Ekstremno siromaštvo gotovo iskorenjeno i smanjena stopa rizika od siromaštva - Istinomer\nEkstremno siromaštvo gotovo iskorenjeno i smanjena stopa rizika od siromaštva\nPredsednica Vlade Srbije o siromaštvu. (Saopštenje Vlade Srbije, 12. 2. 2019.)\n„U Srbiji su gotovo iskorenjeni ekstremni vidovi siromaštva i smanjena je stopa rizika od siromaštva.“\nhttps://www.istinomer.rs/izjava/ekstremno-siromastvo-gotovo-iskorenjeno-i-smanjena-stopa-rizika-od-siromastva/ 2019-02-16 2 5 0 Skoro neistina Istinomer\nNakon predstavljanja Trećeg nacionalnog izveštaja o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva u Srbiji od 2014 do 2017. godine, Vlada Srbije medijima je pre četiri dana dostavila saopštenje u kom se, između ostalog, navodi da je premijerka Brnabić izjavila da je Vlada primenila niz mera u cilju smanjenja siromaštva (borba protiv sive ekonomije, povećanje penzija i minimalne cene rada) i da su te mere dale rezultate. Iz kabineta premijerke saopšteno je i da su u Srbiji gotovo iskorenjeni ekstremni vidovi siromaštva i da je smanjena stopa rizika od siromaštva.\nNa kojim podacima su bazirane ove tvrdnje i na koji period se odnose, iz kabineta premijerke Ane Brnabić nisu nam odgovorili. Međutim, odgovor o ekstremnom siromaštvu dobili smo iz Vladinog Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva. Na pitanje koliko ljudi u Srbiji je živelo u ekstremnom siromaštvu u periodu od 2014. do 2017, dostavljeni su nam podaci Svetske banke iz 2015. godine.\n“Prema tom izvoru u Srbiji 0,1 odsto populacije ima potrošnju ispod međunarodne linije siromaštva koja je postavljena na 103,1 dinara, to jest 1,9 američkih dolara ‘per capita’ (po glavi stanovnika, prim. Istinomera) dnevno. Podaci se odnose na 2015. godinu (poslednji dostupni podaci), uz napomenu da nije bilo većih izmena ni za godine unazad”, rekli su za Istinomer u Vladinom Timu za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva.\nMeđutim, budući da se na sajtu Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Srbije ekstremno siromaštvo, prema metodologiji Svetske banke, definiše kao iznos prihoda ispod 1.25 USD (PPP) na dnevnom nivou, a da su nam u odgovoru dostavili podatke koji se odnose na potrošnju, stvari se značajno menjaju.\nTo znači da nije 0,1 odsto stanovništva ekstremno siromašno, kao što su nam odgovorili iz Vlade, već je 5,6 odsto stanovništva u ekstremnom siromaštvu. Prevedeno u cifre, oko 395 hiljada ljudi imalo je prihode ispod 103 dinara dnevno i bio im je ugrožen biološki opstanak, jer nisu mogli da zadovolje ni osnovne potrebe za hranom (podatke Svetske banke videti u tabeli ispod).\nPodaci Svetske banke o siromaštvu u Srbiji za 2015. godinu\nPremijerka, dakle, kao uspeh ističe da je ekstremno siromaštvo, inače karakteristično za zemlje u razvoju, u Srbiji “gotovo iskorenjeno” jer “samo” 395 hiljada ljudi u Srbiji bukvalno nema ni za jelo.\nPritom prećutkuje podatak da je oko pola miliona ljudi u Srbiji apsolutno siromašno, jer nije u stanju da zadovolji osnovne egzistencijalne potrebe (osim hrane, podrazumevaju i odeću, obuću, stanovanje, zdravstvo, obrazovanje, transport, rekreaciju, kulturu…) i živi dostojanstveno.\nNaime, 500.000 ljudi (7,2 odsto stanovništva) mesečno je trošilo manje od 12.045 dinara, koliko je u 2017. godini iznosila linija apsolutnog siromaštva po potrošačkoj jedinici. Dodatno zabrinjava podatak da je u pretprošloj godini, u odnosu na 2016, zabeležen porast siromaštva kod dece i kod osoba koja žive u višečlanim domaćinstvima.\nDalje, ako uporedimo apsolutno siromaštvo u 2017. sa godinama unazad, vidi se blagi pad u poslednje četiri godine. Vidimo, međutim, da je bilo i srećnijih perioda, u kojima je stopa siromaštva bila niža оd 7,2 odsto, koliko je iznosila 2017. Najniža stopa apsolutnog siromaštva bila je 2008. godine kada je iznosila 6,1 odsto, naredne, 2009. godine ta stopa iznosila je 6,6 odsto, ista je bila i 2011, dok je 2012. iznosila 6,3 odsto, pokazuju izveštaji, koji se mogu naći i na sajtu Vlade Srbije.\nPodaci o siromaštvu Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Srbije\nHajde da pogledamo kako stojimo sa relativnim siromaštvom, pod kojim se podrazumeva da pojedinac nije u mogućnosti da ostvari odgovarajući životni standard u odnosu na društvo u kome živi.\nIzveštaj Republičkog zavoda za statistiku (RZS) pokazuje da je stopa rizika od siromaštva (udeo ljudi koji imaju primanja ispod 60 odsto srednjih primanja u zemlji) u 2017. godini iznosila 25,7 odsto. To znači da je u riziku od siromaštva u pretprošloj godini bilo oko 1,84 miliona ljudi. Stopa rizika od siromaštva u pretprošloj godini, prema RZS-u, bila je neznatno niža nego 2016. i 2015, ali i nešto viša u poređenju sa 2014. godinom, kada je iznosila 25 odsto (videti tabelu ispod). Pritom, treba naglasiti da je RZS revidirao podatke za prve tri godine godine “zbog primene inovativnih metoda u obradi podataka”.\nPodaci RZS o relativnom siromaštvu\nBudući da se premijerka Ana Brnabić, nakon predstavljanja Trećeg nacionalnog izveštaja o smanjenju siromaštva u Srbiji, pohvalila smanjenjem stope rizika od siromaštva, zanimljivo je da se nije “pohvalila” i podatkom iz istog izveštaja, prema kom je stopa rizika siromaštva u Srbiji znatno iznad prosečne stope rizika siromaštva u Evropskoj uniji (17,3 odsto).\nI u kategoriji relativnog siromaštva u najvećem riziku su deca, a izloženost riziku siromaštva značajno je porasla i za porodice s velikim brojem dece, kao i za jednočlana domaćinstva i jednoroditeljske porodice. U veoma lošem položaju su i nezaposleni, pošto je skoro svaka druga nezaposlena osoba (48 odsto) izložena riziku od siromaštva. Iznad proseka je i stopa rizika siromaštva samozaposlenih (32,4 odsto), što se objašnjava niskim zaradama u sivoj ekonomiji u kojoj su često prisutni, ali i činjenicom da ova kategorija obuhvata poljoprivrednike. U nepovoljnom položaju su i stara lica koja žive u jednočlanim domaćinstvima, jer je stopa rizika siromaštva za njih iznad proseka ukupne populacije (27,2 odsto).\nMeđutim, ukoliko se u obzir uzmu zamerke da je stopa rizika od siromaštva pokazatelj nejednakosti, a ne siromaštva, te da je stopa rizika siromaštva ili socijalne isključenosti osnovni pokazatelj za praćenje sprovođenja Strategije “Evropa 2020“ u domenu socijalnog uključivanja i smanjenja siromaštva, stvari stoje još gore.\nNaime, prema izveštaju RZS-a, u 2017. godini čak 36,7 odsto stanovništva Srbije (oko 2,58 miliona ljudi) bilo je u riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti (videti tabelu RZS-a iznad). Ako se poredimo sa zemljama EU, veći udeo stanovništva koje je izloženo riziku siromaštva ili socijalne isključenosti od Srbije imaju jedino Bugarska i Rumunija. Takođe, prema istom izveštaju, 18,4 odsto stanovništva je u trajnom riziku od siromaštva (reč je o oskudici u onome što se smatra neophodnim za pristojan život i koja nije rezultat trenutnih finansijskih teškoća).\nKada sve sumiramo i vratimo se na izjavu predsednice Vlade da su u Srbiji gotovo iskorenjeni ekstremni vidovi siromaštva i da je smanjena stopa rizika od siromaštva, premijerka Ana Brnabić dobija ocenu “skoro neistina”, jer je u njoj jedino tačno da se stopa rizika od siromaštva smanjila u periodu od 2014. do 2017. Netačno je, međutim, da su „u Srbiji gotovo iskorenjeni ekstremni vidovi siromaštva“, jer, kao što smo videli iz podataka Svetske banke na koje se iz Vlade pozivaju, u 2015. godini ekstremno siromašnih nije bilo 0,1 odsto stanovništva, kao što su nam odgovorili iz Vladinog Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva, već 5,6 odsto stanovništva ili oko 395 hiljada ljudi. Dalje, premijerka je izostavila da pomene i čitav niz činjenica koje značajno menjaju sliku o siromaštvu koju je predstavila građanima. Tako je izostavila ključnu činjenicu da čak pola miliona ljudi u Srbiji živi u apsolutnom siromaštvu i ne može da zadovolji osnovne egzistencijalne potrebe, te da je broj apsolutno siromašnih bio značajno niži 2008, 2009, 2011. i 2012. godine. Takođe, građanima nije saopštila da je od stope rizika od siromaštva, čijim se smanjenjem hvali, važniji pokazatelj ugrženosti stopa rizika od siromaštva i socijalne isključenosti, prema kom je u riziku oko 2,58 miliona ljudi u Srbiji.\nVlada Srbije Republički zavod za statistiku Svetska banka siromaštvo


Podržimo lokalno - dođite u subotu na drugi Županijski plac | lokalni.hr\nNaslovnica Županije Varaždinska 9 pregleda 28. 06. 2019. u 13:39\nPodržimo lokalno - dođite u subotu na drugi Županijski plac\nPiše: Lokalni 28. lipnja 2019. u 13:39\nCilj Županijskog placa je promocija ponude lokalnih proizvođača\nGrad Orahovica počeo s provedbom projekta Zaželi Posao pomoći u kući za 30 dugotrajno nezaposlenih žena, bolja kvaliteta života za 153 starije osobe\nUmjetnost dobrobiti Tradicionalna berba lavande u terapijske svrhe\nZainteresirane za sudjelovanje na trećem Županijskom placu organizator moli da se prijave na e-mail maja.zuber@vzz.hr do 10. srpnja. Besplatno sudjelovanje proizvođača i prilika za prodaju u samom centru grada ovaj sajam čine jedinstvenim.


Panika u Venecueli: Policijski helikopter napao zgradu Vrhovnog suda - 28.06.2017, Sputnik Srbija\nHelikopter policije Venecuele sinoć je otvorio vatru u Karakasu pozivajući na pobunu protiv vlasti i napao zgradu Vrhovnog suda, saopštio je ministar za... 28.06.2017, Sputnik Srbija\n07:21 28.06.2017 (Osveženo: 09:39 28.06.2017)\n© Sputnik / : Vladimir Astapkovich / Uđi u foto-galerijuHelikopter\nHelikopter policije Venecuele sinoć je otvorio vatru u Karakasu pozivajući na pobunu protiv vlasti i napao zgradu Vrhovnog suda, saopštio je ministar za telekomunikacije Ernesto Viljegas.\n„Jedna osoba je digla ruku na republiku. Ona je otela helikopter i napala Vrhovni sud“, rekao je Veljegas televiziji NTN 24.\nFotografije koje su objavljene na društvenim mrežama pokazuju da je posada razvukla transparent: „350. Sloboda“. Radi se o 350. članu Ustava koji govori o mogućnosti nepriznavanja građana vlasti u slučaju kršenja njenih demokratskih vrednosti, principa i garancija, kao i ljudskih prava.\n#BREAKING VIDEO: Stolen helicopter drops grenades near Venezuela's Supreme Court, gunfire heard pic.twitter.com/3hnbSzTvf6\n— CK (@cngzkync) 28 iюnя 2017 g.\n„Jedan od pilota je ranije bio pilot Migela Rodrigesa Toresa, bivšeg ministra koji je u kontaktu sa CIA“, rekao je Maduro. On je izrazio nadu da će opozicija osuditi napad. Prema Madurovom mišljenju, iz helikoptera su ispaljene dve granate, od kojih je jedna eksplodirala.\n„Ova akcija je mogla dovesti do ranjavanja stotina ljudi“, rekao je predsednik.\nMediji saopštavaju da je pilot policijski oficir Oskar Peres. Na internetu se pojavilo i njegovo video-obraćanje pre poletanja.\n„Venecuelanci, draga braćo, obraćamo vam se u ime države. Mi smo policajci i civili u traganju za ravnotežom i protiv kratkovečne zločinačke vlade“, navodi autor obraćanja.\n— XEVA TABASCO (@XEVATabasco) 28 iюnя 2017 g.\nO pilotu se zasad se ništa ne zna. Samo se zna da se nakon preletanja prestonice spustio na krov jedne zgrade.\nViše od 70 ljudi je poginulo, a stotine povređeno u protestima protiv Vlade koji traju skoro tri meseca u Venecueli.\n— José Mendoza (@SirCreation) 28 iюnя 2017 g.


Pannon RTV / Archívum\nVest o dolasku mađarskog premijera Viktora Orbana u uzvratnu posetu Beogradu i sastanku sa njime medijima je pružio predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Prema njegovim rečima, na sastanku će se dotaći više važnih tema. Dodao je da tri člana Višegradske četvorke snažno podržava evrointegracije Srbije, ali da će se država snažno boriti i za podršku Poljske.\nAleksandar Vučić je istaknuo da je vanredno važno da predstavnik Mađarske Laslo Tročanji bude novi komesar Evropske unije zadužen za proširenje EU. Kako je rekao, mađarski kandidat je iskreni prijatelj Srbije. O mandatu predstavnika mađarskog Fidesa će Evropski parlament da odlučuje prvog oktobra.\nU Mađarskoj 29 novozaraženih, kriva zaražavanja se spušta\nTokom jednog dana zbog komplikacija koje su nastale kao posledica zaraze preminulo je pet starijih osoba.\n16:23, Frissítve: 23:20\nČantavir ponovo ima 24-ro časovno lekarsko dežurstvo\nOvo ne znači samo stalnu zdravstvenu zaštitu za meštane, već i stanovnike okolnih naselja.\nOstaci lekova pronađeni u Balatonu, ali u manjim količinama\nIskazane vrednosti slične su onima koje su pronađene i u drugim evropskim jezerima.\nDanas je ponedeljak po Duhovima\nPonedeljak po Duhovima je praznik koji sledi nakon Duhova u nedelju. Na Duhove hrišćani obeležavaju silazak Svetog duha, rođenje crkve.\nTokom vikenda mađarski policajci zaustavili preko 200 migranata\nPolicija i vojska se tokom vikenda u Mađarskoj suočila sa 237 slučajeva povrede granice – saopštila je Glavna policijska kapetanija države.\n14:31, Frissítve: 18:43\nDanas su Duhovi po katoličkom kalendaru\nHrišćani ovim praznuju silazak Svetog Duha. Duhovi su, nakon Usrksa i Božića treći najveći hrišćanski praznik.\n18:09, Frissítve: 18:43\nDanas počinje meteorološko leto\nPo astronomskim kriterijumima leto počinje 20. juna.\n16:16, Frissítve: 18:41\nU Srbiji zaražena 31 osoba, preminula jedna\nDo sada je od zaraze izlečeno 6.698 pacijenata.\n17:25, Frissítve: 18:41\nKovačica: SVM predao potpise podrške i listu kandidata\nNosilac liste je Laslo Horti, predsednik opštinske organizacije SVM-a u Kovačici\n18:29, Frissítve: 18:40\nGradi se i doteruje Martonoš\nU poslednje vreme u Martonošu su ostvarene brojne investicije. Obnovljena je fasada zgrade mesne zajednice, na katoličkom groblju je izgrađena staza, a više puteva presvučeno asfaltom.


