno Austriji, prije donošenja odluke o izručenju Ejupa Ganića, odnosno Jovana Divjaka Srbiji.\nI Tužilaštvo BiH bilo je pod istim pritiscima prilikom donošenja drugih odluka o obustavi istrage kao što je na primjer obustava istrage u slučaju “Tuzlanska kolona”, gdje je 15. maja 1992. godine, po istom scenariju, napadnuta kolona vozila JNA u povlačenju.\nIsta stvar je i sa jednim od komandanata takozvane Armije BiH generala Atifa Dudakovića, jer se sa istragom odugovlači, odnosno ne provodi se godinama.\nSlične stavove zastupa i Bogdana Tomović, majka Zdravka Tomovića, koji je ubijen tokom napada takozvane Armije BiH i paravojnih jedinica na konvoj JNA u Dobrovoljačkoj ulici, 3. maja 1992. godine.\n“Smatram da je istraga u ovom predmetu započela sa velikim zakašnjenjem, da je vođena nestručno, neprofesionalno i tendenciozno, a sve s ciljem da se zataškaju tragovi, odnosno da ne budu utvrđene sve relevantne činjenice koje bi dovele do optuženja osumnjičenih lica za ovaj zločin.\nIz prikupljenih informacija kojima raspolaže naša porodica sumnjamo da je istraga stvarno trajala od 2. oktobra 2006. godine do 18. januara 2012. godine i vjerujemo da je u istrazi bilo velikih prekida, a sve zbog političkog uticaja vladajućih političkih elita u Federaciji BiH na Tužilaštvo BiH”, naglašava Bogdana.\nOna smatra da nije bilo stvarne volje u Tužilaštvu BiH da se na predmetu “Dobrovoljačka ulica” radi objektivno i profesionalno.\nBogdana Tomović u svojoj prijavi navodi dokaze, odnosno snimke tadašnje RTV Sarajevo, koja je uživo prenosila, odnosno snimala prolaz kolone JNA kroz Dobrovoljačku ulicu.\nTako se, ukazuje ona, na tim snimcima, pored kolone vozila i transportera UN, prikazuju i prostorije Predsjedništva BiH u kojima se nalazio Ejup Ganić, tadašnji zamjenik predsjednika Predsjedništva, sa slušalicama na ušima.\nČuje se glas tadašnjeg hrvatskog člana (krnjeg) Predsjedništva BiH Stjepana Kljujića, kao i Ganićev glas, koji kaže: “Šuti, Kljuja (misli na Kljujića) ja vodim ovu akciju”.\nPrema njenim riječima, nekoliko minuta kasnije na snimku TV Sarajevo se čuje glas Ejupa Ganića koji izdaje komandu: “Ubij Aliju”, što dokazuje da je napadom na kolonu rukovodio upravo Ganić, koji je izdao naredbu za ubistvo tadašnjeg predsjednika (krnjeg) Predsjedništva RBiH Alije Izetbegovića.\nGanić je, zajljučuje ona, imao namjeru da to ubistvo pripiše pripadnicima JNA, a nakon ubistva da sebe ustoliči za predsjednika Predsjedništva.\nFeljton: Dobrovoljačka II


BZNR ~ Pogledaj teme - ĐORĐEVIĆ: U PLANU IZMENE ZAKONA O RADU I O ŠTRAJKU\n< Pravna regulativa ~ ĐORĐEVIĆ: U PLANU IZMENE ZAKONA O RADU I O ŠTRAJKU\nPoslao: Pet Nov 10, 2017 09:28\nizvor: Tanjug | 08. 11. 2017\nIzmene i dopune Zakona o radu i Zakona o štrajku, ali i drugih zakona kojima se poboljšava poslovna klima u Srbiji su u toku i na njima radi resorno ministarstvo, izjavio je danas ministar rada Zoran Điorđević.\n- Planiramo imenu Zakona o radu, zakon o štrajku i drugih zakona koji treba da poboljšaju uslove za investiranje. Propisi treba da pogoduju privlačenju investitora, ali i radnicima, jer kad su radnici zadovoljni onda nema protesta, a to je dobro i za poslodavce - rekao je Đođević na predstavljanju publikacije "Bela knjiga 2017" Saveta stranih investitora u Srbiji.\nDa bi se predvidelo gde su potrebni radnici posebih struka, država radi i na prekvalifikacijama i uvođenju dualnog obrazovanja, rekao je ministar.\nKada je reč o socijalnim kartama, digitalizaciju će resorno ministarstvo koristiti za izradu tih karata, "da postoji sigurnija i bolja vizija za radnike u Srbiji", naveo je ministar.\nOn je rekao da je prioritet vlade i borba protiv rada na crno jer to povećava konkurentnost zemlje i naglasio da većina poslodavaca u Srbiji posluje u zakonom predviđenim okvirima.\nĐorđević je dodao i da Srbija želi da donese zakon o lizingu radne snage i zakon o radu stranaca.


