"Nasa Borba" - Kako spreciti spiralu nasilja\nKako spreciti spiralu nasilja\nUkoliko Jeljcin ne bude u stanju da u poverljivim komunikacijama sa zapadnim partnerima prenese nesto vise, zasticeno od srpske, ruske pa i medjunarodne javnosti, tesko je ocekivati da bi rezultati razgovora u Moskvi mogli da budu prihvaceni kao zadovoljavajuci\nParalelno sa zaostravanjem krize na Kosovu, pracenim novom erupcijom nasilja, brojnim civilnim zrtvama i naglim porastom izbjeglickih kolona, sve odlucnije se ispoljava rijesenost kljucnih faktora medjunarodne zajednice da ne dopuste ponavljanje ucinjenih gresaka u visegodisnjem angazovanju medjunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini. Zajednicka je ocijena svih relevantnih aktera da su kolebanje, medjusobna surevnjivost i odsustvo usaglasenog koncepta u pristupu destruktivnom razvoju bosanskohercegovacke krize ucinili i medjunarodne pretpostavke suodgovornim za masovne gubitke ljudskih zivota, milionsku izbjeglicku populaciju, golema materijalna razaranja i potpuno unistavanje svakog medjuetnickog povjerenja.\nPrateci brojne skupove svih relevantnih medjunarodnih tijela, od Evropske unije, NATO-a, OEBS-a, Savjeta Evrope, Grupe 8 i same Kontakt grupe, primjecuje se porast ogorcenja i indignacije novom erupcijom nasilja na Kosovu, uz najsiru saglasnost da primarna odgovornost za takav opasan razvoj s posljedicama ugrozavanja mira i sigurnosti ne samo na Kosovu i u Srbiji i Jugoslaviji, nego i u sirem regionu, lezi na vlastima u Beogradu, u cijim je rukama i najveca sila koja operira na tom ugrozenom prostoru. Rukovodjeni takovim saznanjem clanice Kontakt grupe su nedavno formulisale listu zahtjeva vlastima u Beogradu koja sadrzi: 1) Obustaviti sve akcije bezbijednosnih snaga koje ugrozavaju civile i povuci sve one snage bezbjednosti koje se koriste za represiju nad civilima, 2) Osposobiti stalnu medjunarodnu posmatracku misiju na Kosovu, 3) Svim izbjeglicama i raseljenim licima omoguciti bezbijedan povratak ognjistima, uz slobodan pristup humanitarnih organizacija i humanitarne pomoci i, konacno, 4) Uciniti brz napredak u dijalogu s predstavnicima kosovskih Albanaca. Ministri inostranih poslova zemalja Kontakt grupe izrazili su ocekivanje da ce predsjednik Rusije Boris Jeljcin u susretu sa Slobodanom Milosevicem dodatno obrazloziti ove, u sustini jednostavne i provedive zahtjeve.\nU isto vrijeme, medjutim, a za slucaj da se ovim ocekivanjima medjunarodne zajednice ne izadje u susret, ili da se nastavi porast nasilja na Kosovu, ministri odbrane NATO-a su dali direktivu svojim sluzbama i komandama da u sto kracem roku pripreme pun krug mogucih opcija u primjeni sile ukoliko politicki i privredni pritisci, koji se vec primjenjuju prema Beogradu, ne urode zeljenim plodom. Dodatno, ministri su nalozili NATO komandi da u dogovoru i uz suglasnost vlada Albanije i Makedonije pripremi vazdusne vojne vjezbe koje su u ponedeljak i odrzane, kao manifestacija brzine kojom je moguce doprijeti do granica ugrozenog podrucja.\nOpasna je iluzija potcjenjivati ozbiljnost izrecenih pretnji. One odrazavaju odlucnost u sprecavanju prelivanja oruzanih sukoba preko granica kosovskog prostora, odbijanje da se pomiri s nastavljanjem omrazene prakse etnickog ciscenja i namjeru da se u odsustvu stvarnog napretka u pokrenutim pregovorima, ako nema drugog izlaza, mirno rijesenje nametne silom. U svim kljucnim zemljama Kontakt grupe na unutrasnjem planu je ostvaren do sada nezabiljezen stepen saglasnosti i pristajanja na rizike koje i za aktere donosi vojna intervencija. Takova saglasnost je postignuta i u transatlantskoj dimenziji uz puno razumijevanje SAD i evropskih sila da samo zajednickim i koordiniranim djelovanjem mogu postici rezultate koje od njih ocekuje najsira medjunarodna javnost i vecina zemalja u svijetu.\nOstaje da se preciznije utvrdi moguca uloga Rusije u daljem raspletu krize na Kosovu i odnosu medjunarodne zajednice prema njoj. Rusija se u vise navrata uzdrzala od ekonomskih sankcija primjenjenih prema Jugoslaviji, utoliko sto se sama nije pridruzila njihovom sprovodjenju, ali ona nije, a mogla je, blokirati njihovo usvajanje. Ona se takodjer, nacelno, izjasnjava protiv primjene sile u resavanju kosovske drame ili, ukoliko i to bude neophodno, trazi da se primjeni procedura koja vodi kroz Savjet bezbjednosti OUN. Taj zahtjev je inace logican i njega dijele i evropske zemlje, stalne clanice SB OUN. Ako stvari dodju toliko daleko, onda je veoma mala vjerovatnoca da bi Rusija mogla da ugrozi svoje partnerske odnose s vodecim zapadnim zemljama stavljanjem veta na njihove inicijative. Mozda je upravo zato Jeljcinu i pripala uloga da pokusajem “urazumljivanja" Milosevica ucini i projekciju upotrebe sile izlisnom.\nPrva analiza prispjelih informacija iz Moskve pokazuje da ce biti potrebno jos vremena da se desifruje stvarni sadrzaj trosatnih razgovora. Namece se utisak da je Milosevic u najvaznijim pitanjima ostao na poziciji ignorisanja opravdanih zahtijeva medjunarodnih faktora. Odbio je svaku pomisao o povlacenju vojske, a za snage policije je nagovijestio povratak u lokacije stalnog rasporeda zavisno od smanjivanja oruzanih akcija albanske strane. Povratak misije OEBS na Kosovo vezao je za istovremeni prijem Jugoslavije u ovu organizaciju. Ponovio je i ranije izrazenu spremnost obnavljanja razgovora, sto se naravno ne moze tretirati kao bilo kakav ustupak. Ukoliko Jeljcin ne bude u stanju da u povjerljivim komunikacijama sa zapadnim partnerima prenese nesto vise, zasticeno od srpske, ruske pa i medjunarodne javnosti, tesko je ocekivati da bi rezultati razgovora u Moskvi mogli da budu prihvaceni kao zadovoljavajuci. Tim vise sto je Milosevic na konferenciji za stampu jos dodatno pogorsao utisak odbijanjem uopste postojanja napada na civile kao i etnickog ciscenja. Na nezadovoljstvo ukazuju i prve zapadne reakcije, ali je sigurno da ce proteci nekoliko dana prije nego se izvuku pouzdaniji zakljucci na kojima ce se odlucivati o daljem pravcu akcije. To bi davalo prostora Milosevicu da nekim autonomnim i spektakularnim potezom izrazi vecu i ozbiljniju kooperativnost nego sto je bio slucaj u Moskvi. No s obzirom da je propustio da iskoristi priliku koju su mu, uz saglasnost svih kljucnih faktora, priredili Rusi, malo je vjerovatno da ce se odluciti na takav nezavisan i samostalan cin. Ako, medjutim, do toga ne dodje, predstoji dalji porast spirale nasilja i na kraju price vrlo vjerovatno vojna intervencija.


vila Ikonomu – Athos Travel\nVila Ikonomu se nalazi u tropskom ambijentu na oko 150 metara od plaže, izolovana od gužve i saobraćajne buke, nedaleko od centra Pefkohorija. Prednost ove vile je što poseduje veliko dvorište sa bazenom i ležaljkama koji su gostima besplatno na raspolaganju. Ispred vile postoji mogućnost parkiranja.\nU vili Ikonomu gostima su na raspolaganju trokrevetna studija koja se sastoje od jedne prostorije sa jednim francuskim i jednim klasičnim ležajem ili tri odvojena ležaja. Svaki studio ima opremljenu kuhinju, terasu, TV i klima uređaj (čije korišćenje je uključeno u cenu u periodu od 01.07. do 30.08. dok se van tog perioda klima doplaćuje 5 evra dnevno na licu mesta.\nOrganizator putovanja poseduje licencu OTP 204/2010.


Marketing menadžer - BDO\nHome > Karijera > KOGA TRAŽIMO? > Marketing menadžer\nJedan od pet svetskih lidera u oblasti revizije i poslovnog konsaltinga ove godine proslavlja 27 godina rada, stalnog rasta i razvoja na tržištu Srbije. Zbog stalnog povećanja obima posla potreban nam je\nOrganizovanost i efikasnost u radu;\nOdgovornost i timska orijentisanost.\nSačinjava i brine se o adekvatnoj distribuciji marketinških materijala\nAdministrira korporativne profile na društvenim mrežama (Facebook, LinkedIn, Instagram)\nDnevno izveštava i koordinira svoje aktivnosti sa direktorom korporatvnih komunikacija.\nUkoliko ste zainteresovani i ispunjavate uslove konkursa, pošaljite nam svoju biografiju sa fotografijom na: dusan.babac@bdo.co.rs\nKonkurs je otvoren do 22. novembra 2019. godine.\nZa sve dalje informacije, molimo pogledajte našu Politiku privatnosti.