MARIJA LUKIĆ ZA KARAKTER: SEBIČNO BI BILO DA SE POVUČEM - Karakter\nKarakter13. 04. 2021.0122\nOdlučila sam da osnujem Fondaciju “Marija Lukić” i da, nakon što sam pomogla sebi, pomognem i drugim žrtvama nasilja\nMARIJA LUKIĆ za KARAKTER\nGotovo odmah nakon što sam tadašnjeg nadređenog prijavila za krivična dela polno uznemiravanje i nedozvoljene polne radnje i nakon toga izašla u javnost, počele su da mi stižu poruke podrške, ali i poruke devojaka, žena, a i muškaraca koji su bili žrtve ili trenutno trpe takav vid nasilja. Poslednje dve godine, od kako je počeo sudski postupak, poruka je bilo sve više, a devojke su mi i u neposrednom kontaktu, kada me prepoznaju na ulici, u prodavnici, na treningu, govorile o svojim iskustvima i molile za pomoć.To me je deprimiralo, jer osim reči podrške i upućivanja na različite organizacije, udruženja i institucije, nisam mogla drugačije da im pomognem. Nisam, naime, imala mehanizam kako bih uspela da im zaista pomognem, a da to ne bude samo puka reč.\nPoslednje dve godine, devojke su me na ulici, u prodavnici, na treningu molile za pomoć. To me je deprimiralo, jer osim reči podrške i upućivanja na različite organizacije, udruženja i institucije, nisam mogla drugačije da im pomognem\nIpak, iscrpljena od “javnog života” na koji nisam navikla, od sudskog procesa, nisam u prvi mah ni mislila da se zaista time bavim. Verovala sam da će institucije zaista ozbiljnije da pristupe ovoj tematici, ali to se ne dešava, nažalost. Sebično bi bilo da se povučem i da, nakon što sam pomogla sebi, ne pomognem drugima. Zato sam odlučila da osnujem Fondaciju “Marija Lukić”.\nMisija Fondacije je da podrži razvoj ženskih prava u pravnom sistemu Srbije, da pruži podršku ženama žrtvama nasilja, da se bavi prevencijama svih tipova nasilja, posebno prevencijom seksualnog nasilja i ukaže na društvene probleme sa kojima se žene u Srbiji suočavaju, a koji imaju rodnu dimenziju.\nMisija Fondacije je da podrži razvoj ženskih prava, da pruži podršku ženama žrtvama nasilja, da se bavi prevencijama svih tipova nasilja, posebno seksualnog\nCiljevi Fondacije su promovisanje, zaštita i unapređenje ravnopravnosti polova, ljudskih, građanskih i manjinskih prava i demokratskih vrednosti i to u oblasti: prevencija svih tipova nasilja a naročito prevencija seksualnog nasilja, promocije ljudskih prava, ženskih ljudskih prava, prava deteta, rodne ravnopravnosti i antidiskriminacije.\nOvi ciljevi naročito obuhvataju:\nPravnu i psihološku podršku i pomoć ženama žrtvama nasilja, kao i ženskim organizacijama koje pružaju ovaj vid podrške;\nPromovisanje ženskih prava i zagovaranje unapređenja ženskih ljudskih prava u svim oblastima, naročito u oblastima smanjenja nasilja nad ženama, reproduktivnih prava žena, promociji i zaštiti zdravlja žena, promociji i zaštiti radnih prava žena i svim drugim oblastima u kojima su ženska prava ugrožena;\nPodršku programima koji se bave prevencijom nasilja i smanjenjem nasilja nad ženama i decom\nPodršku ženama koje pripadaju ranjivim društvenim grupama (nacionalnim ili etničkim manjinama, osobama sa invaliditetom, LGBT+ osobama…);\nPodršku povećanju političke participacije žena na lokalnom i republičkom nivou;\nLokalnu, regionalnu i međunarodnu saradnju i komunikaciju sa drugim fondacijama, nevladinim i međunarodnim organizacijama u oblasti unapređenja prava žena i dece\nBRANKICA JANKOVIĆ ZA KARAKTER: OPASAČI I UPRTAČI ROZE BOJE Prethodni tekst\nBEKAMENT UZ TAMARU U RADNOJ AKCIJI Sledeći tekst


HRT: Mađarska ukida ograničenja prelaska granice u zoni Schengena\n18:52 / 16.06.2021.\nMađarska je pooštrila uvjete prelaska granice te je zatvorila svoje granice strancima 1. rujna prošle godine u vrijeme porasta slučajeva zaraze koronavirusom u susjednim zemljama, kad je drugi val pandemije pogodio regiju.\n- Ako se pandemija iznenada ne pogorša, ukinut ćemo štićenje unutarnjih šengenskih graničnih prijelaza, rekao je Szijjarto.\nMađarska od početka pandemije ima preko 800.000 slučajeva zaraze i gotovo trideset tisuća umrlih.


Zakona o upravnoj inspekciji Republike Srpske - Bosna i Hercegovina Forum\nZakona o upravnoj inspekciji Republike Srpske\nčet vel 04, 2021 5:38 pm\nOvim zakonom uređuje se organizacija i nadležnost Upravne inspekcije u Republici Srpskoj (u daljem tekstu: Upravna inspekcija), način rada, ovlašćenja, uslovi za obavljanje poslova, prava, obaveze i odgovornost upravnog inspektora, način i postupak vršenja inspekcijskog nadzora, kao i druga pitanja od značaja za obavljanje inspekcijskog nadzora.\n(1) Upravna inspekcija vrši inspekcijski nadzor nad primjenom zakona i drugih propisa o republičkoj upravi i lokalnoj samoupravi, propisa o opštem upravnom postupku koji se odnose na efikasnost i ažurnost u rješavanju upravnih stvari i radnim odnosima zaposlenih u republičkim organima uprave i jedinicama lokalne samouprave i kancelarijskom poslovanju.\n(2) Upravna inspekcija vrši inspekcijski nadzor i nad primjenom propisa koji su posebnim zakonom povjereni u djelokrug rada Upravne inspekcije.\n(3) Inspekcijski nadzor nad primjenom propisa iz st. 1. i 2. ovog člana Upravna inspekcija vrši u republičkim organima uprave, jedinicama lokalne samouprave, službama predsjednika i potpredsjednika Republike Srpske, Narodne skupštine Republike Srpske, Vijeća naroda Republike Srpske i Vlade Republike Srpske.\n(4) Inspekcijski nadzor nad primjenom propisa u upravnom postupku, koji se odnose na efikasnost i ažurnost u radu, propisa o kancelarijskom poslovanju i propisa o pečatima i amblemu, Upravna inspekcija vrši i u javnim preduzećima, javnim ustanovama i drugim organizacijama koje imaju javna ovlašćenja.\n(5) Inspekcijski nadzor nad primjenom propisa o radnim odnosima Upravna inspekcija vrši u službi Ustavnog suda Republike Srpske, sudovima, javnim tužilaštvima Republike Srpske, Pravobranilaštvu Republike Srpske i ustanovama za izvršenje krivičnih i prekršajnih sankcija.\n(3) Upravni inspektori iz stava 2. ovog člana su samostalni u svom radu.\n(3) Za glavnog upravnog inspektora može se postaviti lice koje ima završen četvorogodišnji studij sa zvanjem diplomirani pravnik ili prvi ciklus studija – diplomirani pravnik sa najmanje 240 ESTS bodova ili ekvivalent, položen stručni ispit za rad u upravi i najmanje pet godina radnog iskustva u traženom stepenu obrazovanja, od čega najmanje godinu dana na poslovima upravnog inspektora.\nUpravni inspektor može biti lice koje je završilo četvorogodišnji studij sa zvanjem diplomirani pravnik ili lice koje je završilo prvi ciklus studija – diplomirani pravnik sa najmanje 240 ESTS bodova ili ekvivalent, položen stručni ispit za rad u republičkim organima uprave i najmanje tri godine radnog iskustva u traženom stepenu obrazovanja, od čega najmanje jednu godinu na poslovima u organima uprave, lokalne samouprave, sudovima, tužilaštvu, Pravobranilaštvu Republike Srpske i javnim ustanovama.\n(1) Upravni inspektor ima službenu legitimaciju kojom dokazuje svojstvo službenog lica, identitet i ovlašćenja propisana zakonom.\n(2) Pravilnik o službenoj legitimaciji upravnog inspektora donosi ministar uprave i lokalne samouprave (u daljem tekstu: ministar).\n(3) Pravilnikom iz stava 2. ovog člana propisuje se oblik, izgled, sadržaj i način izdavanja službene legitimacije upravnog inspektora i način vođenja evidencije o izdatim službenim legitimacijama upravnog inspektora.\nUpravni inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora vrši nadzor nad primjenom zakona i drugih propisa kojima se uređuje sistem republičke uprave, a odnosi se na:\n2) propisano radno vrijeme i druga pitanja kojima se obezbjeđuje efikasno ostvarivanje prava građana, udruženja i pravnih lica u republičkim organima uprave,\n3) postupanje po podnesenim prigovorima i pritužbama na rad republičkih organa uprave i dostavljanje odgovora podnosiocima prigovora, odnosno pritužbi na rad republičkih organa uprave.\nUpravni inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora vrši nadzor nad primjenom zakona i drugih propisa kojima se uređuje organizacija jedinica lokalne samouprave, a odnosi se na:\n2) propisano radno vrijeme i druga pitanja kojima se obezbjeđuje efikasno ostvarivanje prava građana, udruženja i pravnih lica u jedinicama lokalne samouprave,\n3) postupanje po podnesenim prigovorima i pritužbama na rad jedinica lokalne samouprave i dostavljanje odgovora podnosiocima prigovora, odnosno pritužbi na rad jedinica lokalne samouprave.\nUpravni inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora vrši nadzor nad primjenom zakona i drugih propisa kojima se uređuju radni odnosi zaposlenih u organima iz člana 2. st. 3. i 5. ovog zakona, a odnosi se na:\n2) raspoređivanje, premještanje i napredovanje državnih službenika i ostalih zaposlenih,\n3) ispunjenost opštih i posebnih uslova koji su propisani za obavljanje poslova radnog mjesta,\n4) ispunjavanje zakonom propisanih uslova za prestanak radnog odnosa.\nUpravni inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora vrši nadzor nad primjenom zakona i drugih propisa kojima se uređuje opšti upravni postupak i posebni upravni postupci u republičkim organima uprave, jedinicama lokalne samouprave, javnim preduzećima, javnim ustanovama i drugim organizacijama koje vrše javna ovlašćenja, a odnosi se na:\n2) ovlašćenja službenika za preduzimanje radnji i postupaka do donošenja rješenja i za donošenje rješenja,\n4) sprovođenje upravnih radnji koje se odnose na izvršenje upravnih akata,\n6) izdavanje uvjerenja iz službenih evidencija kontrolisanog organa,\n8) dostavljanje spisa po tužbi nadležnom sudu u upravnom sporu,\n9) dostavljanje podataka kojima kontrolisani organ raspolaže, odnosno vodi službenu evidenciju na traženje drugih organa ili institucija,\n10) postupanje prvostepenog organa po rješenju drugostepenog organa, odnosno donošenja novog rješenja u zakonom utvrđenom roku,\n1)\tpropisa iz oblasti kancelarijskog poslovanja,\n(2) Upravni inspektor postupa po predstavkama građana, preduzetnika, javnih preduzeća, ustanova, agencija, udruženja i drugih pravnih lica koje se odnose na povredu propisa iz nadležnosti Upravne inspekcije, vrši inspekcijski pregled i o utvrđenom činjeničnom stanju i preduzetim mjerama pismenim putem obavještava podnosioca predstavke u roku od 30 dana od dana prijema predstavke.\n(4) Podnosilac predstavke iz stava 2. ovog člana može se obratiti Upravnoj inspekciji radi zaštite svojih prava najkasnije u roku od šest mjeseci od dana učinjene povrede, odnosno ugrožavanja tih prava.\n(5) Ako podnosilac predstavke ponovi predstavku koja u odnosu na prethodno podnesenu ne sadrži nove činjenice, okolnosti ili dokaze u odnosu na one koje su već utvrđene, podnosilac predstavke se obavještava da je postupljeno po predstavci.\n(1) Organi iz člana 2. ovog zakona dužni su da upravnom inspektoru omoguće obavljanje inspekcijskog nadzora i daju potrebna obavještenja, dokumentaciju i podatke od značaja za vršenje nadzora.\n(2) Upravni inspektor ima pravo da pregleda opšte i pojedinačne akte, evidencije i drugu dokumentaciju, kao i da sasluša i uzima izjave od odgovornih lica u kontrolisanom organu iz člana 2. ovog zakona.\nUpravni inspektor dužan je da čuva kao službenu tajnu podatke do kojih dođe prilikom vršenja inspekcijskog nadzora.\n1) neposredni inspekcijski nadzor, direktnim uvidom u opšte i pojedinačne akte kontrolisanog organa iz člana 2. ovog zakona i u drugu potrebnu dokumentaciju, ili\n(5) Kontrolni inspekcijski nadzor vrši se radi utvrđivanja izvršenja mjera koje su naložene kontrolisanom organu u okviru redovnog i vanrednog inspekcijskog nadzora. https://www.anwalt-bih.de\n(2) Zapisnik iz stava 1. ovog člana sadrži utvrđeno činjenično stanje, utvrđene nepravilnosti i nezakonitosti u primjeni propisa i nedostatke u radu.\n(3) Inspektor i lice koje je prisustvovalo inspekcijskom nadzoru potpisuju zapisnik nakon završenog inspekcijskog nadzora.\n(4) Ako lice iz stava 3. ovog člana odbija da potpiše zapisnik, inspektor u zapisniku konstatuje razloge odbijanja.\n(6) Kontrolisani organ iz člana 2. ovog zakona ima pravo da stavi primjedbe na zapisnik, koje je inspektor obavezan da unese u zapisnik.\n(1) Upravni inspektor ovlašćen je u sprovođenju posrednog inspekcijskog nadzora da od kontrolisanog organa iz člana 2. ovog zakona, pismenim putem, zatraži dostavu podataka, akata i ostale potrebne dokumentacije.\n(2) Rukovodilac ili drugo ovlašćeno lice organa od koga je zatražena dostava obavezan je da dostavi traženu dokumentaciju u roku od 15 dana od dana zatražene dostave, kao i da dostavi potpune i tačne podatke, a u slučaju nemogućnosti postupanja, obavezan je da obavijesti upravnog inspektora.\n(1) Ako upravni inspektor u vršenju inspekcijskog nadzora utvrdi da je povrijeđen zakon ili drugi propis iz nadležnosti Upravne inspekcije, zavisno od predmeta i prirode utvrđenih nezakonitosti, nepravilnosti i nedostataka u radu, donosi rješenje, kojim se organu, odnosno odgovornom licu kontrolisanog organa:\n1) nalaže da se utvrđeni nedostaci i nepravilnosti koje su u suprotnosti sa zakonom ili drugim propisom otklone,\n2) nalaže donošenje rješenja radi otklanjanja nezakonitosti i nepravilnosti utvrđenih u inspekcijskom nadzoru,\n3) nalaže ukidanje rješenja radi otklanjanja nezakonitosti i nepravilnosti utvrđenih u inspekcijskom nadzoru,\n6) predlaže preduzimanje mjera radi otklanjanja nepravilnosti ili nedostataka u radu i unapređivanja rada kontrolisanog organa.\n(3) Rješenje upravnog inspektora sadrži rok za otklanjanje utvrđenih nedostataka i nepravilnosti.\n(1)\tProtiv rješenja upravnog inspektora može se u roku od osam dana od dana dostavljanja rješenja izjaviti žalba Ministarstvu.\n(2)\tProtiv rješenja upravnog inspektora, donesenog u vršenju inspekcijskog nadzora u Ministarstvu, ne može se izjaviti žalba, ali se protiv tog rješenja može pokrenuti upravni spor kod nadležnog suda.\n(3)\tŽalba na rješenje iz stava 1. ovog člana ne odlaže izvršenje rješenja.\n(2) Pravilnik o evidencijama o izvršenom inspekcijskom nadzoru upravnog inspektora donosi ministar.\n(3) Pravilnikom iz stava 2. ovog člana propisuje se sadržaj i način vođenja evidencije o izvršenom inspekcijskom nadzoru upravnog inspektora.\n(1) Kontrolisani organi iz člana 2. ovog zakona kod kojih je izvršen inspekcijski nadzor, obavezni su da postupaju po rješenju upravnog inspektora.\n(2) Odgovorno lice u kontrolisanom organu obavezno je da u roku od osam dana od dana isteka roka za sprovođenje naloženih inspekcijskih mjera utvrđenih rješenjem, obavijesti upravnog inspektora o sprovođenju naloženih inspekcijskih mjera i dostavi dokaze o njihovom izvršenju.\n(1) Upravni inspektor prati sprovođenje inspekcijskih mjera naloženih rješenjem iz člana 18. ovog zakona.\n(2) Ako upravni inspektor u praćenju sprovođenja inspekcijskih mjera naloženih rješenjem utvrdi da kontrolisani organ nije na način i u roku kako je rješenjem naloženo izvršio inspekcijske mjere, dužan je da u roku od 15 dana od dana izvršenog kontrolnog inspekcijskog nadzora podnese zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka pred nadležnim sudom.\n(1) Ako u vršenju inspekcijskog nadzora upravni inspektor utvrdi da opšti akt kontrolisanog organa nije u saglasnosti sa zakonom ili drugim propisom, ukazuje na to organu koji je taj akt donio i predlaže da se utvrđene nezakonitosti, odnosno nepravilnosti otklone najdalje u roku od 60 dana od dana prijema rješenja.\nAko upravni inspektor u vršenju inspekcijskog nadzora utvrdi da u kontrolisanom organu na poslovima radnog mjesta upravnog rješavanja ili preduzimanja upravnih radnji prije donošenja rješenja radi službenik koji ne ispunjava uslove za vođenje upravnog postupka, nalaže odgovornom licu kontrolisanog organa da službeniku zabrani dalje preduzimanje upravnih radnji.\nU vršenju inspekcijskog nadzora, upravni inspektor pruža stručnu i savjetodavnu pomoć kontrolisanom organu.\n3) neovlašćenom licu oda podatke do kojih dođe prilikom vršenja inspekcijskog nadzora,\n(2) Pored slučajeva koji se odnose na druge državne službenike, upravnom inspektoru prestaje radni odnos i u slučaju kada je pravosnažnom presudom osuđen za krivično djelo iz grupe krivičnih djela protiv službene dužnosti, utvrđenih Krivičnim zakonikom Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 64/17).\n1) upravnom inspektoru onemogući vršenje inspekcijskog nadzora ili ne stavi na uvid traženu dokumentaciju i podatke od značaja za vršenje nadzora iz člana 13. ovog zakona,\n2) ne dostavi u ostavljenom roku tražene podatke i dokumentaciju iz člana 17. ovog zakona,\n3) ne postupi po rješenju upravnog inspektora, odnosno ako ne izvrši naložene mjere utvrđene rješenjem upravnog inspektora iz člana 21. stav 1. ovog zakona,\n4) ne obavijesti upravnog inspektora o izvršenim inspekcijskim mjerama, odnosno ne dostavi dokaze o njihovom izvršenju iz člana 21. stav 2. ovog zakona.\nZa prekršaj iz člana 27. ovog zakona novčanom kaznom od 500 KM do 1.500 KM kazniće se i odgovorno lice u organu uprave, drugom organu, jedinici lokalne samouprave, javnom preduzeću, javnoj ustanovi ili drugoj organizaciji koja vrši javna ovlašćenja.\nStupanjem na snagu ovog zakona prestaje da važi Zakon o upravnoj inspekciji („Službeni glasnik Republike Srpske”, br. 1/09, 109/12 i 94/15).\nBroj: 02/1-021-851/20 NARODNE SKUPŠTINE\nDatum: 24. septembra 2020. godine