Katalonska kultura (Vodič) - RIO priče sa putovanja\nKada neko pomene Kataloniju, prvo što nam padne na pamet je da je to jedna provincija u Španiji koja želi da postane samostalna. Ali pošto je teoretski i dalje deo Španije, uglavnom je poistovećujemo sa ostatkom te zemlje u kulturološkom smislu. „Tamo su lepe plaže, igra se flamenko i priča se španski…ovaj katalonski… ma to je isto”. Naravno da ovo nije tačno, osim da se lepe plaže zaista mogu naći. Svaki Katalonac sa ponosom će reći da pripada katalonskom narodu, te ako ga nazovemo Špancem, uvrediće se.\nPa jednostavno, svaki aspekt katalonske kulture ima svoje osobenosti, a sličnosti sa kulturom drugih španskih provincija su neznatne, te se on ne oseća kao „Španac”. Katalonija je kroz ceo srednji vek bila samostalna, prvo kao Kraljevina Katalonija, a zatim se sjedinila sa Aragonom, stvarajući tako Kraljevinu Aragoniju. Nakon nekoliko stotina godina, krajem srednjeg veka, baš malo pre Kolumba i otkrića Amerike, Kraljevina Aragonija se spaja sa Kraljevinom Kastiljom i tako nastaje Kraljevina Španija kakvu danas manje-više znamo.\nOva srednjovekovna odvojenost je i dovela do toga da se stvori jedinstveni jezik, kultura i nacija. Godine 2018. provela sam desetak dana u gradu Taragona u priobalnom delu Katalonije volontirajući na muzičkom festivalu „La Imaginada”. Znala sam da ću jednostavno morati da komuniciram sa ljudima na festivalu, a kako volim da učim nove jezike, nekoliko meseci pre puta sam kupila katalonski rečnik sa svakodnevnim frazama (džepni rečnik). Iz iskustva znam da\nljudi u zemljama južne Evrope veoma slabo znaju engleski pa se nisam previse oslanjala na njega. Tako se i ispostavilo, bukvalno jedna od 30 osoba u Kataloniji govori engleski.\nLjudi u Srbiji su me pitali: „Čekaj, zar španski i katalonski nisu skoro isti?”. Samo da vam kažem nešto, ta dva jezika nemaju veze jedan sa drugim, osim činjenice da oba pripadaju romanskoj porodici jezika. Katalonski sadrži elemente španskog, francuskog, a pomalo i italijanskog jezika. Španski („kasteljano” kako Katalonci kažu) govore svi, ali jednostavno im je draže da pričaju katalonski.\nOsoba koja priča španski, a nikada nije došla u kontakt sa katalonskim, neće ga razumeti, osim možda tek po koju reč koju izvadi iz konteksta.\nTako su na primer rekli neki Meksikanci koje sam srela na festivalu. To je isto kao kada neka osoba iz Srbije ili Bosne čuje bugarski jezik. Ako si imao kontakta sa njim ili živiš blizu granice, razumećeš ga, ali ako si sa drugog kraja zemlje\n(npr. Vojvodina), razumećeš tek svaku dvadesetu reč. I tako, za potrebe komunikacije, naučila sam osnovne fraze na katalonskom, kako bih mogla makar da točim pivo na festivalu (što sam i radila). Osim jezika, ono što odvaja jednu kulturu od druge je muzika. Muzika koju povezujemo sa čitavom Španijom je flamenko. Vatreni ples koji izvode gitare, a igraju ga muškarac ili žena u crvenoj haljini ili oboje u paru, dok sviraju kastanjete. Flamenko izvorno dolazi iz Andaluzije, a tokom 20. veka je postao popularan širom Evrope.\nU Kataloniji nikad nećete videti da neko igra flamenko na narodnim veseljima, možete ga videti samo kao deo performansa u nekim kafićima na primer u Barseloni, a ulaznice se naplaćuju i do 30 evra. Flamenko je čista atrakcija za turiste, koji se slučajno nalaze u Kataloniji, a želeli bi da vide kako izgleda flamenko.\nNajpoznatiji narodni katalonski ples se naziva sardana. Muzički nije ni nalik flamenku, ne izvode ga gitare i nema blagi „istočnjački“ prizvuk koji ima flamenko zahvaljujući arapskom i mavarskom uticaju. Sardanu i ostale katalonske plesove izvodi manji ansambl koji se sastoji uglavnom od duvača, uz kontrabas i perkusije, a prizvuk je malo više „evropski“, pa može podsećati na neke francuske ili nemačke igre. Najzanimljivija stvar u svemu tome je što se igrači postavljaju kao da igraju…pa, kolo. Slično kao i u srpskom kolu, igra započinje tako što se veliki broj igrača drži za ruke u krugu. Tokom festivala na kome sam volontirala, jedno od večeri je bilo rezervisano za narodnu muziku, te sam zajedno sa lokalcima odigrala nekoliko narodnih\nPrava sardana ima ustaljene korake, slično našem kolu, koje se nebrojeno puta ponavljaju s tim što su koraci nešto složeniji i ne obuhvataju samo „dva koraka levo, dva koraka desno“, a postoje i razne varijacije ove igre. Neke zahtevnije igre imaju čak i razvijene koreografije, te ukoliko ih prvi put igrate može biti zaista teško, verujte mi. Najzanimljivija igra koju sam igrala izgleda ovako: ljudi u „kolu“ cupkaju određene korake dok jedna osoba stoji u centru. Ta osoba se kreće u krug po ritmu muzike, odabira jednu osobu iz kruga, razmenjuju nekoliko koraka, a kada se ritam promeni vodi je sa sobom, i onda te dve osobe nastavljaju da se kreću unutar kruga. Kada se ritam ponovo promeni, te dve osobe odabiraju sledeće dve osobe, zatim njih četvoro nastavljaju da se kreću unutar kruga. I tako sve dok se sve osobe iz kruga koji stoji ne priključe ovom unutrašnjem krugu koji se kreće, pa na kraju svi zajedno igraju po istim\nkoracima, i u veoma brzom ritmu, dok „kolovođa“ sam bira da li će se grupa kretati u krug, provlačiti se ispod ruku u obliku osmice, ili nešto sasvim treće. Veoma zahtevan, ali zanimljiv narodni ples.\nOsim svoje osobene muzike, Katalonci imaju i svoj nacionalni sport. Namerno kažem sport zbog toga što postoje klubovi u kojima se on trenira, a u pitanju je pravljenje kula ljudskim telima, odnosno kastel. Ljudi koji se bave pravljenjem ovih kula pripadaju različitim generacijama a treniraju tokom cele godine u svojim klubovima. Svaki klub ima svoju boju po kojoj se raspoznaje, a svoje akrobacije klubovi prikazuju na različitim festivalima i svetkovinama tokom\ngodine. Cilj je, naravno, napraviti što višu kulu, a najviše imaju i po 8-9 spratova.\nStruktura kule izgleda ovako: na tlu se nalaze najjači muškarci, i oni zapravo drže težinu cele kule, a postavljeni su u krugu koji se naziva pinja. Krug mora biti veoma širok, za slučaj da neko sa viših spratova padne, mada se nezgode retko događaju. Svi nose tradicionalne uniforme i neku vrstu pojasa oko struka, on im služi kako bi olakšali penjanje ljudima koji će činiti više delove kule. I na prvom spratu se nalaze izuzetno jaki muškarci. U sredini kule (nebitno od broja spratova), se nalaze žene i momci slabije konstitucije. Na samom vrhu se uspinju deca, što je i logično, najlakši učesnici se najlakše penju. Deca nose kacige na glavama radi bezbednosti, a na samom vrhu ostaju tek nekoliko sekundi. Za sve ovo vreme, pravljenje kule prati manji ansambl koji svira\nNisam pokušala da budem deo kule, naravno, ali sam posetila jedan njihov trening, i videla uživo pravljenje kula tokom jedne gradske manifestacije.\nLjudi u Kataloniji prosto obožavaju da prave različite manifestacije bogate njihovim običajima. Pošto sam se u Taragoni našla u mesecu avgustu, prisustvovala sam slavljenju gradskog zaštitinika koji se naziva Sant Magi. Njemu u čast se od 15. do 19. avgusta održavaju razne svetkovine. Pravljenje kastela se podrazumeva, a osim ovoga, po gradu se održavaju defilei tokom kojih defiluju razne maske koje predstavljaju lokalne svete zaštitnike, patuljke, džinove,\ndemone ali i zmajeve. Tokom jedne od letnjih avgustovskih večeri, zajedno sam sa svojom grupom volontera sam igrala karte na terasi.\nU jednom trenutku, oko pola sata posle ponoći, izašli smo da se prošetamo i imali svo šta videti! Na sred jednog trga se „bore“ ogromne makete zmajeva (njima iznutra upravljaju ljudi) tako što bukvalno sve oko njih bukti od snopa varnica. Prizor je bio zaista fascinantan i neponovljiv, izađeš u sred noći na ulicu, a tamo zmajevi u plamenu! Pošto sam već nekoliko puta spomenula grad Taragonu, pomenuću i neke atrakcije koje se nalaze u gradu i oko njega. Grad se nalazi na obali Sredozemnog mora, 115 km od Barselone i broji oko 200.000 stanovnika. Najzanimljiviji je rimski amfiteatar iz 2. veka naše ere, koji senalazi tik uz obalu mora i pod zaštitom je UNESCO-a. Tu su se u rimsko doba održavale gladijatorske borbe, a nešto kasnije je u samom centru amfiteatra izgrađena i crkva, te je ova antička građevina zaista neobična i vredna obilaska.\nVeoma blizu amfiteatra se nalaze i ostaci rimskog cirkusa u kojima su se održavale trke dvokolicama, a poseta ovoj građevini obuhvata i šetnju rimskim podzemnim hodnicima koji se nalaze ispod grada. Osim rimskih ostataka u\nsamom gradu, na nekoliko kilometara od centra grada se nalazi izuzetno dobro očuvani deo rimskog akvadukta koji snabdevao grad Tarako vodom (rimski naziv za Taragonu), a nazivaju ga još i „Đavoljev most“ (El Pont del Diable). Akvadukt je bio u upotrebi sve do 18. veka. Osim rimskih građevina koje se mogu naći svuda po gradu, treba pomenuti i glavnu katedralu, izgrađenu između 12. i 13. veka, koja na savršen način spaja gotsku i romansku arhitekturu. Katedrala se nalazi u srcu starog srednjovekovnog grada koji je opasan zidinama i nalazi se na\nlagom uzvišenju, iznad centra modernog grada. Srednjovekovne ulice i kuće u ovom delu grada su izgrađene na ruševinama rimske naseobine, te je ovo jedini srednjovekovni grad u Evropi čije ulice se uglavnom seku pod pravim uglom. Svuda okolo, a naročito u ulici ispred katedrale, sve vrvi od suvenira ali i od kafića i restorana.\nKuće u ovom delu grada su zbijene, a na nekoliko mesta se još mogu videti ostaci rimskih zidina. Ako se nađete u blizini obavezno posetite Taragonu, ali ne zaboravite da zavirite i u katalonsku kulturu, osetite njihovu muziku, zaigrajte neku igru, posetite neku od brojnih uličnih manifestacija, a možete da naučite i katalonski jezik, zašto da ne!\nNadam se da sada znate kako izgleda katalonska kultura.\nP.S. Za sve ljubitelje Katalonije, zavirite i na tekst o TOP stvarima koje možete vidjeti u Barseloni.\nTekst pisala: Jovana Janković


