Bog, religija, teologija, vera, „problemi" ... - Mentalne veštinE\nBog, religija, teologija, vera, „problemi“ …\n26. новембра 2017. 6. децембра 2017. Radosav LazićduhovnostNo Comments\nBog je centralna figura svih religija i mističnih filozofija. Upravlja Univerzumima i svetovima koje je stvorio pre toga, samim tim upravlja i nama i našim sudbinama. Najsavršenije biće od svih bića koje je stvorio i koje stvara. Dokazuje se „racionalno“ i moralno, uglavnom onima koji već veruju.\nOsporava se i negira kroz apsurdnost religijskog verovanja. Agnositicizam ukazuje na nemoguću spoznaju objektivne stvarnosti. Još dalje ide solipsizam koji tvrdi da realno postojim samo „ja“ („solus ipse“) i da je „ostatak sveta“ moj proizvod, tačnije moja predstava. Najpoznatiji među njima Šopenhauer (1788-1860) koji je široj čitalačkoj publici poznat i po tvrdnji da je „svet njegova predstava“.\nAteizam pitanja Boga tretira kao puku teorijsku zabludu ipak bez uvida da koreni eventualne izopačenosti stvarnosti leže u izopačenom svetu koji sve to „stvara i konzumira“ istovremeno. Stoga je ateizam u širem smislu odsustvo verovanja dok se u užem smislu ne prihvata verovanje u božanstva.\nReligija je upravljanje životom u skladu sa verovanjima, dok je teologija nauka koja proučava objavu Boga kroz Svete spise. To znači da se i jedna i druga bave istim pitanjima, s tim što se „religija živi a teologija izučava“, kako primećuje Hamond u svom delu „Uvod u teologiju“. Teolog kao svaki naučnik za razliku od religioznog ima pravo na sumnju.\n„6. Ja sam Gospod Bog tvoj koji sam te izveo iz zemlje misirske iz doma ropskog.\n7. Nemoj imati druge bogove do mene“.\nOd navedenih stihova Biblije pre više milenijuma, nastala je prva Božja zapovest koja je obeležila dva milenijuma Evropske civilizacije.\n„Ja sam Gospod Bog tvoj, nemoj imati drugih bogova sem mene“.\nReč je o zavetu koji je Bog na gori Horiv, posredstvom Mojsija načinio sa svojim izabranim narodom pošto je uz Božju pomoć izašao iz Egipta.\nIz petog stiha vidimo da su zavet mogli da čuju i ostali, ali nisu zbog straha koji je kako onda tako i sad jedan od pokretača odnosa prema religiji.\n5. „Ja tada stajah između Gospoda i vas, da vam javim reči gospodnje, jer vas beše strah od ognja i ne iziđoste na goru;“\nLogičkim posmatranjem iskaza: „Ja sam Gospod Bog tvoj, nemoj imati drugih bogova sem mene“ vidimo da je u pitanju entimem. Reč je o skraćenom logičkom zaključku u kojem je jedna premisa izostavljena. Izostavljena premisa bi glasila: „ima i drugih bogova“.\nProblemi sa prevodima\nU srpskim prevodima Biblije razlika između „Boga“ i „bogova“ je naglašena malim slovom za bogove, ali ipak „bogove“, što nije slučaj u svim jezicima. Sve u svemu iz iskaza je jasno da „ima“ i drugih bogova (ili Bogova) što je vidljivo u mnogim delovima ove Svete knjige. Uostalom i Gospod to više puta naglašava.\nU 6.knjizi Mojsijevoj (Starog zaveta) stihom:\n„13. Gospoda Boga svog boj se, i Njemu služi, i Njegovim se imenom kuni“, Gospod Bog nedvosmisleno i argumentovano preporučuje sebe.\nDok stihovima: „14. Ne idite za drugim bogovima između bogova drugih naroda, koji su oko vas. 15. Jer je Bog revnitelj, Gospod Bog tvoj usred tebe, pa da se ne bi razgnevio Gospod Bog tvoj na te i istrebio te iz zemlje“.\nOvim se definitivno potvrđuje skraćeni zaključak s početka teksta da pored Njega postoje i drugi bogovi, bogovi drugih naroda.\nNapomenimo da je ovde reč o „bogovima“ koji su odlika svemoći i sveznanja kod drugih naroda, a ne o Sotoni (koji je po mnogima suprotnost Boga), sa kojim Bog (za razliku od drugih bogova) razgovara u prisustvu svojih sinova ali ga ne „uništava“.\n„A jedan dan dođoše sinovi Božji da stanu pred Gospoda, a među njih dođe i Sotona“ (Jov,1,6). „I Gospod reče Sotoni: Od kuda ideš? A Sotona odgovori Gospodu i reče: Prohodih zemlju i obilazih“ (Jov: 1,7).\n„A Gospod reče Sotoni: Evo, sve što ima neka je u tvojoj ruci; samo na njega ne diži ruke svoje. I otide Sotona od Gospoda.“ (Jov:1,12).\nIz Svetog teksta je jasno je da se svemirska „pozornica“ sastoji od ljudi ali i od „bića“ koja su večna, moćnija od ljudi, koji su stvorili ljude (ili koje je stvorio Bog).\nPrva glava Mojsijeva stih jedan glasi:\n„1. U početku stvori Bog nebo i zemlju.“, dok dvadeset šesti stih iste glave glasi:\n„26. Potom reče Bog: da načinimo čoveka po svom obličju, kao što smo mi (kurziv RL), koji će biti gospodar od riba morskih i od ptica nebeskih i od svih zveri što se miče po zemlji“\nBogovi od ljudi traže da ih se boje, da ih slave, da ih vole, da im se mole i da žive po njihovim zapovestima. Ljudi zauzvrat od svemoćnih bogova mogu da dobiju sreću, spokoj ili spasenje na ovom, ili nekom od budućih svetova, odnosno života.\nLjudima mogu da se usliše molitve iz svakodnevnog života, ali ljudi ne mogu da znaju kad će koji Bog od bogova, (ili Sotona) da prevagne. Od ljudi bogovi uglavnom traže slepu poslušnost koja im se najčešće saopštava preko odabranih i koji su uzgred budi rečeno, mnogo puta omanuli sa katastrofalnim posledicama.\nProroci i „proroci“\nProroci poput Mojsija koji razgovaraju sa bogovima znaju odgovore, ali i proroci kao božji glasnici mogu da budu lažni što običan svet ne uviđa. Takođe kako je iz Svetih knjiga i istorije crkve poznato, i sami odabrani mogu da budu prevareni. Može da im bude i oduzeta proročka moć sa ili bez njihovog znanja.\nJedan od zaključaka koji se nameće iz do sad iznetog je ljudska logička nemoć da se dosegne do istine o Bogu, odnosno bogovima. Zato se u religiji ne pribegava nauci, niti se traži logički pristup, nego „vera“. Stoga je ovo mesto za pojašnjenje pojma „vera“, kako bi izlaganje moglo da se nastavi.\nVera i logika\nRazliku između vere i logike ili ljudske mudrosti pokazuje stih Novog zaveta: „Da vera vaša ne bude u mudrosti ljudskoj nego u sili Božijoj“(Kor 1:2,5). U Novom zavetu vera se takođe naglašava i stihovima: „Vera je, pak, tvrdo čekanje onog čemu se nadamo, i dokazivanje onog što ne vidimo“.(Jevr 11:1).\n„Dokazivanje onog što ne vidimo“ bi se moglo nazvati ubeđenjem ili uobraziljom, zavisno da li se nešto dokazuje argumentima, ili Svetim spisima koji se ne dokazuju, nego se uzimaju kako su napisani. „Jer ste blagodaću spaseni kroz veru; i to nije od vas, dar je Božji“ Ef:2,8).\nProtestantski teolog o veri kaže: „Što je u čoveka vjera, to je u Boga milost. Bog čoveku pristupa milošću a čovek se odziva „verom“. Bogu je u njegovoj milosti bilo ugodno da čoveku objavi sebe samoga, i jedini adekvatan odziv koji čovek može ponuditi jest pouzdanje. Gospodin je na to ukazao kada je hvalio dečju veru. Vera je sredstvo kojim se prihvata božanska objava i blagoslovi koji su u njoj sadržani“. Dok je sa druge strane „slepa vera sredstvo za obmanjivanje ludaka“.\n„Muhamedova vera je „islam“ što znači : pokoravanje volji Božjoj. „Ona ima dve značajne crte: 1) uspostavlja skladnu ravnotežu između materijalnog i duhovnog; između tela i duše; na taj način ona dopušta potpuno uživanje dobara koje je Bog dao, u svemu i za sve, nalažući obavljanje dužnosti prema Bogu: namaz, post, milostinju; tako se islam postavlja kao vera masa, a ne samo jednog ograničenog broja ljudi; 2) njegov poziv je univerzalan, svi vernici su braća, svi su jednaki, bez razlikovanja na klasu, rasu ili jezik kojim govore; prednost jednog čoveka pred drugim je moralne naravi; ona je zasnovana na većoj bogobojaznosti i na većoj pobožnosti“\n„Jednom prilikom na pitanje „Šta je vera“ Muhamed je odgovorio: „Da veruješ u jednoga Boga, u Njegove meleke, u Njegove objavljene knjige, u Njegove poslanike, u Poslednji dan (dan oživljenja i suđenja) i u Božje određenje dobra i zla“.\nPomenimo od istog autora i citat: „On (Muhamed, prim RL) zatim objavi da će potpuni ljudski razvitak biti bolje postignut ako se uskladi vera i politika, kao dva sastavna dela celine. On tada pozva predstavnika muslimana kao i predstavnike nemuslimana tog područja: Arape, Jevreje, hrišćane i druge, pa im predloži stvaranje grada – države u Medini“.\nAutor kasnije izvodi zaključak da : „Vera u više bogova povlači za sobom sledeći zaključak: podelu vlasti između raznih bogova, čak i rat između njih“.\nZapažanja religioznih, teologa i ateista o veri\nZapažanje dr Muhameda Hamdulaha je kompatibilno sa zapažanjem ateiste Kristofera Kičensa koji izriče generalni sud o religijskoj veri : „religijska vera ne dopušta koegzistenciju različitih vera zato što ni sama u dovoljnoj meri ne veruje u vlastite ideale koje propoveda“.\nDr Muhamed Hamdulah izvodi zaključak citirajući Kuran da „Nema boga osim Alaha, a Muhamed je njegov rob i njegov Poslanik“. To će nam pomoći da podsetimo (nastavlja dr Hamdulah) da je islam ne samo vera, nego također i način života, moralnog kao i fizičkog. Islam je u stvari potpun zakonik čiji je zadatak da reguliše ljudski život“.\nProblem definisanja vere\nPre nego se definiše vera treba se podsetiti da: „Čovečanstvo nije čekalo da se pojavi filozof i učenjak da bi mu oni otkrili razlike između istine i zablude, dobra i zla itd., nego je te razlike učilo na vlastitom iskustvu i prenosilo sledećim naraštajima kao najvredniji dar u obliku svetih priča“.\nĐuro Šušnjić uočava da : „Bez obzira na to da li je sveto učenje prenošeno usmeno ili pismeno, ono je uvek sadržavalo i jedan saznajni sloj, koji je upotpunio celovitost verske poruke: mit je prvi odgovor na pitanje kako je nastao svet, kako je stvoren čovek i druga bića, da li je duša besmrtna itd. Da religija od samog početka nije u sebi sadržavala ovaj kognitivni sloj značenja, ne bi bilo moguće da se iz nje iznedri filozofija i racionalna teologija kao čisto kognitivni sistemi“.\n„Da se vera obraća razumu, ona i ne bi bila vera: da su bogu bili potrebni mudraci, on ne bi u svet poslao svece! Tako se naša vera poznaje po ljubavi, a ne po znanju: zato se u nas slave sveci a ne učenjaci! Verske zapovesti postoje da bi se po njima živelo, a ne da bi se o njima mislilo“. „Nada i vera“ ističe Šušnjić „jesu višak želje i slutnje, a manjak iskustva i znanja“.\nSad možemo da izvedemo i definiciju vere. Vera je manjak iskustva i znanja o budućnosti do koje se dolazi prihvatanjem nekog modela iz prošlosti, pri čemu se sama vera manifestuje ali i oblikuje tražeći potvrdu u prošlosti i sadašnjosti, oblikujući tako budućnost.\nPojednostavljeno, ljudi vide ono na šta su pripremljeni. To su okviri kojima usmeravaju svoju percepciju i izvode zaključke.\nReligija sa svojim običajima i obrascima ponašanja daje kolektivni identitet jedne populacije. Samim tim vera i religija ostavljaju prostor za ideološko delovanje i udruživanje.\nNormalno je da najbolja početna komunikacija postoji sa vernicima iste vere, ali to među ljudima istog jezika treba da bude tek početak. U protivnom će se svakoj generaciji na ovim prostorima dešavati ono loše, „već viđeno“.\n Peta knjiga Mojsijeva Starog zaveta,\n Razlog zbog čega je preskočeno prvo razdoblje pa je ovaj tekst počet sa monoteizmom.\n Sotona u Pravoslavlju neprijatelj ili suparnik, Đavo, vođa zlih duhova, Kušač Jova i Hrista\n U Americi postoji crkva Sotone. Ovde vidimo da to nije „bez razloga“.\n Tvorac Periodičnog sistema elemenata Mendeljejev, je uradio matricu po broju protona u jezgru i broju elektrona u orbiti, i bio ubeđen (naučno predvideo) da će se vremeneom otkriti nedostajući elementi. I u religiji postoje ubeđenja dok se zdravom razumu čini da ih je nemoguće (sve) ni ostvariti ni proveriti.\n T.C.Hammond „UVOD U TEOLOGIJU, priručnik krišćanske doktrine“Prvo izdanje, Kršćanski nakladni zavod Osijek 1994.g\n Vladimir Aleksejevič Istarhov „Udarac ruskih bogova“ Moskva 2000.god\n Dr Muhammed Hamidullah, Uvod u islam, Starješinstvo islamske zajednice Sarajevo, www.bosnamuslimmedia.wordpress.com\n Razumna duhovna nevidljiva bića koja veličaju i hvale Alaha i od njega prenose objave poslanicima.\n Kristofer Kičens, Bog nije veliki, Peščanik, Beograd 2008.g\n Ђуро Шушњић, Социолошке одреднице религије, Зборник радова\nBog / Božja zapovest / religija / teologija / vera