L. Moskovljević - doktorska disertacija na javnost\nNapisano: sreda, 29 februar 2012 14:41\nFAKULTET SPORTA IFIZIČKOG VASPITANJA02-br. 4582/011Beograd, 24. februar 2012.Nastavno-naučno veće Fakulteta na 07. sednici održanoj 23. februara 2012. godine, a u skladu sa čl. 28, 29. i 30. Statuta Fakulteta, donelo jeO D L U...\nE. Plakona - doktorska disertacija na javnost\nNapisano: sreda, 29 februar 2012 14:29\nFAKULTET SPORTA IFIZIČKOG VASPITANJA02-br. 4548/011Beograd, 24. februar 2012.Nastavno-naučno veće Fakulteta na 07. sednici održanoj 23. februara 2012. godine, a u skladu sa čl. 28, 29. i 30. Statuta Fakulteta, donelo jeO D L U ...\nB. Berjan - doktorska disertacija na javnost\nNapisano: sreda, 29 februar 2012 14:22\nFAKULTET SPORTA IFIZIČKOG VASPITANJA02-br. 4575/011Beograd, 23. februar 2012.Nastavno-naučno veće na 07. sednici održanoj 23. februara 2012. godine, u skladu sa čl. 28, 29 i 30. Statuta Fakulteta, donelo jeO D L U K UPri...\nTiM Plivanja i Vaterpola - konkurs za izbor nastavnika u zvanju vanredan-redovan profesor\nNapisano: utorak, 10 januar 2012 10:48\nFAKULTET SPORTA I FIZIČKOG VASPITANJA02.br.1683Beograd, 30.12.2011.Nastavno-naučno i Izborno veće Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Beogradu, na 6.sednici, održanoj 29.12.2011. godine, u skladu sa čl. 63. 64. i 65. Zakona o ...\nTiM Fudbala - konkurs za izbor nastavnika u zvanju docenta ili vanrednog profesora\nNapisano: utorak, 10 januar 2012 10:41\nFAKULTET SPORTA IFIZIČKOG VASPITANJA02.br.2702Beograd, 30.12.2011.Nastavno-naučno i Izborno veće Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Beogradu, na 6.sednici održanoj 29.12.2011. godine, u skladu sa čl. 63. 64. i 65. Zakona o visokom...\nM. Grbović - doktorska disertacija na javnost\nNapisano: utorak, 10 januar 2012 10:33\nFAKULTET SPORTA IFIZIČKOG VASPITANJA02-br. 4476-5Beograd, 30. decembar 2011.Nastavno-naučno veće Fakulteta na 06. sednici održanoj 29. decembra 2011. godine, a u skladu sa čl. 28, 29. i 30. Statuta Fakulteta, donelo jeO D L U ...\n<< Početak < Prethodna 11 12 13 14 15 16 Sledeća > Kraj >> Strana 16 od 16


Sud BiH donio odluku: Oslobođeni direktor OBA-e Osman Mehmedagić i Muhamed Pekić | Politika\nSud BiH donio odluku: Oslobođeni direktor OBA-e Osman Mehmedagić i Muhamed Pekić | MONDOBA\n6. May, 08:40\nSud BiH donio odluku: Oslobođeni direktor OBA-e Osman Mehmedagić i Muhamed Pekić 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.02.2021. / 12:20 12:25\nSud BiH donio odluku: Oslobođeni direktor OBA-e Osman Mehmedagić i Muhamed Pekić\nAutor Dragana Božić 19.02.2021. / 12:20 12:25\nSud BiH izrekao je danas oslobađajuću presudu direktoru Obavještajno-bezbjednosne agencije (OBA) Osmanu Mehmedagiću i rukovodiocu u ovoj Agenciji Muhamedu Pekiću, koji su optuženi za krivično djelo zloupotreba položaja ili ovlaštenja.\nSudija u ovom predmetu Branko Perić rekao je da se oni oslobađaju optužbe, jer nije dokazano da su krivi na način kako je opisano u optužnici.\nPerić je naveo da su zloupotrebe stvarnost, ali da sve zloupotrebe nisu krivično djelo, te dodao da Sud nije mogao ni na koji način utvrditi da su optuženi postupali protivzakonito.\nOn je istakao da je je ovaj proces zabilježen "po prilično mračnoj pozadini" i da je i Sud dobio dva otvorena pisma u toku trajanja procesa.\n"I ovaj proces se može porediti sa hibridnim ratom. Primili smo dva otvorena pisma u toku trajanja procesa. Duh politike lebdi nad ovim predmetom", rekao je Perić, koji smatra da su svjedoci, što se rijetko dešava, srušili koncept optužnice.\nOslobađajuću presudu izrekao je sudija Perić u ekspreno kratkom roku, tačnije pola sata nakon okončanja iznošenja završnih riječi Tužilaštva BiH i odbrane.\nTužilac Oleg Čavka je nakon izricanja prvostepene presude rekao novinarima da će se žaliti na presudu.\nIznoseći završne riječi, Čavka je zatražio da se Mehmedagiću po pravosnažnosti presude izrekne mjera bezbjednosti u trajanju od pet godina s ciljem zabrane rada i pristupa tajnim podacima.\n"Krivična djela koja se optuženima stavljaju na teret imaju sva obilježja zloupotrebe položaja zarad vlastitog interesa. Direktor OBA i njegov `intimus` su prijetnja po bezbjednost BiH, a ne oni koji su slali prijave", rekao je Čavka i istakao da su tokom postupka dokazani svi navodi iz optužnice.\nAdvokati optuženih su u završnim riječima naveli da optužnicu nije trebalo ni potvrđivati, da ni svjedoci kojih je bilo 11 niti materijalni dokazi ne dokazuju krivično djelo koje se Mehmedagiću i Pekiću stavljaju na teret, te da Sud treba da oslobodi optužene.\nMehmedagićev advokat Senka Nožica je nakon izricanja oslobađajuće presude rekla novinarima da nije riječ o pobjedi koja treba da proizvede radovanje i slavljenje.\nOna je ocijenila da se cijelim postupkom na neki način željela učiniti velika šteta jednoj od značajnih institucija u BiH, a to je OBA.\n"Sudija Perić je sve rekao, a rekao je ono što je rekla odbrana- ovdje se vodio rat, politički odstrijel preko Suda protiv našeg branjenika", smatra Nožica.\nNožica tvrdi da je cilj svega da se Mehmedagić isključi sa svoga posla. "Koji su interesi političkih grupacija i kako, vjerovatno sudija Perić više zna, ali je to spomenuo u obrazloženju. Ponosnim nas čini da ima mogućnosti dokazivanja istine u BiH, da postoji Sud i sudije koji znaju detektovati stvari i nazvati ih pravim imenom i to javno reći", dodala je Nožica.\nOna nije željela komentarisati novu optužnicu koja je podignuta protiv Mehmedagića.\nMehmedagić, kao direktor OBA-e i Pekić, kao rukovodilac Odsjeka za sajber bezbjednost u Agenciji, optuženi su za neovlašteno dobijanje informacija o pošiljaocu anonimne prijave protiv Mehmedagića.\nKako se navodi u optužnici, oni su na neutvrđen način saznali da je podnesena anonimna prijava, a Pekić je, prema naređenju Mehmedagića da mu pribavi snimak, kontaktirao direktora "BH Pošte". Oni su tražili izuzeće snimka s nadzorne kamere iz "BH Pošte", navodeći da je u pitanju državna tajna.\nTajni sastanak direktora OBA i predsjednika Suda BiH\nOsman Mehmedagić Osmica presuda Sud BiH


Puška je poklonjena Milanu Obrenoviću, najverovatnije 1869., u vreme kada je bio maloletni naslednik trona.\nMakroi iz Mirijeva\nMustafa spreman za dogovor, ali ne dobija poziv od Kurtija\nPokret Snaga Srbije - BK može mnogo da učini za ekonomski napredak Srbije\nU dupke punoj skupštinskoj sali Gradske opštine Zemun za predsednika zemunskog Opštinskog odbora Pokreta Snaga Srbije - BK jednoglasno je izabran novinar Miloš Živanović, dok će funkciju potpredsednika obavljati Nenad Ivković, diplomirani ekonomista.\nDESET MINUTA PRIČE, A NI REČI O TEMI Kako će poslanicima "leći" izmene poslovnika o raspravama na sednicama skupštine


Podrška Palestini iz Podgorice: Haram svakome ko spusti glavu na ova dešavanja Okupljeni građani nosili su zastave Palestine, kao i transparente\n12. 05. 2021. u 20:21 Face.ba\nGrupa od oko stotinu građana okupila se danas na Trgu nezavisnosti u Podgorici, kako bi iskazala nezadovoljstvo povodom sukoba koji se već danima dešavaju u Al-Kudsu (Al-Quds) i iskazali solidarnost sa narodom Palestine, javlja Anadolija.\nOkupljeni građani nosili su zastave Palestine, kao i transparente na kojima je pisalo "Free Palestine". Jedan od okupljenih građana je poručio da treba da bude "haram svakome ko spusti glavu na dešavanja u Palestini".\n- Ja sam spreman da se odreknem svakog muslimana koji bi bacio sutra kamen na sinagogu. Mi možemo da pričamo ovako ili onako, ali kada jedan otac u mezar spušta svoje dijete od godinu dana, samo da bi Jevreji tu mogli graditi kuće i krasti tuđu zemlju, onda ne znam šta da vam kažem - poručio je.\nIzrael je okupirao Istočni Al-Kuds tokom arapsko-izraelskog rata 1967. godine i anektirao je čitav grad 1980. godine, radi se o potezu koji međunarodna zajednica nikada nije priznala.