Navijači Arsenala će obožavati Emerija jer mrzi Murinja! Sećate se šta mu je rekao? - Sportske.net\nBitka za novog menadžera Arsenala traje, Emeri je sada daleko bliži klupi.\nProvereni recept - Iz La Masije u Severni London!"Tobdžije" se pohvalile novom odoromZvanično - Posle Vengera, još jedna legenda se oprostila od Arsenala!Nesuđeni Vengerov naslednik preuzima NicuDa Arteta nije prerano slavio mesto menadžera, drugi Španac hoće klupu Arsenala?\nUnaj Emeri je napustio PSŽ i sada je daleko bliži klupi Arsenala od Mikela Artete, javili su pouzdani engleski mediji.\nTo se možda i svidi navijačima Arsenala.\nOno što bi svakako zavoleli kod Unaja Emerija, jeste njegov odnos prema Žozeu Murinju.\nJoš tokom 2010. godine dok je Emeri trenirao Valensiju susretao se sa Murinjom koji je tada bio na klupi Real Madrida, a nakon jedne pobede Reala nad Valensijom od 1:0, Murinjo je mahao papirom ispred sudije pokazivajući mu 13 grešaka koje je napravio.\nTo je prokomentarisao Emeri.\n"Murinjovo ponašanje je ponašanje bebe koja plače", rekao je tada on.\n"Imamo i mi razloga da se žalimo, da pišemo liste sa greškama sudija, ali to ne radimo", rekao je Emeri.\nNije samo Klop, i Emeri bacio oko na vezistu Kaljarija\nVilšir poslao poruku upravi Arsenala, tiče se Remzija\nDerbi Severnog Londona za besplatnog vezistu\nEmeri doveo sedmoricu novih na trening\nStrašno zakucavanje Vanje Marinkovića!\nPartizan slab u Sloveniji, mora bolje u drugom poluvremenu!\nPartizan nije naučio lekciju, i Krka bolja od crno-belih\nPartizan ima košarkaškog Sumu (TVITOVI)\nProblem u pristupu - Čanak prihvatio svu odgovornost\nPLS - Remi u Kragujevcu, Dobanovcima i Čačku\nDi Frančesko lamentira nakon bruke protiv Spala: "Nismo zaslužili ovo..."\nOdbojkašice ostavile srce na terenu, ovo su izjavile posle utakmice!\nGore je nego što se činilo, Barselona otkrila koliko će Mesi odsustvovati!\nZa zatvor - nokaut, udarac pesnicom u glavu iz sve snage tokom košarkaškog meča!\nMa kakve traume, Tadić ponovo siguran sa penala!\nAleksa oduševio navijače! (TVITOVI)\nABA - Zvezda ubedljiva!\nSerija A - Anćeloti zna šta radi, Napoli ubedljiv i kada ne blista!\nNavijači Barse u strahu, Mesi propušta utakmicu sezone?