Magazin START - Na području FBiH 209 saobraćajnih nesreća, jedna osoba smrtno stradala\nNa području FBiH 209 saobraćajnih nesreća, jedna osoba smrtno stradala\nSARAJEVO, 12. juna 2017\nNa području Federacije BiH od petka do ponedjeljka dogodilo se 209 saobraćajnih nesreća u kojima je jedna osoba smrtno stradala. Pet osoba zadobilo je teške, a 63 lakše tjelesne povrede, dok za jednu osobu nije utvrđen stepen tjelesnih povreda.\nOd 9. do 12. juna 42 osobe su privedene, a 32 zadržane.\nU biltenu sačinjenog na osnovu izvještaja operativnih centara kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova i Federalne uprave policije, tokom navedenog perioda registrirano je 85 krivičnih djela i to dva razbojništva, pet nasilja u porodici, jedno izazivanje opće opasnosti i jedno posjedovanje opojne droge.\nZabilježena su i dva oštećenja tuđe stvari, 32 teške krađe, deset krađa, 32 ostala krivična djela, te 89 narušavanja javnog reda i mira u kojima su tri osobe zadobile lakše tjelesne povrede.


Glas Amerike – ARKADIJA\nTag: Glas Amerike\n27/02/2018 admindiskriminacija, GayEcho, Glas Amerike, Srbija0 comment\nMeđu najdiskriminisanijim grupama u Srbiji i dalje su osobe sa invaliditetom i žene, dok pripadnici LGBT populacije takođe spadaju u red onih kojima se najviše krše ljudska prava.\n09/11/2017 adminGayEcho, Glas Amerike, politički, SAD, trans0 comment\n30/10/2017 adminGayEcho, Glas Amerike, politički, SAD, trans, vosjka0 comment\nVrhovni sud SAD blokirao je odluku predsednika Donalda Trampa kojom se transrodnim osobama zabranjuje služenje vojske.\n20/05/2017 adminaktivizam, Crna Gora, GayEcho, gej brak, Glas Amerike, istraživanje, politički0 comment\nKako su dve lezbijke nasamarile sveštenika i sklopile jedini gej brak u katoličkoj crkvi\nGastro Bar 20/44: Kabare “Efemerne Konfesije”


Početna - Page 31 of 56 - Mašina\nOboren je svetski rekord – u dugovanju\nGlobalni dug je narastao na rekordnih 164 hiljada milijardi dolara, prema podacima Međunarodnog monetarnog fonda.\nTumačenja uzroka cenzure i/ili autocenzure u medijima retko idu dalje od pitanja uređivačke politike – slično korupciji, medijska nesloboda predstavlja se kao usud, moralno posrnuće trenutno aktuelnih ovih ili onih političara, urednika, novinara… Ono što uporno izostaje, makar iz dominantnog javnog diskursa, jeste priča o uslovima u kojima ljudi ne samo rade već i žive. Da li pitanje slobode uključuje i probleme neplaćenog rada, organizovanja radnog/slobodnog vremena, mogućnosti i podsticanje učešća u borbi za poboljšanje sopstvene pozicije – ko može sebi da priušti da bude „slobodan“?\nMario Reljanović |\nBudućnost sindikata: šta je moguće uraditi\nSporne su mogućnosti i domet aktuelnog načina sindikalnog organizovanja. Međutim, čak i u postojećim zakonskim okvirima možemo zamisliti drugačije delovanje sindikata.\nPoštanski radnik iz Srbije brzo napustio posao u Pošti Slovenije\nNakon što se suočio s tim da se posao i uslovi rada razlikuju od onoga što oglašeno od strane poslodavca, poštanski radnik iz Srbije je odlučio da napusti posao u Pošti Slovenije.\nIvan Radenković |\n„Ne damo Niški aerodrom” – nastavak protestnih aktivnosti\nDanas je u Nišu održan još jedan protest protiv odluke gradskog veća da aerodrom „ Konstantin Veliki” bude poklonjen državi.\nDragana Pejović |\nNovi Sporazum otežava položaj državljana Srbije koji odlaze na rad u Sloveniju\nNovi Sporazum koji su potpisali ministri rada Srbije i Slovenije, a koji čeka svoju ratifikaciju u Skupštini, dodatno će ugroziti, već težak, položaj hiljada ljudi koji odlaze na rad u Sloveniju. Tekst ovog sporazuma još uvek nije dostupan na srpskom jeziku, a da li će javnost imati uvid u njega pre ratifikacije nije poznato.\nSaša Petrović |\nU vodi do guše: Oblast voda u pristupnom poglavlju 27\nProces pristupanja EU iziskuje 5,5 milijardi evra ulaganja u oblast voda. Uprkos veličini problema, pre svega u zaštiti i prečišćavanju, na delu je sistemska nebriga prema ovom važnom prirodnom resursu.\nČiji aerodrom? Drugi dan protesta u Nišu protiv predaje aerodroma Republici\nOko hiljadu građana i građanki Niša već drugi dan protestuje protiv odluke Gradskog veća da niški aerodrom Konstantin Veliki pokloni državi Srbiji.\nPotreba za širim političkim delovanjem sindikata\nJuče je u Beogradu održan okrugli sto „Sindikati u minskom polju politike“, na kojem su učestvovali predstavnici i predstavnice sindikata, medija, političkih partija, ali i drugih političkih organizacija.\nSvaka vladajuća nomenklatura bi da se ogrebe za neki spomenik ne bi li time dokazala svoju borbu za „bolju budućnost“. Poslednji u nizu pokušaja je spomenik Slobodanu Miloševiću – verovatno jednom od najzaslužnijih za nedaće, svih naroda koji žive na ovim prostorima.\nNKSS zahteva smenu beogradske sekretarke za kulturu\nNezavisna kulturna scena Srbije zahteva ostavku sekretarke za kulturu grada Beograda i poništavanje konkursa za sufinansiranje projekata u kulturi.\nAko ne znate pitajte drugaricu\nNovinar Dojče velea, Nemanja Rujević, odlučio je da se pozabavi problematikom aktuelne populacione politike i procenio da je smisleno da o tome debatuju dva autora suprotstavljenih ideoloških pozicija. Činjenica da o gorućoj temi vezanoj za položaj žena diskutuju isključivo muškarci, sa sve potrebom da se, preko i pomoću prenebregavanja feminističke perspektive, tenzija proizvede na račun toga što je jedan sagovornik liberatarijanac, a drugi levičar, govori o tome da ciljevi debate nisu bili edukovanje javnosti i iznošenje opozicionih stavova na ovu temu, već zabava.\nSlučaj RT Kragujevac: čekajući nekog poštenijeg Radoicu\nSlučaj RT Kragujevac je tipičan primer medijske politike u Srbiji. Povlačenjem države iz vlasništva u medijima ne samo da je položaj novinara postao nesigurniji, već se i drastično smanjio prostor za nekomercijalne sadržaje od značaja za lokalne zajednice.\nHristina Cvetinčanin Knežević |\nPronatalitetne politike – direktan napad na sve žene\nPredložene mere pronatalitetne politike države, između ostalog, vode ka ograničavanju istorijski stečenih prava i vršenju psihološkog nasilja nad ženama.