ARIFI: Ekonomski razvoj i infrastruktura prioriteti u 2016 - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA ARIFI: Ekonomski razvoj i infrastruktura prioriteti u 2016\nARIFI: Ekonomski razvoj i infrastruktura prioriteti u 2016\nBujanovačke7. dec 2015.NASLOVNA, POLITIKA0\nPredsednik opštine Bujanovac priča o integrisanju Albanaca, ekonomskom razvoju i o funksionisanju lokalne vlasti u Bujanovcu. Bujanovačke prenose intervju uz neznatna skraćenja\nBUJANOVAC, 7. Decembar 2015. (Izvor: Titulli.com) Šta mislite o integrisanju Albanaca u državnim organima Srbije? Takođe i Izveštaj o napretku Evropske Komisije kaže se da su Albanci malo zastupljeni u ovim organima. Kako vidite ovaj problem?\nArifi: Ovaj problem traje već godinama. U 2010. godini vlada Republike Srbije je usvojila plan o integrisanju Albanaca u državnim organima, i u tom pravcu je vrlo malo urađeno. Izuzev nekoliko osoba koje su zaposlene, i to na određeno vreme, nema poboljšanja, iako je tada, bilo predviđeno da se otvori 63 novih radnih mesta za Albance. Pre nekoliko dana susreo sam se za zamenikom zaštitnika građana, koji treba da zaštiti prava manjina, sa ovim pitanjem upoznao sam i ambasadora Evropske unije i ambasadora OEBS-a. Dao sam i statističke podatke koliko su Albanci zastupljeni u državnim organima. Za rešavanje ovih pitanja potrebna je samo volja vlade Srbije,. Ovo je više političko pitanje. Smatram da na ovome treba više da radi i vlada Republike Kosovo, u razgovorima sa vladom R. Srbije u Briselu. Tamo je sve suprotno, vlada Kosova želi da integriše srpsku manjinu u državnim organima, a na drugoj strani, ovde su Albanci izrazili volju da se integrišu, međutim vlada Srbije nema volju, ne želi da ima tu Albance. Ovo što vama kažem, rekao sam puno puta i ambasadorima EU i OEBS-a, u Beogradu. Nadamo se da će ovo biti jedan od uslova koji Srbija treba ispuniti za učlanjenje u EU, a trenutak je da zvanični Brisel kaže Srbiji dosta.. Dobro je da Albanci žele da se integrišu, da daju svoj doprinos kao građani, a pre svega da pomognu Albancima u njihovim svakodnevnim problemima.\nDa li mislite da su Albanci jedinstveni po tom pitanju?\n– Na žalost, Albanci nisu jedinstveni ni u Albaniji, na Kosovu, ni ovde. Ja razumem ponekad opoziciju kad napada vlast da bi se pokrenulo neko pitanje, ali u zajedničkim interesima treba da budemo zajedno. Mogu slobodno da kažem da su u vreme sastavljenja plana od sedam tačaka sve albanske političke partije rekle DA u ovom pravcu, i mogu da kažem da smo jedinstveni na sastancima sa međunarodnom zajednicom, ali i sa vladom Srbije. Na žalost, u lokalu i u pitanjima od interesa za Albance ovde, nismo. Ja sam pozvao opoziciju nekoliko puta na sastanke koj su bili u interesu Albanaca, oni nisu došli, a na drugoj strani, kada ih poziva neko od predstavnika vlade Srbije, oni dolaze, u ovoj zgradi i drže sastanke, a kod predsednika opštine ne dolaze.\nMi smo pre nekoliko dana imali delegaciju iz Turske, iz grada Bursa, jedna organizacija koja se zove Rumelisiada, koja okuplja 70 kompanija, sa milijardama godišnjeg prometa, oni su zainteresovani da investiraju. Međutim njih zanima dalji plasman, posebno u pravcu Rusije\nŠto se tiče ekonomskog razvoja, još nemamo nijednog stranog investitora?\n– Što se tiče ekonomskog razvoja, ja sam gledao intervju predsednika Prištine koji je napadao vladu, jer vlada otvara nova radna mesta a ne lokalne vlasti. Lokalne vlasti zakonom nemaju mogućnosti da otvaraju kompanije ili fabrike. Mi smo uradili puno u ovom pravcu, u poređenju sa nekim opštinama. Mi smo prošle godine izdvojili subvencije iz opštinskog budžeta za privatne kompanije, koje su bile u mogućnosti da otvaraju nova radna mesta. Imamo negde oko 60 mladih koji su završili fakultete i bave se biznisom. Postigli smo da prošle godine uzimamo sredstva od Koordinacionog tela, negde oko 70 odsto od sredstva koja su bila predviđena za tri opštine. Kompanije su uzele od jedan do tri miliona dinara za nova radna mesta, i prema jednoj računici od 2012. do 2015. godine privatne kompanije u Bujanovcu su dobile blizu 910 hiljada evra za ekonomski razvoj. Blizu milion evra za ove četiri godine su uložene u ekonomski razvoj, počevši od opštinskog budžeta. I privatne kompanije u opštini Bujanovac treba da izađu sa idejama, da daju proizvode. Kako je moguće da, na primer, imamo oko 15 privatnih preduzeća koja se bave proizvodnjom prozora i vrata od PVC materijala, i da, prema našim informacijama, sve budu rentabilne, čak su počele i da izvoze u zemlje kao što su Švajcarska, Nemačka i Austrja. Mi smo pre nekoliko dana imali delegaciju iz Turske, iz grada Bursa, jedna organizacija koja se zove Rumelisiada, koja okuplja 70 kompanija, sa milijardama godišnjeg prometa, oni su zainteresovani da investiraju. Međutim njih zanima dalji plasman, posebno u pravcu Rusije. Stanje je takvo da EU postavljala sankcije Rusiji, a sve zanima kako da plasiraju proizvode prema Rusiji. Drugi problem je da svaka kompanija koja je zainteresovana da investira u Srbiji, prvi kontakt imaju u Beogradu i razgovaraju sa ministrima, a ministri vlade Srbije nisu iz Bujanovca, njih zanima uvek razvoj svog mesta. Ja sam puno puta rekao i ponoviću opet, u Bujanovcu se ne očekuje otvaranje neke fabrike Panasonika, nego uvek treba da se orijentišemo na proizvode koje možemo plasirati. Svakako da više značaja treba dati razvoju poljoprivrede,\nMesec dana pre kraja godine. Kako ocenjujete rad lokalne administracije u Bujanovcu?\n– Ja ovu godinu ocenjujem vrlo pozitivnom, jer smo jednom uradili rebalans budžeta. Sledeće nedelje uradićemo drgi rebalans za ovu godinu. Povećaće se prihodi opštine. Sa sredstvima koja dolaze iz vlade, sigurno će budžet biti najveći do sad, oko 936 miliona dinara. Neke kompanije imale su obaveze prema opštinii i mi smo uspeli preko suda da povučemo ta sredstva. Smanjujemo obaveze i uveren sam da će u februaru biti bez obaveza ne samo opština, administracija, nego i sve jave organizacije, možda se po prvi put dešava ovo.\nGlavna sredstva će se usredsrediti na ekonomski i na razvoj infrastrukture. Mi ćemo predvideti sredstva za stručno osposobljavanje mladih sa visokim obrazovanjem, a takođe i sredstva za razvoj poljoprivrede, gde će biti povećanje od 20 odsto. Zatim sredstva i za sport, za omladinu, za medije i tako redom\nŠta nam možete reći o optužbama opozicije da je bilo nepravilnosti u budžetu 2014. godine prema izveštaju državnog revizora?\n– Ja sam rekao i ranije da opozicija ima pravo da daje primedbe i da je to normalno. Svaka primedba opozicije, koja je na mestu, je dobrodošla, jer vlast potom menja pristup. Međutim, ove optužbe nisu bile na mestu jer sam lično zatražio dolazak revizora. Slobodno mogu da kažem da je bio dobrodošao jer mnogo odredbi nisu bile usvojene na Opštinskm veću i u Skuštini, ali i u lokalnoj administraciji. Primedbi je bilo kod finansiranja medija jer do 2014. godine Opštinsko veće je odlučivalo o zahtevima medija a sad treba da se objavi konkurs. Zatim, pomoć koja se daje za socijalne slučajeve treba da se predvidi budžetom, ali Centar za socijalni rad odlučuje, dva člana ovog centra i jedan član lokalnih vlasti. To nije bilo ranije, ni 2009, ni 2010. godine, i tako redom. Finansiranje sportskih klubova ne može biti u budžetu kao ranije, nego treba konkurisati sa programima. Druga primedba je bila i gradski trg, gde je renoviranje bilo predviđeno da se uradi za dve godine, a mi smo projekat realizovali za jednu godinu, i u tom pravcu je trebalo da se predviđa i primenjuje. Sledeća primedba je bila zašto prvog septembra nije usvojen predlog budžeta za 2015. godinu od strane opštinskog veća, a ovu primedbu mogu nam dati i sada. Nijedna opština u Srbiji nije mogla da uradi predlog budžeta jer još nemamo instruksije ministarstva finansija. Ne znamo kolika su sredstva predviđena za transfer u 2016. godini.\nKoji su planovi za 2016 .godinu, koji su prioriteti lokalnih vlasti?\n– Mi smo pri završetku predloga budžeta za 2016. godinu. Rekao sam i ranije da još nemamo instrukcije Ministarstva finansija u vezi transfernih sredstava koja se prenose svakoj opštini. Ne samo mi, ni jedna opština ih još nema, Ministarstvo finansija mnogo kasni u ovom pravcu. Glavna sredstva će se usredsrediti na ekonomski i na razvoj infrastrukture. Mi ćemo predvideti sredstva za stručno osposobljavanje mladih sa visokim obrazovanjem, a takođe i sredstva za razvoj poljoprivrede, gde će biti povećanje od 20 odsto. Zatim sredstva i za sport, za omladinu, za medije i tako redom. Naravno, predsednik opštine i opštinsko veće uradiće predlog, a to će usvojiti skupština opštine i nakon toga biće objavljeno u Službenom glasniku, da bi bili spremni za realizaciju kalendarske godine koja predstoji.\nPrevious PostBujanovačke vas pozivaju: ČESTITAJTE PRVI NOVU GODINU Next PostU Opštini višak 31 zaposlen


"Drina je zelena grobnica 6.000 Srba koji su bežali od ustaša" - B92\nSrpski èlan Predsedništva BiH Milorad Dodik istakao je danas da je reka Drina "zelena grobnica" za više od 6.000 nevinih Srba.\nIzvor: Tanjug subota, 28.05.2022. | 11:34\nReè je o Srbima koji su stradali u njenim vodama bežeæi od ustaša u Miloševiæima i Starom Brodu 1942. godine.\n"Decenijama je skrivana istina o ovom strašnom zloèinu, a to skrivanje i æutanje je ponovni zloèin i ubijanje srpskih žrtava. Zato ovo mesto stradanja - Stari Brod - mora biti uvek mesto našeg okupljanja i sabornosti u znak poštovanja prema 6.000 Srba, a posebno prema hrabrim i prkosnim srpskim devojkama, njih više od 320, koje su bežeæi pred ustaškom kamom zagrljene skoèile u hladnu Drinu", naglasio je Dodik, prenosi Srna.\nPovodom obeležavanja 80 godina od monstruoznog zloèina nad 6.000 Srba u Starom Brodu, Dodik je izjavio da srpski narod ne sme nikada zaboraviti ove nevine žrtve i èinjenicu da je nekima od njih reka Drina bila spas i utoèište od ustaša koji su brutalno ubijali, muèili, silovali, palili i bacali u Drinu sve što im se našlo na putu, pa èak i majke sa decom u naruèju.\nDodik je naglasio da su Srbi kroz vekove prošli strašnu golgotu, a najstrašnija ih je zadesila u 20. veku za koji se može reæi da je stradalnièki po srpski narod.\n"Na nama je da èinimo ono što možemo i moramo - da negujemo kulturu seæanja na sve srpske žrtve i da èuvamo Republiku Srpsku koja je garant opstanka srpskog naroda. Dok imamo svoju Srpsku, biæe i nas, naših predaka i naših potomaka", poruèio je Dodik.\nTokom ofanzive ustaške legije Jure Francetiæa muèki je ubijeno više od 6.000 Srba sa podruèja Sarajeva, Sokoca, Olova, Kladnja, Rogatice, Han Pijeska i Višegrada, koji su pokušali da preðu reku Drinu i potraže spas u Srbiji, podseæa Srna.


Čačić: Ova Vlada, za razliku od prethodne, Ini ostavlja 2 mlrd. kuna | Poslovni savjetnik\nVlada je na današnjoj sjednici odlučila da će je na sjednici Glavne skupštine Ine predstavljati predstojnik Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom Mladen Pejnović, te još jednom poručila da ne odustaje od imenovanja Radimira Čačića i Slavka Linića u Nadzorni odbor (NO) Ine.\nBudući da Hrvatska u Ini ima oko 45-postotni vlasnički udio, Vlada neće odustati od toga da kroz izravno prisustvo i članstvo ministara u NO-u bude informirana o tome što se događa u korporaciji i koji su njezini planovi, istaknuo je premijer Zoran Milanović.\nPonovivši kako ministri u drugim slučajevima neće biti članovi nadzornih odbora, Milanović je odbacio sumnje o mogućem sukobu interesa, jer "članovi NO-a koji predstavljaju manjinskog vlasnika ne mogu ništa učiniti u smislu sukoba interesa".\nPodsjetio je kako je i MOL sklon takvom rješenju, jer očito razmišlja o interesima kompanije i njezinoj zaradi i dobiti.\nTu je i mađarska Vlada koja je odnedavno 25-postotni vlasnik MOL-a, a zainteresirana je ne samo za uspješno poslovanje MOL-a nego i energetske koridore koji vode kroz Hrvatsku, posebice koridor za ukapljeni plin Rijeka - Zagreb - Budimpešta, naglasio je premijer.\nDvije milijarde za pokretanje investicijskog ciklusa\nPrvi potpredsjednik Vlade i ministar gospodarstva Radimir Čačić naglasio je kako ova Vlada, za razliku od prethodne koja je povukla svoj dio Inine dobiti u državni proračun, ostavlja Ini dobit od oko dvije milijarde kuna za pokretanje investicijskog ciklusa.\nNekoliko dana nakon što je na telefonskoj sjednici izdala jamstvo kanadskom naručitelju u iznosu od dva milijuna eura za brod koji se gradi u brodogradilištu Kraljevica, Vlada je danas slično jamstvo od tri milijuna eura izdala i u korist nizozemskog kupca Pegasus B. V.\nČačić je napomenuo kako se time omogućuje završetak dvaju brodova koje gradi kraljevički škver, koji je Vlada nedavno poslala u stečaj. (Hina/jk)\nINA mladen pejnović Nadzorni odbor Ine Radimir Čačić Zoran Milanović


Ima nade za Partizan! Odluka UEFA nije ''Sveto pismo'', setite se Albanaca... - Sportske.net\nNije primer kojeg se rado sećamo, ali ako nas je tadašnja odluka Suda u Lozani sve razbesnela, možda naredna obraduje navijače Partizana...\nŠta je Božinov rekao italijanskim novinarima o Partizanovoj suspenziji?Da li je u tituli spas? Partizane, sad ''ne smeš nikoga da prodaš''!?Iliev potvrdio, Partizan ima novo pojačanje!Malo dobrih vesti u Humskoj - Partizanu skinuta suspenzija!Nikolić šalje Kosovića na pozajmicu?\nŠta će biti sa Partizanovim učešćem na evropskoj sceni ovog leta, i dalje je pitanje na koje niko nema definitivan odgovor, iako je UEFA rekla svoje - jednogodišnja suspenzija za crno-bele!\nU Humskoj se ne predaju, uveravaju i javnost i svoje fudbalere da će na kraju sve biti u redu, da će na Sudu u Lozani ova kazna uskoro biti preinačena.\nOno što je najvažnije, jeste da je Partizan u međuvremenu uplatio 370.000 evra, kao i kaznu od još 3.000 koju mu je izrekla UEFA, što daje nadu da bi ipak moglo da dođe do preokreta.\nKoliko su ta optimistička očekivanja realna?\nNažalost, nisu tako česti primeri da odluka UEFA ''padne'' na Sudu u Lozani, ali sećate se da smo baš na svojoj koži osetili da se i to ponekad događa.\nPodsetimo, posle prekinute utakmice između Srbije i Albanije u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, UEFA je najpre registrovala tu utakmicu službenim rezultatom 3:0 u korist Srbije, ali nam i istovremeno oduzela ta tri boda.\n''To je skandalozna odluka. To je politička odluka. Ne razumem je'', ''grmeo'' je tada, između ostalih, i prvi čovek FS Kosova Fadilj Vokri, uz tvrdnju da su napadnuti reprezentativci Albanije i da ''meč mora biti registrovan u korist Albanije''.\nOvu odluku UEFA je donela krajem oktobra 2014. godine, posle čega su se Albanci žalili Sudu u Lozani, a na epilog se čekalo do jula 2015.\nTada su nas vesti iz Lozane šokirale - odluka UEFA je preinačena, meč je registrovan rezultatom 3:0, ali za Albaniju!\nCAS je tu odluku oborio sa obrazloženjem da njegova komisija na osnovu podnetih dokaza nije mogla da utvrdi da je sudija izdao "jasno, direktno i bezuslovno naređenje" igračima Albanije da nastave meč "na osnovu definitivne odluke da je bezbednost osigurana".\nCAS je tako utvrdio da je prekid meča izazvan propustima u obezbeđenju, zbog kojih su huligani upali u teren i "napali igrače Albanije i bar jednog redara".\n"Zato je CAS utvrdio da odgovornost za neodigravanje meča treba da snosi Fudbalski savez Srbije, a ne Fudbalski savez Albanije", naveo je CAS i dodao da se "u svetlu te odluke" meč treba registrovati sa 3:0 za Albaniju.\nDruge kazne koje je prethodno izrekla UEFA su potvrđene - FSS je kažnjen i oduzimanjem tri boda, igranjem dve utakmice bez publike i novčano sa 100.000 evra. Takođe, FS Albanije je kažnjen za upravljanje dronom koji je tokom utakmice nosio zastavu takozvane "Velike Albanije" i potvrdio im novčanu kaznu od 100.000 evra.\nNaravno, ne mogu se sada povlačiti paralele između ovog i ''slučaja Partizan'', druge su okolnosti, veliko je pitanje i kakav će uticaj na odluku Suda u Lozani imati i ranije kazne i opomene koje je UEFA izricala Partizanu u proteklih pet godina...\nU reakciji na ovu odluku Suda u Lozani, FSS je izdao saopštenje upitavši, između ostalog, ''koliko košta pravda''...\nDakle, nade ima, kolika god da je, Sud u Lozani je pokazao da odluke UEFA nisu ''Sveto pismo''. Pa, neka se to pokaže i na primeru Partizana.