Kocke | Eci Pec - me\nPINO Kocke (9 komada) Vesele životinje\nKocke su igračke koje od davnina bude interes kod djece i izvor su vedrog raspoloženja. Slike na njima dodatno motivišu djecu na istrajnost u igri, jer samostalno složiti djelove u cjelinu predstavlja izazov, koji za dijete ima lični smisao.U psihološkom smislu kocke podstiču samopouzdanje, upornost, istrajnost i samostalnost.\nPINO Kocke (15 komada) Domaće životinje


Završetak radova na izgradnji Pozorišta do kraja oktobra | VOM\nNaslovna Vesti Društvo Završetak radova na izgradnji Pozorišta do kraja oktobra\nZavršetak radova na izgradnji Pozorišta do kraja oktobra\nutorak, 10. septembra 2019 : 07:46\nZavršetak građevinskih radova na obnovi zgrade pozorišta „Bora Stanković“, očekuje se krajem oktobra. Ukoliko se sve odvija po planu operska predstava „Koštana“, reditelјa Juga Radivojevića, zvanično će označiti početak rada 21. oktobra u novoj zgradi za koju se kaže da je najsavremenije pozorište u Srbiji.\nPozorište „Bora Stanković“, gotovo je nestalo u plamenu podmetnugog požara jula 2012. godine. Iako je iste godine počela njegova obnova, izgradnju je pratilo mnogo problema, u jednom trenutku se čak i razmišlјalo da se zgrada do temelјa sruši i ponovo gradi.\nProblem je nastao i kada je jedan od izvođača ugradio oplatol, pa je dekontaminacija koštala 60 miliona dinara.\nDanas zdrada ima više kvadrata jer je iskorišćen podrumski prostor gde će biti kabare, zatim mala scena i velka večernja scena. Novina je da se radi na nabavci opreme pa će zgrada pozorišti biti i Bioskom istovremeno.\nPrethodni tekstPisac Borisav Stanković sagradio kuću u kojoj nikada nije živeo\nSledeći tekstBiciklisti završili avanturu na točkovima


„Drago mi je što ćete se danas družiti sa našim kolegama iz Žandarmerije i imati priliku da vidite šta je njihov svakodnevni posao, koja to oni znanja i veštine poseduju i koju opremu koriste. Videćete da je to jedna dobro obučena jedinica, koja svakodnevno neumorno radi kako bi svi građani Srbije bili bezbedni“ rekao je Stefanović u razgovoru sa decom.\n„Želim da vam ovaj dan svima ostane u lepom sećanju i da uvek znate da ste ovde dobrodošli. Posebno mi je drago što su danas ovde i deca sa Kosova i Metohije, koja su prevalila jedan dugačak put, i koju bi voleli što češće da ugostimo. Deca naših stradalih kolega već znaju da su im naša vrata uvek otvorena i da njihove roditelje ne zaboravljamo“ rekao je ministar.


Kolinda obećala Vučiću da neće koristiti termine “genocid u Srebrenici” i “velikosrpska agresija”!\nPotom je Radeljić javno postavio pitanje javnosti i predsjednici: “Je li neko od njezinih savjetnika njoj rekao da nakon posjeta Aleksandra Vučića, da nalog da u nijednom njezinom javnom obraćanju i ni u jednom govoru, za Oluju, za bilo koje obraćanje nakon posjeta Aleksandra Vučića, da se ne smije spomenuti pojam ‘velikosrpske agresije’ niti genocida u Srebrenici”, kazao je Radeljić.\nMostar uvršten na listu najromantičnijih gradova na svijetu!(VIDEO)\nU bh. entitetu RS mnogo veći broj umrlih od rođenih!