Kako će na referendumu moći da glasaju Srbi na Kosovu - Beograd gleda u EU\nVesti Autor:Mladen Savatović14. jan. 202219:215 komentara\nDo referenduma o promeni Ustava u oblasti pravosuđa ostalo je još dva dana, a i dalje nije poznato da li će i na koji način Srbi sa Kosova i Metohije moći da ostvare pravo da se izjasne. Dok zvanična Priština ignoriše međunarodnu zajednicu, koja apeluje da referendum treba da se održi po uzoru na ranije izborne cikluse, predstavnici srpske zajednice sastaju se sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Nakon sastanka su konstatovali - sve je na Evropskoj uniji.\nReferendum može, ali samo ako će Srbi glasati putem pošte ili u Kancelariji za vezu sa Beogradom – ne odstupa zvanična Priština i posle pokušaja Evropske unije da je privoli da uključi i misiju OEBS. Pokušale su i zemlje Kvinte.\n„Ohrabrujemo sve građane Srbije da učestvuju u referendumu i verujemo da je važno da građani s pravom glasa imaju mogućnost da glasaju na izborima i referendumima. (…) Pozivamo Vladu Kosova da dozvoli Srbima na Kosovu da ostvare pravo glasanja na izborima i izbornim procesima u skladu sa ovom ustaljenom praksom“, naveli su iz Kvinte.\nPrištinske institucije odgovaraju - izborna praksa primenjivana od 2012. bila je nezakonita, a kosovski Ustav i međunarodna regulativa ne priznaju pravo jedne države da održi referendum na suverenoj teritoriji druge.\n"Institucije su pozvale međunarodnu zajednicu da u odnosu na Kosovo primeni iste standarde kao i prema bilo kojoj drugoj zemlji, jer nezavisnost naše zemlje ne samo da priznaje većina demokratskih zemalja sveta, već je i zapečaćena odlukom Međunarodnog suda pravde", poručila je zvanična Priština.\nPošto Priština razumevanja nema, "Srpska lista" je došla po čašicu razgovora na Andrićev venac. Ipak, i posle sat i po svi su iz Predsedništva izašli bez jasnog plana, sa zahtevom za EU.\n"Da pređu sa reči na dela. Dosta su pričali, dosta su obećavali, mi smo im verovali, posebno mi Srbi sa severa Kosova, jer smo izašli na izbore 2013. godine, upravo verujući u bolju budućnost, verujući u taj evropski put. Međutim, u nedelju će Evropska unija, to jest, EULEX pokazati svoje pravo lice", kazao je Goran Rakić, predsednik "Srpske liste".\nRakić poziva na masovni izlazak. Ali, šta ako premijer Kosova Aljbin Kurti ne popusti i referendum bude organizovan pod njegovim uslovima? Rakić ponavlja - to je pitanje za Evropsku uniju.\n"Mi nismo građani drugog reda dole i, kao što sam rekao, želimo da imamo sva elementarna i osnovna prava kao što imaju i Albanci. Neka se izbori održe kao što su se i do sad održavali, znači, uz posredstvo EULEX-a i OEBS-a. Dakle, oni su ti medijatori bili i zaista, sad pozivamo i njih da se uključe u sve ovo i u nedelju održe referendum i otvore biračka mesta", naglasio je Rakić.\nKao i izbore organizovane u proteklih nekoliko godina, i referendum prate tenzije na relaciji Beograd - Priština. Predstavnici "Srpske liste" konstatuju da je situacija izuzetno teška, a sprečavanje glasanja dodatno će je otežati, a to kažu, nikome ne treba.\nKosovski premijer Aljbin Kurti najavio je vanrednu sednicu Skupštine Kosova za subotu, na kojoj će se razgovarati o referendumu.


Preminuo kraljevački hirurg kog je jutros na ulici upucao nezadovoljni pacijent! - Vesti - Hronika - ALO!\nPreminuo kraljevački hirurg kog je jutros na ulici upucao nezadovoljni pacijent!\nAutor: A. O. - RTS - Agencije | 04.05.2014 - 09:48:00h | Komentara: 8\nPoznati kraljevački hirurg Slobodan Lukić (66) preminuo je u Zdravstvenom centru Studenica, rekao je Beti direktor Centra Zvonko Veselinović.\nDr. Slobodan Lukić\nLukić je jutros bio teško ranjen u ulici Vojvode Stepe kod Male pijace, kada je za zasada još uvek neidentifikovani muškarac u njega pucao iz pištolja sa više hitaca, posle čega je pokušao da izvrši samoubistvo.\nNapadača su u pokušaju samoubistva sprečili prolaznici. Prema rečima jednog očevica, muškarac sa štakom je prišao Lukiću, i direktno pučao u njega ispred jedne prodavnice.\nU Lukića je ispaljeno najmanje šest metaka. Sagovornik objašnjava da je napadač sa pištoljem hladnokrvo prešao ulicu prema Maloj pijaci, gde je pokušao da puca sebi u glavu, u čemu su ga sprečili prolazniči. Pretpostavlja se da je motiv napada to što je pacijent, koji je lečen od karcinoma, bio nezadovoljan lečenjem, javlja dopisnik RTS-a iz Kraljeva.\nNa mesto nesreće su odmah izašli hitna pomoć i policija, Lukić je prebačen u Zdravstveni centar Studenica gde je preminuo.\nDr Slobodan Lukić je čuveni kraljevački hirurg i dugogodišnji predsednik vaterpolo kluba Kraljevo.\nSavesni Gradjanin Vreme: 04.05.2014 10:53h\nS obzirom kakvi su nam doktori verovatno je zasluzio to sto je dobio...Jednom je moralo da se desi....\nalex Vreme: 04.05.2014 13:39h\nsram te bilo bio je ljudina od coveka .. . . . zapitaj se kakav covek u tebi lezi kad tako nesto kazes za ovakvog coveka\nLidija Vreme: 04.05.2014 13:46h\nOvo moze da napise samo neko ko ga nije poznavao.Zato je najbolje ne stavljati komentare ako oni nisu utemeljeni u cinjenicama.Bio je veliki hirurg a pre svega covek.Neka mu Bog dusu prosti.\nMaja Vreme: 04.05.2014 15:17h\nLekarima i nastavnicima obavezno uvesti beneficirani radni staz i status sluzbenog lica! Ovo je nenormalno vise\nSaučešće porodici i bolnici! Vreme: 04.05.2014 15:19h\nKakav god da je bio,ne poznajem ga,ovo je strašno i niko nema pravo da nekome uzme život.A grozno je kad o doktoru daju komentare oni koji ga ne poznaju,nego onako lupetaju,odmah je doktor kriv,a kad im nešto fali onda jao doktore pomozi.Sram vas bilo!Neka je laka zemlja ovom čoveku.


Uticaji medijski hipernaglašenog standarda lepote | NNŠ\nMedijska pismenost podrazumeva, pored veštine kreiranja sadržaja i kritičkog mišljenja o medijima, i veštinu razumevanja medijskih fenomena i medijske stvarnosti. Dometi medijskih uticaja, stoga, su značajna tema o kojoj treba govoriti, između ostalog, i na časovima sa učenicima koji se smatraju posebno osetljivom publikom.\nIstraživanje Novosadske novinarske škole (2021) pokazalo je da sami prosvetni radnici teme medijskih uticaja na pojedinca i na društvo ocenjuju u najvećem broju kao vrlo značajne da o tome razgovaraju sa učenicima (preko 85 odsto ispitanih nastavnika je dalo takav odgovor). Neke druge teme, kao što je, na primer, promovisanje potrošačke kulture u medijima i razumevanje funkcionisanja medijske industrije se takođe ocenjuju kao značajne, ali ne u meri kao što su uticaji medija (str. 16).\nMoguće je govoriti u uticajima medija u različitim domenima, a jedna od oblasti koja privlači veliku pažnju jeste pitanje u kojoj meri mediji promovišu, kao i da li nameću određene standarde lepote?\nStandard lepote je oduvek bivao nepromenjen; naime, lepotu čine zdravlje i mladost. Mladost i zdravlje su tako oličeni u zdravoj koži, punim usnama, simetriji lica, bistrim očima, blistavoj kosi, energiji, odgovarajućoj srazmeri struka i kukova (Bas, 2014). Upravo su sve to aspekti našeg izgleda za čije pospešivanje nam „savete i trikove” nude različiti autori u lajfstajl magazinima, kao i influenserke na Jutjubu.\nOno što je potrebno znati o medijskoj industriji, a predstavlja osnovnu medijsku pismenost i od velike je važnosti u kontekstu medijskog promovisanja standarda lepote, jeste svest o tome da mediji najveći deo profita ostvaruju prodajući svoje vreme i prostor oglašivačima. Oglašivači tako koriste pažnju koju mediji privlače, kako bi unapredili prodaju svojih proizvoda. Tom prilikom se kreiraju kreativni promotivni sadržaji koji se koriste različitim diskursnim strategijama i psihološkim znanjima iz oblasti učenja i emocija kako bi podstakli kupovinu. Shodno tome, jedan od načina da se proda pivo jeste da se dovede u vezu sa slikom prijatelja i druženja i emocijom prijatnosti kakvu doživljavamo u toj situaciji. Po istom principu se u vezu dovode šamponi za kosu i zdravlje, šminka i lepota, parfem i ljubav, privlačne žene i automobili, i sl. Dovođenjem u vezu, dakle, materijalnog proizvoda sa nekim motivom, kao što je mladost i zdravlje, već postojeći standardi lepote se koriste u svrhe sticanja profita.\nLajfstajl magazini su mediji čiji sadržaj u najvećoj meri čine oglasi i plasiranje robe, uz ponešto novinarskih tekstova. Sa razvojem mogućnosti za zaradu putem društvenih mreža, isto karakteriše i sadržaje „bjuti influensera” na Jutjubu i Instagramu. Na taj način se, kao i u tradicionalnim formama reklama, standardi lepote upotrebljavaju zarad privlačenja pažnje i prodaje materijalnih dobara i u novim medijima.\nPored toga što se standardi lepote tako koriste i promovišu, oni se različitim tehnikama uređenja fotografija i obrade teksta i preuveličavaju. Tako se standard lepote, temeljen na jednostavnom dvofaktorskom kriterijumu zdravlja i mladosti, hipernaglašava, doprinoseći stvaranju idealizovanog i perfekcionističkog standarda lepote otelotvorenom u apsolutnom zdravlju i dugovečnoj mladosti. Ovaj standar lepote je, jasno je, nedostižan.\nInfluenseri na taj način svojim serijalima hipernaglašenog sadržaja podržavaju perfekcionistički standard lepote što utiče, kako su istraživanja pokazala, na nivo zadovoljstva sopstvenog tela među adolescentkinjama (Pedalino & Camerini, 2022). Naime, rezultati ovog istraživanja pokazali su da je korišćenje Instagrama kod adolescentkinja bilo povezano sa nižim nivoima zadovoljstva svojim telom i to zbog toga što se mlade žene porede sa influenserkama na društvenim mrežama. Iako se svi ljudi porede sa drugima, pokazano je da je poređenje sa influenserkama koreliralo sa većim nivoom nezadovoljstva sopstvenim telom nego što je poređenje sa vršnjacima. Stoga, sadržaji influensera imaju određen uticaj.\nUpotreba medija kao jedan od faktora rizika, pored još nekih drugih, prepoznata je i u istraživanjima koja su se bavila nezadovoljstvom tela, poremećajima ishrane i zadovoljstvom životom među adolescentkinjama (Ferguson & Munoz & Garza & Galindo, 2013). Tada je zaključeno da društvene mreže kreiraju nov prostor za socijalnu komparaciju mladih sa svojim vršnjacima te da na taj, posredan, način imaju određen uticaj. Ovde je potrebno prepoznati da nije dakle medijska upotreba sama po sebi rizik, već konzumiranje takvog medijskog sadržaja svojih vršnjaka koji je idealizovan i prenaglašen.\nImajući navedeno u vidu, kada se govori o medijskim uticajima i promovisanom standardu lepote, učenicima je potrebno istaći da se u tradicionalnim medijima postojeći standardi lepote eksploatišu zarad sticanja profita, a da se na društvenim mrežama idealizovani standardi lepote promovišu, između ostalog, i našim sopstvenim aktivnostima – odnosno našim odabirom sadržaja koji delimo na društvenim mrežama. Potrebno je đake naučiti da su fotografije na Instagramu vrhunac nečijeg dana, a ne njegova prosečna svakodnevnica, te da ne bi trebalo da budu parametar kojim će mladi meriti i porediti svoj izgled i život sa predstavljenim izgledom i životom svojih vršnjaka. Društvene mreže, kao i tradicionalni mediji, nisu, dakle, odraz stvarnosti u kojoj živimo, već njegova simulacija.\n1. Bas, David. (2014). Evolucija želje. Beograd: Zavod za udžbenike.\n2. Ferguson, J. Cristopher. & Munoz, E. Monica. & Garza, Adolfo. & Galindo, Mariza. (2013). Concurrent and Prospective Analyses of Peer, Television and Social Media Influences on Body Dissatisfaction, Eating Disorder Symptoms and Life Satisfaction in Adolescent Girls. In: Youth Adolescence, 2013. Dostupno na: https://christopherjferguson.com/BodyImageProspective.pdf.\n3. Pedalino, Federica. & Camerini, Anne-Linda. (2022). Instagram Use and Body Dissatisfaction: The Mediating Role of Upward Social Comparison with Peers and Inﬂuencers among Young Females. In: Environmental Research and Public Health, 2022, 19, 1543. Dostupno na: https://www.researchgate.net/publication/358222177_Instagram_Use_and_Body_Dissatisfaction_The_Mediating_Role_of_Upward_Social_Comparison_with_Peers_and_Influencers_among_Young_Females.\n4. Sigeti, Valentina. (2021). Istraživanje: postojeće metode sprovođenja medijske i informacione pismenosti u obrazovanju. Novi Sad: Novosadska novinarska škola. Dostupno na: https://novinarska-skola.org.rs/sr/wp-content/uploads/2021/12/Istrazivanje_Postojece-metode-sprovodjenja-MIP-u-obrazovanju.pdf.\nPrethodni članakPoziv na trening u Mađarskoj „Who wants to be a youth leader?“ Sledeći članakIzbori 2022: Monitoring društvenih mreža