Euforija na Wall Streetu, Dow Jones premašio 12.000 bodova!\n01.12.2011. / 10:21\nNJUJORK, Akcije na Wall Streetu juče su zabilježile snažan uzlet, s indeksom Dow Jones koji je ostvario najveći dnevni rast u više od godinu dana i završio iznad psihološke granice od 12.000 bodova, nakon što su svjetske centralne banke objavile plan za podršku globalnog finansijskog sistema, te nakon objave niza privrednih izvještaja koja su nadmašila očekivanja.\nDow Jones Industrial Average porastao je za 490,05 bodova ili 4,24 odsto, na 12,045.68 bodova, na čelu s akcijama Caterpillara i JPMorgana. Uz dnevne dobitke, blue-chip indeks završio je u pozitivnom području za mjesec novembar, te se ponovo vratio u pozitivno područje za 2011., izvijestio je poslovni TV kanal CNBC News. Širi indeks Standard & Poor's 500 skočio je 51,77 bodova ili 4,33 odsto, zaključivši trgovanje na 1,246.96 bodova. Dow Jones i S&P su na putu da ostvare svoje najbolje nedjeljne bodovne dobitke u gotovo tri godine. Tehnološki indeks Nasdaq Composite skočio je 104,83 bodova ili 4,17 odsto, na 2,620.34 bodova.\nIndeks volatilnosti CBOE, koji se smatra najboljim mjerilom straha na tržištu, pao je ispod 28, po prvi put od početka novembra. Svih 10 sektora indeksa S & P zatvoreno je čvrsto u pozitivnom teritoriju, na čelu s finansijama i materijalima. Centralne banke ključnih svjetskih ekonomija preduzele su u srijedu koordinirane mjere kako bi ublažile manjak likvidnosti u svjetskom finansijskom sistemu.\nEvropska centralna banka (ECB), američka centralna banka Fed, britanska centralna Bank of England (BoE) i centralne banke Kanade, Japana i Švajcarske dogovorile su da će za pola procentnog boda sniziti cijenu privremenih dolarskih zajmova bankama. Nova niža kamata primjenjivaće se od ponedjeljka u svim operacijama centralnih banaka. Najavljene su i mjere koje bi komercijalnim bankama trebale osigurati pristup gotovini u bilo kojoj valuti ako to budu zahtijevale prilike na tržištu, kroz uspostavu privremene mreže recipročnih aranžmana valutne razmjene među centralnim bankama. Cilj je tih mjera osigurati likvidnost u svjetskom finansijskom sistemu, navodi se u saopštenju centralnih banaka.\n“Ako stanete i razmislite o tome, morate shvatiti u kakvoj se vrsti opasnosti svijet nalazi kada su se sve centralne banke okupile da spase Evropu”, rekao je za CNBC Alan Valdes, potpredsjednik za trgovanje finansijske kuće DME Securities. Hina\nTagovi: akcijedow jonestopvaznowall street


HRT: Brzi antigenski testovi za učenike distribuiraju se po školama\n13:06 / 11.02.2022.\nBrzi antigenski testovi za učenike distribuiraju se po školama\nBrzi antigenski testovi za učenike distribuiraju se po školama, a neki ravnatelji već su ih podijelili učenicima ili roditeljima. Testovi su stigli i u najmanje škole, a u jednoj je takvoj - područnoj školi Gornji Kraljevec u Međimurskoj županiji - Sunčica Findak.\nAntigenski testovi u školama\nTestiranje djece je jednostavno, samo mali broj roditelja to odbija\nTestovi stigli u Zadar i Zagreb, uskoro će biti podijeljeni školama\nU područnoj školi 21 učenik i učenica su dobili antigenska testove koje su im podijelile učiteljice.\nMaja Lukman Šprajc, ravnateljica škole rekla je kako su roditeljima dali mogućnost da se testovi podijele djeci ili da sami preuzmu testove u školi. Većina ih se odlučila da se testovi podijele učenicima, naglasila je.\nU matičnoj školi od 125 učenika, dobiven je obrazac u kojem roditelji ne žele potpisati obrazac o testiranju.\n- Imamo takve slučajeve i roditelji moraju potpisati obrazac da ne žele preuzeti testove, naglašava Lukman Šprajc.\nSunčica Findak je izvijestila je za Dnevnik kako su testovi o kojima se priča tjednima, došli s do učenika, ali ne do svih.\nPodsjetimo, 14. veljače, je taj dan kada počinje samotestiranje i mjera samoizolacije učenika.


Lansiran satelit Vangard 1, najstariji veštački objekat u svemiru – 1958. godine | Istorija on History.info\nPhoto Credit To Wikipedia/Hydrargyrum\nVangard 1 je još uvek u orbiti Zemlje. Prema savremenim proračunima pretpostavlja se da bi se Vangard 1 mogao u orbiti održavati oko 240 godina, što bi značilo da bi se srušio na Zemlju tek oko 2198. godine.\nZanimljivo je da u doba kad je lansiran Vangard 1 još nije postojala NASA.\nProjekt Vangard sproveo je Istraživački centar američke ratne mornarice (Naval Research Laboratory – NRL). Satelit Vanguard 1 bio je jedan od prvih satelita uopšte, jer je lansiran samo nekoliko meseci nakon poznatog sovjetskog Sputnika 1 (prvog satelita u istoriji).\nMeđutim, Sputnik 1 srušio se na Zemlju već nakon 3 meseca, dok Vangard 1 još i danas kruži oko Zemlje. Procjenjuje se da je već oko 230.000 puta obišao Zemlju.\nTags:17.3.1958.Israživanje svemiraSavremeno dobasvemirVanguard 1zanimljivosti iz nauke\nNa prvom putovanju iz Velike Britanije u SAD potonuo Titanik – 1912. godine


Sistemi za kontrolu pristupa služe za nadzor i fizičku zaštitu zgrada ili njihovih delova. Osnovni zadatak sistema je dozvola pristupa - ulaza ili prolaza - isključivo ovlašćenim osobama. Pristup se omogućuje ili sprečava automatskim delovanjem sistema, najčešće na tzv. električne brave koje se ugrađuju u vrata.\nSastavni delovi savremenih sistema za kontrolu pristupa su:\nkomunikacijski moduli za razmenu podataka među delovima sistema\nprogramska podrška za konfigurisanje sistema, nadzor, upravljanje i izeštavanje.\nZa identifikaciju osoba upotrebljavaju se plastične kartice. Danas se najčešće susreću beskontaktne kartice ili privesci, ali u upotrebi su i kontaktne čip-kartice, magnetne i bar-kod kartice. Složeniji sistemi služe se i biometrijskim metodama za identifikaciju osoba (prepoznavanje otiska prsta, glasa i sl.).\nDelovi sistema podatke međusobno razmenjuju komunikacijskim vezama (RS232, RS485, Ethernet). Programska podrška omogućuje konfigurisanje sistema (unos podataka o korisnicima, definisanje prava i uslova pristupa, itd.), upravlja njime te pohranjuje i na zahtev ispisuje podatke o radu sistema.\nKontrola pristupa jedan je od najvažnijih osnovnih elemenata sistema tehničke zaštite. Razvoj, usavršavanje i prilagođenje cene opreme omogućilo je primenu sistema kontrole pristupa u svakodnevnom životu, a ne samo u visoko sigurnosnim sistemima.\nSistem kontrole pristupa omogućava svakoj osobi ulazak u različita područja skladno programiranim vremenskim intervalima. Promene u praksi su brze i jednostavne.\nSvaki neovlašćeni pokušaj ulaska ostaje evidentiran


"NEW YORK TIMES" o migrantima zaglavljenim u BiH: Smrzavaju se u Bosni, u Hrvatskoj ih zlostavljaju - Narod.ba\n“NEW YORK TIMES” o migrantima zaglavljenim u BiH: Smrzavaju se u Bosni, u Hrvatskoj ih zlostavljaju\n"humani" balkanci 3. Januara 2021.\nSudbina migranata koji su ostali u napuštenom kampu Lipa predstavlja najnoviji primjer poteškoća koje BiH ima u pružanju “osnovne pomoći onima koji se nadaju da će doći do Evropske unije” dok se sami migranti suočavaju sa rastućom neprijateljskom nastrojenošću od strane lokalnog stanovništva, navodi američki New York Times. Ugledni list je objavio sveobuhvatan članak u […]\nBiH migranti hrvatska new york times


Сакура стипендије | ФДУ\n04. мај 2020. 21:41:22\nZbog trenutne situacije, uz popunjeni obrazac za prijavu potrebno je dostaviti samo fotografiju lične karte ili pasoša i popunjenih, overenih stranica važećeg indeksa. Rok za dostavljanje ostatka dokumentacije biće objavljen naknadno, po ukidanju vanrednog stanja.\nFotografije popunjenih, overenih stranice važećeg indeksa sa osnovnih, postdiplomskih ili doktorskih studija akreditovanih univerziteta u Republici Srbiji\nOstatak dokumentacije – rok za dostavljanje biće objavljen naknadno, po ukidanju vanrednog stanja.\nPrijave moraju stići na navedene adrese najkasnije do 29. maja 2020. do 8 časova.\nOd uredno podnetih prijava, komisija će izabrati 5 (pet) učesnika, podnosilaca predloga istraživačkog rada. Ovih pet učesnika će steći pravo na pojedinačnu stipendiju u iznosu od 100.000 dinara ukoliko najkasnije do 2.oktobra 2020. pošalju istraživački rad prema podnetom predlogu elektronskom poštom na adresu konkurs@sakurastipendije.rs.\navansni deo ukupnog iznosa od 50.000 dinara u roku od 40 dana od objave imena izabranih stipendista\nRezultati konkursa biće objavljeni do 26. juna 2020. godine na internet stranici www.sakurastipendije.rs.


SAHRANjENI PADOBRANCI- DAN ŽALOSTI U SRPSKOЈ\n25/05/2012 | 12:48 | Izvor: RTRS\nTragično nastradali padobranci Nemanja Goronja,Srđan Kosić , i Stefan Karanović danas su ispraćeni na vječni počinak.\nPrethodno su sahranjeni, Nikola Stević i Alen Crnalić. Republika Srpska danas oplakuje vrhunske sportiste i velike ljude. U Kulturnom centru Banski dvor, u Banjaluci, održana je komemoracija za Nemanju, Alena, Stefana, Srđana i Nikolu, kojoj su prisustvovali porodice i prijatelji nastradalih, kolege iz Srbije i Crne Gore, te brojni zvaničnici , među kojima je bio i predsjednik Srpske, Milorad Dodik. Teško je pronaći riječi kojima bi se oprostili od tragično stradalih padobranaca Nemanje Goronje, Stefana Karanovića, Alena Crnalića, Srđana Kosića i Nikole Stevića, rekao je gradonačelnik Banjaluke Dragoljub Davidović. - Nedjelja, 20. maj, pretvorio se za nas u dan tuge i bola zbog pogibije mladih ljudi koji su voljeli nebo i koji su voljeli da svijet gledaju iz visine u svoj njegovoj ljepoti - rekao je Davidović. On je podsjetio da ovi mladi ljudi potiču iz čestitih porodica i da su život posvetili sportu. "Grad Banjaluka, kao i Padobranski klub, neće vas zaboraviti i dan vašeg stradanja trajno će obilježiti u kalendaru sjećanja", poručio je Davidović. Predsjednik Vazduhopolovnog saveza RS Ranko Seferović rekao je da su se zbog vještina i uspjeha tragično preminuli mladići "imali zašta i roditi". "Oni su bili najbolji među nama", rekao je Seferović, koji je pročitao poruku vladike lipljanskog Јovana. Oproštajne poruke pročitali su i predsjednici vazduhoplovnih saveza Srbije Željko Okuka i Crne Gore Miodrag Mrvaljević, u kojima su naveli da su u trenutku ostali bez velikih prijatelja i sportista. "Ostali smo skamenjeni kada smo saznali da su naši Banjalučani tragično stradali. Naše prijatelje zauvijek ćemo nositi u srcima i mislima", poručio je Mrvaljević. Komemorativnom skupu, u Kulturnom centru Banski dvor, prisustvovali su uz članove porodica i mnogobrojni prijatelji i poznanici stradalih padobranaca, predsjednik RS Milorad Dodik, potpredsjednik Vlade Anton Kasipović, ministarka porodice, omladine i sporta Nada Tešanović, predsjednik Skupštine grada Banjaluka Slobodan Gavranović, predstavnici institucija Srpska, kulturnog, sportskog i javnog života, te članovi Padobranskog kluba "Banjaluka". Knjiga žalosti otvorena je jutros u Muzičkom paviljonu parka "Petar Kočić" u Banjaluci. U Republici Srpskoj danas je proglašen Dan žalosti. Zastave na svim javnim ustanovama biće spuštene na pola koplja, a ugostiteljski objekti neće puštati muziku. SAHRANjEN PADOBRANAC NEMANjA GORONjA Kišno nebo ispratilo je danas na vječni počinak najpoznatijeg banjalučkog padobranca Nemanju Goronju. Nemanja Goronja (32), koji je sahranjen na groblju “Sveti Pantelija” u banjalučkom naselju Borik poginuo je u nedjelju u stravičnoj avionskoj nesreći u Zalužanima kod Banjaluke. Nemanja Goronja bio je rekorder BiH po broju skokova u jednom danu. Rekord je postavio sa čak 60 skokova u jednom danu. U Banjaluci je važio za vrsnog sportistu i velikog čovjeka. U Banjaluci će danas biti sahranjeni Stefan Karanović i Srđan Kosić. Ranije su sahranjeni Alen Crnalić i Nikola Stević.\nU Kulturnom centru Banski dvor, u Banjaluci, održana je komemoracija za Nemanju, Alena, Stefana, Srđana i Nikolu, kojoj su prisustvovali porodice i prijatelji nastradalih, kolege iz Srbije i Crne Gore, te brojni zvaničnici.\nTragično nastradali padobranci Nemanja Goronja,Srđan Kosić , i Stefan Karanović danas su ispraćeni na vječni počinak. Prethodno su sahranjeni, Nikola Stević i Alen Crnalić. Republika Srpska danas oplakuje vrhunske sportiste i velike ljude.\nBanjalučani su večeras na Trgu Krajine paljenjem svijeća još jednom odali počast žrtvama tragične avionske nesreće. Tragično nastradali padobranci Nemanja Goronja,Srđan Kosić , i Stefan Karanović danas su ispraćeni na vječni počinak. Prethodno su sahranjeni, Nikola Stević i Alen Crnalić. Republika Srpska danas oplakuje vrhunske sportiste i velike ljude.


Svet Biljaka › Prodaja › Seme povrća › Cerovaca-stara srpska sorta\nProdaja › Seme povrća › Cerovaca-stara srpska sorta\nOva vrsta dinje je nasa stara sorta, pa bi bilo lepo da je sacuvamo od zaborava i sacuvamo seme za nase buduce generacije da se hrane zdravo.\nSeje se aprila u tople leje, pa se maja meseca kada temperatura ne pada ispod 10 stepeni rasadi na otvorenom.\nJako krupnih je plodova tako da je toplo preporucuje jer je i ukus bozanstven!