RTS :: Bauk degenerisane umetnosti još kruži\nSmatračnica Bauk degenerisane umetnosti još kruži\nponedeljak, 26. okt 2020, 06:00 -> 18:20\nOvih dana ponovo sam čuo jedan strašni pojam: "degenerisana umetnost" (Entartetekunst). Olako je ispaljen u javni prostor, kao što se to čini s rečima u našoj sredini.\nMnogi ne znaju šta pojam "degenerisane umetnosti", znači ni to ko ga je smislio. Prvi put su ga upotrebili nacisti kada su u Minhenu od 19. do 30. jula 1937. napravili prvu izložbu "Degenerisane umetnosti".\nBila je to parada nacističke propagande, koja je tada mnogima bila impresivna. Na jednom mestu, nacisti su skupili sve radove modernih umetnika (tvrdili su mahom Jevreja) koji su im pali ruku.\nIzložba je bila izložena u nekoliko salona. Sva izložena dela bila su predstavljena tako da se izvrgnu javnom ruglu. Kokoškina dela bila su nabacana kao u podrumu. Pored Kirhnerovog dela Vojnički autoportret stajao je jedan "savršeni" portret iz Pompeje, ne bi li se primetilo koliko umetnik nije znao ništa o portretu i proporcijama ljudskog lica.\nUz neka apstraktna platna stajao je kustos-nacista koji ih je svakih nekoliko minuta okretao da bi se videlo da ni s jedne strane ne govore ništa. Kraj ponekih dela na izložbi "Entartetekunst" bile su izložene i mazarije duševnih bolesnika, pa je i neobrazovana publika mogla "jednostavno" da ih uporedi.\nIspisane su i cene po kojima su slike prodate muzejima, što je trebalo da pokaže kako su se u periodu opšte bede umetnici obogatili na račun naroda…\nBila je ovo umetnička kritika kakva nikad, ni pre ni kasnije nije ispisana. Nacisti su verovali u savršeno, mahom grčko i helensko, preslikavanje stvarnosti, ulepšano do potpunih proporcija atleta.\nNova nordijska umetnost trebalo je da slavi natčoveka, a to znači njegovo božansko arijevsko telo, kao i porodicu, koja je na žanr-slikama nacističkih slikara predstavljana kao vrhunac seoske i narodne idile, sa složnim roditeljima, poslušnim ćerkama sa plavim pletenicama i ratničkim sinovima.\nNacisti su bili skorojevići i umetničke neznalice – ali su krili i jednu veliku, stidnu tajnu.\nVećina "osramoćenih" eksponata završila je u privatnom vlasništvu samog vrha nacističkih funkcionera. Kako se moglo dogoditi da nešto "tako nakaradno", "tako protivno idealu nordijskog čoveka" postane deo kolekcija koje se ljubomorno čuvaju i čak, na kraju rata, sele sa svojim vlasnicima, kao deo najvrednijeg porodičnog blaga?\nNeki kažu, i u tom smislu nisu u krivu, da su nacisti čuvali dela modernih ekspresionističkih slikara kao menice koje, po njima nakaradni zapadni trgovci umetninama hoće da unovče. Ipak, novija istraživanja upotpunjena iskazima koji nisu bili ranije poznati, govore da su najveći kolekcionari među nacistima na neki podmukli način voleli ova dela i gledali ih u tajnosti skoro svakodnevno.\nSve je to ličilo na zabranjenu ljubav, na stidno sagrešenje, na susret sa anđelom ili đavolom. Zamislite nacistu: odeven u smeđu uniformu, sa lakovanim čizmama koje blistaju kao ogledala. Od glave do pete pedigriran je novijom istorijom: sedeo u prvom redu na Kongresu svenemačkog ujedinjenja desnice, prvi bacio kamen u izlog za vreme "Kristalne noći", prvi došao da uhapsi osramoćenog Gregora Štrasera i sl.\nTakav nacista iz podruma svoje kuće, u vreme kad mu porodica nije tu, iznosi Kirhnerov Vojnički autoportret, postavlja ga uza zid i gleda ga s gađenjem, ali i s nekim divljenjem, koje bi samo psihijatri mogli da objasne. Onda se čuje zvono na vratima: žena opisanog naciste, inače vatrena pobornica nacizma, s njihovo petoro dece vraća se kući, pa on umetninu, kao da mu je ljubavnica, mora da smota i žurno odnese u podrum…\nNajbolje je da i preko ove scene, koju sam opisao prema uzorima iz dokumenata, ponovo padne zaborav, a svi koji olako izgovaraju izraz "degenerisana umetnost" dobro razmisle u kom kontekstu ga koriste.\n(nedelja, 01. nov 2020, 15:25) - Vesna K. [neregistrovani]\n(ponedeljak, 26. okt 2020, 19:53) - Ђурађ Ходочасник [neregistrovani]\n(ponedeljak, 26. okt 2020, 09:53) - Goran [neregistrovani]


Poslao: 19 Dec 2012 22:01\nPa isto je bilo i u Lajkersima do 2003. godine. Isto velika trojka i kidali su.\nLoše sam se izrazio. Sve zvezde ne čine uvek dobar klub.\nA ko upoređuje sa fudbalom? Jednostavno, tako je to u ekipnim sportovima. Možeš ti da imaš najbolje delove slagalice, ali kad ta slagalica nije složena, ne vredi ti mnogo.\nPoslao: 21 Dec 2012 22:31\ncujem da su Kingsi ubacili 258 poena,koji mec je to bio?\nPoslao: 22 Dec 2012 00:54\nDenverov negativni rekord\nNegativan rekord po broju promašenih trojki nije se dugo zadržao u vlasništvu košarkaša Portlanda. Samo deset dana pošto su igrači iz Oregona šutirali van linije za tri poena 0/20 protiv Toronta, "nadmašio" ih je Denver, i to baš u međusobnom duelu.\nKošarkaši tima iz Kolorada su "popravili" rekord Trejlblejzersa za dva pokušaja. Van linije 7,25 šutirali su 0/22!\nZa razliku od Portlanda koji je uprkos katastrofalnom procentu za tri poena uspeo tada da dobije meč sa nejakim Torontom, Denver nije imao nikakve šanse da zabeleži trijumf uz ovako katastrofalno šutersko veče.\nAndre Iguadala najviše se "istakao" u promašajima. Šest puta je gađao sa distance, šest puta promašio. Taj Louson imao je učinak 0/4, Danilo Galinari 0/2, Andre Miler 0/2, Kori Bruer 0/3, Evan Furijer 0/2 i Džordan Hamilton 0/3.\nPoslao: 22 Dec 2012 02:46\nbb0 kosarkas ::cujem da su Kingsi ubacili 258 poena,koji mec je to bio?\nMeč sigurno nije bio. Možda dva meča, eventualno tri.\nNajviše što su postigli ove sezone je 131 protiv Voriorsa pre par dana.\nPoslao: 22 Dec 2012 05:59\nMozda ukupno na jednom mecu (racunajuci i protivnike)\nPoslao: 22 Dec 2012 18:03\nmcrule :: bb0 kosarkas ::cujem da su Kingsi ubacili 258 poena,koji mec je to bio?\nMozda ukupno na jednom mecu (racunajuci i protivnike) Moze da bude\nNBA: Denver ohladio Lejkerse\nPobednička serija Lejkersa prekinuta je u Koloradu uprkos još jednoj fenomenalnoj partiji Kobija Brajanta.\nPosle pet vezanih trijumfa "jezerdžije" su poražene od Denvera rezultatom 114:126. Nije gostima pomoglo ni 40 poena prve zvezde Brajanta (13/24 iz igre, 5/9 za tri), jer je na drugoj strani tim Džordža Karla koji je kontinuirano bio u prednosti, imao veći broj raspoloženih igrača. Šestorica košarkaša Denvera imala su dvocifren košgeterski učinak, a izdvojio se rezervista Kori Bruer, centralna figura utakmice. Bivši igrač Minesote, kratko i Dalasa, meč je završio kao najefikasniji u redovima pobedničkog tima sa 27 poena (izjednačio rekord karijere) uz gotovo perfekan šut za tri poena - 6/7!\nI njegovi saigrači bili su na visini zadatka. Danilo Galinari je upisao 19 koševa, sjajni Kenet Farid, uz 21 poen imao je i 15 uhvaćenih lopti, a direktno je zaslužan za isključenje Dvajta Hauarda u trećoj deonici iznudivši drugi nameran, veoma grub prekršaj centra Lejkersa. Izuzetan doprinos 16. pobedi "grumenja" dao je iskusni Andre Iguadala sa 17 poena, 11 skokova i sedam asistencija. Isti broj poena ubacio je i Taj Louson.\nNa drugoj strani, pored Brajanta koji je već 10. utakmicu zaredom postigao preko 30 poena, Pau Gasol je ubacio racionalnih 19 poena (7/11 iz igre), Neš je dodao 15 i osam asistencija, Hauard 12 do isključenja...\nLejkersi ponovo imaju više poraza nego pobeda u sezoni (14-15)\nŠampion Majami je uhvatio zalet i posle trijumfa u derbiju nad Oklahomom, imao je mnogo lakši zadatak u vidu Šarlot Bobketsa u gostima. Lebron, Vejd i ostatak tima su serijom 9:0 otvorili utakmicu u Severnoj Karolini, ali su "slomili" domaći sastav tek sredinom poslednje deonice. Šarlot je u jednom trenutku prišao na 82:84, ipak, usledila je trojka Džejmsa koja je najavila novi, definitivan rezultatski beg i novi trijumf Hita - 105:92.\nDvejn Vejd sa 29 poena i devet skokova i Džejms sa 27, uz 12 skokova i osam asistencija bili su zamajac igre ekipe Erika spoelstre. Čalmesr je dodao 17, a Boš 14 poena. Na drugoj strani Kemba Voker je bio ubedljivo najbolji pojedinac u Bobketsima sa 27 poena.\nSvaka čast Brajantu, Džejmsu i Vejdu, ali junak večeri je bio bek Njujorka Džej Ar Smit.\nNiksi su bez Karmela Entonija i Rejmonda Feltona izašli na megdan Finiksu u Arizoni i dobili meč pogotkom Smita uz zvuk sirene, rezultatom 99:97! A, Finiks je vodio deset sekundi pre kraja 97:95. Tada je stvari u svoje ruke, a ko bi drugi (kada ne igra Entoni), preuzeo izvanredni šuter. Najpre je, deset sekundi pre isteka regularnog vremena, pogodio preko ruke Pi Džej Takera, a onda dobio novu priliku da "pobedi" sirenu, samo sekund pre kraja, pošto je prethodno Telfer nagazio aut liniju i pružio mogućnost igračima Njujorka tek toliko da ubace loptu u igru i upute šut. I to je bilo sasvim dovoljno za majstora kakav je Smit. Iz veoma teške pozicije uz skok u stranu, pogodio je dno mrežice i u velikom stilu "odsvirao kraj" utakmice.\nDa mu nije strano da bude najbolji kad "zagusti" Smit je dokazao već drugi put za kratko vreme, pošto je i u meču sa Šarlotom odigranom 5. decembra na gotovo identičan način doneo pobedu svom timu.\nSmit je meč protiv Finiksa završio sa 27 poena, Džejson Kid je bio takođe sjajan sa 23, uz osam asistencija, a Tajson Čendler je dodao 14 poena i 12 skokova.\nTrijumf Niksa u dramatičnoj završnici bacio je u senku i fantastičnu partiju Džerada Dadlija koji je postigao 36 poena (11/17 za dva, 9/9 za jedan).\nAtlanta - Detroit 126:119 posle dva produžetka\nLeBron James-u je danas rodjendan [28.]\nPoslao: 02 Jan 2013 18:52\nDenver prekinuo niz Klipersa od 17 pobeda! Pa dobro nista ne traje vecno\nPoslao: 05 Jan 2013 01:06\nmcrule ::LeBron James-u je danas rodjendan [29.]\nPrije ce biti da je 28.\nKorisnici trenutno na forumu: _Petar, _Sale, A.R.Chafee.Jr., cezar 35, Dannyboy, darionis, dekao, DJORDJE-NO-1, Doca, dragon986, Dukelander, dule10savic, Gama, goxin, ILGromovnik, komita1, LeGrandCharles, LUDI, majorgaspar, MarKhan, mercedesamg, Milos ZA, Miškić, mrvica78, piton, Profica, repac, robertino, ruseskij, stug, Toni, Toper, vasaw, Vule