Učitelj zabavljanje , Dejting-Sajt\nPretražite Član oglasekorisnika koji su se pridružili Dejting-Sajt stranici koja je usko povezana sa Učitelj. Pričajući sa drugim singl osobama koji takođe imaju srodna interesovanja je odličan način da pronađete neke nove stvari koje možete isprobati kad počnete da se viđate sa ljudima. Kreirajte svoj besplatan profil i vidite se sa nekim, još večeras!\nPovezani: Opšte ,\tEvropa ,\tUčitelj ,\tIstočna Evropa ,\tSrbin ,\tZrele osobe ,\tProsečan\nPovezani: Opšte ,\tHrišćanin ,\tSenior ,\tFitnes ,\tEvropa ,\tKatolik ,\tBrineta ,\tLjubitelj životinja\nPa sada..... bolje pitaj haahahah ????????????\nPovezani: Opšte ,\tHrišćanin ,\tFitnes ,\tEvropa ,\tKatolik ,\tBrineta ,\tLjubitelj životinja ,\tLjubitelj mačaka\nPovezani: Opšte ,\tHrišćanin ,\tSenior ,\tSport ,\tEvropa ,\tNizak ,\tBrineta ,\tLjubitelj životinja\nZovem se Aleksandar i iz Kragujevca sam trenutno sam singl imam 27 godina inače po zanimanju sam pekar prekvalifikovao sam se za cvecara i vrtlara hobi mi je pevanje uživo u kafanama klubovima i diskotekama uglavnom pevam samo narodnu folk muziku volim s\nPovezani: Opšte ,\tBajker ,\tEvropa ,\tBrineta ,\tUčitelj ,\tIstočna Evropa ,\tSrbin ,\tAtraktivan\nPovezani: Opšte ,\tHrišćanin ,\tEvropa ,\tBrineta ,\tSamohrani roditelj ,\tUčitelj ,\tRazveden ,\tIstočna Evropa\nUsamljeni ste i u blizini Inđija? Pošaljite mi poruku\nPovezani: Opšte ,\tEvropa ,\tBrineta ,\tUčitelj ,\tIstočna Evropa ,\tSrbin\nPovezani: Opšte ,\tTetovaža ,\tSport ,\tEvropa ,\tBrineta ,\tUčitelj ,\tIstočna Evropa ,\tPušač\nIzmesane krvi, ne pomesanih misli i osecanja... Znam sta hocu, nadam se da cu upoznati osobe koje slicno misle!\nPovezani: Opšte ,\tSport ,\tEvropa ,\tBrineta ,\tLjubitelj životinja ,\tLjubitelj pasa ,\tUčitelj ,\tIstočna Evropa\nImam neke godine i uživam u...\nImam neke godine i uživam u njima !\nVeseo , iskren , druželjubiv , osećajan , emotivan........


Za sada bez izbora u Srbiji - 18.10.2015, Sputnik Srbija\nPremijer Srbije izjavio je večeras da je odlučio da u Srbiji neće biti održani vanredni parlamentarni izbori. 18.10.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, aleksandar vučić, evropska unija (eu), vlada srbije\n21:46 18.10.2015 (Osveženo: 11:26 19.10.2015)\nPremijer Srbije izjavio je večeras da je odlučio da u Srbiji neće biti održani vanredni parlamentarni izbori.\n„Moja odluka je da ne idemo na izbore“, izjavio je Vučić.\nOn je gostujući na TV Pink rekao da je dobro da nemamo izbore još najmanje šest meseci jer bi to bilo neodgovorno.\n„Da li će ih biti za šest, osam, ili deset meseci, ne znam, ali u narednih tri, četiri, pet, neće ih biti“, rekao je Vučić.\n„Moj posao je da donosim odluke u interesu građana“, rekao je premijer.\nPlatforma za poglavlje 35 će biti povoljnija\nVučić je rekao da veruje da će platforma za pregovaračko poglavlje 35, koje se bavi pitanjem Kosova i Metohije, biti povoljnija za Srbiju i drugačija nego što je nacrt koji se pojavio u javnosti, kao i da amandmana koji su predložile Nemačka, Velika Britanija i Hrvatska — neće ni biti.\n„Moje pitanje je šta je što možemo da promenimo. Verujem da amandmana neće ni biti i da će nešto drugačiji i povoljniji biti predlozi iz platforme za pregovaračko poglavlje 35“, rekao je Vučić.\nOn je naglasio da Srbija treba da ostane na evropskom putu, jer tako postaje jača.\n„Moj posao je da isplatim svakog meseca plate i penzije za 2,5 miliona ljudi, koje nijednog meseca ne smeju da kasne, a mora da ih bude za sledeći mesec. Čak 60 odsto robe mi izvozimo u EU, šta ako se odreknemo onih kojima izvozimo toliki procenat naših roba, uključujući i region u koji izvozimo još 13 odsto“, rekao je Vučić odgovarajući na pitanje da li posle svih dešavanja politika i EU i Kosovo može da opstane.\nNe mogu da se saglasim sa Kostićem\nVučić je, komentarišući izjavu predsednika SANU Vladimira Kostića o Kosovu, da je naše da se borimo za svoju zemlju, državu i narod.\n„Pitanje je da li ćemo imati rasplet kakav mi želimo, ali ne želimo da unapred prihvatimo ono što je najlošija varijanta za nas… Borićemo se mirnim demokratskim sredstvima, pameću i političkom i diplomatskom snagom“, rekao je Vučić.\nKaže i da poznaje Kostića, te da su razgovarali, ali da ništa ne može loše da mu odgovori.\n„Ne mogu da se saglasim sa njegovom izjavom i on ima pravo na stav i mišljenje. Ali video sam i šta kaže Kostreš i ovaj član Pajtićeve vlade i Mićunović o neuspešnom projektu Republike Srpske, potpredsednik SPS da ćemo da kupujemo Kosovo… Loše je vreme za takve izjave, pogotovo u trenucima kada pokušavamo da odgovorimo države da ne glasaju za ulazak Kosova u Unesko“, poručio je on.\nNa pitanje koliko se konsultuje sa pripadnicima elite o tako važnim pitanjima kakvo je Kosovo, premijer je zapitao ko je to elita.\nKako je rekao Emir Kusturica je elita, i predsednik SANU je elita, ali to svakako nije Borislav Stefanović, a u svim pitanjima u vezi s Kosovom, dodao je, ponašali smo se odgovorno i altruistički i „borimo se za svoju zemlju na svakome mestu, nekada i lično rizikujući“.\nTo je objasnio činjenicom da je više puta čuo od raznih diplomatskih predstavnika da ako nešto ne prihvati da mu je gotova karijera ali da ga to ne zanima.\n„Donosim odluke u skladu sa našim interesima i mogućnostima“, dodao je i naveo da se mora voditi računa da se treba isplatiti plate i penzije za dva i po miliona građana i stvore uslovi za sve druge koji razvijaju i rade svoj posao.\nNa pitanje da li mu je neko rekao da moramo da priznamo nezavisno Kosovo, premijer je odrečno odgovorio i podvukao da se sa njim na taj način ne razgovara.\nDa se desilo da nam je neko to predložio, primetio je, mi bismo mu se zahvalili i rekli da se sa tim ne slažemo.\nPovećanja plata prvo prosveti i zdravstvu\nPlate će prvo biti povećane prosveti i zdravstvu, poručio je večeras srpski premijer i dodao da će se boriti i za plate za vojsku i policiju, ali i za penzije.\n„Hoću da penzioneri osete povećanje. Ako nekome povećate penziju za 300, 400, 500, 700 dinara ili 1.000, to jeste malo ali će videti, cene ne rastu, da je inflacija na najnižem nivou… To znači da troškovi života stoje na istom“, rekao je Vučić.\nKaže da će o povećanju plata i penzija biti reči sa MMF-om tokom ovog meseca, a da bi povećanja mogla da počnu od januara naredne godine.\n„Moja namera je da vojne penzionere obeštećujemo za ono što se (Dragan) Šutanovac pravio pametan, pa im oduzeo“, kazao je Vučić.\nGovoreći o javnom dugu Srbije, Vučić je rekao da će ići najviše do 78 odsto BDP, ali je i poručio da će 2017. početi da se smanjuje, da će fiskalni deficit biti u ovoj godini tri odsto na nivou države.