Ovu priču ćete pročitati za 30 sekundi, a pouka koju nosi nateraće vas da je pamtite ceo život!! – Ženski kutak\nPoučna priča o dva monaha: Sva mudrost života nalazi se u ovim rečima!\nObjavljeno 19. aprila 2021.\nNakon ove priče ćete biti pažljiviji sa rečima.\nJednom davno, starac je širio glasine o svom mladom komšiji da je lopov, zbog čega je mladić uhapšen. Nekoliko dana kasnije dokazano je da je mladić nije kriv. Kada su ga pustili iz pritvora, mladić je rešio da tuži starca zbog ležnih optužbi.\nStarac je na sudu rekao: „To su samo komentari. Nikome nisu naškodili.“\nSudija je pre presude starcu rekao: „Napiši sve ono što si rekao o mladiću na papir, a zatim taj papir iscepaj na komadiće i na putu do kuće izbaci ih kroz prozor automobila. Sutra se vrati u sudnicu, i čućes svoju presudu.“\nSutradan, pre izricanja presude sudija je rekao optuženom: „Pre nego što čuješ presudu, želim da izađeš napolje i pokupiš sve papiriće koje si juče bacio kroz prozor svog automobila.“\nStarac je rekao: „Ne mogu to da uradim. Vetar ih je oduvao, i ne mogu ih pronaći.“\nTada je sudija rekao: „Na isti način, jednostavne reči i komentari mogu uništiti ugled i čast druge osobe do te mere da se više ne može popraviti. Svi treba da budemo majstori našeg jezika, da ne bismo bili robovi naših reči. Ogovaranja su gora od lopova, jer kradu dostojanstvo, čast, ugled i verodostojnost druge osobe, što je nemoguće vratiti. Zato zapamtite ovo: Kad vam se noga oklizne lako je vratiti se u ravnotežu, ali sve što kažete se ne može povući jer je već izrečeno!“\nPovezane vesti:Featured, poučna priča, reči


Sestra stradale Stanike pita Vučića: Kako sad nemaš snimak? - NOVA portal\nSestra stradale Stanike pita Vučića: Kako sad nemaš snimak?\nHronika Autor:Tanja Milovanović08. maj. 202115:37 > 15:52\nMirjana Aleksić Foto: N1\nNakon što je predsednik Aleksandar Vučić izjavio da ne poseduje snimak nesreće na naplatnoj rampi Doljevac, a u kojoj je nastradala Stanika Gligorijević i zbog koje je osuđen Dejan Stanojević, vozač bivšeg direktora "Koridora Srbije" Zorana Babića, oglasila se za naš portal i Mirjana Aleksić, sestra poginula žene, koja je iznenađena zbog pomenute izjave. Aleksićeva ističe da je njima Vučić svojevremeno nudio da pogledaju pomenuti snimak, tvrdeći da je stravičan, te da ne razume kako sada priča da ga nema.\nStanojević je zbog nesreće osuđen na tri godine i deset meseci zatvora, međutim, javnost i dalje nije dobila odgovor na pitanje gde su minuti koji fale na snimku sa nadzornih kamera sa naplatne rampe Doljevac, ali i zašto predsednik Vučić još uvek nije pokazao ceo snimak, iako se u medijima nebrojano puta hvalio da je pomenuti zapis video i da je spreman da ga pokaže porodici.\nI dalje bez odgovora ko ima snimak nesreće kod Doljevca\nAdvokat Prelević o slučaju Doljevac: Nije sporan samo snimak\nIpak, njegova nedavna izjava poprilično je zbunila građane Srbije, a pogotovo porodicu nastradale Stanike Gligorijević, u kojoj ističe da snimak nije kod njega.\n„Mene niti je ko pitao, niti posedujem snimak. Znam šta su mi pokazali, niti mi je ko tražio bilo šta. Nikakve nadležnosti nemam, niko me nije pitao, niko me ni za šta nije pozvao. To morate da pitate neke druge nadležne organe. Ja ću samo da ponovim svim ljudima, ako neko stvarno misli da bih ja li bilo ko drugi štitio nekoga ko je ubica, na bilo koji način ili da bih rekao „ej, Babića nemojte da osudite, nego osudite njegovog vozača“, onda to takođe mnogo više govori o onima koji to misle nego o meni. Narod je tu i umeće sve da proceni na najbolji mogući način, uveren sam da ljudi to i te kako dobro vide i i te kako dobro znaju“, izjavio je Vučić nedavno, odgovarajući na pitanje televizije N1.\nStanikina sestra Mirjana kaže za Nova.rs da ne zna otkud ovakva izjava predsednika, kada im je rekao da je spreman da im pokaže zapis, te da je on „stravičan“.\n„Kada je bio kod nas. on je rekao da ima snimak, da je snimak kod njega i da može da se vidi. Rekao je i da je snimak stravičan i užasan, i da ne bi preporučio deci da ga gledaju. Pa, što onda ne da da ga vidimo? Da vidimo šta je to stravično na njemu.. Sada čujem da kaže da nije kod njega. Kako može tako nešto da izjavi?“, pita se Aleksićeva.\nPrelević: Bolje da Vučić ne ide u Doljevac, tu vozi Babić\nSuđenje Babićevom vozaču: Policajac snimljen sa druge strane\nOna u razgovoru za Nova.rs ističe da, i pored donesene presude, ovaj slučaj će epilog dobiti tek kada bude prikazan ceo snimak.\n„Po meni, suđenje ne može da se završi sve dok se ne vidi snimak. Ne može da se završi dok se ne vidi tačno ko je krivac. Pitam se samo što ta kamera na naplatnoj rampi nema prekid u osam, devet sati, nego baš kada je bio udarac“, priča Stanikina sestra.\nOna se osvrnula i na navode političara Dragana Markovića Palme, lidera Jedinstvene Srbije, koji se našao u centru afere nakon što ga je potpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinika Tepić javno optužila da se bavi podvođenjem maloletnica. Palma je, braneći se od optužbi, u jutarnjem programu otvoreno zapretio vlastima, poručujući da on „mnogo više zna o njima“, ali i da zna „ko je bio u kolima kada je poginula jedna osoba“.\nGrađani su odmah posumnjali da je reč upravo o nesreći na naplatnoj rampi Doljevac, s obzirom da se nebrojano puta spekulisalo da se Zoran Babić nalazio za volanom službenog vozila, a ne njegov vozač. Stanikina sestra Mirjana ističe da Marković, ukoliko zaista nešto zna, to bi trebalo da javno kaže.\n„Sigurno da zna kada je izjavio. Neka izađe javno da kaže ko je. Neka kaže ko je krivac“, kaže ona.\nPorodica nastradale Stanike navodi i od pravde neće odustati.\n„Idemo do kraja, postoji još neki stepen sudstva, ovo nije kraj. Pa znate šta, ne može vozač da izađe „čist“ iz automobila, a da onaj koji sedi pozadi u vozilu bude povređen“, kaže ona i dodaje:\n„Da je bilo pravde, presuda bi bila pravična. Ova, koja je doneta, nije“, ističe Aleksićeva.\nFale ključna dva minuta\nPodsetimo, tragedija se desila 31. januara 2019. kada je optuženi Dejan Stanojević, upravljajući službenom “škodom”, udario u “opel astru” koja je bila u traci za naplatu putarine, nakon čega se ona odbila i zakucala u zadnji deo „folksvagena“, koji je napuštao rampu. Na licu mesta poginula je Stanika Gligorijević, dok je pet osoba lakše i teže povređeno.\nTeške povrede zadobio je funkcioner SNS Babić, kao i Mirjana Aleksić (48), sestra nastradale Stanike.\nFoto: TANJUG/ SAVA RADOVANOVIĆ/ bs\nOvaj slučaj od samog početka izaziva brojne kontroverze u javnosti, počevši od toga ko se nalazio za volanom „škode“, ali i zašto su snimci sa nadzornih kamera sa mesta nesreće polovični.\nU javnosti se ubrzo nakon vesti o nesreći pojavila sumnja da se za volanom automobila nalazio zapravo Babić. Ipak, ista je nedugo zatim demantovana.\nDodatnu sumnju u ceo slučaj podrila je činjenica da na snimcima sa naplatne rampe, na kojoj je došlo do nesreće, fale ključna dva minuta.\nnaplatna rampa DoljevacNesrećaStanika GligorijevićZoran Babić\nVIDEO Veliki požar na Zvezdari: Gori kuća na Lionu


Predstavljamo vam novi bh. modni brend - SETA Studio Collection\nKreativni duo, Igor Đukić i Jelena Bekić predstavili su novi modni brend Seta Studio Collection uz podršku kompanije slowFASHIONfast. slowFASHIONfast kompanija proizvodi modnu konfekciju za male brendove iz Švicarske, Njemačke, Austrije itd. Svi brendovi sa kojima rade stavljaju fokus na održivost i green fashion.\nBrend SETA Studio Collection je zasnovan na jednostavnoj ideji – učiniti kvalitetne modele izrađene od vrhunskih materijala i timeless krojeva dostupne bilo kome, po pristupačnim cijenama. Kroz proces zasnivanja samog brenda, odabira tkanina i izrade krojeva, pretočili su višegodišnje iskustvo u tekstilnoj industriji, ljubav i posvećenost prema ovom poslu u svaki model.\n– Zasnivanjem brenda, također želimo i pomoći u zaustavljanju sve više obuhvatnog konzumerizma, te se s tim ciljem svi modeli izrađuju po narudžbi i u limitiranoj količini. SSC će prezentovati van-sezonske kolekcije i proizvoditi klasike odjevnih predmeta koji su potrebni svakoj ženi, nezavisno od toga da li ih nosi u poslovnoj ili opuštenoj kombinaciji. Sve tkanine korištene u ovoj kolekciji su od većinski prirodnog porijekla, ali jako udobne za nošenje i lake za održavanje. SSC brend se proizvodi u Bosni i Hercegovini i s tim podržava i nastavlja dugu tradiciju tekstilne industrije u našem regionu, kaže nam Igor Đukić.\nRad brenda pratite putem Instagrama SSC.\nProšla objava Dino Mustafić najbolji reditelj na panalbanskom festivalu MOISIU – ON\nSljedeća objava Maaf design: Unikate trobe i cekeri sa ručno rađenim vezom


brutalno i naglo stropostavanje ekonomske konjukture | BorskiEkonomskiForum - borefor\nBorskiEkonomskiForum – borefor\nForum afirmacije mreže nezavisnih ekonomskih građanskih aktivnosti i inicijativa\nPoljoprivreda – Stočarstvo – Ribolov\nEnergija – Industrija – Usluge\nJavna glasila – preuzeti tekstovi\nLokalni ekonomski razvoj i integracija\nJavni dijalog lokalne zajednice\n30 aprila, 2011 Postavite komentar\nU studijama ekonomskih ciklusa, kriza odgovara brutalom i naglom stropoštavanju ekonomske konjukture. U početku, kriza je samo kratak trenutak, koji predhodi recesiji ili ekonomskoj depresiji. Za krizu je karakteristično pregibanje rasta i održavanje poremećaja, kao što su inflacija i nezaposlenost.\nPojam krize se sve više razvodnjava i postaje sve više subjektivan, budući da ona ne pogađa sve države i sve slojeve stanovništva. Da li to predstavlja strukturnu krizu, ili je takvo stanje manje više konstantno?\nUopšte, do industrijske revolucije, ekonomske krize su krize u poljoprivredi. Te krize ,,bivšeg režima,, potiču od loše letine, koja je dovodila do poskupljenja namernica i pada kupovne moći. U XIX veku, krize su takođe i berzanske – opadanjem kupovne moći i tražnje, ekonomski subjekti prodaju na berzi svoje hartije od vrednosti, što dovodi do naglog pada kursa.\nMada XIX vek prate manje više velike krize, ekonomisti će svoja razmišljanja usresrediti na krize iz 1929.godine i 70-ih i 80-ih godina XX veka, kao i ekonomsku krizu – za koju ekonomiski stručnjaci i analitičari tvrde ,,da je najveća kriza, koju je svet do danas video,, (prva decenija XXI veka). Do ovih kriza je došlo jer tržišni mehanizmi, nisu obavljali funkciju regulatora.\nFiled under Ekonomija Tagged with berzanske krize, brutalno i naglo stropostavanje ekonomske konjukture, pogađa sve slojeve stanovništva i sve društvene zajednice, poljoprivredne krize, trenutak koji predhodi ekonomskoj recesiji ili depresiji, velike ekonomske krize\nborefor - statistika pregleda bloga\nPridružite se 12 drugih pratioca\nINOVACIJE U INDUSTRIJI TEKSTILA\nborefor - Animacije\nLOKALNO STRATEŠKO (NE)PLANIRANJE\nTREBA STVARATI STVARNOST – …fenomen istrajavanja običnosti… elementarnost je budućnost življenja…\nTRI ŽIVOTNE PRIČE – Steave Jobs, izvršni direktor kompanija Apple & Pixar Animation, Stanford University\nborefor - BorskiEkonomskiForum\nboreformf – MedijaFokus\nborefor - Dnevna kursna lista NBS\nNBS kursna lista na današnji dan\nborefor - Dnevne Ekonomske Vesti\nNajveća zona slobodne trgovine na svetu\nRealno da Srbija u junu dobije datum za pregovore, ali nema garancije\nUkidanje vojvođanske autonomije\nVesna Pešić: Divlje društvo – kako smo stigli dovde\nVučić i Nikolić zamena za institucije?\nborefor - Lokalni Ekonomski Razvoj\n01 – BorskiEkonomskiForum\n02 – Gde smo mi, Borani?\n03 – Ekonomija lokalne zajednice\n04 – Bor – Gradska zajednica opština\n05 – Evropska budućnost opština i regija\n06 – Podrška razvoju privatnog sektora u Boru\n07 – Ruralni razvoj – zeleno-žuti geografski klasteri Bora\n08 – Poslovni plan i finansiranje razvoja klastera\n09 – Razvoj ljudskih resursa\n10 – Integrisani sistemi upravljanja\n11 – Preduzetnički menadžment\n12 – Institucionalne vrednosti EU\n13 – Programi EU\n14 – CEFTA 2007-2010 – Iskustva, potencijal i perspektiva – CNP\n15 – Vodič kroz Strategiju Evropa 2020 – EP\n16 – Ekonomija – globalna pitanja i akteri\n17 – Energija, industrija i usluge – globalna pitanja i akteri\n18 – Poljoprivreda, stočarstvo i ribolov – globalna proizvodnja i razmena hrane\n19 – Da li je moguća humanizacija savremenog života\n20 – Lokalna razvojna kriza – Exit\n21 – Javni strateški proces\n22 – Kancelarija za ekonomski razvoj\n23 – Ekonomija znanja\nborefor - Lokalni linkovi\nIst Medija – Press centar\nMedija Centar Bor\nObrazovno kreativni centar Bor\nUdruženje inženjera u rudarstvu\nAgencija za drvo – klaster drvoprerađivača Srbije\nAgencija za privatizaciju\nAsocijacija potrošača Srbije\nBankarski i finansijski pojmovi\nBBC News Business\nBusiness Link Banat\nCEB – Council od Europe Development Bank\nCouncil of Europe Office in Belgrade – Kancelarija Saveta Evrope u Beogradu\nDelegacija EU u Srbiji\nEIB – European Investment Bank\nEkonometar i BiznisMagazin\nEvropa i obrazovanje\nEvropa i omladina\nEvropska regionalna saradnja\nEvropske agencije – Agencije EU\nEvropske Institucije – Institucije EU\nEvropski Komisija – Komisija EU\nEvropski Parlament – Parlament EU\nEvropski Portal – Portal EU\nEvropsko bratimljenje – European Twinning\nEvropsko finansiranje i subvencije\nEvropsko okruženje i zdravlje\nFond ,,Evropski poslovi,, AP Vojvodina\nFond za razvoj AP Vojvodine\nFond za razvoj Republike Srbije\nGarancijski fond AP Vojvodine\nGlobal Business & Economy\nKvantaš – Agrolink\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja\nMojsijev – Konsultantska kuća\nNacionalna agencija za regionalni razvoj\nNacionalni investicioni plan\nProjekat Regionalni razvoj Bora\nRepublički zavod za statistiku\nSavet EU – Savet Ministara EU\nSavet stranih investitora u Srbiji\nSeoski turizam Srbije\nSerbia Tourist Guide\nTuristička organizacija Srbije\nUdruženje banaka u Srbiji\nUSAID Agrobiznis Projekat Srbija\naeronautika agroprehrambena industrija akvakultura automobilska industrija banke brodogradnja celuloza devizne rezerve države trećeg sveta države u razvoju državna intervencija ekonomska kriza elektronika energija farmaceutska industrija globalizacija globalna pitanja građevinarstvo hemijska industrija industrija industrijalizacija industrija stakla industrijska revolucija industrijski razvijene države informatika integracija lokalne zajednice investicije investiranje javni dijalog lokalne zajednice javni sektor kapital konkurentnost korak po korak korupcija kozmetika kreativnost kukuruz lan ljudska ishrana lokalna zajednica lokalni ekonomski razvoj lokalni mali biznisi materije bogate proteinima mašinska industrija meso naftni derivati nezaposlenost nove industrijski razvijene države - NIRD novi proizvodi obveznice osiona samovolja ostvarivanje dobiti od produktivnosti pirinač plivajući devizni kurs poljoprivredni prostor poslovni uspeh povećanje nezaposlenosti preduzeća privatni sektor privredni rast proaktivan stav problemi proces industrijalizacije protekcionizam pšenica razvoj ribolov robotika skrob telekomunikacije uljarice usluge voda vuna špekulacije