Inicijativa Pentagona za efikasniji stav prema Kini\nTanjug 10. juna 2021. 10:32\nPENTAGON – Američki sekretar za odbranu Lojd Ostin pokrenuo je inicijative kako bi stav prema Kini kao „nastupajućem izazovu“ za američku vojsku bio efikasniji, piše Glas Amerike.\nIako će neke od inicijativa ostati tajna, zvaničnici odbrane rekli su da se njima postavljaju nove organizacione strukture kako bi se bolje odredila konkurencija sa Kinom i kako bi se obezbedilo da izazovi u indo-pacifičkom regionu „dobiju pažnju koju zaslužuju“.\n„To je procena učinka sekretarijata u pogledu istinskog tretiranja Kine kao prvog nastupajućeg izazova, a radna grupa je pronašla neke praznine i šavove, neke stvari koje bismo mogli učiniti bolje“, rekao je sekretar za štampu Pentagona Džon Kirbi.\nDrugi zvaničnik Pentagona rekao je da u pitanju nije „nova strategija ili promena smera od onoga gde je Bajdenova administracija bila do danas“.\n„Ova direktiva sekretara na kraju se odnosi dovođenje sekretarijata u red i obezbeđivanje da sekretarijat ispunjava navedeno davanje prioriteta Kini kao nastupajućem izazovu broj jedan“, rekao je zvaničnik odbrane.\nInicijative se zasnivaju na radu Radne grupe za Kinu koju je Pentagon osnovao u februaru kako bi preispitala politike sekretarijata u vezi sa Kinom i istakla glavne prioritete.\nGrupa je pregledala hiljade stranica dokumenata, intervjuisala sadašnje i bivše zvaničnike odbrane i konsultovala druge vladine agencije zajedno sa Kongresom, tvrde zvaničnici.


Održavanje opreme – instalacija uređaja F.Lehara - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Servisne informacije > Održavanje opreme – instalacija uređaja F.Lehara\nOdržavanje opreme – instalacija uređaja F.Lehara\n19.05.2021. Indira Mešinović Servisne informacije\nObavještavamo korisnike da će zbog nužnih radova na održavanju sistema, dana 27.05.2021. godine, u terminu od 06:00 do 08:00 sati, doći do smetnji u radu servisa BH Telecoma na području Grbavica (općina Novo Sarajevo). Izvinjavamo se zbog eventualnih neugodnosti i zahvaljujemo na strpljenju.


Upozorenje MUP-a: Narednih dana nevrijeme, obilna kiša i jak vjetar\nПочетнаNovoUpozorenje MUP-a: Narednih dana nevrijeme, obilna kiša i jak vjetar\nby - Admin2 on - септембар 24, 2020\nNa osnovu informacija Zavoda za hidrometeorologu i seizmologiju, sjutra, u petak, subotu, nedjelju i ponedjeljak, očekuju se nestabilne vremenske prilike sa kišom, povremeni pljuskovi sa grmljavinom i sa jakim, na udare olujnim južnim vjetrom. U centralnim i južnim predjelima očekuje se obilna količina kiše, saopšteno je danas iz Direktorata za vanredne situacije MUP-a.\n“Intenzivne padavine očekuju se naročito u petak popodne i u toku večernjih sati- tokom noći, u subotu prijepodne, u nedjelju veče-tokom noći i u ponedjeljak. Obilna kiša biće praćena i pojačanim, u planinama jakim južnim vjetrom koji će lokalno imati i olujni karakter. Jaki udari južnog vjetra očekuju se naročito u petak, tokom noći u petak na subotu, zatim u nedjelju veče i tokom noći u nedjelju na ponedjeljak, kao i tokom ponedjeljka”, dodaje se u saopštenju.\nZbog obilne količine kiše i velikog priliva vode, jakog južnog vjetra, potencijalno su moguće i određene posljedice u centralnim, južnim i primorskim predjelima.\n“Direktorat za vanredne situacije MUP-a izdaje upozorenje sa ciljem podizanja operativne spremnosti nadležnih organa u sistemu zaštite i spašavanja, dok se građani pozivaju da prilagode svoje aktivnosti najavljenoj meteorološkoj situaciji, a ostali subjekti da preduzmu neophodne mjere i radnje kako bi se izbjegla potencijalna šteta. Svi nadležni subjeki sistema zaštite i spašavanja će za pomenuti period podići nivo operativne spremnosti za odgovore u ovakvim situacijama”, dodaje se u saopštenju.


Objavljen Izvještaj o reviziji izvršenja budžeta institucija BiH\nJelena Kisić, 09/09/2021\nUred za reviziju institucija Bosne i Hercegovine proveo je reviziju izvršenja budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2020.\nRevizijom je obuhvaćena i implementacija preporuka datih u Izvještaju za 2019. kada je dato ukupno 45 preporuka, od kojih je osam u potpunosti realizovano, 18 djelomično, 18 preporuka nije realizovano, dok za jednu preporuku nije bilo moguće dati ocjenu realizacije.\nIzvještaj o reviziji izvršenja budžeta institucija Bosne i Hercegovine predstavlja zbrini izvještaj svih budžetskih korisnika i daje ukupnu sliku budžetske potrošnje na nivou institucija BiH. U tom smislu izvještaj o izvršenju budžeta institucija BiH koji je revidiran predstavlja zajedničku odgovornost budžetskih korisnika, Ministarstva finansija i trezora i Vijeća ministara BiH.\nUred je u ovogodišnjem izvještaju iskazao mišljenje s rezervom uz skretanje pažnje kako na finansijski izvještaj, tako i na usklađenost aktivnosti, finansijskih transakcija i informacija sa zakonima i propisima.\nOsnova za izražavanje mišljenja s rezervom na finansijski izvještaj je nerealno iskazana pozicija stalnih sredstava u bilansu stanja, zbog izostanka evidentiranja nekretnina i neriješenog statusa državne imovine.\nZakon o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020., i pored Zakonom jasno definisanih procedura i rokova, nije usvojen pravovremeno, već tek u julu 2020., a finansiranje institucija BiH i servisiranje međunarodnih obaveza je većim dijelom godine vršeno na osnovu odluka Vijeća ministara o privremenom finansiranju.\nNeblagovremeno usvajanje budžeta onemogućava budžetske korisnike da na vrijeme pokrenu planirane procedure javnih nabavki za kapitalna ulaganja, nepovoljno utiče na ostvarivanje ciljeva institucija, a poslovnu klimu čini neizvjesnom. Navedeno je bila osnova za izražavanje mišljenja s rezervom na usklađenost aktivnosti, finansijskih transakcija i informacija sa zakonima i propisima.\nIzvještajem se nastojao sagledati cjelokupan sistem planiranja, usvajanja i izvršenja budžeta, kao i značajniji procesi u neposrednoj vezi s planiranjem i izvršenjem budžeta institucija BiH za 2020. Izvještaj sadrži 47 preporuka upućenih Vijeću ministara BiH i Ministarstvu finansija i trezora BiH.\nCjelokupan tekst izvještaja dostupan je na web stranici www.revizija.gov.ba, saopćeno je iz Ureda za reviziju.\nTags\t#Izvještaj o reviziji izvršenja budžeta institucija BiH\nU subotu prva sinoda Vrhbosanske nadbiskupije


U Velikim Kupcima održano predavanje o prevenciji karcinoma dojke i grlića materice | RTK\nU organizaciji Doma zdravlja Kruševac večeras je u Mesnoj Zajednici Veliki Kupci održana tribina o prevenciji karcinoma dojke i grlića materice. Predavači su bili specijalista radiologije dr Rada Joksimović Zmejkoski i specijalista ginekologije i akušerstva dr Biljana Tutulić.\nCilj tribine o prevenciji karcinoma dojke i grlića materice je podizanje svesti o značaju prevencije i ranog otkrivanja promena koje mogu dovesti do pojave ovih teških bolesti, rekla je načelnica Radiološke službe Doma zdravlja dr Rada Joksimović Zmejkoski. Ona je je naglasila da ovom tribinom u Velikim Kupcima Dom zdravlja Kruševac počinje drugi ciklus predavanja i dodala da je planirano da predavanja o prevenciji karcinoma dojke i materice budu održane u svim mesnim zajednicama u gradu, kao i u svim selima.\nSledeća tribina biće održana u sredu s početkom u 17 sati u Mesnoj zajednici Kaonik.\nZaposleni u Domu zdravlja Kruševac pozivaju meštanke svih sela da aktivno učestvuju na tribinama i da otvoreno razgovaraju sa doktorima.\nPrethodno : Potpredsednica Košarkaškog saveza Srbije u Kruševcu\nSledeće : Sveti Trifun obeležen u „Rubinovim“ vinogradima


Trenutno vreme je: 16. Jan 2021, 22:52:35\nTema: treba i savet ! (Pročitano 25586 puta)


Jug na 2 kotača #4 2018.\nŠišan, ispred crkve\nDatumi održavanja nadolazećih biciklijada:\n16.06. ŠIŠAN - ISPRED CRKVE\nPRIJAVE 15 h / START 16 h


Najbolji metod za lečenje obolelih od korona virusa | Zdravlje\nNajbolji metod za lečenje obolelih od korona virusa | Mondo Portal\nNajbolji metod za lečenje obolelih od korona virusa 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.05.2020. / 14:24 14:30\nNajbolji metod za lečenje obolelih od korona virusa\nIzvor Tanjug 30.05.2020. / 14:24 14:30\nEvo šta kažu američki naučnici.\nIzvor: Guliver/Getty Images/Fahroni\nLečenje osoba zaraženih korona virusom najverovatnije zahteva kombinaciju antiviralnih, protivupalnih i drugih lekova, kao i individualno prilagođavanje terapije svakom pacijentu ponaosob, saopštio je tim naučnika iz američke Uprave za hranu i lekove.\nPilići će nam doći glave\nTestovi na antitela\nSve dok vakcina i lekovi namenjeni lečenju COVID-19 ne budu dostupni, najverovatnije će postojati potreba da se terapija prilagođava svakom pacijentu ponaosob, istakli su autori ove studije.\nOni su napomenuli da dosadašnja praksa ukazuje na to korona virus najverovatnije različito deluje na različite ljude i da razni faktori utiču na ishod bolesti.\nIstraživanje, koje je obuhvatilo pregled 30 različitih lekova, upućuje na zaključak da bi različite terapije mogle da pomognu u različitim fazama bolesti.\nU početnim stadijumima bolesti bilo bi dovoljno da se primeni terapija koja ima za cilj da onemogući virusu da prodre u ćelije i da se razmnožava, dok bi kod pacijenata sa ozbiljnim simptomima bolesti važnije bilo da se podstakne odgovor imunog sistema u borbi protiv virusa, ističu autori ove studije.\nDa li će biti izbačen iz srpskog protokola za lečenje?\nDa li će sad odustati?\nkoronavirus lečenje lekovi


Izvor: BalkanRock.com, 18.Okt.2021, 17:02\nU proleće 2018. godine Goblini su protresli bunkere pivare Bajloni sa dva rasprodata koncerta posle kojih su publici čvrsto obećali da će se u SubBeerni Centar vratiti prvom prilikom. Ta prilika se sada, tri i po godine kasnije, i ukazala: u petak, 29. oktobra, jedan od koncertno najaktivnijih bendova ponovo silazi u podzemlje Cetinjske ulice. […] The post Goblini u SubBeernom Centru 29. oktobra first appeared on Balkanrock.com.\nIzvor: BalkanRock.com, 19.Okt.2021, 07:21\nUdruženje Free Space veruje da ljudi zajedničkom saradnjom i međusobnom podrškom mogu da dovedu do pozitivnih kulturnih i društvenih promena. U tom pravcu nastavljaju sa svojim aktivnostima kroz program „Prekinimo MUK…“. Ovog puta, organizacijom koncerta na kom će, nakon sedam godina, binu...\n07:51: MAJKA LAVICA Videla je kako leopard beži sa njenim SINOM U ČELJ...\n07:46: Svet: Prva dva slučaja omikrona u Brazilu\n07:42: Duško sa Rudnika sasvim slučajno pronašao pravo blago: Figurin...\n07:42: Deftones uvrstili kanabis kolekciju u svoju merch ponudu\n07:38: Američka komisija podržala antikovid pilulu Merka\n07:32: 103 GODINE OD OSNIVANJA SHS Pred ove kuće na Terazijama često p...\n07:31: MIKI MANOJLOVIĆ JE 30 GODINA U BRAKU SA NJOM Pune dve decenije j...