UJR: Nećemo tolerisati kompanije koje neodgovornošću dovode u pitanje realizaciju razvojnih projekata\nLovćen banci je podnijet zahtjev za aktiviranje garancije za dobro izvršenje ugovora o izgradnji objekta Kuće voća u Andrijevici, koji je krajem 2017. godine potpisan sa podgoričkom kompanijom “Neimar inženjering”\nNuhodžić, Foto: Boris Pejović\nUprava javnih radova (UJR), tokom ove sedmice, pokrenula je mjere prema više pravnih subjekata i odgovornih lica, koji su neizvršavanjem ugovorenih obaveza uzrokovali prolongiranje rokova i doveli u pitanje kvalitet izvedenih radova kod projekata koji se finansiraju iz kapitalnog budžeta Vlade Crne Gore.\n"Na ovaj način želimo da uputimo jasnu poruku da nećemo tolerisati kompanijama koje učestvuju u postupku javne nabavke da neodgovornošću dovode u pitanje realizaciju razvojnih projekata", saopštili su iz UJR, kojom rukovodi direktor Rešad Nuhodžić.\n"Zahtjevom je zatraženo aktiviranje garancije u visini od pet odsto vrijednosti ugovora, što predstavlja iznos od 66.632 eura. Uslovi za pokretanje ove mjere stekli su se nakon što je stručni nadzor ukazao da na objektu nema vidljivog napretka u radovima, uprkos brojnim sastancima i upozorenjima prema izvođaču", dodali su iz UJR.\nUprava javnih radova je Direktoratu za inspekcijske poslove i licenciranje Ministarstva održivog razvoja i turizma, prije dva dana, podnijela predlog za razmatranje opravdanosti oduzimanja licence privrednom društvu "Projectman" iz Podgorice.\n"Na osnovu izvještaja stručne komisije, ustanovljeno je da je ovo preduzeće napravilo niz krupnih propusta u toku nadzora nad rekonstrukcijom Ulice "Đeda Vojvodića" u Beranama, što se odrazilo na kvalitet radova i dovelo do značajnog oštećenja dijela kolovoza. Takođe, Direktoratu je predložena da razmotri oduzimanje licenci odgovornim licima zbog velikog broja nedostataka u projektnoj dokumentaciji za rekonstrukciju zatvorenog bazena “Nikša Bućin” u Kotoru, što je uslovilo nepredviđene radove i prolongiranje ugovorenog roka za završetak posla", dodali su iz UJR.\nIzrada glavnog projekta u septembru 2014. godine povjerena je konzorcijumu, koji su činili “Ing Invest” iz Danilovgrada, “Geoprojekt” iz Podgorice, “Itea” iz Herceg Novog i “Lars Fire” iz Podgorice, dok je ugovor o reviziji u martu 2015. potpisan sa konzorcijumom podgoričkih preduzeća ”Arhient”, “X-Inženjering”, “Hidrofokus”, “Jawel CG”, “D&K Inženjering”, “Tim.Ing”, “Geotehnika”, “Institut Sigurnost”, “Medix” i “Geoengineering”.\nObračunavaju kazne i raskidaju ugovore\nIz UJR su podsjetili da su nedavno obračunali “kaznu zbog prekoračenja ugovorenog roka završetka izgradnje sportskog poligona u Šavniku, prema kojoj je izvođač, podgoričko predzeće „Bi kod“, dužno da plati 7.178 eura, odnosno pet odsto ugovorene cijene radova”.\n“Takođe, sredinom ove godine Uprava je raskinula tri ugovora sa preduzećem “Tehnoput MNE”, zbog neispunjavanja preuzetih obaveza na osnovu ugovora o rekonstrukciji puteva u opštini Kolašin”, naveli su iz UJR.\nLovćen bankaRešad NuhodžićUJRUprava javnih radova