JOŠ JEDNO PRIZNANJE KOMERCIJALNOJ BANCI\nDojče banka dodelila je Komercijalnoj banci priznanje za izvanredno i potpuno automatizovano obavljanje transakcija (Straight-Through Procešing - STP) platnog prometa sa tom renomiranom bankarskom institucijom, u 2009. godini, saopštila je Komercijalna banka.\nUgledna nemačka banka tu vrstu priznanja svake godine dodeljuje jednoj od banaka sa kojom sarađuje na lokalnom tržištu,a Komercijalnoj banci je ovo drugo po redu priznanje koje je dobila od Dojče banke. Posebne pohvale Dojče banka je iskazala stručnom timu Komercijalne banke za platni promet, koji je najzaslužniji za izvanrednu STP stopu od čak 99 odsto, navedeno je u saopštenju.\nU današnjem okruženju, koje veoma vodi računa o troškovima, potpuno automatizovane transakcije postale su jedan od značajnih segmenata u ponudi usluga obe banke. Nastavak uspešne saradnje doprineće daljem unapređenju i obavljanju platnog prometa po standardima STP-a, od čega najveću korist imaju klijenti, navedeno je u saopštenju.


Калеидоскоп мисли: "Zapisi crnog pera", Ivana Rokvić\nBudućnost je u većini slučajeva nepoznata, neodređena, maglovita... Ipak, desi se da oni koji su se rodili pod srećnom zvezdom idu unapred utabanom stazom. Suđaje nam svima ispredu životnu nit, ali čvoriće na njoj rasplićemo sami. Svima nam je ostavljena mogućnost da sami utičemo na događaje i okolnosti u kojima se nalazimo. Ipak, često naša prošlost indirektno, skrivenim putevima kroji našu budućnost na najverovatnije načine...\nKako sadašnjost odnosno prošlost jedne žene utiče na sadašnjost odnosno budućnost druge u jednom istom, a opet po svemu drugačijem Beogradu? Kako jedna Marija, ne znajući kroji sudbinu jednoj Manji? Može li greh prošlosti uticati na blagoslov budućnosti? Šta nam donese "Zapisi crnog pera"?\nKako jedna žena, jedna Ivana zapisma iz dubina svoje duše stvori "Zapise crnog pera"? To su pitanja na koje odgovore kriju stranice ove knjige. Knjige koja dolazi sa specifičnim uputstvom za čitanje...\n"~Duše neka budu čist pamuk.\n~Pažljivo rukovanje tuđim emocijama, posle za neke stvari ne može ni Dunav da te opere.\n~ Prilikom čitanja dozvoljena je bilo koja vrsta rastvarača - od kafe do vina.\n~ Loše uspomene ne izbeljivati nužno i na silu, izbledeće ih vreme svakako.\n~ Ostati ispravan i kada drugi uvrću i izvrću tvoje reči.\n~ Suze sušiti momentalno i na visokoj temperaturi (ukoliko nisu radosnice).\n~ Postupke ne peglati kako bi drugima odgovarao njihov kroj."\nKada smo upoznati sa pravilima i uputstvom za čitanje" Zapisa" hajde da krenemo u šetnju Beogradom. Ali Beogradom koji u svojim ulicama i prolazima krije štošta od istorije isprepletene sa suzama, strahom, ljubavlju i tugom. Beogradom koji nam vetrom koji mrsi krošnje njegovih drvoreda i parkova poručuje da "možda neka vremena ne treba pamtiti, možda ih, naprotiv treba urezati u porodični prenosni gen..." Kakve gene, istoriju i breme prošlosti nose porodice Stefanović i Živančević?\nManja i Marko. Dva dela jedne duše. Povezani nitima sudbine koje idu ka budućnosti, a protežu se daleko u prošlost. Povezani jednim gradom, Beogradom u jeku Drugog svetskog rata i modernim Beogradom. Beogradom drugova i drugarica, Golog otoka. Beogradom splavova, iskrivljenih vrednosti, zaborevljene kulture i umetnosti. Koje niti povezuju Manjinu baku Mariju i glavu porodice Živančević koja se trudi da gvozdenom rukom vodi članove svoje porodice kroz život?\nHoće li ožiljci koje stvara život, koje stvara ljubav, i na duši i na telu ikada zaceliti? Hoće li taj deo kože ogrubeti?\n"Ljudi pogrešno misle da na mestu gde nastane ožiljak koža ogrubi. Ne, medicinski je dokazano da ona ostane osetljiva, samo je malo zadebljana, iako nam je svima lakše da mislimo suprotno." Kakve ožiljke krije prošlost, a kakve nam sprema budućnost neizvesno je...\nKrenite u šetnju kroz dva Beograda... Otkrijte užase rata, lepotu umetnosti, čari ljubavi... Utonite u redove ove knjige i uživajte..


Reka migranata krenula ka Evropi - 28.02.2020, Sputnik Srbija\nStotine migranata krenulo je kroz severozapadnu Tursku ka granici sa Grčkom i Bugarskom, nakon što je turski zvaničnik rekao da Ankara neće više zaustavljati... 28.02.2020, Sputnik Srbija\n- Prema vestima i video zapisima koje objavljuju svetske agencije, možemo videti da je među tim "izbeglicama" najmanje porodica, žena i dece. Uglavnom oni vojno sposobni. Verovatno će ih primiti u Srbiju je, kako reče naš predsednik, tu ima lekara, inženjera... treba samo da ih proberemo i zadržimo one koji to nisu!\nNikada se nece uklopiti u kulturu Evrope jer su druge kulture navika i mentaliteta koji je za Evropu stran i dalek kao Zemlja i Mesec, jedini spas je zaustaviti migraciju jer ce sve drugo puno kostati\nsvet, vesti, turska, migrantska kriza preti da uzdrma evropu\n11:03 28.02.2020 (Osveženo: 13:15 03.03.2020)\n28 Februar 2020, 11:401\n28 Februar 2020, 12:00


Perović: Ne pamtim ovoliko jedinstvo naroda i Crkve | NS Reporter\nPerović: Ne pamtim ovoliko jedinstvo naroda i Crkve\nBANJA LUKA – Temeljni ugovor između SPC i države Crne Gore je civilizacijska društvena potreba koju moramo zadovoljiti, izjavio je rektor Bogoslovije Svetog Petra Cetinjskog Gojko Perović i dodao to mora biti učinjeno blagovremeno i na način koji neće narušiti ni crkvene kanone, ni državne propise.\n“Ovu temu ne bi trebalo koristiti u dnevno-politička prepucavanja i stranačka razračunavanja. Potpisivanjem Ugovora, pažnju društva i institucija u Crnoj Gori treba skrenuti sa crkvenih tema na teme vezane za život građana i prosperitet države”, rekao je Perović u intervjuu za banjalučki Glas Srpske.\nUpitan kako vidi odnos Crkve i naroda, Perović kaže da se upravo izašlo iz okolnosti koje su nam posvedočile da ponekad upravo “udar” vrlo često traži i “nađe iskru u kamenu”.\n“Nevolje i iskušenja po pravilu rode novi kvalitet. E sad, ako konstatujem da ne pamtimo ovakvo i ovoliko jedinstvo naroda i Crkve, tačnije naroda u Crkvi ili oko Crkve, onda bi trebalo tu konstataciju da prati zadovoljstvo, a ja bih tom zadovoljstvu pridodao oprez i dodatnu pastirsku brigu”, rekao je.