Jubilarno Akta.ba izdanje: 5.000 broj newslettera je tu! - Akta.ba\nJubilarno Akta.ba izdanje: 5.000 broj newslettera je tu!\nPoslovni portal Akta.ba danas šalje svečano i jubilarno 5.000 izdanje newslettera Vijesti.\n21.06.2021. 10:16 / Izvor: Akta.ba\nVeć zavidnih 16 godina Akta je postala sinonim za kvalitetan, relevantan, pouzdan business portal, koji i putem newslettera donosi aktuelne vijesti i inspirativne priče, ali probleme poslovnih ljudi iz naše zemlje.\n"Iza 5000 izdanja stoji puno rada, truda i odricanja da bi naša poslovna zajednica u pravo vrijeme dobila važne informacije u inbox. Vremenom smo kroz newslettere s kompanijama izgradili komunikaciju 'jedan na jedan' i dugogodišnji odnos s klijentima koji su navikli da svoju jutarnju kafu piju uz kvalitetan sadržaj i važne informacije za njihovo poslovanje", poručuje Seida Bijedić, glavna i odgovorna urednica portala.\nBez obzira na promjene okolnosti i načina rada, brojne izazove, Akta.ba newsletter uspio se održati i opstati kao vjerodostajan, analitičan, ozbiljan i provjeren izvor privrednih tekstova i analiza.\n"Iako u našoj zemlji digitalizacija nije još uvijek u potpunosti zaživjela, tehnološki napredak u kompanijama se razlikuje. Vodeći se tim, Akta.ba usavršava proces digitalizacije punih 16 godina i jedan je od pokretača promjena u kompanijama koje skoro da i nisu koristile digitalne tehnologije", dodaje Bijedić.\nPrateći trendove newslettere smo prilagodili za pregled na pametnim telefonima i tablet računarima (responsive dizajn).\nPrepoznatljivi i neizostavni dio Akta.ba poslovanja su i newsletteri Tenderi i Dodjele ugovora koji svaki dan stižu na e-mail adrese naših klijenata.\nČitaoci koji su već na listi primaoca, danas će na svoje mail adrese dobiti "special edition" izdanje s najčitanijim vijestima.\nOne koji nisu, pozivamo da se prijave za prijem newslettera Vijesti i besplatno probno korištenje newslettera Tenderi i Dodjele ugovora.\n#5.000 izdanje newslettera\nUgovori vrijedni 15 miliona KM: Municija iz Konjica za egipatske oružane snage\nPosjetili smo Global Village: Arapi u redu čekaju za ćevape u Dubaiju\nGIVEAWAY – Akta i Poliklinika Srce Sarajeva poklanjaju tri pregleda!\nMjesec posebnog značenja: Znate li zašto se koristi izraz "Movember"?\nTo ti je sve naštimano: Akta.ba predstavlja Viber stickere\nKJKP Rad nabavke putem direktnih sporazuma samo na Akta.ba\n"Business in Cloud 2021": Cloud rješenja se više ne mogu izbjeći u poslovnom svijetu (VIDEO)\nU oktobru Međunarodna konferencija "Zelena energija iz otpada uz smanjenje CO₂"\nAkta.ba i BH Telecom organizuju BESPLATAN Webinar "Business in Cloud 2021"\nEKOBIS: U toku završne pripreme za 18. međunarodni sajam ekologije\nPregled prihoda i dobiti: Kako su poslovale bh. pivare u 2020. godini\nTOP 10 turističkih agencija BiH u 2020.\nPregled mesne industrije u 2020. godini: Ovo je TOP 10 kompanija\nAkta.ba certifikovana prema ISO 9001:2015\nTOP 10: Ove kompanije IT sektora su najbolje poslovale u 2020. godini\nSmanjeni prihodi i dobit: Ovo je TOP 20 kompanija BPK-a u 2020.\nEurokapija d.o.o. Ilidža - Akta.ba\nul. Vinka Šamarlića broj 12 71210 Ilidža


Vreme je za predah - letovi kompanije Air Serbia sa 50% popusta za zdravstvene radnike\nMinistarstvo zdravlja i srpska avio-kompanija Air Serbia pokrenuli su kampanju pod sloganom “Vreme je za predah”, u okviru koje su za 10.000 zdravstvenih radnika angažovanih u kovid sistemu obezbedili vaučere sa popustom za letove ove kompanije, saopšteno je iz ministarstva.\nZdravstvenim radnicima iz kovid sistema je uručeno je ukupno 10.000 vaučera, sa kojima će zdrastveni radnici moći da ostvare popust od 50 odsto na letovima kompanije Air Serbia sa uključenom tarifom i aerodromskim taksama, a vaučeri će važiti za direktne redovne letove ka svim destinacijama srpskog nacionalnog avio-prevoznika, osim Njujorka, a koji će moći da se iskoriste za putovanja u periodu od 1. jula do 31. decembra 2021. godine.\n-Veliko nam je zadovoljstvo što na ovaj način možemo da izrazimo zahvalnost zdravstvenim radnicima za svakodnevnu posvećenost očuvanju života i zdravlja svih građana. Cilj nam je da im omogućimo da otputuju na više nego zasluženi odmor na željenu destinaciju. Zahvaljujemo Ministarstvu zdravlja na saradnji i podršci u realizaciji ovog značajnog projekta, izjavio je Dankan Nejsmit, generalni direktor Air Serbije.\nVaučeri se mogu koristiti prilikom kupovine avio-karata putem Kontakt centra Air Serbije ili u nekoj od poslovnica. Prilikom kupovine karte uz upotrebu vaučera, potrebno je da se zdravstveni radnici legitimišu potvrdom o radu, izdatom od strane zdravstvene ustanove pod ingerencijom Ministarstva.


UDOVIČIĆ POSETIO ODŽAKE I BAČ: Bolji uslovi za sport | Sport | Kurir\nPLJUŠTE VULGARNE UVREDE! PROSTAČINA KIRJOS SRAMNO UDARIO NA NOVAKA: Njegova 66\t568\nBIKINI MIHINE SUPRUGE PODIGAO TEMPERATURU DO USIJANJA: Sevnuo dekolte zgodne 29\t132\nPRELEPA SPRKINJA U VEZI SA HRVATSKIM SPORTISTOM: Milica je od Antuna starija 15\t140\nFSS SPREMA BOMBU: Radomir Antić ponovo selektor Orlova? 12\t191\nALEKSANDAR LUTOVAC POTPISAO ZA PARTIZAN: Bivši kapiten Rada pojačao napad 4\t170\n22.02.2019. 14:46h 22.02.2019. 16:22h\nPrema njegovim rečima, istaknuta je i važnost unapređenja stanja sportske infrastrukture, bitne za takmičarski sport i organizaciju sportskih manifestacija, čija tradicija ovde datira sa početka prošlog veka.\n"Impozantna istorija i budućnost nalažu predan rad i saradnju lokalinh organizacija sa sportskim savezima i Ministarstvom u ovoj oblasti. Sa pođednakom pažnjom i predanošću ćemo raditi i na primeni ciljeva omladinske politike Vlade Srbije u ovim opštinama, sa željom da mladima omogućimo da vode sadržajan i zdrav život i ostvare lični i profesionalni napredak po merilima savremenog sveta - čiji su oni stvaraoci. Ostajemo posvećeni ostvarenju svih ključnih ciljeva iz oblasti omladine i sporta - u istom timu, otvoreno i odgovorno".\nJURIŠ NA MEDALJE: Na dvoranskom EP u Glazgovu desetoro srpskih atletičara\nBIKINI MIHINE SUPRUGE PODIGAO TEMPERATURU DO USIJANJA: Sevnuo dekolte zgodne Arijane! Bivša italijanska manekenka i u petoj deceniji obara s nogu (FOTO) 29\t132\nPRELEPA SPRKINJA U VEZI SA HRVATSKIM SPORTISTOM: Milica je od Antuna starija 9 godina, a o njihovoj ljubavi BRUJI REGION (FOTO) 15\t140


HRVATSKI BISERI – ZA ANTIFAŠIZAM SPREMNI - BIGportal.ba\nHRVATSKI BISERI – ZA ANTIFAŠIZAM SPREMNI\nSeptembar 7, 2019 Septembar 7, 2019 088\nBolje od bilo koga drugoga, Hrvati su u praksi demonstrirali devizu lorda Palmerstona o tome kako ne postoje večiti prijatelji, ili neprijatelji, nego samo večiti interesi. Oni su zarad svog nacionalnog sna uvek bili spremni na sve i na svaku promenu, osim na promenu osnovne ideje o stvaranju čiste nacije. Tako jedne nedelje oplakuju „nedužne“ iz Blajburga, a druge su najveći antifašisti\nSva je treperila od unutrašnjeg uzbuđenja kad je čula kako Bobo, ili Jure viče: mi smo spremni, Poglavniče! Iako bi ova rečenica, po svoj prilici, bila sjajan opis stanja u kojem se nalazi predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović dok sluša svog omiljenog pevača Marka Perkovića Tompsona kako veliča „crnce Francetića Jure“, što je, kako je izjavila, „podseća na dane kada su ga njena deca pevušila na zadnjem sedištu automobila“ (Večernji list, 16. jun 2016), ne radi se o tome. Stvar je još gora. Radi se o rečenici iz knjige „Moj tata spava s anđelima – Mali ratni dnevnik“ Stjepana Tomaša koja je obavezna lektira za šesti razred osnovne škole u najantifašističkijoj zemlji na svetu – Hrvatskoj. Tako barem tvrdi žena koja zajedno sa svojom decom uživa u pesmama o „Maksovim mesarima“ i ostalim antifašistima poput komandanata Crne legije Jure Francetića i Rafaela Bobana.\nStriktno gledano, Francetić i brojne ustaše možda bi se i mogli nazvati antifašistima, jer su često dolazili u sukob sa italijanskim snagama u Dalmaciji, što zbog toga što nisu mogli da prihvate da ta teritorija ne pripada NDH, što zbog činjenice da su italijanski vojnici često znali da štite srpske civile od ustaških pokolja. Navodno su čak Italijani odgovorni i za smrt ovog „hrvatskog viteza“, tako što su sabotirali avion kojim je leteo, pa je pao na teritoriju pod kontrolom partizana. Isto tako navodno, Francetić je pred smrt svom poglavniku poslao pismo u kojem je najavljivao da će on i njegovi „crnci“ započeti borbu protiv Italijana „koji nisu ništa bolji od četnika, jer pale i uništavaju domovinu“. Baš poput Francetića, i Kolinda Grabar Kitarović ustaškom poglavniku zamera što je „polovicu Hrvatske predao Talijanima“, kako je rekla u skorašnjem intervjuu za proustaški, ali „antifašistički“, „Hrvatski tjednik“.\nPosmatrano iz ovog ugla zaista bi se moglo reći: „Hrvatski narod je srazmerno broju stanovnika najviše doprineo antifašističkoj borbi u Evropi, u kojoj je aktivno učestvovalo više od pola miliona hrvatskih građana“, kako je izjavila na obeležavanju godišnjice početka Drugog svetskog rata u Poljskoj. Problem je, međutim, u tome što danas kada se govori o antifašističkoj borbi, posebno povodom napada na Poljsku, niko ne misli na borbu protiv italijanskih fašista, nego prevashodno na rat protiv nemačkih, ali i drugih evropskih nacista. U toj borbi pola miliona Hrvata nije bilo na strani koju bi im Kolinda Grabar Kitarović sada pripisala. Naprotiv – ono što se tada smatralo „hrvatskim građanima“ i što nije potpadalo pod diskriminišuće rasne zakone uvedene odmah po formiranju NDH bilo je ubedljivo i većinom na strani nacista. Čak se i „antifašista“ Francetić, septembra 1942. prilikom Pavelićeve posete Hitleru, sastao s nemačkim firerom koji mu je navodno rekao da je „već čuo“ za njega.\nKAKVA LEGIJA, TAKVA I STATISTIKA Većina hrvatskih istraživača slaže se da je prva partizanska jedinica osnovana na prostoru NDH (neki tvrde i čitave Jugoslavije) bio Sisački partizanski odred formiran 22. juna 1941. a do kraja godine imao je oko 7.000 boraca. Dok su prema nacionalno osvećenim hrvatskim istoričarima njegovi pripadnici „gotovo isključivo bili Hrvati“, „objektivniji“ Slavko i Ivo Goldštajn navode da je „među 7.000 hrvatskih partizana potkraj 1941. godine, prema procenama koje su, čini se, dosta tačne, bilo približno 5.400 Srba, te po 800 Hrvata i ostalih te nepoznatih nacionalnosti“. Tačno i da među partizanima u Hrvatskoj u tom trenutku nije bilo nijednog Srbina, ova naizgled impozantna brojka od 7.000 „hrvatskih antifašističkih boraca“ postaje smešna kada se pogleda druga strana medalje – broj hrvatskih boraca na ustaško-nacističkoj strani rata. U to vreme, krajem 1941, samo Ustaška vojnica – najekstremniji deo oružanih snaga u NDH – ne računajući Domobranstvo, imala je oko 16.000 pripadnika. Otprilike u istom periodu, „Hrvatska legija“, čiji je najveći deo činila 369. pješačka pukovnija, koja se na Istočnom frontu borila pod komandom Vermahta, imala je 8.250 boraca. Koliki je entuzijazam za borbu na Istočnom frontu vladao među hrvatskim „antifašistima“ najbolje pokazuje činjenica da je poglavnik Pavelić poziv za formiranje jedinice izdao 2. jula 1941, a da je već 7. jula prijavljenih dobrovoljaca bilo više od 5.000, što je iznenadilo i ustaške vlasti. Poređenja radi, francuska Vafen SS divizija „Karlo Veliki“, koja je važila za jedan od najborbenijih i najfanatičnijih segmenata „SS internacionale“ i čiji su pripadnici među poslednjima branili Hitlerov bunker u Berlinu, u svom zenitu, 1944. godine, imala je 7.340 vojnika, gotovo hiljadu manje od Hrvata. Pri tome treba imati u vidu da dok je ovo bila jedina jedinica sastavljena od Francuza koja se borila za Hitlera, kod Hrvata je moglo da se bira gde će se ići. Pored 369. pukovnije, u okviru Vermahta bile su još i 369. hrvatska „Vražja“ divizija (1942. imala je 12.000 vojnika i treba je razlikovati od 369. pukovnije), 373. hrvatska „Tigar“ divizija (1943. imala je 9.277 hrvatskih vojnika) i 392. legionarska „Plava“ divizija (13.000 vojnika 1944). Ni to nije sve. Hrvati su u okviru SS-a imali čak dve divizije – „Handžar“, koja je decembra 1943. imala 21.065 vojnika, i „Kama“ sa 3.793 vojnika u septembru 1944. Sveukupno, dakle, u okviru Vermahta i SS-a bilo je više od 67.000 hrvatskih vojnika. Brojku od ukupno oko 70.000 hrvatskih vojnika u okviru nemačkih formacija navode i hrvatski istoričari Zdravko Dizdar i Antun Mileti.\nS druge strane, po istraživanjima hrvatskog istoričara Mladena Ivezića, broj Hrvata u partizanskim jedinicama na prostoru NDH nadmašuje broj Srba tek od decembra 1944. godine, kada je postalo više nego jasno kakva je perspektiva nacističke Nemačke. Do sloma fašističke Italije 1943. Srbi su pre toga u partizanskim jedinicama na prostoru NDH činili između 85 i 96 posto boraca. Pod komandom partizanskog Glavnog štaba Hrvatske decembra 1944. bio je ukupno 121.341 vojnik, od čega 73.327 Hrvata i 34.753 Srba. Čak i tada je Hrvata u partizanima bio otprilike isto koliko ih je ukupno bilo samo u jedinicama Vermahta i SS-a, ne računajući Ustašku vojnicu i Domobranstvo. Na samom kraju rata, dakle, dok je Hrvata u partizanima bilo nešto više od 70.000, u Hrvatskim oružanim snagama – formaciji koja je od decembra 1944. objedinila jedinice Ustaške vojnice i Domobranstva – bilo ih je 170.000 prema podacima do kojih su došli istoričari Jovo Popović, Marko Lolić i Branko Latas u Arhivu Vojnoistorijskog instituta. Ova tri imena zvuče srpski, ali ovde se ne radi ni o kakvoj „srbočetničkoj“ zaveri za kaljanje hrvatskog obraza pošto je reč o ubeđenim komunistima koji su ovaj podatak izneli sasvim usput u svojoj knjizi o četničkom vojvodi Momčilu Đujiću koja je pod nazivom „Pop izdaje“ objavljena 1988. u Zagrebu. Po nemačkim podacima, Hrvatske oružane snage su 1. aprila 1945. imale 182.861 boraca.\nHrvatski „antifašisti“ kod Staljingrada: Pripadnici 369. pješačke pukovnije\nUSTAŠKI POGLED Vrlo je zanimljiv ratni put gorepomenute 369. pukovnije i on može biti paradigma ne samo uopštenog ponašanja Hrvata tokom Drugog svetskog rata nego i danas, posebno kada se uzme u obzir da Kolinda Grabar Kitarović jednog dana oplakuje „nedužne blajburške žrtve“, a drugog se busa u svoje „antifašističke grudi hrvatske“. Radi se o prvoj i jedinoj nenemačkoj jedinici koja je ušla u Staljingrad za vreme krvavih borbi za ovaj grad, ali i o borcima koji su najvećim delom po slomu Šeste nemačke armije promenili uniforme, sa Crvenom armijom 1944. ušli u Srbiju i priključili se partizanskim jedinicama. Poslednji komandant hrvatskih legionara pod nemačkom zastavom i potonji njihov komandant pod onom crvenom bio je Marko Mesić, čovek koji je promenio sve uniforme koje je mogao promeniti – od Jugoslovenske kraljevske vojske, preko domobranske i nemačke, do ponovo kraljevske (pošto je, ironije li, Moskva do konferencije u Teheranu novembra 1943. priznavala jedino Jugoslovensku vojsku u otadžbini) i na koncu partizanske. Sve po potrebi.\nOd Kolinde Grabar Kitarović, koja je ili šizofrena, ili očito ne govori uvek što misli, istinitije mišljenje o hrvatskom antifašizmu u vreme Drugog svetskog rata, a i kasnije, možemo čuti od bazičnog ustaše poput Ivana Gabelice, jednog od najbližih saradnika Bruna Bušića, najistaknutijeg posleratnog ustaše čije ime danas nose ulice u mnogim gradovima Hrvatske. „U govoru 1944. u Zagrebu, u Hrvatskom državnom saboru, dr Mladen Lorković, ministar spoljnih poslova NDH, izneo je, na temelju izveštaja Ministarstva oružanih snaga od 3. januara 1944. podatke prema kojima su 1942. godine partizani najvećim delom bili Srbi i Crnogorci – oko 90 posto; Hrvati oko 8 posto. (…) Prema tim istim izvorima, partizansko vođstvo je 1943. razvijalo organizaciju svojih jedinica na celom hrvatskom državnom području, a provodilo je i prisilnu mobilizaciju, posebno među Hrvatima severno od Save i muslimanima, pa je i nacionalni sastav tih jedinica bio izmijenjen. Na kraju 1943. Srbi bili su i dalje u izrazitoj većini, oko 75–80 posto; Hrvati (katolici i muslimani) oko 15–20 posto, s tim da se naglašava da među njima ima dosta prisilno mobilisanih. (…) Lorković tvrdi da mu je jedan visoki i merodavni njemački general rekao da se po njihovim podacima partizani sastoje 80–90% od Srba“, naveo je Gabelica koji u ovim činjenicama vidi argument za tvrdnju da je „hrvatski narod s oduševljenjem dočekao uspostavljanje vlastite državne nezavisnosti – on se za nju, kako je to pred jugokomunističkim sudom u Zagrebu 3. novembra 1946. rekao blaženi Alojzije Stepinac, ’plebiscitarno izjasnio’.“\n„Uzmemo li u obzir, da je među hrvatskom vojskom moralo dolaziti do demoralizacije i da je barem polovina partizanskih boraca silom oterana u partizane, možemo zaključiti, da ni 20 posto hrvatskoga naroda 1945. godine nije pristajao uz pokret, pa zvao se on partizanski ili antifašistički, koji mu ruši hrvatsku državu, gazi veru i otima njivu. On je čvrsto stajao uz NDH, koja mu je jamčila i čuvala sva ta dobra. Dakle, daleko je od istine tvrdnja, da je hrvatski narod natprosečno i više nego i jedan drugi narod bivše Jugoslavije učestvovao u partizanima. Bilo je upravo obratno“, naveo je on u tekstu čiji datum objave nismo uspeli da ustanovimo, ali koji je po svemu sudeći star više godina.\nZaista, ako je Hrvatska bila i jeste toliko antifašistička, postavlja se pitanje zbog čega je, onda, od oko 6.000 spomenika posvećenih Narodnooslobodilačkom pokretu u Hrvatskoj između 1990. i 2000. godine uništeno ili oštećeno njih 2.964 (Juraj Hrženjak, „Rušenje antifašističkih spomenika u Hrvatskoj 1990–2000). U Zagrebu je od 937 obeležja NOP-a ostalo njih 310 (Mario Šimunković i Domagoj Delač, „Sjećanje je borba“). Najsimboličniji je nekako slučaj Spomenika pobedi naroda Slavonije u Kamenskoj, danas potpuno pustom mestu koje je nekada nastanjivalo 92,5 posto Srba. Rad poznatog kipara Vojina Bakića, ovaj spomenik otkriven 1968. godine bio je najveća postmodernistička skulptura na svetu, po svom estetskom rešenju, kako je naveo hrvatski novinar Ante Tomić, „jedan od najboljih kasnomodernističkih evropskih spomenika“. „Pet dana je, pričaju, to trajalo, kad su 1992. na obroncima Papuka, po zapovedi generala Miljenka Crnjca, rušili spomenik Vojina Bakića. Kršili su ga dinamitnim štapinima dugo i besomučno, frustrirani da se prokleta stvar ne ruši. A bilo je tu, ruku na srce, što i rušiti. Trideset metara bio je visok Spomenik pobedi naroda Slavonije“, naveo je Tomić.\nEvropa u „nultom tranzitu“\nDovoljno je da su Srbi\nZ.K Mart 23, 2019 April 4, 2019\nSve vrijeme potpuno pogrešno perete zube. Evo šta savjetuju stomatolozi\nRAZBOJNIŠTVO U SARAJEVU Uz prijetnju nožem opljačkao radnicu kladionice