Vlast - Herostrat(ište) - Blog.hr - komentari na post\nKljučna riječ je: čim!\n26.11.2009. (14:13) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nHero! Pa gdje si, druže stari... :) Nego, mislim da bi ključna riječ bila: "po", ona u "posmrtnom očaju". To, naime, govori da će, frustrirane društveno-političkim okolnostima, progovoriti i krepane morske nemani, što je u ovoj prilici hiperbola na mjestu. ;D\n26.11.2009. (14:34) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMiloutine druže stari, pa ko nas bre zavadi? Nema te k'o ni svinjske gripe :) Btw, nisam ni skužio koliko moj khm..tekst..ima ...dubinskih značenja :))\n26.11.2009. (15:10) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nDa, vlast je slast... Uvijek je zapravo ista igra: distribucija moći. A oni koji je žele, obično nisu samo dobronamjerni ljudi koji žele opće dobro, nego najveći ego-tripaši...\n27.11.2009. (09:50) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nTekst je stvarno genijalan. Fala, Herostraše :)\n27.11.2009. (14:09) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nmarchelina: jel' tako? Zato trg u biblioteku po lektiru: "Tvrđava" i "Derviš i smrt" :)\n27.11.2009. (15:20) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nsvi smo u tome. ili barem ja, na nekoj niskoj, niskoj razini\n27.11.2009. (21:52) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n28.11.2009. (22:29) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nPomozite,Nije bitno kolko,Hvala vam\n30.11.2009. (00:28) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\npregrozni su svi kandidati, dosadni, nezanimljivi, potrošeni....\n30.11.2009. (10:40) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nodličan citat, iako se ne mogu složiti sa zadnjom rečenicom da će se ikad dogoditi ne treba gubiti nadu jer samo vjerovanje da se neće ništa na bolje okrenut čini prevrat nemogućim...\n30.11.2009. (17:47) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nsuper blog,pozdrav !\n01.12.2009. (01:28) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nKako će odrast pravi ljudi kad ih odgajamo u vampire? Kako, moj ti?\n01.12.2009. (09:47) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nVeć drugi put danas da netko niže hvalospjeve Selimoviću. Moram malko zaviriti. A tebi bih preporučio da manje čitaš novine, pa možda više nećeš razgovarati s lignjama. A nedajbože još i odbojku igrat.\n08.12.2009. (09:45) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nprilično slaba ponuda od strane lignje za moralno posrnuće jednog glasačkog lista, besplatan upad na odbojkašku tekmu (lignje kontra sipa pretpostavljam), pa na to se može i bez prodaje glasa ;-)) inače, u pravu si, teško se skriti od kampanje ...\n09.12.2009. (08:30) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n"A uvijek dolaze novi, i dovode svoju svitu, i ponavljaju gluposti svojih prethodnika, jer drukčije ne mogu."\nPa ti sad glasaj!\n10.12.2009. (18:20) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


Press Online :: Politika :: CARINICI U APSU!\n26. 12. 2006. - Autor: Ekipa Pressa\nCARINICI U APSU!\nZbog šverca automobila policija juče uhapsila upravnika Carinarnice u Zrenjaninu Žarka Dakovića, šefa carinske ispostave Aleksandra Milića, carinika Radovana Šarenca i još trojicu biznismena. Policija od 27. novembra do danas uhapsila ukupno 46 članova "carinske mafije".\nHapšenje Žarka Dakovića\nU akciji protiv "carinske mafije" policija je juče ujutru uhapsila upravnika Carinarnice u Zrenjaninu Žarka Dakovića, šefa Carinske ispostave Aleksandra Milića i carinika Radovana Šarenca. U istoj akciji uhapšeni su i Željko Bugarin, vlasnik agencije za promet vozila "Zorka komerc" iz Zrenjanina, radnik ove agencije Darko Tanasković i službenica agencije "Atos" iz Subotice Jelena Ćurčija.\n- Uhapšeni se sumnjiče da su tokom 2006. godine legalizovali ukradena vozila sa falsifikovanom dokumentacijom o godini proizvodnje vozila. Narodski rečeno, oni su "podmlađivali" automobile koji su ukradeni u inostranstvu i uvozili ih u Srbiju, iako to prema zakonu nije bilo dozvoljeno. Uhapšeni su, pored ostalog, smanjivali carinsku i poresku osnovicu za uvoz vozila, čime su oštetili budžet Srbije za više od milion evra! - kažu u MUP-u Srbije.\nOduzimanje 200 kola\nKako nezvanično saznajemo, preko juče uhapšene mafijaške grupe u Srbiju je nelegalno ušlo više od 200 automobila, među kojima je najviše luksuznih "mercedesa", "audija", "BMW-a" i "folksvagena". Istraga je do sada utvrdila gde se nalazi pedesetak automobila i svi oni će biti oduzeti vlasnicima.\n- Svi oni koji su kupili kola koja su preko carinskih mafijaša nelegalno uvožena i registrovana ostaće bez automobila. Nema veze da li su znali ili nisu znali da su kola kradena i da je dokumentacija falsifikovana. Svi oni koji su vlasnici kradenih kola ostaće bez njih - kategoričan je sagovornik Pressa iz vrha policije.Inače, do sada je u okviru obračuna sa "carinskom mafijom" policija uhapsila ukupno 46 osoba!\nNa početku ove akcije 27. novembra uhapšeno je 17 ljudi, među kojima je osam radnika Carine i 11 privatnika. Kao vođe "carinske mafije" tada su označeni carinski koordinatori za suzbijanje krijumčarenja južno od Beograda Velibor Luković iz Kraljeva i novopazarski biznismene Faruk Kadrić. Tada su uhapšeni i carinski službenici čiji je posao upravo bio sprečavanje šverca na Carini, kao i nekoliko privatnika iz Novog Pazara, Beograda, Raške, Kraljeva, kao i bugarski državljanin Ljuben Ivanov.\nJerinić pod sumnjom\nNeki od uhapšenih carinika tokom istrage optužili su direktora Carine Dragana Jerinića da je umešan u šverc i korupciju, saznaje Press.- Policija proverava sve tragove i sve iskaze. Budite sigurni, niko, pa ni direktor Dragan Jerinić, neće biti zaštićen od istrage... - kaže sagovornik Pressa iz vrha policije.\nOva grupa je osumnjičena da je oštetila državu za više miliona evra. Direktor policije Milorad Veljović rekao je da su specijalci ovu grupu pratili od marta ove godine i u ovoj akciji nisu sarađivali sa Upravom carine. U MUP-u je rečeno da se očekuje da će iza rešetaka završiti stotinak ljudi u okviru "carinske mafije".\nPočetkom decembra usledio je novi udar na "carinsku mafiju", kada je uhapšeno pet carinika i jedan policajac, zbog sumnje da su oštetili državu za 1,26 miliona evra. Iza rešetaka su se našli carinici Dragan Žegarac, Tomislav Bebić, Rade Munćan, Atila Turi i Dušan Kresoja, kao i komandir Policijske stanice na graničnom prelazu Vatin Vaso Međo. Policija sumnja da je uhapšena šestorka lažno prikazala izlaz kamiona sa robom iz Srbije u Rumuniju.\nČišćenje carine prema RS\nPre jučerašnjeg hapšenja, policija je 22. decembra privela još 15 carinika, osumnjičenih da su članovi "carinske mafije". Prema navodima policije, ova grupa je falsifikovala dokumentaciju i lažno prikazivala izlazak kamiona iz Srbije u Republiku Srpsku, čime je oštetila državu za više od pet miliona evra.\nSvi su uhapšeni na graničnim prelazima Sremska Rača, Badovinci i Mali Zvornik. Oni se terete da su od 2004. godine u carinskoj dokumentaciji fiktivno prikazali izlazak iz Srbije 156 kamiona sa robom. Ti kamioni puni robe ostajali su u Srbiji.


Gvožđara Prodavnica odeće Mesara Prodavnica široke potrošnje Građevinski materijal Tradicionalni proizvodi Zlatara Tradicionalni prehrambeni proizvodi Cvećara Atelje Lekovito bilje Rasadnik bilja\n» Zlatibor prvi po broju noćenja u Srbiji\nZavod za statistiku je u petak, 29. septembra objavio najnovije podatke o turističkom prometu. Zlatibor je u prvih osam meseci ove godine imao 527.560 ostvarenih noćenja što je za 6,5% više u odnosu na 2016. godinu. Istovremeno Zlatibor je preuzeo i primat od Vrnjačke Banje kao turističko mesto sa najvećim brojem noćenja u toku 2017. godine sa 12.891 noćenja više od Vrnjačke Banje.\nU ovih osam meseci Zlatibor je posetilo 136.987 turista što je 7.3% više u odnosu na 2016. godinu. Domaći turisti su i ove godine bili u većini tako je Zlatibor posetilo 103.082 domaćih i 33.905 stranih turista. Što se tiče broja stranih gostiju Zlatibor je zabeležio povećanje od 10,4% i tako je i u ovoj kategoriji prestigao Vrnjačku banju.\nKako se projekat "Odmor uz vaučere" privodi kraju, po do sada prikupljenim podacima u Ministarstvu turizma najtraženija destinacija je Skobanja, dok je Zlatibor na drugom mestu a zatim slede Vrnjačka banja, Prolom banja i Lukovska banja. Što se tiče najtraženijih objekata u ovom projektu Zlatibor ima čak dva ugostiteljska objekta u prvih pet, Vila Mina i Vila Marić. Na ovoj listi prvo mesto je pripalo hotelu Radan iz Prolom banje, zatim sledi Vila Mina na drugom mestu. Treće mesto je zauzelo odmaralište Podrinje (Banja Koviljača), a na četvrtom je prenoćište Kopaonik (Lukovska banja) i na petom je Vila Marić sa Zlatibora.\nProgram dešavanja za Prvi maj i Uskrs\nEskurzije iz Makedonije prvi put na Zlatiboru