Atrakcija u Srbiji: Ovako æe izgledati najduža gondola na svetu FOTO - B92\nAtrakcija u Srbiji: Ovako æe izgledati najduža gondola na svetu FOTO\nÈajetina -- Završni radovi na izgradnji Gold gondole "Zlatibor" koja æe povezati centar Zaltibora sa ski-centrom Tornik su u punom jeku.\nIzvor: RINA utorak, 5.11.2019. | 11:38\nBravo za Stamatovica, tako rade sposobni ljudi, sve na vreme po razumno ugovorenoj ceni.\n(Demar Derosan, 5. novembar 2019 22:13)\nOvi koji ovako srèano "pljuju" po Zlatiboru preko svojih tastatura, poruèio bih da nikada, ali nikada ne dolaze na Zlatibor. Ako vam Zlatibor toliko smeta, zaobiðite ga. Prosto. Pustite nas lokalne da uživamo u najlepšoj planini i turistièkoj lokaciji u Srbiji. Uz Taru naravno!\n(Sveznajuæi sveznalac., 5. novembar 2019 18:32)\nTipicno srpski da se pljuje po svemu bez obzira da li je dobro ili lose Zasto niko ne kaze da je ceo projekat finansiran iz budzeta opstine Cajetina i da je gradjane Srbije kostao 0 evra, za razliku od raznih fontana, trgova po Bg- u koji kostaju kao da su gradjani od platine.Svi su gnusaju Zlatibora a Zlatibor nikad puniji, pritom Zlatibor nije krug oko jezera, Vendom ili Pub , i ne sluzi za lecenje kompleksa i kacenje slika na Instagram,vec predivna Stopica Pecina, Cigota, Gostilje, Ljubis. To sto vas mrzi da prosetate par kilometara ne bi li videli nesto lepo to je vas problem i ne znaci da je Zlatibor unisten. Meni kao coveku iz tih krajeva je izuzetno drago kad vidim da moj kraj napreduje i da ljudi iz tih krajeva nisu utopili u ovo kompletno ludilo da koje vlada ovom zemljom. Poz od Ercova iz daljine.\n(DzoniNovak, 5. novembar 2019 18:00)\n@Dagzhilinski Gondola verovatno nema vise od 11m... dok zicara moze da bude 11km.\n(**bo vas Vesic, 5. novembar 2019 17:46)\nБоље да сте те паре уложили у канализацију да не загађује околне потоке.\n(Ремикс, 5. novembar 2019 17:43)\nМного лепо,али где ће наћи толико туриста.\n(Александар, 5. novembar 2019 17:39)\nNa svaku vest o Zlatiboru kreæe: to više nije planina, ja neæu više tamo, napravili ste ruglo, to je grad, cene su skupe. Sve je istina, samo me zanima kad je to Zlatibor imao ne znam kakvu prirodu? Simpatièna planina sa prijatnim vazduhom, niti neke posebne flore, niti faune, niti prirodnih atrakcija. Hiljade takvih mesta u Srbiji, da je zaista nešto spektakularno imao bi status Nacionalnog parka. Baš ih briga, sezona u toku cele godine, dolaze masovno ljudi sa "debelim džepovima", ar zemlje i kvadrat apartmana kao na Vraèaru.\n(shomi, 5. novembar 2019 17:38)\nOva gondola i auto -put do Zlatibora, Zlatibor bice turistièko èudo videæe te.\n(Jovan, 5. novembar 2019 14:49)\nzlatibor je veæ turistièko èudovište.\n(kiki, 5. novembar 2019 16:34)\nRuglo. Najobiènije ruglo - i Zlatibor, i ova gondola. Jedino što to niko ne želi da prizna sebi, jer se poklopilo to da je èovek koji je najodgovorniji za devastaciju Zlatibora i izgradnju ove gondole, lik koji se zamerio Vuèiæevoj vlasti, pa sada moraju, hteli - ne hteli, da hvale sve što se tamo radi.\nJa smatram sebe normalnom osobom i ne podržavam ni jedne, ni druge, ni treæe, pa mogu da dam objektivnu ocenu svega ovoga što se radi. A to je da je Zlatibor postao odvratan. Visokogradnja na planini? Gužve i štroka na sve strane? Ovo ruglo od gondole i njeni kilometarski kablovi? Izvinite, molim vas, ali meni sve to nije normalno i to nije zemlja kakva bih želeo Srbija da bude - ko god bio na vlasti na Republièkom ili lokalnom nivou...\n(ja, 5. novembar 2019 16:07)\nZlatibor je pozerska planina, baš kao i Kopaonik. Centar više lièi na grad, èovek ne oseæa da je na planini.\n(Miloš, 5. novembar 2019 15:59)\nSto se mene tice ja sam sa onim kicom i odvratnoscu sa novoizgradjenim Zlatiborom sa dodatkom cena koje su jace od Beogradskih zavrsio pre nekih 7,8 godina. Zlatibor me zaista nece vise videti, a prijatelji u okruzenju dele isto misljenje. Planina je unistena.\n(da, 5. novembar 2019 15:39)\nIzborili su se za Žièaru i ako ih je SNS blokirao jer nisu oni tamo na vlasti. Bravo...\n(ckm, 5. novembar 2019 15:30)\nMnogima ovde nista ne valja i sve im smeta.Ni kad(g)radi pozicija ni opozicija.Sve strucnjak do strucnjaka.Idite pa uradite nesto za sebe kad vec necete za druge.\n(AS, 5. novembar 2019 15:23)\nНије ми јасно кад људи све негативно гледају. Релативно мора да се ради нешта, најбоље да се стагнира... Друго ја сам Ужичанин и верујем да није ово толико лоше као што људи мисле. Треће да је то прављено у другој држави то ће бити као колико смо ми заостали за Европом.. Четврто мало ОБИЂИТЕ планине а не ЦЕНТАР Златибора па се уверите да је другачије. Није центар Златибора само Златибор обиђите лепо планине које су заиста прелепе да се обиђу. И још имате пећине. Дакле прекините са тим можете да мрднете мало из проклетог центра и видите праву ЛЕПОТУ.\n(Није Битно, 5. novembar 2019 15:20)\nDrago mi je zbog te gondole, ako ce ona doneti neko radno mesto i nece zagaditi dodatno planinu ali ono sto se sa Zlatiborom desilo je katastrofa. Sada u centru planine imate grad, iz koga ne mozete da sagledate da ste na planini osim sto osecate da je vazduh svez, svuda su zgradurine. Cak podizu zgradurine i usred onog drvenog trznog centra. Nista nisu poplocali, nista uredili dodadtno. Uz jezero dve klupe. Cene kao da ste u Dubrovniku. Neka se ugledaju na Vrnjacku Banju, kako treba da izgleda turisticko mesto u Srbiji.\n(Gischmann, 5. novembar 2019 14:57)\nNajduža gondola je 11km u la pazu\n(Dagzhilinski, 5. novembar 2019 14:50)\nAko je cena dostupna kao sto su distupne cene na Zlatiboru inace onda.....\n(Kg, 5. novembar 2019 14:46)\nMi smo pametniji od sveta. Ako je najduža, znaèi da æe imati najveæu potrošnju a kapacitet verovatno neiskorišæeni. Mnogo više neæe biti u funkciji nego što bi trebalo da bi se isplatila. Bitno je samo da se brže bolje više ukrade od naroda za kojekakve nepotrebne projekte!\n(Zox, 5. novembar 2019 14:31)\nPuno srece sa 600 putnika po satu! Te zicare rade uglavnom zimi, znaci oko 2 meseca, možda još 2 preko leta. Neka vam se sa sreæom!\n(xxoo, 5. novembar 2019 13:43)\nvaljda žièara, koliko sam shvatio...\ninaèe centar zlatibora školski primer kako korupcijom i nepoštovanjem urbanistièkog plana uništiš neko mesto parama koje se peru.\n(zlatno doba, 5. novembar 2019 13:40)\nSvaka èast! Konaèno neki svijetao primjer, gdje nema "tendera", mutnih radnji, "ugraðivanja" i roðaèkih veza! Zato su se bunili ovi iz vrha, jer su zaobiðeni! Bravo!\n(Dark, 5. novembar 2019 13:39)\nLjudi nije Zl jezero i kaficu oko njega. Vec sve ostalo, puno mesta za smetnju i puno toga lepog da se vidi u blizini Zl. E sad ko je lenj da seta nek sedi kuci. Pozu setaci\n(Hakuna Matata, 5. novembar 2019 13:36)\nSa ovim se slazem.. Bio Sam 80tih u Sloveniji I tad su imali ove gondole od naselja do vrhova planina sa spektakularnim pogledima I jos tad Sam se zapitao sto se nesto tako nije napravilo I kod Nas\n(kg, 5. novembar 2019 13:30)\n(C i n i k, 5. novembar 2019 13:27)\nA Jošanièka banja plaèe\n(Vlada, 5. novembar 2019 13:25)\ncena gondole bice dostupna pristupacna..blablabla\n(zoom, 5. novembar 2019 13:24)\nA gde su kanali po kojima æe ploviti? Kod nas sve naopako...gondole u vazduhu, mostovi u parkovima...\n(J., 5. novembar 2019 13:09)\nGondola je simbol Srba od davnina.\n(Bad Spenser, 5. novembar 2019 13:02)\n"U pitanju su najsavremenije kabine, koje su prošle sve neophodne testove bezbednosti"\nTo je verovatno taèno i nesporno, ono što mene brine je izvoðenje radova, kvalitet i nadzor i održavanje u godinama koje dolaze. Mislim da na to nisu mislili kad su testirali i da za 2 do 5 godina... kuku i lele...\n(Karte na sto, 5. novembar 2019 13:01)\nBiæe ovo lepo kada bude gotovo, drago mi je da se planinski turizam razvija velikom brzinom u našoj zemlji. Ne sviða mi se baš kako i koliko su urbanizovali centar Zlatibora, ali nije Kraljev trg jedino što ta planina ima\n(Saša, 5. novembar 2019 13:00)\nBravo Stamatoviæu, legendo.\n(Viki Miljkoviæ, 5. novembar 2019 12:43)\nNa proleæe??? Pa trebalo je od septembra!\n(Adriano, 5. novembar 2019 12:31)\nPrelepa priroda... bila nekada...\n(Mihajlo, 5. novembar 2019 12:26)\nUništili smo šume na planinama i nemamo nameru da stanemo.\n(Nenad, 5. novembar 2019 12:19)\nЈош нисам срео особу којој се свиђа ово што је све урађено на Златибору у протеклих 10-ак година...Кич и шунд прве категорије.Направише вашариште од прелијепе планине.А о спрези грађевинске мафије и локалних функционера који су дозволили да се гради све и свашта да не причам...Да је Србија нормална земља,а нажалост је далеко од тога,било би ту доста материјала за оптужнице и рушење нелегалних објеката...\nУ мору јавашлука и безумља на овој планини ова гондола је једино што на неки начин има оправдање...Макар економско.\n(Иду дани..., 5. novembar 2019 12:01)\n(Invisible, 5. novembar 2019 11:48)


Žarkovo | Novosti.rs\nSMRAD GUŠI I DANJU I NOĆU: I pored čišćenja deponije u Žarkovu, stanari okolnih ulica opet negoduju\nIAKO su veći deo deponije ispod nadvožnjaka u Žarkovu nadležni krajem februara uklonili, stanari koji žive u blizini negoduju jer su čistači ipak izostavili dobar deo nataloženog đubreta.\n21. 03. 2022. u 07:52\nUKLANJAJU DIVLJU DEPONIJU U ŽARKOVU: Nelegalni priključci biće sprovedeni u kolektor\nRADOVI na uklanjanju divlje deponije na potoku Paripovac, ispod nadvožnjaka u Trgovačkoj ulici, počeli su danas. Nagomilani otpad u Ulici Drage Spasić se čisti na inicijativu građana ovog dela Žarkova, a u zajedničkoj akciji Ministarstva za zaštitu životne sredine, Grada Beograda i Gradske opštine Čukarica.\n24. 02. 2022. u 17:47\nŠKOLA POSTAJE MUZEJ: Počeli radovi na adaptaciji objekta u Žarkovu\nOPŠTINA Čukarica počela je sa radovima na adaptaciji stare škole u naselju Žarkovo, koja će nakon obnove biti pretvorena u Muzej Žarkova i Čukarice.\nPOŽAR U TRŽNOM CENTRU U ŽARKOVU: Goreli osigurači, nema povređenih\nU TRŽNOM centru u Žarkovu dogodio se požar danas oko 9.58 časova u Trgovačkoj ulici.\n02. 02. 2022. u 10:33\nUBIO ŽENU KAD SE VRATILA S POSLOVNOG PUTA: Komšije bračnog para iz Žarkova sigurne da je ljubomora motiv strašnog zločina (FOTO)\nSUSEDI bračnog para kažu da je nesrećna žena ranije odlazila od muža, jer nije mogla da izdrži pritisak, ali da mu se ipak vratila.\n10. 12. 2021. u 19:55\nUHAPŠEN OSUMNJIČENI DA JE NASMRT IZBO ŽENU U ŽARKOVU: Ubio suprugu, pa digao ruku na sebe, određeno mu zadržavanje\nPRIPADNICI Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu, po nalogu Višeg javnog tužilaštva, odredili su zadržavanje do 48 sati R. V. (1956) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo teško ubistvo.\n10. 12. 2021. u 08:35\nOVO SU SUPRUŽNICI IZ ŽARKOVA: Sin bio u kući u toku strašnog zločina, policija i dalje na mestu ubistva (FOTO)\nU PORODIČNOJ kući u Ulici Veljka Petrovića V. R. (65) udarcima nožem ubio je suprugu V. S. (54). V.R. je naneo supruzi više uboda po telu i ona je na mestu ostala mrtva.\n09. 12. 2021. u 18:25\nOVO JE MESTO STRAVIČNOG ZLOČINA U ŽARKOVU: Čovek ubio ženu, pa prerezao sebi ruke (FOTO/VIDEO)\n09. 12. 2021. u 16:38\nNOŽEM PRESUDIO SUPRUZI: Detalji zločina u Žarkovu, sebi prerezao obe ruke nakon što je ubio ženu\nU ŽARKOVU u porodičnoj kući u Ulici Veljka Petrovića V. R. (65) udarcima nožem ubio je suprugu V. S. (54).\n09. 12. 2021. u 15:59


Krivična prijava protiv direktora SIPA-e Goran Zupca za zločine nad Bošnjacima u Ahatovićima kod Sarajeva | Slobodna Bosna\nKrivična prijava protiv direktora SIPA-e Goran Zupca za zločine nad Bošnjacima u Ahatovićima kod Sarajeva\nU prijavi stoji da je dio civila u Ahatovićima zarobljen, da su neki od njih i ranjeni, a da je potom jedinica pod komandom Zupca učestvovala u njihovoj likvidaciji. U jednom od vozila poubijao je veći broj civila, navodi se u prijavi.\n07. Avg. 2013\nNakon što je zastupnik Stranke demokratske akcije (SDA) u Parlamentu Bosne i Hercegovine Šemsudin Mehmedović nedavno podnio krivičnu prijavu protiv direktora Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) Gorana Zupca, u kojoj iznosi saznanja da je Zubac 1992. godine na Ilidži, navodno, ubio civila bošnjačke nacionalnosti, na površinu izlaze i nova saznanja o ratnoj ulozi aktuelnog šefa državne policije u Bosni i Hercegovini, izvještava novinar agencije Anadolija (AA).