BiH obnavlja postupak protiv Srbije za genocid | N1 Srbija\n|17.02.2017. |15:57 >18:59\nIzetbegović je to rekao medijima nakon savetovanja u Većnici na koje je bilo pozvano oko 100 pravnih eksperata, lidera političkih partija, zvaničnika u BiH, akademika, advokata, predstavnika nevladinih organizacija.\nBošnjački član predsedništva BiH Bakir Izetbegović rekao je da su dobili podršku koncenzusom prisutnih.\n"Dobili smo je konscenzusom od nekih 50 prisutnih", izjavio je Izetbegović.\nIzetbegović je u obrazloženju kazao da je upoznao skup sa bitnim elementima za reviziju, a cilj je bio dobiti podršku.\n"Predsedništvo BiH svojom odlukom 2002. godine je imenovalo Sakiba Softića za agenta u tužbi BiH protiv Jugoslavije. Predsedništvo je dalo punomoć da preduzima sve pravne radnje. Jedna od njih je i podnošenje aplikacije za reviziju presude", pojasnio je član Predsedništva BiH u obraćanju.\nRekao je da profesor Sakib Softić ima njegovu punu podršku da obnovi tužbu.\n"Pojavilo se pitanje - da li će revizija izazvati krizu u odnosima Bošnjaka i Srba u BiH, i odnosa sa Srbijom. Biće krize, ali ne ovakve kakva se očekuje. Teške krize se dešavaju kada nekome oduzimamo vitalno pravo. Ovime nikome ne oduzimamo pravo, istina treba svima - pa i onima koji se odupiru", rekao je Izetbegović.\nDodaje da imaju nove argumente koji su "dolazili vremenom".\nOsim Izetbegovića, u sarajevsku Većnicu su bili i poglavar Islamske zajednice u BiH Husein Kavazović, predsednik SBB-a Fahrudin Radončić, predsednik SDP BiH Nermin Nikšić, potpredsednik Republike Srpske Ramiz Salkić, predsedavajući Predstavničkog doma Parlamenta BiH Šefik Džaferović, kao i predsednik Demokratske fronte Željko Komšić.\nTagovi: BiH , revizija , Tužba , genocid\nJa sam za mir a bio sam i pre 25 godina.idioti su napravili ono shto nam nije trebalo.treba stvari da se iskristalishu a ne ono: pojo vuk magarca. pa idemo napred i upomirenje.\nKako ratni zlocini i zlocini genocida ne zastarevaju sada bi u situaciji,rata svih protiv sviju,belum omnium contra omnes,u smislu tuzbi,Srbija MORALA da podnese zahtev i tuzbu protiv Hrvatske za zlocin genocida protiv srpskog naroda,za zlocine u Jasenovcu ,Jadovnu ,nebrojene jame sa desetinama hiljada ubijenih.Oprost,prisilni od strane komunistickog rezima doveo je do paradoxa da danasnja Hrvatska,koj a je prosla ,nekaznjeno,revidira istoriju negirajuci,evidentne zlocine genocida.Kako sud u Hagu nije imao dokaze o genocidu,ova tuzba smo sluzi u politicke svrhe.Jadno je da politicari umesto u buducnost vode svoje narode u proslost.\nKonvencija o genocidu OUN-a je donesena tek 1947. tako da medjunarodni sudovi ne mogu suditi o aktu genocida za zlocine koji su se dogodili pre njenog donosenja.


marko pogačar | CityMagazine\nKnjiževnost preko plota: Perišić – Tomić – Pogačar\nNije zgoreg (pod izgovorom obezbeđivanja što šireg konteksta za sagledavanje dometadomaćih autora) s vremena na vreme zaviriti i preko plota, u komšijsko dvorište i videti kako tamo stvari stoje. Možda će u doglednoj budućnosti biti prilike za konkretnije odmeravanje dostignuća, ali u ovom trenutku ćemo se usresrediti na ono što nam u svojim novim izdanjima nude poznati autori, iz nekad bratskih a sada regionalnih krajeva.\nFestival Krokodil na temu “Središta periferije”\nOve godine festival Krokodil ispituje odnos centra i margine: u fizičkom smislu, ali jednako tako i u poetičkom, a ništa manje i u političkom. Eksperiment, provokacija, kritičko preispitivanje stvarnosti, sve su to elementi svesno perifernog pozicioniranja u književnosti, javnosti i društvu uopšte ali i onoga što nazivamo “radom na malom prostoru”.\n12. jun 2015, 20.00\nAmfiteatra ispred Muzeja istorije Jugoslavije, Botićeva 6\n29. april 2015. Bora Ćosić i Corax – titani nacionalne kulture\nGradska knjižnica „O poeziji i njenom prtljagu“\nPrvo izdanje Gradske knjižnice u novoj 2015. godini biće posvećeno poeziji koja se trenutno piše na našem jeziku, ma kako da taj jezik zovete. Naime, poezija se poslednjih godina pokazuje kao vitalno polje u kome su mogući iskoraci – radikalni i umereni, formalni i politički.\n23. jul 8800, 14.22\nDelikatesni ponedeljak: Šušur! festival od riči (Korčula)\nŠUŠUR! Festival od riči je interdisciplinarni festival regionalnog karaktera koji u svom fokusu ima kulturu knjige i koji se već par godina realizuje tokom avgusta meseca na ostrvu Korčula\n30. dec 2013, 19.00 do 23:00


Faktor | Osmanović: Tihić nam je ostavio amanet da čuvamo svaki pedalj BiH\nObjavljeno: 25.09.2020. u 12:50\nU Bosanskom Šamcu polaganjem cvijeća, učenjem dove I tevhida u džamiji Azizija danas je obilježena godišnjica smrti drugog predsjednika Stranke demokratske akcije Sulejmana Tihića.\nDelegaciju SDA koja je prisustvovala obilježavanju predvodio je potpredsjednik SDA Adil Osmanović koji je kazao da će Tihić ostati zapamćen po svojoj mudrosti, dobroćudnosti i staloženosti.\n- Sulejman Tihić će ostati zapamćen kao blag i smiren, ali jako ustrajan i čvrst političar. Njegovo vrijeme ostat će zapamćeno kao zlatno doba što se tiče reformi kojima su formirane brojne državne institucije. Put prema Evropskoj uniji i NATO-u koji je trasiran tada ostao je krajnja destinacija BiH. Nažalost, mnogi procesi su zaustavljeni obaranjem Aprilskog paketa, ali rahmetli predsjednik Tihić se sve do kraja nastavio, stavljajući dobrobit države ispred ličnog isticanja. Imali smo priliku u proteklom periodu vidjeti koliko je važna bila njjegova apelacija po pitanju državne imovine - kazao je Osmanović.\nDodao je da je naročito naslijeđe Tihića u njegovoj borbi za prava povratničke populacije.\n- Amandmanima na Ustav manjeg bh. entiteta, kao i brojnim drugim inicijativama, Tihić je radio na popravljanju i jačanju pozicije Bošnjaka i Hrvata u RS-u. To je put kojem SDA ostaje privržena, i to je jedan od najvažnijih amaneta koje nam je Tihić ostavio. Nikada nećemo odustati od bilo kojeg pedlja Bosne i Hercegovine - kazao je Osmanović, saopćeno je iz SDA.\nSulejman TihićAdil OsmanovićBosanski Šamac\nOsmanović: OHR ne treba čekati sa sankcijama Dodiku, niko neće žaliti za njim\nDržavljanstva preko noći