Datum i vreme: 06-12-2019, 09:29 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nIstorija google-a i sve o njemu - Jovica - 10-07-2009 12:22 AM\nVođenje Internet Marketing Kampanja na Google® Mreži derrick 0 1,692 09-09-2011 04:41 PM\nGOOGLE OGLASI | ADWORDS derrick 0 2,226 09-09-2011 04:38 PM\nSta je google sitemap? Jovica 3 4,667 12-08-2009 03:47 AM


Smart kartice (smestanje podataka)\n[ http://www.elitesecurity.org/t405439 ]\n[ anaxim @ 21.07.2010. 08:29 ] @\nRadim projekat na faxu koji podrazumeva izradu aplikacije koja bi omogucila evidenciju radnika. Posto imam vec USB card reader ne bih se zadrzao samo na teorijskom delu nego bih uradio kompletan program. Interesuje me gde bih mogao da nabavim smart kartice kod nas, i da li postoji mogucnost da u njima ja definisem promenljive tipa RadnikID i RadnikIMe tako da mi sluzi samo kao skladiste podataka?\n[ Toxter @ 21.07.2010. 08:50 ] @\nKartica ima svoj operativni sistem koji upravlja njenim fajl sistemom.\nMozes da upises na nju sta god hoces (pod uslovom da nije neka velika kolicina podataka naravno).\nMedjutim, prvo moras malo "zagrabiti" po teoriji :)\n[ anaxim @ 21.07.2010. 08:58 ] @\nHvala na odgovoru. Vec citam o APDU komandama. Interesuje me gde bih mogao kupiti jednu praznu smart karticu i kolika je cena (znam da je malo offtopic).\n[ sdurut @ 21.07.2010. 09:03 ] @\nOvako stvar nije tako jednostavna kao sto je napisao Toxter. Bavim se razvojem aplikacija i OS-ova za smart kartice vec duzi niz godina. Ako si odlucio da pises aplikaciju na PC-ju pod Win-om i USB smart card reader-om treba da znas neke stvari. Ja cu ti ukratko ovde napisati smernice pa ti istražuj.\nGeneralno postoji gruba podela na smart kartice kontaktnog tipa. To su asinhrone i sinhrone. Asinhrone kartice su procesorske imaju na sebi neki OS, fajl sistem itd. Obicno je na njima neki 8051 ili slican derivat. Moju imati i JVM. Komunikacioni protokol je T=0 i T=1 sa citacem kartica i to je jedino sto oficijelno podrzava Microsoft Windows.\nSinhrone ili memorijske karice koriste drugaciji protokol za komunikaciju. Samo ime ti kaze da su memorijske i sam na njima organizujes fajlistem. One su dosta jefinije od asinhronih lakse ih je nabaviti. Ali problem je u kompatibilnosi. Imas SLE4442, SLE4428, I2C karice, itd. Ova tri modela koriste razlicite protokole. Razni vendori koji prave citace smart kartica za PC uz citace isporucuju posebne API-je koji mogu da citaju memorijske kartice. Ali API-ji nisu standardizovani. Posedujem preko 20 različitih citaca kartica i nijedan nema isti API za citanje memorijskih kartica. Ako napises aplikaciju za Gemalto radice samo sa gemalto citacima.\nZa tvoj rad najpogodnije su memorijske kartice.\n[ anaxim @ 21.07.2010. 09:34 ] @\nHvala na smernicama to je ono sto mi je bilo potrebno. Ne bih da budem dosadan ali imam jos jedno pitanje kakava je situacija sa Linuxom koliko je on podrzan od strane proizvodjaca smart kartica.\n[ sdurut @ 21.07.2010. 12:15 ] @\nSto se tice Linuxa situacije je povoljna. Na Windows platformi pozivas scard32.dll i preko njega pristupas PC/SC citacima. Linux koristi iste API pozive. potrebno je sa samo prekompajliras driver za citac i da PS/SC daemon da instaliras i pokrenes. Vecina distribucija sa kojima sam radio ima već sve na sebi cak i drivere za brand citace i sve radi skoro plug'n play. (openSuse , Fedora ...) Tako da softver napisan za konzolu ili da radi kao daemon u C-u moze da radi i na Linux i na Win platformi bez izmena, samo da se prekompajlira. I dalje ostaje ista prica za memorijske kartice. Poziva se poseban API proizvodjaca. Najbolju potrsku ti ima Gemalto, Omnikey i Towitoko za Win i Linux paltformu za sve tipove kartica. Radio sam i sa ostalim manje posznatim brendovima i to radi bez problema na obe platforme.\n[ anaxim @ 22.07.2010. 06:59 ] @\nJos jednom hvala na smernicama, puno ce mi pomoci. Jos jedan mali off, koliko kostaju memorijske smart kartce kod nas?\n[ ghost in the shell @ 02.08.2010. 11:07 ] @\nJa sam nedavno kupio smart karticu i citac od firme PIS (www.pis.rs). Karticu su mi naplatili 530 din.


OVAJ PAS JE PRVAK U IGRI “DjENGA“! Čik mu izađite na crtu (VIDEO) | Zabava | Kurir\nNALAZILA SAM POCEPANE GAĆE, KLUPKO ZAMRŠENE KOSE: Ali poslednje što mi 5\t53\nPRVI PUT SE UDALA U 21. GODINI ZA 8 GODINA STARIJEG KOLEGU: Rodila mu je 9\t89\n10 STVARI KOJE JASNO POKAZUJU DA JE VAŠOJ VEZI DOŠAO KRAJ! Nije prolazna 3\t39\nOVAJ PAS JE PRVAK U IGRI “DjENGA“! Čik mu izađite na crtu (VIDEO)\nDruštvena igra „Djenga“ za kratko vreme je postala hit, prvo, među decom a onda su se i njihovi „matorci“ se zaludeli istom. Da li zato što dok je gledao mu se ta igra dopala ili iz ko zna iz kog razloga, tek jedan pas je sam shvatio sistem igre i krenuo u „borbu“ sa ljudima! I počeo da ih pobeđuje! Ako nam ne verujete evo i dokaza!\nKADA PREVIŠE VERUJEŠ DRUGU, ZAVRŠIŠ U PRAŠINČINI! Doduše, vašom naivnošću (VIDEO)\nEVO ŠTA SE DOGODI KADA POKUŠATE DA UKRADETE HRANU ORLU! Ova čaplja, umalo, da ostane bez glave (VIDEO)\nEKSPLOZIV UMESTO KONFETA?! Slavljenik će ovu proslavu pamtiti dok je živ! (VIDEO)\nNALAZILA SAM POCEPANE GAĆE, KLUPKO ZAMRŠENE KOSE: Ali poslednje što mi je uradila svekrva bacilo je ZLO SEME na moj brak, a u sve je bila umešana i KOMŠINICA 5\t53\nPRVI PUT SE UDALA U 21. GODINI ZA 8 GODINA STARIJEG KOLEGU: Rodila mu je ćerku, a onda pobegla da živi sa drugim oženjenim! EMOCIJE I RASTANICI 9\t89


Davor Štefanek dolazi sutra u Vranje - juGmedia\nDavor Štefanek dolazi sutra u Vranje\nKomentari su isključeni na Davor Štefanek dolazi sutra u Vranje\nPredsednik Sportskog saveza Srbije i olimpijski šampion Davor Štefanek posetiće sutra Vranje, gde će se sastati sa gradonačelnikom Slobodanom Milenkovićem i njegovim zamenikom Nenadom Antićem.\nŠtefanek će nakon toga imati sastanak sa predstavnicima sportskih saveza Pčinjskog okruga iz Vranja, Bujanovca, Vladičinog Hana, Surdulice, Preševa, Trgovišta i Bosilegrada.\nDavor Štefanek (1985) srpski je rvač i reprezentativac u rvanju grčko-rimskim stilom. Svetski je šampion iz 2014. godine i najbolji sportista Srbije iste godine po izboru dnevnog lista Sport. Bio je član rvačkog kluba „Spartak“ Subotica, potom član „Proletera“ iz Zrenjanina, a onda se vratio u RK „Spartak“. Učesnik je Olimpijskih igara u Atini, 2004, Pekingu 2008. godine, osvajač bronzane medalje na Svetskom prvenstvu u Las Vegasu 2015. godine i zlatne medalje na Olimpijskim igrama 2016. u Rio de Žaneiru.\nZa predsednika Sportskog saveza Srbije (SSS), Štefanek je jednoglasno izabran na izbornoj skupštini krajem prošle godine.\nKao jedan od najvažnijih ciljeva u radu Štefanek je istakao razvijanje još bolje saradnje sa granskim, gradskim, regionalnim i opštinskim savezima i organizacija i povećanje broja članova kako bi se učvrstila pozicija Sportskog saveza Srbije kao jednog od najvažnijih činilaca u srpskom sportu.\nTakmičenje u drevnim veštinama i viteške borbe prvi put u Vranjskoj Banji\npredsednik sporskog saveza\nPIROT - Na Kamernoj sceni Narodnog pozorišta u Pirotu sinoć je premijerno odigrana komedija Milana Grgića “Probudi se Kato”, u režiji Miloša Jagodića (više…)\nPIROT - U okviru akcije ''Oktobar-mesec borbe protiv trgovine ljudima'', Policijska uprava u Pirotu, realizovaće niz aktivnosti u cilju podizanja nivoa svesti dece i gra|ana o problemu trgovine ljudima kao oblika modernog ropstva. (više…)\nNIŠ - Lokalna samouprava, Uprava za obrazovanje, kulturu, omladinu i sport i Odbojkaski klub Niš organizuju Turnir u odbojci na pesku „NIŠ 2013“ - 30.avgusta do 1.septembra. (više…)\nJUBILEJ Devet decenija FK Jablanica\nMEDVEĐA- Kroz ovaj klub prošle su generacije fudbalera pronoseći slavu male varoši, a klub je iznedrio i Blagoja Paunovića i Slavišu Jokanovića, nekadšnje reprezentativce i igrače Partizana. (više…)


Hemimorfit (Kalamin) Archives - Veleprodaja\nPočetna stranica / Hemimorfit (Kalamin)\nHemimorfit je predivan kristal koji ima za cilj transformaciju, razumevanje i saosećanje. Ovaj kristal će vam osigurati da vaše svetlosne energije cirkulišu u vama. Njegova energija dovešće vas do otvaranja sopstvene svesti kako bi ste mogli da komunicirate sa energijama iz viših sfera. On vas podržava u vraćanju punog zdravlja na svim nivoima.\nHemimorfit je vrlo redak mineral, obično plave boje (poput morske vode). Ovaj kristal se pojavljuje i u rasponu od bezbojne do bele, žute, sive, ljubičaste, zelene i smeđe boje.\nNalazi se u samo nekoliko regiona na Zemlji. Ima ga u Sardiniji, Meksiku, SAD-u, Alžiru, Austriji i Velikoj Britaniji.\nTo je kristal koji pomaže u uklanjanju osećaja straha, sumnje, anksioznosti i brige iz nasih zivota. Ovaj kristal podržava uklanjanje svih onih stvari zbog kojih imate problematičan život. Aktivira samoizlečenje i otključava više stanje svesti. Zbog toga ćete imati koristi od lakše komunikacije vaših misli i boljeg izražavanja emocija. Izvanredan izvor energije i entuzijazma je upravo ovaj kristal. Za one kojima je potrebna dodatna koncentracija za obavljanje svakodnevnih zadataka, hemimorfit bi trebao biti najinspirativniji izbor.\nIz emotivne perspektive, preporučuje se za emocionalno isceljenje zbog činjenice da podstiče odustajanje od štetnih emocija.\nPo svojim lekovitim svojstvima ima snažno hormonsko uravnoteženje na telo. Ublažava i fizičke bolove kod raznih bolesti, ali i čireve. Takođe, doprinosi jačanju imunološkog sistema preporučujući se kao dodatak za poremećaje krvi. Zbog svojih električnih svojstava, preporučuje se za zdravlje mozga. To može biti korisno u oporavku pacijenta koji su pretrpeli moždani udar ili onima koji su imali periode u komi. Ovaj kristal se preporučujei ljudima koji su na dijeti, zbog činjenice da je oslonac organizmu tokom takvih perioda. Pomaže i u slučajevima genitalnog herpesa, bradavica, ulcerativnih stanja, opekotina i nemirnih nogu. Izvrstan je kamen za simptome PMS-a i za glavobolje koje su povezane sa hormonima.\nDa biste održali svoje hemimorfitno kamenje, samo ih operite u čistoj vodi.\nHemimorfit 8mm*13mm komad