Tema: Pitanje za DR(promene na penisu)\n02.04.2004., 01:08 #1\nPre skoro 3 meseca pojavile su mi se sitne bele bubuljice na penisu,sta je to i jel ozbiljno.\nVidim da ne prolazi,moram li kod dermatologa!\n02.04.2004., 01:36 #2\nmoras odmah lekaru, ali je verovatno infekcija candidom (vrsta gljivice) ili eventualno trihomonas vaginalis. Nisam lekar ali ovo je iz iskustva. Lecenje je lako ali dugotrajno i moras znati od koga si do "dobio" pa da i toj osobi kazes o cemu se radi da bi se i ona lecila. Najverovatnije nemas stalnu partnerku i ne vodis siguran sex, pa eto ti!\n02.04.2004., 09:10 #3\nOriginal postavio Zabrinut\nBoze kakvo ti je to pitanje...pa naravno da moras...promene se moraju videti...a sto se tice kandide ili trihomonasa ,gotovo 99% muskaraca nema nikakve simptome,koji usput nisu vezani za promene na penisu nego na sekreciju iz kanala.\nMora se pogledati promena da bi se znalo sta je,nemoj oduglovaciti sa odlaskom dermatologu.\n02.04.2004., 12:51 #4\nOriginal postavio kvaka\nOno sto me najvise nervira je sto stvarno neznam gde sam to navukao,jer izuzetno vodim racuna o higijeni i sigurnom sexu,tacno je da nemam stalnu partnerku,ali ponovo kazem vodim racuna.\n02.04.2004., 12:59 #5\nDa tacno je da nemam nikakve simptome,znaci jedino sto je vidnjivo i ruzno.Ono sto me interesuje je kako se to leci,da li osaju neke posledice,znaci da li je moguce 100 % izlecenje.\nSamo necu valjda morati da pijem antibiotike da bi te bubuljice nestale,posto ih stvarno ne volim.\n02.04.2004., 13:09 #6\nDa zaboravi sam da kazem,da sam koristio kremu za depilaciju Vitaskin.Ali tamo se navodi da nezeljeni efekti se javljaju odma posle 24 sata,a ja sam ove bubuljice dobio tek posle nedelju dana,a i ja sam prvo isprobao na ruci da vidim da li mi je koza osetljiva,kad je proslo 24 sata i nije se nista pojavilo ja sam tek onda primenio na stidne dlacice,ali ponovo nije to na penisu...neznam od cega je to sad u sve sumljam,osecam se tako prljavo i sam sebi se gadim.\n02.04.2004., 14:01 #7\nKoristis li Durex kondome?\n02.04.2004., 15:32 #8\nUglavnom!Sto me to pitas?\n02.04.2004., 17:14 #9\nTi si mnoooogo neozbiljan,prvo kako covek da ti kaze sta je u pitanju i kakve su mogucnosti izlecenja kad ne znam ni sta ti je.Znaci promene se moraju videti druga stvar,i ako su potrebni antibiotici ko te pita da li ti to volis ili ne volis,ako terapija zahteva uzimanje antibiotika ima da ih pijes,cutis i uzivas!!!\n02.04.2004., 23:25 #10\nVidim ja da mi ne ginu ANTIBIOTICI\n02.04.2004., 23:54 #11\n02.04.2004., 23:55 #12\nma mozda ces i na laser... moj poznanik je tako prosao ali mislim da su njegove bile crvene tackice\n03.04.2004., 00:50 #13\nMolim te victori ne budi neozbiljna,za svaku promenu na genitalijama se mora kod lekara a ne ako svrbi.\nUbuduce suzdrzi se molim te komentara koji mogu zbuniti osobu sa problemom.\n03.04.2004., 16:39 #14\nRekli su da mi nema spasa i da ni "laser" ne pomaze,tako da ce morati da mi odseku penis!\nDR hvala na podrsci.\nJa kad bi slusao sve ove ljude na forumu,ko zna sta bi samnom bilo\n05.04.2004., 02:18 #15\nSutra je taj dan kada ce svi da posmatraju moj polni organ i da diskutuju o njemu...blizi se odlazak dermatologu,kako me je blam.\n05.04.2004., 07:21 #16\nNe boj se oni to ne posmatraju kao polni organ,gledaju ga svaki dan,nije tvoj nista sto vec nisu videli.\nAjde samo hrabro,pa javi sta je bilo.\n05.04.2004., 14:12 #17\nVeliki si decko! Iskuliraj!\nOno, kao, izmesti se iz sebe... desava se nekom drugom... :shock:\n05.04.2004., 20:18 #18\nBio sam...nije nista ozbiljno,ali treba jos neke kontrole da uradim.\nRekao je da mnogi pokupe bakterije tako sto piju nasu vodu sa cesme,kaze da nije ispravna,tako da cu je od sada izbegavati.\n06.04.2004., 14:19 #19\nJos jednom hvala DR\n06.04.2004., 14:21 #20\nVidis da nije bilo strasno...\n06.04.2004., 14:33 #21\n:shock: Znala sam da je pametno shto izbegavam cesmovachu...\n06.04.2004., 21:18 #22\nPa cekaj, kako se to leci, aj podeli sa nama strancima, mislim sta su ti rekli, nije valjda, pio si vodu sa cesme, nije nista strasno, ajd idi kuci i ubuduce flasirana!\n06.04.2004., 21:21 #23\nKod kojeg si doktora bio - kod dermatologa ili kod urologa?\n07.04.2004., 17:45 #24\nE ako si misli da ti kazem kako se to leci i cime,da bi se sam lecio,nema sanse,idi kod dermatologa stvarno nije blam.I bio sam kod dermatologa,ali trebam da idem i kod urologa i na jos nekekontrole.\n13.03.2008., 12:22 #25\nRe: Pitanje za DR(promene na penisu)\nSa deckom sam tri godine u vezi,nisamo bili 2 meseca zajedno i kada smo spavali on mi je rekao da ima neke promene na penisu tj.da mu se menja kozica,a on kaze da mu se to desava svake godine.Da li je u pitanju neko oboljenje ili je to stvarno istina?Ako bih mogli da mi kazete da li se prenosi polnim putem,jer onda sam i ja mozda zarazena?Unapred hvala\nPoslednja poruka: 21.09.2008., 00:27\nAutor clan_zivota u forumu Zdravlje\nPoslednja poruka: 10.03.2007., 19:08