Manifestacija ARLEMM 2017 obeležiće kulturno leto u Arilju | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.06.2017. • 18:11 Srbija Danas\nGeneralni sponzor manifestacije je kompanija Extreme Intimo.\nOsma po redu kulturno – edukativna manifestacija ARLEMM održaće se od 16.7. do 30.7.2017. godine u Arilju. Programski sadržaji ARLEMM-a 2017. i ove godine će okupiti najtalentovaniju decu i omladinu iz zemlje i inostranstva, sa kojima će raditi vrhunski predavači i profesori violine, violončela, klavira, viole, kontrabasa, duhovnog pojanja, solo pevanja i gitare.\nAriljska letnja muzička manifestacija – ARLEMM realizuje se pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i Opštine Arilje, u saradnji sa Crkvenom opštinom grada Arilja, Narodnom bibliotekom Arilje i partnerom manifestacije kompanijom Extreme Intimo iz Arilja koja je prepoznala kulturni značaj ove manifestacije. ARLEMM svoju misiju širi i izvan okvira naše zemlje, uz podršku i pomoć Fondacije prijatelji ARLEMM-a u SAD.\nOtvaranje ovogodišnje manifestacije obeležiće nastup Gudača svetog Đorđa i orkerstra Škole za muzičke talente iz Ćuprije, kao i beogradskog džez sastava Nejkid. U okviru ARLEMM-a 2017 nastupiće istaknuti izvođači umetničke muzike Divna Ljubojević i Melodi, Gitarinet gruv sistem, a u okviru ARLEMM art festivala, koji se održava, 21. i 22. jula na rečnom ostrvu Uski vir, na reci Rzav, nastupiće: Amira Medunjanin, Duvački orkestar i rok bend pod rukovodstvom Aleksandra Sedlara sa Draganom Đorđevićem - Suzukijem, kao solistom na violončelu, Kralj Čačka, grupa Galija i Fridom- Džimi Hendriks tribjut bend.\nZa prethodnih osam godina postojanja, manifestacija ARLEMM, u okviru koje je održano preko 70 edukativnih radionica, 120 koncerata i 2600 individualnih časova nastave, uspela je da zauzme vodeće mesto u kulturno-umetničkim događajima Srbije. Cilj ARLEMM-a se ostvaruje kroz prepoznavanje i odabir mladih talenata, muzičku edukaciju dece i mladih, održavanje koncerata, javnih časova i predavanja u oblasti muzičke kulture, povezivanje vizuelnog i zvučnog doživljaja u umetnosti i razvoj ekološke svesti i brige o zaštiti životne sredine.\nSpona između inspiracije, talenta i kreativnosti mladih umetnika i prirodnih lepota Zapadne Srbije načinjena je zahvaljujući posebnom projektu u okviru ARLEMM-a pod nazivom „ARLEMM-Umetnički karavan“. Reč je o pokretnoj izložbi umetničkih fotografija, koju čini 18 audio-vizuelnih instalacija sa ukupno 36 fotografija, nastalih tokom trajanja Ariljske letnje muzičke manifestacije. Posetioci će ove godine imati priliku da postavku izložbe vide u Ivanjici, Čačku, Užicu, Požezi, Arilju i na Zlatiboru.\nOsmi Festival satirične priče\nARLEMM je svojim konceptom, neverovatnog spoja muzike, umetnosti i prirode, uspeo da zauzme posebno mesto u regionu. Prethodnih godina na ARLEMM-u su nastupili najpriznatiji umetnici kao što su: Jovan Kolundžija, Stefan Milenković, Vlatko Stefanovski, Miroslav Tadić, Slobodan Trkulja, Lena Kovačević, Divna Ljubojević, Robi Lakatoš i mnogi drugi, koji su doprineli da ARLEMM postane prepoznatljiv kao kulturni svetionik Zapadne Srbije. Iz godine u godinu broj posetilaca na festivalu se uvećavao, a samo prošle godine festival je posetilo preko 8000 posetilaca.\nArlem Arilje manifestacija Arlem 2017 muzička manifestacija\nPočinju "Bucini dani" u Župi, posvećeni...


Globalizacija | Veliki Rečnik\nGlobalizacija, šta je to zapravo? Koje značenje ima ovaj pojam?\nProces povezivanja i jačanja međuzavisnosti savremenog sveta naziva se globalizacija.\nIako ne predstavlja reč koja se svakodnevno čuje, pojam globalizacija dobija sve više na značaju, te se sve češće spominje u medijima. U slučaju da ste čuli za ovu reč, a ne znate šta znači, sledi objašnjenje.\nEtimologija nas upućuje na informaciju da je sam termin globalizacija potekao iz francuskog jezika, od reči globalisation u značenju proces povezivanja sveta. Najjednostavnije rečeno globalizacija predstavlja proces povezivanja i jačanja međuzavisnosti savremenog sveta.\nSmatra se da su prvi pokušaji globalizacije počeli još nakon Drugog svetskog rata, ali ozbijniji mah dobila je tek sa završetkom hladnog rata.\nOvaj termin prvi put je upotrebio profesor T. Levit 1983-e godine kako bi opisao finansijsko tržište. Veoma brzo ovaj termin dobija nešto drugačije značenje i MMF ga definiše kao „rastuću međusobnu ekonomsku zavisnost svih svetskih zemalja, koju je stvorilo povećanje broja međunarodnih transakcija robe i usluga, kao i razmena kapitala, te ubrzana i generalizovana tehnološka razmena”.\nReč je o pojmu koji se koristi da označi promene u društvima, kulturi i ekonomiji koje dovode do dramatičnog porasta međunarodne razmene. Uglavnom se globalizacija posmatra sa gledišta ekonomije i tada se pre svega misli na značaj koji ona ima u trgovini, iako sam pojam obuhvata mnogo šire aspekte društva, poput kulture, ideje, ljudi i tome slično.\nPobornici demokratske globalizacije se nazivaju globalisti. Reč je o ljudima koji smatraju da prva faza globalizacije mora biti zaokružena stvaranjem globalnih političkih institucija koje bi trebale da predstavljaju volju svih građana sveta.\nGlobalizacija se često koristi da označi stvaranje globalnog sveta, odnosno zbližavanje udaljenih delova sveta, što za posledicu ima veći protk i razmenu ideja i ljudi, kao i stvaranje globalne civilizacije.\nU informatici, globalzacija predstavlja tehnički termin koji kombinuje različite razvojne procese na internacionalizaciji i lokalizaciji nekog softvera.\nU menažmentu, globalizacija predstavlja marketinški termin koji se koristi da označi rast međunarodnog tržišta dobara.\nglobalizacija pojam šta je šta znači značenje značenje reči


Upravljanje radnim tokom\nTermin „radni tok” odnosi se samo na pojedinačne interne procedure, odnosno, na sopstvene poslovne procese!\nUz rešenje d.velop, svi ovi procesi se automatski i digitalno pokreću, bez obzira da li oni čine procedure održavanja, dosijea zaposlenih, odobrenja, fakture, izveštaje o plaćanju ili neke druge procedure.\nUglavnom, svaki proces može da bude optimizovan, automatizovan i ubrzan specijalno dizajniranim radnim tokom. Vi odlučite šta treba da se realizuje, a mi brinemo o tome.\nUzmimo, na primer, zahtev za godišnji odmor. Do sada, zahtevi za godišnji odmor su se podnosili u pisanom obliku, zatim su potpisivani od strane rudovodilaca i na taj način su se samo povećavali dosijei u Kadrovskoj službi. Zaposleni su, nakon toga, obaveštavani lično ili preko e-mail-a o odobrenju zahteva. Sada se ova kompletna interna procedura vrši automatski pomoću odgovarajućeg radnog toka.\nRukovodilac dobija poruku u inbox-u i sa jednim klikom na dugme „Prihvatam”, počinje potpuno automatizovan proces od informisanja kadrova do obaveštavanja. Čak se i zamena pravila distribucije tokom bolovanja ili odsustva operatera odvija automatski, kako bi se osiguralo da neobrađen zahtev ne napusti sistem.\nDrugi primeri uključuju odobrenja budžeta, koja bi u zavisnosti od iznosa koji su uključeni trebalo da obrađuju različiti članovi osoblja, dostavljanje putnih troškova, rukovanje dolaznim fakturama i ugovorima.\nUkratko: svaki proces u kompaniji koji obuhvata spore i nezgrapne procedure može da bude digitalno mapiran i optimizovan preko radnog toka.\nDigitalizacija radnog toka omogućava bolji pristup informacijama, povećava zadovoljstvo zaposlenih, poboljšava vreme odgovora na upite kupaca i dobavljača – profesionalno i efikasno.


HTC Desire 828 - Preuzimanje ažurnih informacija sa Google Now - HTC SUPPORT | HTC Србија\nKada sam uklonio/la zaključavanje ekrana, pojavila se poruka „Zaštitne funkcije uređaja više ne rade“. Šta je to zaštita uređaja?\nU čemu je razlika između režima bioskopa i režima muzike u HTC BoomSound sa Dolby Audio?\nDa li je šifrovanje podrazumevano uključeno?\nNe mogu da izađem iz aplikacije. Šta da radim?\nKako mogu da isključim TalkBack?\nKako da pronađem IMEI/MEID na telefonu?\nZašto se ekran ne rotira kada telefon okrenem na stranu?\nŠta se dešava kada otvorim datoteku primljenu preko Bluetooth-a?\nKako da prebacujem između HTC Sense tastature i načina unosa trećih strana?\nKako funkcioniše vidžet HTC Sense Home?\nKako da dobijam predloge aplikacija na HTC Sense Home vidžetu? Nikada ranije nisam koristio/la takve vrste aplikacija.\nDa li mogu da uklonim preporuke aplikacija na HTC Sense Home vidžetu?\nKako da izvučem najviše od vidžeta HTC Sense Home?\nZašto na telefonu dobijam preporuke za restorane?\nDa li ekran zaključavanja može da se ukloni ili sakrije?\nDa li treba da se ubaci SIM kartica da bi se koristio HTC prenos?\nŠta je izmenjeno u najnovijem HTC BlinkFeed-u?\nZašto se vidžet za sat sa prognozom ponekad prikazuje na HTC BlinkFeed-u, a ponekad ne?\nDa li će HTC BlinkFeed trošiti previše energije i memorije?\nKakav je raspored automatskog osvežavanja HTC BlinkFeed-a?\nDa li HTC BlinkFeed mogu da koristim čak i kada nisam na mreži?\nKako da podesim da se ažuriranja statusa i rođendana prikazuju u mom ID-u pozivaoca?\nEkran mi se isključuje kada uključim razglas. Kako da ga ponovo uključim?\nZašto ne mogu da vidim novododate kontakte u aplikaciji Ljudi?\nKako da uklonim duplirane kontakte?\nKako da promenim potpis u svojim e-porukama?\nPrimio/la sam obaveštenje koje pokazuje da je usluga One galerija obustavljena. Šta je One galerija?\nKako da promenim odnos širina/visina kod tražila kamere?\nZašto ne postoji snimak zvuka za usporene video-zapise?\nŠta će se desiti sa mojim fotografijama i video zapisima nakon što se usluga One galerija obustavi?\nZašto je usluga One galerija obustavljena?\nZašto ne mogu da pronađem tekstove za svaku pesmu?\nTokom putovanja sam promenio/la vremenske zone. Da li u aplikaciji Kalendar mogu da proverim vremensku razliku između grada u kome se trenutno nalazim i matičnog grada?\nZašto se ne prikazuju moju kalendarski događaji?\nKako da se prebacim na režim vožnje?\nKako mogu da uvezem obeleživače iz svog starog HTC telefona?\nDugmad za navigaciju na ekranu\nDodavanje četvrtog dugmeta za navigaciju\nPromena rasporeda dugmadi za navigaciju\nAutomatsko pokretanje kamere uz Motion Launch Snap\nUpućivanje poziva brzim pozivom\nPrva podešavanja Vašeg novog HTC Desire 828 telefona\nObnavljanje rezervne kopije sa memorije u oblaku\nPromena fokusa u režimu Bokeh\nSnimanje selfija sa Foto kabina\nKorišćenje režimaDvostruko snimanje\nČuvanje podešavanja kao režim snimanja\nPromena brzine puštanja video-zapisa\nOznačavanje fotografija i video-zapisa\nČuvanje fotografije iz video-zapisa\nPrebacivanje režima u HTC BoomSound\nAžuriranje omota albuma i fotografija izvođača\nDodavanje pesme u red za čekanje\nPodešavanje pesme kao tona zvona\nPregled tekstova pesama\nPronalaženje muzičkih video-zapisa na YouTube\nNa putu sa Car\nKorišćenje glasovnih komandi u Car\nPronalaženje mesta u Car\nIstražujte ono što se nalazi oko vas\nRukovanje dolaznim pozivima u Car\nPrilagođavanje aplikacije Car\nReprodukcija muzike u Car\nUpućivanje telefonskih poziva u Car\nPravljenje više prostora u memoriji\nKorišćenje HTC kreiranje rezervne kopije\nRestartovanje HTC Desire 828 uređaja (Soft reset)\nResetovanje HTC Desire 828 uređaja (Hard reset)\nKorišćenje HTC Desire 828 kao Wi-Fi hotspotа\nZakazivanje vremena kada se isključuje veza za prenos podataka\nNavigacija HTC Desire 828 uređajem korišćenjem opcije TalkBack\nPričvršćivanje trenutnog ekrana\nŽelite li znati kakvo će biti vreme na putu do posla pre nego što krenete? Google Now će Vas snabdeti najažurnijim i Vama bitnim informacijama, bez potrebe za prethodnim pretraživanjem Interneta.\nZavisno od Vaše lokacije, doba dana i prethodnih Google pretraživanja, Google Now će prikazivati informacijske kartice koje se odnose na:\nPrognozu vremena za danas i za dane koji dolaze.\nStanje u saobraćaju na Vašem putu do posla i nazad.\nUputstva i vreme puta do Vašeg sledećeg sastanka.\nVreme polaska sledećeg tramvaja ili autobusa sa stanice koju koristite.\nRezultat i statistiku utakmice Vaše omiljene ekipe.\nOtvorite aplikaciju Google pretraga kako biste koristili Google Now. Na Početnom ekranu dodirnite , a zatim pronađite i dodirnite Google. Ili jednostavno prevucite nagore po tasterima na ekranu za navigaciju.\nPostavljanje Google Now aplikacije\nVažno: Pre postavljanja Google Now aplikacije:\nUverite se da ste prijavljeni na Google nalog.\nUključite usluge lokacije i uverite se da ste spojeni na Internet.\nNa Početnom ekranu dodirnite , a zatim pronađite i dodirnite Google.\nPročitajte informacije na ekranu i dodirnite Da, želim. Google Now informacijske kartice počeće da se prikazuju na ekranu Google pretraživanja.\nDa biste videli sve dostupne kartice sa informacijama, prevucite ekran nagore i dodirnite Više.\nDa biste sprečili da se kartica pojavljuje na ekranu za pretragu Google, dodirnite na kartici koju želite da sakrijete, a zatim dodirnite Ne.\nZavisno od informacija koje možete da podelite, na ekranu Google pretraživanja prikazivaće se više informacijskih kartica kada budete upotrebljavali HTC Desire 828 za pretragu Interneta, kreiranje sastanaka, podsetnika i drugo.\nPromena podešavanja kartica\nPodešavanja Google Now kartica možete lako prilagoditi tako da odgovaraju Vašim potrebama za informacijama. Na primer, na kartici Vremenska prognoza možete promeniti jedinicu u kojoj se prikazuje temperatura ili način prevoza na kartici Saobraćaj.\nZa promenu podešavanja kartice, kao što je jedinica u kojoj se prikazuje temperatura na kartici Vremenska prognoza, dodirnite , a zatim dodirnite tastere sa strelicama kada budu dostupni.\nKako biste promenili određene informacije kartice, kao što je Vaša poslovna adresa, sportski tim ili akcije koje pratite, dodirnite na traci za pretragu, a zatim dodirnite Prilagodi. Odaberite informaciju koju želite promeniti.\nPostavljanje podsetnika u aplikaciji Google Now\nKreiranje podsetnika u aplikaciji Google Now jednostavan je način da vodite računa o stvarima koje treba obaviti. Možete postaviti vremenske ili lokacijske podsetnike. Kada dođe vreme sa podsetnika ili kada stignete na određenu lokaciju, Google Now prikazuje karticu Podsetnik na ekranu Google pretraživača i oglašava obaveštenje da Vas upozori.\nNapomena: Navedena opcija nije dostupna za sve uređaje.\nDodirnite , a zatim dodirnite Podsetnici.\nUnesite naziv podsetnika, kao što je zadatak za koji Vam je potreban podsetnik.\nOdaberite Vreme kako biste podesili vremenski podsetnik ili Mesto kako biste postavili lokacijski podsetnik.\nPostavite vremenske i lokacijske detalje podsetnika.\nKada dođe vreme sa podsetnika ili kada stignete na određenu lokaciju, kartica Podsetnik će se pojaviti na ekranu Google pretraživača. Zatim, možete da odložite ili odbacite podsetnik.\nIsključivanje Google Now aplikacije\nDodirnite , a zatim dodirnite Podešavanja > Now kartice.\nDodirnite prekidač Uklj./Isklj. pored opcije Prikaži kartice, a zatim dodirnite Isključi.