Tradicija i poštovanje – Ovog vikenda, 39. turnir u čast Stevana Neštickog – FK Vojvodina\nHome/Vesti, Izdvojeno/Tradicija i poštovanje – Ovog vikenda, 39. turnir u čast Stevana Neštickog\nTradicija i poštovanje – Ovog vikenda, 39. turnir u čast Stevana Neštickog\nNa današnjoj konferenciji za medije pred početak turnira govorili su predsednik organizacionog odbora memorijala Stevan Nešticki – Miladin Purać, direktor omladinske škole FK Vojvodina Duško Grujić, predsednik sekcije veterana Vasa Pušibrk i trener pionira Dejan Kiš.\nDirektor omladinske škole Duško Grujić sa zadovoljstvom je potvrdio da je Vojvodina organizovala turnir na kom će pored domaćinske ekipe učestvovati i OFK Bačka (Bačka Palanka),OFK Berane (Crna Gora), Akademija Pandev (Makedonija), Akademija Kluž (Rumunija) i FK Železničar (Banja Luka).\n– Ovo je jedan veliki turnir i veliko nam je zadovoljstvo što ćemo ga ponovo organizovati. Za razliku od prošle godine, ove nas nije omela korona da ugostimo goste iz regiona, tako da će sada učestovati i ekipe iz Rumunije, Crne Gore, BiH, Makedonije. Turnir se održava tokom tri dana, u petak i u subotu prepodne igraju se utakmice grupne faze, potom u subotu popodne polufinala, dok se u nedelju timovi bore za konačni plasman. Sve protiče kako smo i zamislili, do četvrtka će biti sve spremno. Nadamo se lepom druženju i da će i ovaj turnir biti na najvišem nivou – poručio je Duško Grujić.\nPredsednik organizacionog odbora turnira, Miladin Purać, prisetio se kako je kao dečak gledao tu poslednju utakmicu Stevana Neštickog.\n– Bio sam svedok te poslednje utakmice Stevana Neštickog te 1968. godine, tada kao 17-godišnjak, član omladinske ekipe Vojvodine. Sećam se kao da je to bilo ove godine, dan pre toga A selekcija Jugoslavije je izgubila, branio je Ilija Pantelić i igrali su još neki igrači Vojvodine. Sutradan, na stadionu Vojvodine sastale su se B reprezentacije Jugoslavije i Čehoslovačke, Stevan Nešticki je bio kapiten, pobedio je naš tim rezultatom 2:0, igralo se po velikom pljusku i u teškim uslovima. Takav teren nije smetao Neštickom da pokaže koliki je borac i kako je izgarao za ekipu, to nikada nisam video ni kasnije, a gledao sam veliki broj reprezentativnih i prvoligaških utakmica. Mislim da bi Stevan Nešticki i danas bio isti igrač, na vrhunskom nivou, da bi za njega bilo mesta i u savremenom fudbalu. Siguran sam da bi imao uspešnu karijeru. Nažalost, sutradan, posle te utakmice, bilo smo na školskom odmoru i saznali smo vest o toj nesreći – prisetio se Miladin Purać.\nPredsednik sekcije veterana Vojvodine, Vasa Pušibrk, istakao je značaj i veličinu ovog turnira za sadašnje i buduće generacije.\n– Želim da se zahvalim plejadi ljudi, koji su kao pravi zaljubljenici ovog kluba bili sposobni da organizuju ovaj turnir, od njegovog prvog pa do ovog 39. Nama veteranima je izuzetno drago kada vidimo da je ovaj turnir postao takva tradicija. Takođe, poručio bih i novim generacijama, kao i budućim organizatorima, sadašnjoj upravi kluba, da sledeće godine podignu organizaciju ovog turnira na još jedan viši nivo. Kroz školu Vojvodine prošlo je toliko velikih igrača, još iz perioda i kada sam ja igrao, pa sve do danas, i veličina našeg kluba i ovog turnira, za 40. jubilarni naredne godine, zaslužuje da bude još veći. Ja lično sam emotivno vezan za Stevu kao igrača, kao njegov savremenik, a još više je to bio Ilija Pantelić, koji je bio i njegov blizak prijatelj. Upravo pokojnom Iliji Panteliću treba da se divimo i odamo priznanje na inicijativi da ovaj turnir zaživi i traje toliko dugo. U njegovu čast osnovan je i klub Stevan Nešticki, u jednom mestu nedaleko od Niša i mi smo i ove godine pozvali njihove veterane da budu naši gosti – istakao je Vasa Pušibrk.\nTrener pionira Dejan Kiš istakao je da je za njega i njegovu ekipu čast da brane boje Vojvodine na ovom turniru.\n– Privilegija i čast je učestovati na jednom ovakvom turniru. S obzirom na to da nismo bili učesnici velikih turnira zbog nemogućnosti putovanja, i dečaci rođeni 2007. i ja kao trener, jedva čekamo da turnir počne. Kao prošlogodišnjim osvajačima imamo obavezu da opravdamo veličinu kluba koji predstavljamo i verujemo da ćemo uspeti u tome. Dečaci su svesni obaveza, veličine turnira i ne sumnjam da će biti pravi – rekao je trener pionira Dejan Kiš.\nOvaj, 39. memorijalni turnir održaće se od 11. do 13. juna. Prva utakmica na programu je u petak u 8:30 između Vojvodine i OFK Berane, a svečano otvaranje na programu je istog dana u 16 časova.\nMiloš Subotin2021-06-08T16:25:08+02:008. juna 2021.|


"SKINUO" DŽEFA BEZOSA Forbs: Bil Gejts ponovo je najbogatiji čovek na svetu | Ekspres.net\n"SKINUO" DŽEFA BEZOSA Forbs: Bil Gejts ponovo je najbogatiji čovek na svetu\nR. E. / Bloomberg\nOsnivač Majkrosofta Bil Gejts ponovo je najbogatiji čovek na svetu jer je primat preuzeo od prvog čoveka Amazona Džefa Bezosa, piše Blumberg.\nGejts je prvi put posle dve godine ponovo lider na ovoj listi. Ovog leta je u jednom trenutku bio i treći. Gejts je na listi koju je Forbs objavio u petak najbogatiji sa 110 milijardi, dok Bezos poseduje 108,7 milijardi američkih dolara.\nVeruje se da je iznenađujući ugovor sa Pentagonom vredan deset milijardi sa Majkrosoftom pomogao Gejtsu da izbije na vrh (iako se očekivalo da će taj ugovor dobiti Amazon). Deonice Majkrosofta od tada su porasle za četiri odsto. Akcije Amazona pale su za dva procenta od ove objave krajem oktobra.\nPovezane vesti - KLJUČ USPEHA BEZOSA: Jedno sasvim neobično vođenje sastanaka\nMajkrosoft je ove godine zabeležio rast od 48 odsto, što je uvećalo njegov udeo u kompaniji za jedan odsto. Ostatak njegovog bogatstva proizilazi iz prodaje deonica i investicija njegove porodične kompanije Kaskade. Kroz fondaciju Bil i Melinda Gejts donirao je više od 50 milijardi dolara.\nForbsova lista Majkrosoft bil gejts džef bezos


Jeffersons Hotel Barrow in Furness, hotel England. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Jeffersons Hotel: Datum dolaska :\nJeffersons Hotel - Opis\nU hotelu JeffersonsNastavak\nHotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Jeffersons Hotel ima 9 soba/e/u. Cene se kreću od 5 070 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Nalazi se u ulici 60-64 Duke Street, pozicija mu je jugoistok za grad Barrow in Furness, a od centra je udaljen samo 7 minuta hodom.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Blackpool je udaljen 40 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 80 minuta kolima.\nJeffersons Hotel tip(ovi):\nJeffersons Hotel sadržaji i usluge\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Barrow in Furness, a nalazi se u ulici Skelgate, Dalton-In-Furness, na samo 11 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je 5,7 km -\nStil hotela Roa Island House je Sa plažom, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Samo za nepušače, Televizija. Na 13 minuta kolima udaljenosti od 11,7 km -\nEden Lodge Country House Hotel ima 10 soba/e/u. Cene se kreću od 3 802 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Nalazi se Aktivnosti u blizini\nProverite cene i raspoloživost za Jeffersons Hotel: Datum dolaska :