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Boljim uslovima motivisati medicinske radnike da ostanu\n31. 08. 2019. 13:19 >> 13:18 0\nINICIJATIVA "NEĆU DA IDEM"\nBoljim uslovima motivisati medicinske radnike da ostanu\nPredstavnik Inicijative "Neću da idem" Vuk Vujisić ocijenio je da je najnovija izjava direktorice Direktorata za kontrolu kvaliteta zdravstvene zaštite i unapređenje ljudskih resursa u zdravstvu Vesne Miranović, da će studenti medicine morati da se obavežu da rade u Crnoj Gori da bi studirali, izjava koja tjera mlade ljude iz Crne Gore.\nU toj inicijativi smatraju da se mladim ljudima mora dati sloboda da sami odlučuju gdje će studirati, kako će se usavršavati i na kraju gdje će raditi.\n“Samo boljim uslovima možemo ih motivisati da ostanu da rade u Crnoj Gori, dok pod pritiskom možemo izazvati jedino kontra efekat. Politikom ucjena i uslovljavanja, kršili bismo njihova ljudska prava. Ukoliko se sprovedu ove namjere, ostaćemo bez studenata medicine, samim tim i medicinskih radnika koji sigurno neće trošiti dragocjene godine života kao i novac studirajući da bi radili za platu od 500 eura, dok ih za isti trud u inostranstvu čeka plata od nekoliko hiljada eura”, rekao Vujisić.\nOn tvrdi da mladi vole Crnu Goru i žele da rade u njoj, ali im država mora omogućiti bolje uslove.\nPodsjeća da naš zdrastveni sistem uveliko zavisi od doktora koji su se usavršavali u inostranstvu i da samo sa razmjenom iskustava, novim tehnologijama i boljim uslovima do kojih u ovakvom malom sistemu nije teško doći, možemo popraviti kvalitet zdrastvenog sistema i motivisati mlade medicinske radnike da ostanu.\n“Moramo drugačije pristupati problemu odlaska mladih, niko nema pravo da autoritativnim metodama pokušava da riješi problem jer bismo tako mogli stići do zatvaranja granica, a to sigurno nije rješenje. Progresivnim i inovativnim politikama možemo poboljšati položaj mladih, a politikama koje tjeraju mlade i stvaraju kontra efekat moramo okrenuti leđa”, zaključio je Vujisić.\nVesna Miranović Vuk Vujisić


Agencija za nadzor osiguranja - Saopštenje sa 324. sjednice Savjeta ANO: Tržište osiguranja pokazalo otpornost na vanredne i krizne situacije\nSaopštenje sa 324. sjednice Savjeta ANO: Tržište osiguranja pokazalo otpornost na vanredne i krizne situacije\nDruštva za osiguranje su, tokom 2020. godine, fakturisala ukupnu bruto premiju u iznosu od 93,6 miliona eura, što predstavlja pad od 1,1% u odnosu na 2019. godinu. Premija neživotnog osiguranja ostvarila je pad za 4,7%, odnosno za 3,7 miliona eura manje, dok je premija životnog osiguranja ostvarila rast za 15,1% (za 2,6 miliona eura više) u odnosu na 2019. godinu.\nNajzastupljenija vrsta osiguranja na crnogorskom tržištu je, i dalje, vrsta 10 Osiguranje od odgovornosti zbog upotrebe motornih vozila sa učešćem od 38,5% u ukupnoj bruto premiji (36 miliona eura).\nNajviši nominalni rast ostvaren je u vrsti 20 Osiguranje života za 2,62 miliona eura (17,0%), dok je najviši nominalni pad ostvaren u vrsti 10 Osiguranje od odgovornosti za upotrebu motornih vozila za 1,98 miliona eura (5,2%).\nUkupan iznos riješenih šteta ostvario je pad od 1,8% (za 652 hiljade eura) u odnosu na 2019. godinu. Na 31. 12. 2020. godine sva društva za osiguranje su bila likvidna.\nGovoreći o preliminarnim pokazateljima poslovanja društava za osiguranje za prošlu godinu, predsjednik Savjeta Uroš Andrijašević je istakao da je tržište ostvarilo odlične rezultate, naročito imajući u vidu otežane okolnosti poslovanja tokom COVID krize, te činjenicu da je visina premije u odnosu na 2019. godinu, koja je bila rekordna godina za sektor osiguranja, neznatno manja. Andrijašević je naglasio da je sektor osiguranja pokazao otpornost na vanredne i krizne situacije, u čemu je značajnu ulogu imala i Agencija, kroz aktivnosti koje je sprovodila u prethodnoj godini u cilju održanja stabilnosti tržišta i zaštite interesa osiguranika. Ipak, i pored zadovoljavajućih pokazatelja poslovanja, a posebno imajući u vidu visok nivo neizvjesnosti u narednom periodu koji će biti veoma izazovan za sve tržišne aktere, Krizni tim Agencije koji je formiran sa samim početkom COVID krize nastaviće rad i tokom ove godine, kontinuirano analizirajući pokazatelje poslovanja i pravovremeno predlažući adekvatne mjere, zaključio je Andrijašević.