Kad "balvan" kaže izvini - Nenad Kulačin - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Nenad Kulačin » Kad "balvan" kaže izvini\nČupanje grkljana i ostale naprednjačke zanimacije\nKad "balvan" kaže izvini\n* Što bi jedna koleginica sa oštrim noktima i umornim glasom sa jednog od ružičastog kanala rekla - neka cveta hiljadu svetova\nKada neko, makar to bio i ON, nametne većini svoje ponašanje kao model, onda je moguće da razni Balvani, pardon, Labani to koriste kao vrhovnu zakonitost.\n1Piše: Nenad Kulačin 31. avgusta 2017. 14.00\nNaš prvorođeni, doduše, odavno nije spominjao živopisne opise koji se tiču nasilja, ali takoreći bez ijednog „izvini“ oprao je sve izrečeno bolje od deterdženta kupljenog u Italiji ili Nemačkoj, a potvrđeno je da je ta roba boljeg kvaliteta i da više opere od onog kupljenog kod nas.\nTako i taj Laban, da ne kažemo Balvan, smatra da je dovoljno u etar pustiti reč „izvini“ i da se „čupanje grkljana“ pretvori u unutarstranački dijalog, a „pitbulovi“ u simpatične kućne ljubimce patuljastog rasta. Što bi jedna koleginica sa oštrim noktima i umornim glasom sa jednog od ružičastog kanala rekla – neka cveta hiljadu svetova.\nTeško da je to normalno, ali u zemlji Prvorođenog sve je potaman NJEGOVOJ volji. Na stranu što bi svaki iole dostojanstveni predsednik odmah uklonio takvog gradonačelnika iz sopstvenih redova. Možda Prvovenčani i razmišlja o tome, ali ga muči da nisu i oni, poput 100 muslimana, izvučeni iz konteksta. Taman posla da je gradonačelnik Subotice, bio on Laban ili Balvan, svejedno, ozbiljno mislio da će nekome da čupa grkljane. Zašto bi to radio kada za takvu aktivnost ima pitbulove.\nBogu hvala pa taj gradonačelnik ni ne pomišlja na ostavku, jer znamo šta se dešava sa takvima. Napreduju do neslućenih visina. Jedan je tako postao čak i šef Bezbednosno-informativne agencije. Potrebno je samo da se napravi neko teško, da ne kažemo šta, da se čovek izvini, odstupi, na trenutak, i samo je nebo granica. Još da je priznao da je magarac poput onog autentičnog Martinovića, ministarska fotelja bi bila već kaparisana.\nZa to vreme, sitna boranija uključujući i potpisnika ovih redova, može samo da arlauče, da se čudi, da kritikuje pošto ništa drugo ne ume da radi, i da se gadi mirisa leskovačkog roštilja iako zna da nije u pravu. Mada, ima tu neke korelacije – grkljani i roštilj. Tu su negde. Za Prvorođenog, koji je leskovački roštilj otkrio tek nedavno, sasvim je ok da zbog kvaliteta, ali i prosperiteta tog kraja, ozbiljno razmišlja o zameni sendviča sa pljeskavicom od deset u lepinji sa lukom i tucanom paprikom. Gradonačelnik sa severa Laban, ili Balvan, imao bi amandman i dodao bi, zbog boljeg varenja – grkljane. Tu bi ga sigurno podržao još jedan gradonačelnik, onaj i Leskovca, jer je on još onomad bio toliko hrabar da je u svoj grad doveo giros. Ej, čuveni giros. To bi onda bio kompletan, celodnevni botovski obrok, nešto što bi u razmatranje uzeo i ministar vojni umesto čuvenog suvog dnevnog obroka u toj istoj vojsci poznat kao SDO. Vulin možda za to još nije čuo, jer je vojsku služio isto onako kako su i Tadićeve slike visile po zidovima kasarni.\nElem, Laban, da ne kažemo Balvan, svakako će od svog „izvini“ dobiti neki benefit. Barem jedna Polovina ga više neće proganjati. Ona druga Polovina će morati da odgovara što je izazvala Labana, da ne kažemo Balvana. Saša Janković će morati da objasni svoje reči koje su čuli samo pisci saopštenja SNS koji nisu sačekali da se svari pljeska od Meska iz Leskovca sa puno ljute paprike, a Vuku Jeremiću neće biti dozvoljeno da napravi od Srbije sanatorijum.\nSvi Labani, ili ako baš hoćete Balvani, SNS imali su priliku da nauče dobru lekciju. Isplati se napraviti, da ne kažemo šta, ali onda mora da se snosi ogromna posledica i kaže jedno veliko – izvini. Onda na scenu stupaju specijalne snage snabdevene vrhunskim materijalom sa Roštiljijade i prelaze iz defanzive u ofanzivu. Naučio je i Prvorođeni da u Srbiji postoji mnogo značajnijih manifestacija od Egzita i Guče i već se sprema za sledeću. U pitanju je Malogospojinski vašar u Šapcu. Pored najvećeg izvoznog blaga Srbije u vidu estrade pod šatrom, Prvorođeni će imati priliku da se na najvećem, najstarijem i najpoznatijem vašaru u bivšoj Jugi upozna sa neustrašivim vozačima sa zida smrti, brkatom ženom, ali i da srpsku oklagiju mejd baj IKEA kupi po mnogo povoljnijim uslovima nego u onom švedskom butiku.\nI svi srećni. I Labani siti i Balvani na broju. Samo sendvičari strahuju od tranzicije ka pljeskavici.\nAutor je voditelj emisije „Dobar, loš, zao“ TV Šabac\n01. septembra 2017. u 04.02\nKakav je ovo kursadzijski pokusaj humora?


Ministarstvo prosvete Srpske u lovu na veštice u školama i vrtićima | DEJAN LUČKA\nDejan Medijska pojavljivanja 11 septembra, 2017 | 0\nČlanak je dostupan na sljedećem linku: Zabrana – Ministarstvo prosvete Srpske u lovu na veštice u školama i vrtićima\nMaskenbali, koji su povodom popularnog američkog praznika “Noć veštica” organizovani u sklopu nastave engleskog, od ove jeseni su zabranjeni u Republici Srpskoj.\nDok su univerzitetski amfiteatri prazni, a seoske škole širom Srpske se urušavaju ili zatvaraju, Ministarstvo prosvete RS, očigledno, ima preča posla.\nUoči početka školske godine školama i vrtićima poslali su raspis u kome poručuju da je odzvonilo priredbama povodom “Helouvina” (Halloween), praznika poznatijeg kao Noć veštica, koji je za decu u SAD, Kanadi i još nekim zemljama engleskog govornog područja već generacijama deo odrastanja.\nOvaj praznik, tokom kojeg se deca maskiraju i u izdubljene bundeve stavljaju sveće, prepadaju jedni druge i traže slatkiše, po Ministarstvu je problematičan, jer “nije propisan Zakonom o praznicma RS” i, kako oni ocenjuju, nije u skladu sa razvojem slobode, demokratije i tolerancije, niti je “u duhu sa tradicijom našeg naroda”.\nMinistarstvo je ovako postupilo na zahtev 7 nevladinih organizacija, koje same sebe karakterišu kao tradicionalističke i posvećene “porodičnom i verskom identitetu”, mada su neke od njih u delu javnosti prepoznate kao desničarske.\nZahtev su poslali Društvo prijatelja manastira Hilandar, Udruženje višečlanih porodica „Četiri plus“, Kolo srpskih sestara, Srbski narodni pokret „Izbor je naš“, Balkanološki istraživački centar, Krajiški kulturni klub „Sveti Sava“ i Srbsko sabranje „Baštionik“.\nPredrag Adamović, predsednik „Baštionika“, koje je pokrenulo “hajku na veštice”, zadovoljan je odlukom Ministarstva, ali je najavio da će uskoro upriličiti konferenciju za štampu, kako bi se javnost dodatno upozorila na pogubnost ovog “satanističkog” praznika i kako „ne bi nekom palo na pamet“ da kod kuće ili u komšiluku buši bundeve i pravi maškare.\nJovan Radovanović, predsednik Udruženja višečlanih porodica „Četiri plus“, tvrdi da je “samo podržao” zahtev “Baštionika”, ali i on pozdravlja zabranu.\nŠta će nam tuđi praznici, kad imamo svoje – kaže Radovanović.\nPaganski kult smrti\nTradicionalisti tvrde da Noć veštica “slavi paganski kult smrti” i mališane, pod plaštom “bezazlene dečje igre maskenbala i kolačića” vodi ka “sektaštvu i satanizmu” s ciljem da ih, kako navode, “od najranijeg doba naviknu na zlo“.\nNe dozvolite da pomodarstvo i udvorištvo tuđim paganskim običajima uvode u naš vaspitno-obrazovni sistem neprimerene i po mentalno zdravlje dece štetne sadržaje – zavapili su tradicionalisti.\nPobornici otvorenosti, tolerancije i slobode ocenjuju, međutim, da je porazno što su prosvetne vlasti popustili pred ovako “ksenofobnim i paranoičnim zahtevima desničara”.\nU Banjalučkom Centru za ljudska prava ističu da bi pozivanje na Zakon o praznicima RS imalo smisla kada bi neko pokušao da 31. oktobra, kada se slavi pomenuti strani praznik, zatvori škole i uvede neradni dan, ali zabranjivati dečje priredbe je krajnje neprimereno.\nDodaju da i u pravoslavnoj tradiciji ima tragova paganskih običaja, pa ipak niko od toga ne pravi problem.\nLučka: Država ubija kreativnost\nStalno se priča da se deca moraju zainteresovati za školu interaktivnim, kreativnim i zabavnim pristupom učenju, a kada takav pristup imate, država ga izbaci iz nastave – kaže direktor Banjalučkog centra za ljudska para Dejan Lučka.\nDodaje da decu treba od malih nogu učiti toleranciji i poštovanju različitosti, a Noć veštica je, kao jedan od najznačajnijih praznika na engleskom govornom području, dobra prilika za to.\nKakvu štetu deci može naneti kostimirana zabava na času engleskog – pita se Lučka.\nZabranom grade toleranciju\nMinistarstvo je o zahtevu tradicionalista zatražilo mišljenje Republičkog pedagoškog zavoda “kao stručne institucije” i na osnovu njega zabranilo “Noć veštica”, i to s vrlo nemuštim obrazloženjem.\nImajući u vidu da su ciljevi obrazovanja poštivanje prava dece, te razvijanje sposobnosti za život u demokratski uređenom društvu, kao i razumevanje i negovanje sistema vrednosti, koji je zasnovan na tolerantnosti, Ministarstvo ceni da obeležavanje pomenute manifestacije nije u skladu sa istim – navodi se u aktu.\nNaslovna fotografija: Witchcraft, [Autor: OpenClipart-Vectors, fotografija preuzeta sa: Pixabay]\nPrethodni tekst: Previous post: Država, to smo mi\nNaredni tekst: Next post: Bosnian Serbs Ban Halloween Events in Schools


Kraljevo, 17. Maj 2010. PR Objave: Saopštenje -\nNikola Kozomara, član profi tima "Partizan Srbija" pobedio je u trci za Ligu Srbije "Dolinom vekova" koju je organizovao klub Metalac iz Kraljeva uz podršku firmi Radijator, Belt, Vetini, Voda "Vrnjačko vrelo", Blažeks, Galant kolači i Kotlenik promet.\nRezultati, druga trka "Dolinom vekova", seniori, 105 km: 1. Nikola Kozomara ("Partizan Srbija") 2:31,00 časova, 2. Martin Grašev (Bugarska, Nesebar) 2:31,39, 3. Aleksa Veličković (Šumadija) - isto vreme itd.\nbiciklizam, trka, liga srbije, kraljevo, metalac, dolina vekova\nq: 20 - t: 0.03824 sec


Vesti online / Vesti / Ex YU / Haftar bombardovao aerodrom u Tripoliju\nHaftar bombardovao aerodrom u Tripoliju\nBorbeni avioni Libijske nacionalne armije Halife Haftara bombardovali su jedini aerodrom u Tripoliju koji funkcioniše, saopštio je na Tviteru operativni štab Vlade nacionalnog jedinstva kojom upravlja Fajez Saradž.\nKako se navodi u saopštenju, avijacija Halife Haftara bombarduje međunarodni aerodrom "Mitiga". U štabu Vlade nacionalnog jedinstva smatraju da je ovim stvorena pretnja po bezbednost letova civilne avijacije i živote civilnog stanovništva.\nTrenutno je aerodrom "Mitiga" obustavio rad, saopštio je Sputnjiku neimenovani izvor.\nRanije je saopšteno da su jedinice Libijske nacionalne armije napustile teritoriju međunarodnog aerodroma "Tripoli".\nAerodrom "Mitiga", koji se nalazi 11 kilometara od Tripolija, u prošlosti je koristila vojska. Poslednje četiri godine funkcioniše kao civilni aerodrom. Tada je na teritoriji međunarodnog aerodroma "Tripoli" vođen pravi rat, čiji je rezultat je bilo oštećenje piste i dela zgrade.\nSVET Heroji tragedije aviona u plamenu: Tatjana od dima nije ni videla koga spasava (FOTO, VIDEO)