Krvna slika: ALT u krvi (alanin aminotransferaza) referentne vrednosti, povišen, smanjen | Simptomi bolesti\nHome Analize krvi i urina Krvna slika: ALT u krvi (alanin aminotransferaza) referentne vrednosti, povišen, smanjen\nZAŠTO SE RADI ALT analiza krvi? Određivanjem katalitičke aktivnosti alanin aminotransferaze (ALT), odnosno ALT testom meri se nivo ALT u krvi. ALT je enzim koji proizvode ćelije jetre.\nJetra je najveća žlezda u ljudskom organizmu. Ona ima nekoliko važnih funkcija, uključujući:\nskladištenje vitamina i gvožđa\nproizvodnja žuči, koja pospešuje varenje\nProteini koji se zovu enzimi, pomažu jetri da razlaže druge proteine, tako da organizam može lakše da ih apsorbuje. Alanin aminotransferaza (ALT) je jedan takav enzim. Ima izuzetno važnu ulogu u metabolizmu, procesu u kome se hrana pretvara u energiju.\nALT se normalno nalazi i ćelijama jetre (hepatocitima, koji čine 70 – 80% mase jetre). Međutim, kada je jetra oštećena ili pod upalom, može da dođe do ispuštanja ALT u krvotok. Ovo je uzrok za povišen ALT u serumu krvi.\nKrvna slika ALT, lekarima može da pomogne da ispitaju funkciju jetre ili da odrede osnovni uzrok problema sa jetrom. Određivanje nivoa ALT, odnosno određivanje katalitičke aktivnosti ALT u krvi, često je deo inicijalnog skrininga na bolesti jetre.\nALT analiza krvi poznata je i kao test glutaminsko piruvinske transaminaze ili test alanin transaminaze.\nKo bi trebalo da uradi ALT analizu krvi?\nALT analiza krvi se često koristi radi utvrđivanja povrede ili otkazivanja jetre. Lekar može da zatraži da se uradi krvna slika da bi se utvrdio nivo ALT enzima ako imate simptome bolesti jetre, u koje spadaju:\nžutica, odnosno žutilo beonjača ili kože\nbol u desnom gornjem kvadrantu abdomena\nOštećenje jetre obično dovode do povišenog nivoa ALT. ALT analiza krvi može da izmeri nivo aktivnosti ALT u krvotoku, ali ne može da pokaže razmeru oštećenja jetre, niti u kojoj meri je prisutna fibroza (nakupljanje vezivnog tkiva) ili ožiljačno tkivo (obično usled ciroze). Krvna slika ALT ne može ni da predvidi koliko će teško postati oštećenje jetre.\nALT analiza krvi se najčešće radi sa proverom drugih enzima jetre. Proveravanje nivoa ALT zajedno sa nivoima drugih enzima, lekaru može da pruži detaljniji uvid u problem sa jetrom.\nALT test može da se obavi radi:\npraćenja napretka bolesti jetre, kao što su hepatitis ili otkazivanje jetre\nprocene da li je vreme da se počne lečenje bolesti jetre\nprocene delotvornosti lečenja\nKako se priprema za ALT test?\nALT test ne zahteva neke posebne pripreme. Međutim, trebalo bi da obavestite lekara o svim lekovima (prepisanim ili ne) koje uzimate. Neki lekovi mogu da utiču na nivo ALT u krvi. Lekar može da vam kaže da određene lekove izbegavate u nekom vremenskom periodu pre davanja krvi na analizu.\nŠta znače rezultati ALT testa?\nNormalni rezultati i referentne vrednosti\nNormalna vrednost ALT u krvi kreće se u opsegu vrednosti između 7 i 55 internacionalnih jedinica politru krvi (IJ/l), ali opseg referentnih vrednosti može da se razlikuje u zavisnosti od ustanove. Na ovaj opseg vrednosti mogu da utiču neki faktori, uključujući pol i starost.\nALT povišen ili snižen\nVrednosti ALT koje su više od normalnih mogu da ukazuju na oštećenje jetre.\nPovišen ALT u krvi može da bude posledica sledećeg:\nhepatitisa, odnosno zapaljenskog oboljenja jetre\nciroze, odnosno formiranja ozbiljnih ožiljaka na jetri\nodumiranja tkiva jetre\ntumora ili raka jetre\nnedovoljnog dotoka krvi u jetru\nhemohromatoze, odnosno poremećaja koji dovodi do nakupljanja gvožđa u organizmu\nmononukleoze, odnosno infekcije koju najčešće izaziva Epštajn-Barov virus\npankreatitisa, odnosno upale pankreasa\nU većini slučajeva, smanjen ALT u krvi ukazuje na zdravu jetru. Međutim, ispitivanja pokazuju da niže od normalnih vrednosti ALT u krvi mogu da se povežu sa povećanom dugoročnom smrtnošću. Ukoliko ste zabrinuti zbog sniženih vrednosti ALT, porazgovarajte o tome sa svojim lekarom.\nUkoliko rezultati ALT testa ukazuju na oštećenje ili bolest jetre, možda ćete morati da se podvrgnete dodatnim ispitivanjima da bi se utvrdio osnovni uzrok problema, kao i najbolji način za lečenje.\nKako se obavlja ALT analiza krvi?\nALT analiza krvi podrazumeva uzimanje malog uzorka krvi, na opisani način:\nlaboratorijski tehničar antiseptikom čisti površinu kroz koju će uvesti iglu u venu\npotom vezuje elastičnu gumenu podvesku oko nadlaktice, čime prekida dotok krvi, a vene čini uočljivijima\nkada pronađe venu, tehničar u nju uvodi iglu, što može da stvori osećaj štipanja ili uboda\nkrv ističe u epruvetu prikačenu na drugu kraj igle (ponekad će biti potrebno više od jedne epruvete krvi)\npošto je prikupljena dovoljna količina krvi, skida se elastična podveska i igla se izvodi iz vene, a na mesto uboda se stavlja sterilna gaza, koja se pričvršćuje flasterom\npotom se uzorak krvi šalje u laboratoriju na analizu\nrezultati analize se šalju lekaru, koji može da vam zakaže termin da bi vam detaljno objasnio laboratorijske nalaze\nDa li postoji neki rizik povezan sa ALT testom?\nALT analiza krvi je jednostavan pregled krvi koji nosi malo rizika. Ponekad u zoni uboda može da se pojavi podliv. Pojava podliva može da se spreči odmah nakon izvođenja igle iz vene, pritiskom na mesto uboda, u trajanju od nekoliko minuta.\nU veoma retkim slučajevima, tokom ili nakon ALT testa može da dođe do sledećih komplikacija:\njako krvarenje na mestu uboda\nnakupljanje krvi ispod kože, pojava koja se zove hematom\nošamućenost ili gubitak svesti pri pogledu na krv\nPrevious articleTrigliceridi u krvi (povišene vrednosti i kako ih smanjiti)\nNext articleAnti TPO (povišen i snižen)


Šta je gastroezofagealna refluksna bolest (GERB)?\n+381 66 5057557\nGastroezofagealna refluksna bolest (GERB) je danas najčešće oboljenje gornjeg digestivnog trakta. Usled širokog spektra stanja koja se pripisuju refluksu, još uvek ne postoji prava definicija ove bolesti. Američko udruženje gastroenterologa (ACG) definiše GERB kao “simptome ili oštećenje sluzokože nastalo usled patološkog refluksa želudačnog sadržaja u jednjak“. Sa druge strane stručni konsenzus, poznatiji kao Montrealska klasifikacija defniše GERB kao “stanje koje nastaje kada refluks želudačnog sadržaja uzrokuje problematične simptome i/ili komplikacije”. Ipak komplikacije nastale zbog GERB-a mogu nastati čak i kad kod bolesnika ne postoji tipični simptomi. Akronim GERB se koristi u kliničkoj praksi kao pojam koji obuhvata sve kliničke aspekte gastroezofagealne refluksne bolesti, bilo da se odnosi na njenu simptomatologiju ili oštećenja uzorokovana patološkim refluksom želudačanog sadržaja u jednjak.\nPojam gastroezofagijalnog refluksa (GER) objašnjava se kao retrogradno pomeranje sadržaja iz želuca u jednjak bez naprezanja, i ne predstavlja oboljenje već normalan, fiziološki proces. Epizode fiziološkog refluksa se javlajaju nakon jela, kratkog su trajanja, uglavnom ne stvaraju ozbiljnije simptome i izuzetno retko se javljaju tokom sna. Sa druge strane patološki, štetan refluks je povezan sa simptomima i/ili oštećenjem sluzokože završnog dela jednjaka, često praćenim noćnim epizodama osećaja gorušice. Kiselinski refluks postaje gastroezofagealna refluksna bolest (GERB) kada uzrokuje uznemiravajuće simptome i/ili oštećenje jednjaka.\nOštećenja jednjaka koja povezujemo sa GERB-om su zapaljenje sluzokože jednjaka (refluksni ezofagitis), suženje jednjaka izazvano želudačnom kiselinom i Barrett-ov jednjak. Na kraju, kao najdramatičnija posledica višegodišnje refluksne bolesti može nastati karcinom jednjaka.\nSta je Barrett-ov jednjak?\nPatološki refluks se karakteriše učestalim epizodama refluksa (> 50 epizoda / 24 h), dužeg trajanja (> 3 epizode duže od 5 minuta), sa povećanim kiselinskim vremenom (pH < 4 u periodu > 4% / 24 h), koje se mogu javiti tokom dana i/ili noći, i mogu uzrokovati simptome i oštećenje sluzokože jednjaka.\nU poslednjoj deceniji, počela je da se posvećuje sve veća pažnja gastroezofagealnoj refluksnoj bolesti, prevashodno zbog porasta njene učestalosti i uticaja na kvalitet svakodnevnog života. Ovaj pojačani fokus pripisuje se nekolicini faktora koje možemo svesti u sledeću sentencu: GERB je čest problem modernog čoveka, potencijalno može dovesti do ozbiljnih medicinskih komplikacija, a troškovi lečenja koji uključuju dijagnostiku, lečenje i prevenciju oboljenja vremenom postaju sve veći.\nSvetska prevalenca GERB-a\nKoliko je GERB česta pojava?\nGERB kao veoma složen proces, danas predstavlja jedno od najčešćih oboljenja čovečanstva. Smatra se da preko 20% odrasle populacije bar jednom mesečno ima simptome GERB-a, dok kod oko 5% ovo stanje značajno remeti kvalitet života i može dovesti do ozbiljnih komplikacija.\nRaspon prevalence (ukupan broj obolelih osoba u odnosu na celu populaciju) GERB-a u svetu značajno varira. Danas se smatra da prevalenca GERB u Severnoj Americi iznosi čak oko 28 %, Australiji 23 %, Evropi 15 % (sa rasponom od 9 do 26 % pri čemu je veća u Severnoj Evropi), Bliskom istoku 12 %, dok je najniža u istočnoj Aziji gde iznosi svega oko 10 %. Takođe, evidentan je trend ka povećanju prevalence u SAD u odnosu na Evropu, kao i na povećanje prevalence u severnoj u odnosu na južnu Evropu. Sa druge strane incidenca (broj novoobolelih osoba na godinu dana) u SAD i Evropi u proseku iznosi 5 na 1000 stanovnika.\nEndoskopski verifikovano zapaljenje sluzokože jednjaka (erozivni ezofagitis) postoji kod oko 7 % stanovnika Severne Amerike, dok u Evropi stepen prevalence ovog oboljenja varira od 2 do 10 %. Erozivni ezofagitis je prisutan kod oko 20 % osoba koje imaju osećaj gorušice najmanje jednom nedeljno. Dokazano je da godišnja incidenca GERB-a sa komplikacijama dramatično raste nakon 40-te godine života, kao i da je tri puta češća kod muškaraca. Poslednjih 30 godina u SAD je primećeno postojanje direktne suprotne korelacije učestalosti ulkusne bolesti i GERB-a. Dok se incidenca duodenalnih ulkusa u poslednje tri decenije prošlog veka smanjila za četiri puta, u istom periodu incidenca refluksne bolesti se čak ušestostručila i nalazi se u eksponencijalnom rastu. Početkom druge polovine prve dekade XXI veka u Evropi oko 20 miliona ljudi boluje od GERB-a (prevalenca od 15 %), uključujući sve forme manifestacija, pri čemu se godišnje samo na njihovo lečenje potroši oko 8 milijardi €.\nŠta uzrokuje GERB i kako ona nastaje?\nKako se GERB manifestuje?\nKako se postavlja dijagnoza GERB-a?\nLečenje GERB-a i hijatus hernija\nIshrana kod GERB-a, hijatus hernija i Barrett-ovog jednjaka\nAnatomija i fiziologija gornjeg digestivnog trakta\nHernije hijatusa jednjaka\nMotorni poremećaji jednjaka\nPeptična ulkusna bolest (PUB)\nKalkuloza žučne kese\nRečnik stručnih izraza i pojmova\nSaveti za bolesnike\nIshrana kod bolesnika sa GERB-om.pdf\nPriprema bolesnika za endoskopski pregled gornjeg digestivnog trakta.pdf\nIshrana nakon operacije.pdf\nUkoliko imate više pitanja kontaktirajte nas putem email adrese:\nCopyright 2018 © Reflux centar Beograd\nŠta je Gorušica\nŠta je regurgitacija?\nBol iza grudne kosti\nEkstraezofagealni simptomi gerb-a\nBol u epigastrijumu i ispod desnog rebarnog luka\nŠta je digestivni trakt?\nŠta je Barrett-ov jednjak?\nŠta je hernija hijatusa jednjaka\nŠta je ahalazija?\nKalkuloza zucne kese\nRendgenski pregled gornjeg digestivnog trakta\nEndoskopija gornjeg digestivnog trakta\nŠta je manometrija jednjaka?\nDualna 24 časovna pH metrija jednjaka i ždrela\n24 časovna pH metrija i impendanca jednjaka\nIshrana kod GERB-a, Barrett-ovog jednjaka i hernija hijatusa jednjaka\nIshrana kod ahalazije i motornih poremećaja jednjaka\nIshrana kod hroničnog gastritisa i peptične ulkusne bolest\nIshrana kod bolesnika sa kalkulozom žučne kese\nIshrana nakon operacije\nLečenje GERB-a i hernija hijatusa jednjaka\nLečenje Barrett-ovog jednjaka\nLečenje motornih poremećaja i divertikuluma jednjaka\nLečenje Helicobacter pylori gastritisa i PUB\nLečenje kalkuloze žučne kese