Polazak u Petak u večernjim časovima oko 22:00,parking Sajma kod Home Centra u Beogradu. Vožnja kroz Srbiju i Makedoniju, uz kraća usputna zadržavanja zbog obavljanja graničnih formalnosti.\n2. DAN - SOLUN-OLYMPIC BEACH\nDolazak u Solun u jutarnjim časovima. Odlazak do Zejtinlika-groblja srpskih vojnika iz I svetskog rata. Zatim odlazak na organizovano panoramsko razgledanje grada: Obilazak Bele kule, crkve Svetog Dimitrija, Galerijusovog slavoluka, Rotonde, statue Aleksandra Velikog. Slobodno vreme za individualna razgledanja ili šoping. Poseta Fabrici kože, gde se kupovina odvija po veoma povoljnim cenama, uz stalna sniženja. U popodnevnim časovima nastavak puta ka Olympic Beachu. Smeštanje u hotel,večera (klasično usluzivanje). Slobodno vreme. Noćenje\n3. DAN – OLYMPIC BEACH – METEORI-BEOGRAD\nDoručak. Fakultativni izlet do Meteora. Vožnja kroz klanac Tempi i poseta crkvi Svete Petke. Nastavak puta do Kalambake i obilazak radionice ikona. Potom nastavak do manastira Veliki Meteori. Jedan od šest, a ujedno i najveći manastir Meteora, građen je sredinom četrnaestog veka, a kao jedan od dvojice osnivača pominje se Jovan Uroš Nemanjić, odnosno monah Joasaf. Obilazak manastirskog kompleksa i slobodno vreme. Putnici koji ne idu na izlet,slobodno vreme u Olympic Beachu. U nedelju u večernjim časovima 20:00 h po grčkom vremenu polazak ka Srbiji.\n4.DAN – BEOGRAD\nCENA ARANŽMANA: 4.900,00 dinara\nPOLASCI U MARTU: slobodno-15.03.2019., 22.03.2019, prodato -29.03.2019.\nPOLASCI U APRILU: prodato- 05.04.2019, slobodno-12.04.2019, 19.04.2019.\nSmeštaj u Olympic Beachu na bazi jednog noćenja sa polupansionom (večera- doručak) u „Hotel Banbus“ i „Banbus Femili“ u 1/2, 1/3 - krevetnim sobama\nPoseta i šoping u Solunu (Fabrika kože)\nFakultativni izlet do Meteora sa posetom Velikim Meteorima–cena 25 eur za odrasle, 20 eur za decu do 10 godina ( u cenu uključena ulaznica za manastir Veliki Meteori)\nCena se uglavnom sastoji od: troškova, rezervacija, prevoza, vodiča, ulaznica, organizacije...\nTermini fakultativnih izleta su promenljivi i zavise od slobodnih termina na lokalitetima, broja prijavljenih\nputnika i objektivnih okolnosti. Minimum za realizaciju fakultativnih izleta je 10 CENA ARANŽMANA OBUHVATA:\nNAČIN PLAĆANJA: isključivo u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu AIK BANKE na dan uplate\nGotovinski: 50% prilikom rezervacije, ostatak najkasnije 4 dana pre početka aranžmana\nPutem kreditnih i platnih kartica ( VISA, DINA, MASTER, MAESTRO CARD)\nDete do 2 godine gratis u z ajedničkom ležaju i nema sedište u autobusu\nZa dete od 2 do 10 godina na sopstvenom ležaju cena aranžmana popust 30%\nZa dete od 2 do 10 godina na zajedničkom ležaju cena aranžmana popust 50%\nVAŽNO: Upozoravaju se putnici da zbog poštovanja satnica predviđenih programom putovanja, ne postoji mogućnost zadržavanja, autobusa na graničnom prelazu radi regulisanja povraćaja sredstava po osnovu TAX FREE, pa Vas molimo da to imate u vidu. Organizator putovanja nije ovlašćen i ne ceni valjanost putnih i drugih isprava. Putnici koji nisu državljani Srbije u obavezi su da se sami upoznaju sa viznim režimom zemlje u koju putuju. Preporučuje se putnicima da se o uslovima ulaska u zemlje EU ( potrebna novčana sredstva za boravak, zdravstveno osiguranje, potvrde o smeštaju...) informišu na sajtu Delegacije EU u Srbiji www.europa.rs ili u ambasadi ili konzulatu zemlje u koju putuju I kroz koje prolaze. Agencija ne snosi odgovornost u slučaju da neki od sadržaja hotela ne budu u funkciji usled objektivnih okolnosti, kao i da usled državnih ili verskih praznika na određenoj destinaciji neki od lokaliteta , ili tržnih centara, prodavnica, restorana, muzeja... ne rade. Oznaka kategorije hotela u programu je zvanično utvrđena, i važeća na dan zaključenja ugovora između organizatora putovanja i ino partnera, te eventualne naknadne promene koje organizatoru putovanja nisu poznate ne mogu biti relevantne.


U delovima SAD minus 50 stepeni, Čikago hladniji od Antarktika - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » U delovima SAD minus 50 stepeni, Čikago hladniji od Antarktika\nU delovima SAD minus 50 stepeni, Čikago hladniji od Antarktika\nDelovi Sjedinjenih Američkih Država do kraja ove sedmice smrzavaće se na čak -50 Celzijusovih stepeni.\n3Piše: FoNet 29. januara 2019. 21.07 Izmenjeno: 22.33\nOvako niske temperature događaju se jednom u 30 godina. Vanredno stanje proglašeno je od Viskonsina do Alabame, a vlasti u Ajovi su upozorile ljude da ne dišu duboko ako izlaze iz kuća i da pokušaju da što manje pričaju, prenosi BBC.\nNajhladnije će biti sutra, a meteorolozi kažu da će Čikago biti hladniji od Antarktika. Hiljade škola je zatvoreno, najviše na području severozapada SAD.\nPolicija upozorava na porast kriminala na ulicama Čikaga i da lopovi ljudima prete pištoljima i kradu im jakne i bunde.\nmecava, sad, sneg, usa, zimaČikago\n29. januara 2019. u 21.21\nU Americi -50°C, a u Australiji +50°C. Ledeni i vreli pakao.\n29. januara 2019. u 22.16\nHaha oni su u paklu odavno.Jos da im se pridruze englezi i kanadjani,drustvo je na okupu.\n30. januara 2019. u 13.14\nA mi smo kao dobri ?


l’oreal paris elvital | Journal de beaute\nl’oreal paris elvital\n26. aprila 2019. 27. aprila 2019. ~ malidnevniklepote\t~ Postavite komentar\nMaske za kosu – koliko volim efekat koji pružaju, toliko ih neredovno koristim. 🤷♀\nBriga o kosi mi se uglavnom svodi na zadatak, poput nekog kućnog posla, a ne na nešto u čemu uživam. Zato se trudim da taj proces traje što kraće… Pa kada vidim da sam kupila masku koja se drži duže od jednog minuta na kosi, padne mi mrak na oči. 😂\nIpak, odlučila sam kako da pametno iskoristim vreme dok čekam da takve maske deluju — zavučem se u svoje odaje uz mnogo kafe, odrađujem razne posliće, pravim planove, tražim inspiraciju širom interneta, čitam tekstove i knjige koji me mesecima čekaju… Ili samo gledam serije dok bućkam stopala u kadici za pedikir. Kao, self-care vikendi. To je idealna prilika da odradim nešto korisno dok na kosi držim smaračke maske. 😁 Zato danas sa vama delim utiske o dve maske za kosu (koje traže da im se posveti vreme) u okviru još jednih Dueta. Taman da imate materijal i inspiraciju za vaše self-care vikend aktivnosti. 😉 Nastavite sa čitanjem →