17 korisnika (ranojutarnja razmišljanja) - Strana 7 - Forum Sveta kompjutera\n17 korisnika (ranojutarnja razmišljanja)\nStrana 7 od 26 « Prva < 3 4 5 6 7 8 9 10 11 17 > Poslednja »\n13.4.2006, 7:07 #121\nRe: 17 korisnika (ranojutarnja razmišljanja)\nMutno Dunavo nas sve više spaja i povezuje.\nOvaj put nas je vrlo čvrsto zagrlio, ima veliku želju da nas preplavi talasima svojih osećanja i da se prostre našim nepomičnim ravnicama... vojvodina je kao natopljen sundjer... kao da joj prija, kao da bi opet da bude dno panonskog mora... baš je briga, ona je spremna da dozvoli Dunavu i Tisi da se sretnu na ivicama Telečke visoravni.\nKako se samo strašno može videti i osetiti snaga ove meni drage reke.\nDunav me ne iznenađuje, znam da može biti silniji, znam da je prilično nepredvidljiv i da tek kad sve prođe možemo samo da pretpostavimo šta je sve mogao da uradi.\nTisa mi je malo iznenađenje, najsporija evropska reka se nešto uzjogunila i kao da hoće da prsne od jeda. Možda je ljuta što su je davnih godina regulisali i još više usporili pa je na nekim mestima postala plića i taložila se godinama. Možda je to njen nagomilani bes koji smo sami izazvali svojim nespretnim i nesretnim akcijama. Kako bilo, na ivici smo da ne možemo da je iskontrolišemo. Princeza je jako ljuta i odmah bi da ode da se žali Dunavu.\nDavno sam izgubio iluzije o sporosti i miroljubivosti reke Tise, iluzije koje se mogu steći kad o njoj čitate iz literature, znao sam da je opasna kad se zamuti i počne da podiže ali nisam verovao da može baš ovoliko da poludi i da preti da se otkači ...\nPa zato što mi je žao što nisam na bentovima, dolmama uz Dunav ili barem Tisu... već moram u firmu da tamo zapušavam rupe uvek ponegde bušnog sistema, da se cimam sa poluispravnim skalamerijama i da slušam razne likove a naročito likice i njihove soft i hard probleme.\nMa... život je lep... ponekad bih radije lopatu, džak i nešto peska, pa na čist vazduh uz mutno Dunavo.\nPoslednja ispravka: Simke (13.4.2006 u 7:22)\n15.4.2006, 16:55 #122\nHeh setio sam se...\nSada ide pesmica koju sam napisao pre nekih god. i po.\nStrasno stanje na poslu. Plata kasni nekoliko meseci, a nema nikakve naznake da bi trebalo da bude. Direktor (debeljuskasti cikica) obecava cudesa vec mesecima, samo ako se jos malo strpimo, dok se mi uveliko spremamo za strajk. Na kraju laze, da ce televiziju kupiti Rozen (ima i njega u pesmici), amerikanac, i to sigurno, jer mu je tako rekao gazda. A nas disa se jako plasi gazde.\nU tom nekom periodu sam srocio ovu satiricnu pesmicu.\nKao imam viziju, padnem na sred ulice i dalje, pa procitajte pesmicu ako hocete dalje ...\nI naravno komentarisite.\nPonoc kada tamna stize\nMoj se korak opet nize\nbezbrizno ko svake noci\nsvojoj kuci htedoh poci\nAl, kad bese pola puta\nMoje noge nesto sputa\nTe mi lice k' zemlji pade\nSvest isceze, vreme stade\nTad me crni oblak uze\nSlutnja neka me obuze\nKud me vode htedoh znati\nCovek bejah koji pati\nAl' se moja svest procisti\nI ja spoznah visnje misli\nSad kroz tamu videh svetla\nRaj je ovo, ili zetva.\nSvetla behu tako jarka\nKrase oci kao bajka\nRadosnoscu pune mene\nAl' mi radost, posta breme\nTamo mrlja neka bese\nDusu moju tada steze\nTe ja bicem odoh tamo\nMrak ugledah pa zastadoh\nDva su onde lika bila\nDjavolska im slepa krila\nCrno su se odenula\nI u tamu tad zavila\nPricali su tada zurno\nMnoge reci nerazumno\nAli svatih tada dosta\nI naslutih jos podosta\nKo dva brata behu bili\nJedan deblji, drugi tanji\nTad ustade onaj drugi\nTe prozbori svome slugi\n-Sada vise nema bajke\nSmucile se razne hajke\nAli sutra kako znao\nCini njima, sve nazao\nTada rece sluga nemocno\nSvome gazdi, sad nevoljno:\n-Nekad probah i to brate\nRekoh pare, oni shvate\nLazne nade tad prihvate\nNece vise ni na rate\nAli sada nema sale\nNevolje nam nisu male\nPritisli nas ko od sale\nNema vajde, veruj brale\nGazda tad na noge stao\nVeci bese, crn postao\nMrak se svio povrh krila\nKrila su mu sirom bila\nNeizmerna prava sila\nJezom me je obavila\nA strahom porobila\nPa ja videh, ona senka\nPunacka i uplasena\nZaklon neki, trazi... treba...\nDok ga neka jeza vreba\n-Kome kazes "brate zborim"\nSad da cutis, sad govorim\nKazi nesto, ajd' prozbori\nBacam vatru, a ti gori\nMislis da je ovo sala?\nMislis da je plata mala?\nDa li znas moj mali sine\nMoja volja kad se vine\nAko hocu, preko noci\nManjem mogu dati moci\nVideh tada vrazju ruku\nSirom onda ispruzenu\nA na njoj tanan djavo\nCrven bio, na dlan stao\n-Vidi sada ovog stvora\nOn ce biti nocna mora\nOnom koji sustost vidi\nNada onom ko ne vidi\nRozen ce ga ljudi zvati\nImenu ces Ti kumovati\nZa detalje i ne pitaj\nSvrsi ovo ili skitaj\nIscezose oba stvora\nKao kakva nocna mora\nProbudih se, san ostavih\nAli muke ne prebrodih\nSta ce sada sa mnom biti\nKome oci sutra otvoriti\nIli bolje za sad' ja da cutim\nAl' da njima vodu mutim\n21.4.2006, 7:08 #123\nAnaliza pesme, za neupućene\nvraćao se iz kafane... naravno trezan\nhoće reći da se zemlja vinula i da mu se naglo bacila u facu... obeznanio se...\nklasičan uvod u komu, pacijent se batrga negde izmedju... oseća duševnu bol...\nstigla hitna medicinska pomoć... i slatka sestrica...\ne, sad je ugledao neodoljivu, duboko dekoltiranu medicinsku seku... misli da je andjeo...\nbodu ga i kače mu infuziju a možda i kateter... s obzirom da spominje bič...\nvideo je doktora i tehničara hitne pomoći...\nsrpsko-latinski deluje ovakvim pacijentima kao da su na drugoj planeti u društvu vanzemaljaca...\noćigledno je u šoku, jer ne obraća više pažnju na med. seku već gleda ona dva akrepa...\nlekovi putuju, putuju, putuju venama...\nPoslednja ispravka: Simke (21.4.2006 u 7:20)\n21.4.2006, 7:09 #124\njoš uvek lekovi putuju... očigledno jer ne skida očiju sa onih akrepčića...\ndejsto je počelo...\nu svom nekom svetu je... ubacuju ga u hitnjaka i nose ga kući\nu podsvest mu stiže gde ga nose... razmišlja o gazdarici...\ndopire mu da nije platio kiriju oho-ho...\na, joj i gazda je kod kuće, sto posto...\ngazdarica se obraća mužu, nagrabusio je načisto...\ntehničar i vozač koji su ga bućnuli u krevet... ko džak krompira...\njoš uvek je dezorijentisan, pojavljuje se tu više likova nego što njegov nakvašeni mozak to može da podnese...\nOvo je na neki način naručena analiza ove pesme,\nradio sam to besplatno ali Bobi će to sigurno vratiti tj naplatiti.\nBobi druže, baš sam se namučio...\nPitam se kakvu ćeš pesmu smisliti sad kad su vam skinuta prava na frekvencije i kad možeš hteo ne hteo da razmišljaš o putu u beli svet... pa makar to bilo i nešto severnije.\nPoslednja ispravka: Simke (21.4.2006 u 7:23)\n21.4.2006, 9:34 #125\nHe, pa nebih baš rekao... Eeeeee, ljudi! Imamo pesnika na forumu!!!!\nNije li to lepooooo...???\n22.4.2006, 8:02 #126\njuče, dok sam putovao na jedno prelepo vikend naselje na staroj Tisi pratila me je uporna kišica...\nsetio sam se jedne stare pesme koju je nekada davno pevala Ksenija Erker a počinje ovako:\nProljeće je otpočelo kišom,\nvlakovima koji kasno stižu,\ni dok drugi zajedno su bili,\nmi se nismo pogledati smjeli.\nI pamtiću dugo one dane,\nšto ne mogu nikad da se vrate.\nneka prijatna jeza kad god se setim neostvarene želje iz tih dana\nda se ''vlakovima koji kasno stižu'' otisnem transsibirskom od Moskve do Vladivostoka... da zaspem i da se probudim sa istim pejsažom zalepljenim za prozor kupea... da osetim kolorit nepodmazanih balalajki, viku seljaka i radnika na tamo nekoj stanici... da nestanem na neko vreme u venama bajkovite Rusije.\n22.4.2006, 8:27 #127\nmalopre sam napisao: vikend naselje na staroj Tisi,\novo nije u potpunosti tačno...\nistina je da to svi zovu vikend naselje\nali zar vikend naselje nije skup kućica gde ljudi dođu vikendom kad su slobodni, roštiljaju, ribare, čitaju ... i odmaraju se na razne načine.\nOvo je nešto sasvim drugo, liči mi na neko dugačko cvetno selo koje je nastalo uz stari mrtvi tok tise, posuto sa hiljadama voćaka i raznog drveća uredno negovanog, prepuno cveća sa prelepim kućicama... a okolo ravnica dokle vam god pogled dopire.\nLiči mi pomalo na oazu mira i tišine, gde namerno nije dovedena struja i voda iako postoje uslovi... ne znam šta tera te ljude da svoje vikende ovde provedu radeći ko mravi da bi sve ovo tako blistalo... kad bih ovde kupio ili izgradio vikendicu bio bi to sigurno najprirodniji prostor, trava do kolena, žbunje u kojem samo medveda nema, drveće koje bi se samo brinulo o sebi... drvena koliba sa smederevcem i par mesta za spavanje, nekakav sto i nekoliko stolica ili panjeva za sedenje... a da i drveni dok za fišing i izležavanje na suncu, o koji bi bio privezan čamac... malo li je.\nZamalo da zaboravim bure sa Autanom kojim bih se uveče okupao pre pojave onih malih ludih zlotvora što obožavaju naša topla punokrvna tela a koji se valjda iz cele Bačke uveče ovde okupe na veseli pir.\n22.4.2006, 10:55 #128\nRadio sveta gora.\nTo sada besomucno slusam na poslu.\nKompilacija koju su napravili rokeri i metalci, po tekstovima velikog vladike Nikolaja Velimirovica, koja je blagoslovena od svete srpske pravoslavne crkve.\nBjesovi, Revolt i jos jedan (ne znam kako se zove) bend su napravili, prava muzicka remek-dela. Mislim da ih je 'sam' sveti duh oplemenio, dok su stvarali ova dela.\nSa druge strane, opet veliko razocarenje predstavljaju Partibrejkersi. U svom debilnom fazonu, pevaju o Bogu i ne sluteci kako su im plitki umovi, ne shvatajuci poentu, niti sustinu skromnosti u kojoj moraju da se ogledaju ukoliko se usudjuju da prave nesto sveto, poput ovoga.\nTo bi bila moja ranojutarnja razmisljanja...\n22.4.2006, 12:59 #129\nPoslušaj pesmu "Znaš li ko te ljubi silno" u izvedbi 357. Daleko je najbolja. Inače, taj "album" o kome pričaš zove se "Pesme sa istoka i zapada". Slažem se da su "brejkersi" očajni i nedostojni da budu tu, ali šta da se radi...\n22.4.2006, 17:10 #130\nPoslušaj pesmu "Znaš li ko te ljubi silno" u izvedbi 357. Daleko je najbolja.\nMa znam. Nije lose. Ali daleko je od najbolje pesme na albumu, pored: Istok sa visine, Uslisi nas, Boze nas, Vladaj Boze...\nInace, tacno je da se kompilacija zove : " Pesme istoka i zapada" . kao uostalom (koliko znam, nisam potpuno siguran) istoimena zbirka vladikinih tekstova.\n22.4.2006, 20:02 #131\nbobi izdaj zbirku!Ozbiljno!\nPoslednja ispravka: Magneto (22.4.2006 u 20:36) Razlog: citiran komplet post br. 122\n23.4.2006, 10:10 #132\nPa i nije tako teško otići odavde... izgubiti se u nečemu plavom, nežnom i mističnom... Dotaći na trenutak savršenstvo (iako je to samo jedan trenutak), slušajući "Panus Angelisus" / Pavaroti & Sting...Sklad.\nZaploviti ovog blagoslovenog jutra uz neku odgovarajuću melodiju do svetih mesta, zakriviti vreme i ne dati mu da kao neka halapljiva zver proguta svetost i svetlost... I nije tako teško jutros prošetati ruševinama Izraela, radovati se svim radostima ovoga sveta, jer danas je radostan dan... Osetiti mir... U manastiru Svete Marije Magdalene, u pećini Svetog Jeronima, u Poljima Pastira... Osetiti onu iskonsku posvećenost i bol na Golgoti, Zidu Plača... Ponovo se roditi i prosvetiti u dolini reke Jordan, gde se i danas vrše ritualna krštenja u znak zahvalnosti i ljubavi... Nije Izrael ovoga jutra tako daleko... Zapravo, on je tu, zavisi samo koliko želimo da ga posetimo i osetimo...\nVekovima je sve isto, samo što vreme nekada zna da pokoleba.Godine koje se vuku kao neki mrzovoljni starac, iscpljene i krhke, ponekad posute kišom i sivilom... Ono vreme kome je zaborav najbolji prijatelj, vreme koje treba pobediti...\nBiti srećan,iako se kroz nas ponekad provlači neki Bodlerov "Splin", zapečaćen u tom istom vremenu, prognan i proklet od uzvišenosti, proteran iz savršenstva kao neki lopov, ostavljen ovde da ukrade sve... Ali ne, ovoga dana mu to ne treba dozvoliti...\nPružite ljubav, dotaknite večnost... Jer ovo je dan za to!\nNeka vam bude blagosloven ovaj dan...\n24.4.2006, 3:50 #133\nZnam da je ovo moja prva poruka i da je kao takvu niko neće uzeti za ozbiljno ali krenuću odmah sa jednim malim protestom. Mislim i ovo je ranojutarnje razmišljanje zar ne . E zbog njega sam rešila da se uopšte registrujem iako forum pratim još od septembra prošle godine. Dobro jedan od razloga zbog kojeg sam se registrovala je i taj što mi je danas rođendan pa ko hoće slobodno može da mi ga čestita\nHtela sam samo da prokomentarišem Forum a posebno ovu temu. Mislim, čitate li vi ljudi uopšte pravila Brbljaonice. Pravila kao pravila su normalno napravljena da bi ih neko pomenuo kada onaj drugi ista prekrši ali,... Bilo je toliko tema na forumu koje su i imale nešto zajedničko sa SK-om i kompjuterima pa su momentalno bile izbrisane. Ja bih trebala da znam jer sam se navukla na forum kao na heroin i stvarno pokušavam da nađem lek za to.\nNe želim da vređam nikoga ali ovu temu je možda trebalo prebaciti ne u neki drugi deo foruma već na neki drugi forum. Recimo na B92 ili neki sličan jer su im teme baš u ovom fazonu. I da stvar bude još gora ovi moderatori su najgori od sve dece Stvarno bih volela da znam šta koristite kao podsticaj za ova vaša mala umetnička dela. (Simke svaka čast, Imzadi nisam još baš sigurna,...)\nI da još jedna stvar. Simke kako je nastala ova tema ako si bio sam na forumu Mora da je u pitanju ona faza spremanja ispita ili tako nešto. Pa valjda je normalno da većina ljudi spava u 5 sati ujutru. Pogledati li uopšte ponekad koliko je sati.\nU svakom slučaju pozdrav svima na Forumu.\nJupi moja prva poruka\nSlanje lične poruke korisniku Ariel\nPronađi još poruka od korisnika Ariel\n24.4.2006, 7:19 #134\nIh bre Ariel... prva tvoja poruka i odmah si na kraj srca...\nPa sta znam, procitao sam pravila na ovoj temi i u njima se kaze: "pozeljno je", da se teme odnose na kompjutere, a koliko ja znam, pozeljno ne znaci obavezno. Uostalom, na sta bi licilo da nam modovi ne daju ovakvu vrstu oduska? Pojavljivalo bi se mnogo poruka, koje nemaju veze sa kompjuterima, u svim ostalim temama. Lepo nam dali da se ovde ispucamo, da bi bili konstruktivniji na drugim temama.\nDa li bi ti volela da upoznas tipa koji bi mogao da prica samo o fudbalu, fudbalu i fudbalu. Ili o pecanju, pecanju i samo pecanju . Ne kazem ja sada da forum smatram licnoscu , ali on obiluje individuama, a opet sa druge strane tesko da bi se ja i Simke i jos neki ljudi nasli na forumu B92, posto nikada nisam imao poriv da odem tamo, niti ga sada osecam.\nB.T.W Srecan ti rodjendan, i dobrodosla na forum, mozda ti i poklonimo koju pesmicu\nMoja jutarnja razmisljanja:\nVec sam rekao, da sam vrlo retko, ovako rano ovde. Ali, toliko me stigao umor, da sam juce prespavao ceo dan u prekidima i nocas bez prekida.\nEvo me opet svezeg, pijem jutarnju kafu sa kevom, slusam Moonspell i spremam se da pozavrsavam nesto od posla koji mi je ostao.\nIako raspolozen, nekako sada nisam raspolozen da svoj "osecaj za felling" pretocim u neku smesnu pesmicu.\nKo zna, mozda upalim sinth...\n24.4.2006, 11:47 #135\nU pravilima, u poslednjem delu, stoji da će se teme proceniti ako odskaču.\nI da stvar bude još gora ovi moderatori su najgori od sve dece Stvarno bih volela da znam šta koristite kao podsticaj za ova vaša mala umetnička dela.\nNemoj da brineš uvek ima i nas teških negativaca. Tema je prvobitno bila u potpunosti povezana tematikom sa sadržajem foruma. Kasnije se to razvilo u malo poetike i zdravog razmišljanja koje nikako ne može da škodi.\nSrećan ti rođendan i prva poruka. Sve najbolje ti želim.\n24.4.2006, 21:19 #136\nNaš Simke je malo mator za spremanje ispita (Simke, nemaš ljutiš). Mislim da inspiraciju nalazi u svom okruženju koga pretežno čine šarmantne, mlade, nasmejane koleginice. Ako procunjaš malo po drugim temama, videćeš\nda smo svi mi koji se ovde opuštamo, zapravo okoreli kompjuteraši. Zato mislim da su nam ovu temu modovi poklonili. Zaslužili smo!\nŠto se tiče vremena u koje pišemo poruke, pa... svako drugačije tumači jutro! Ja za "svoje jutro" uzimam ono doba dana kad se probudim i izvučem iz kreveta.\nNekad je to "normalno doba" a nekad malo manje "normalno" da bi se nazvalo jutrom.\nNe verujem da na forumu B92 ima ovako poetski nadahnutih duša a ako ih i ima onda nam nisu ni za mali prst!\nNemoj sada ti da se naljutiš što smo bili malo kritični prema tebi!\nSrećan rođendan i sve NAJ!!!\n25.4.2006, 0:21 #137\n...Dobro jedan od razloga zbog kojeg sam se registrovala je i taj što mi je danas rođendan pa ko hoće slobodno može da mi ga čestita\n' Ajde nije ti još prošao rođendan pa da se pridružim čestitkama... Da budeš živa i zdrava , da budeš redovan član i da ubuduće ostavljaš malo konstruktivnije postove ... Dobrodošla.\np.s. ako ovako nastavimo, ova tema će se pretvoriti u "želje, čestitke i pozdrave"\nPa moderatori su postavili pravila za brbljaonicu, a i naš moderator je i otvorio ovu temu iz prostog razloga što je čovek umetnička duša ... Za sve teme koje su izbrisane ( a koje su u vezi sa kompjuterima), uvek postoji dobar razlog. Moderatori (između ostalog) i služe za to.I nemoj tražiti lek da se "skineš" sa foruma, zato što ne postoji (razumem te u potpunosti), a i zašto bi... Ima puno razloga za to...\nNe želim da vređam nikoga ali ovu temu je možda trebalo prebaciti ne u neki drugi deo foruma već na neki drugi forum. Recimo na B92 ili neki sličan jer su im teme baš u ovom fazonu. I da stvar bude još gora ovi moderatori su najgori od sve dece Stvarno bih volela da znam šta koristite kao podsticaj za ova vaša mala umetnička dela.(Simke svaka čast, Imzadi nisam još baš sigurna,...)\nŠto se tiče ove teme... Jednom sam na ovom forumu rekla:\nI to sam rekla dok još nisam postala moderator i još uvek ostajem pri svom mišljenju... Neću ovde više ništa reći o tome, jer ne bih da se ponavljam...\nPodsticaj? Zavisi od trenutka... Simketu zaista svaka čast, a Imzadi... Ja pišem spontano... Šolja tople (ne vruće kafe), lagana muzika, jedan uspešan pokušaj povratka iz "četvrte dimenzije", 20 minuta nakon buđenja i eto posta... Oni koji me znaju shvatiće... Ne baš povoljan trenutak za inspiraciju... Simketovi postovi su ovde najbolji, zato nemoj da ih upoređuješ ni sa jednim drugim ( @ svi ostali - odlični ste ali Simke ima onu vojvođansko/romantično/pesničku notu u sebi , tako da ovde nema konkurenciju što se tog stila tiče U svakom slučaju, tvoju kritiku ću shvatiti dobronamernom i donekle interesantnom, ali da bi bila 100% efektna, sačekaću da ostaviš ovde svoj "ranojutarnji post" (ne ovaj noćni, već pravi ranojutarnji )...\nPoslednja ispravka: [Imzadi] (25.4.2006 u 0:31)\n25.4.2006, 1:56 #138\nEvo još jednog ranojutarnjeg razmišljanja jer kod mene taj sistem „vremenski-zavisnog “ ne funkcioniše\nPrvo, hvala svima na čestitkama i poklonima.\nSkoro 20 poruka u sandučetu samo potvrđuje koliko je psihologija moćna stvar. Dobro eto priznajem da obožavam psihologiju i da posmatram ljude i da verujem da sam možda pogrešila što sam upisala ETF. Ne biste verovali koliko je Forum dobro mesto za proveravanje svojih teorija Jeste malo offtopic ali kao što ste već rekli šta je „topic“ u ovoj temi. U psihologiji postoji jedna stvar koja se zove „indirektna opservacija“. Neki psiholozi smatraju ovu „teoriju“ tačnom a neki je smatraju potpuno asociološkom. Ja je obožavam jer se dokazala toliko puta tačna a i kada je malo bolje pogledate nema veze sa asocijalnim ponašanjem. Ono, psihologija pa još praktična. Gde to ima? Pa evo ovde.\nOva teorija kaže da je ljude najbolje posmatrati kada neznaju da to činite ili kada niste u kontaktu sa njima. Ne nema ovo veze sa voajerima već sa time da nešto što psiholozi često definišu nazivom kojem bi ovde trebalo bar dva reda za imenovanje a to u suštini znači da samim tim što neko zna da sam u njegovoj blizini utičem na njegovo razmišljanje bez obzira na to šta je tome uzok. U filozofiji neki to zovu Determinizam. Kako je Lajbnic lepo rekao svojim principom uzročnosti: „Ništa se ne događa i ništa ne postoji niti propada niti se menja bez određenog uzroka; slučajnost je samo ime za naše nepoznavanje uzroka; sloboda u smislu bezuzročnog čina samo je privid, ljudi su proizvod društvenih okolnosti i vaspitanja“.\nMalo sam odužila ovu moju priču ali hoću samo da kažem da je ovaj forum, i pored nekih fantastičnih nedostataka, izuzetno mesto za „čitanje“ ljudi. Neko bi sada rekao a zašto baš SK. Pa jednostavno zato što za razliku od većine foruma čiji su tvorci totalni anonimusi tvorci ovog su ljudi čije tekstove sam redovno čitala zahvaljujući bratu koji je ono što biste vi nazvali „geek narkoman“\nU suštini sve se svodi na to da na forumu postoji jedan broj stvarno specifičnih ljudi koje naravno neću da imenujem jer ne bi bilo fer. Svako ima svoje specifične osobine koje ih „odaju“. Nažalost, krivo mi je što je i ovaj forum zahvatila jedna česta bolest koja mu garantuje da će ga uskoro sahraniti. Činjenica je da su postovi postali sve plići i da većina njih u poslednje vreme nema nekog smisla. Sigurno su svi primetili trend zaključavanja tema u poslednje vreme. Dobro ne mogu da se pohvalim da razumem sve što je napisano u postovima ali je očigledno kao što je Imzadi rekla da moderatori ne zaključavaju teme bez razloga. Ili? A da,... Ni njih nema baš nešto često ovih dana. Proleće? Definitivno jeste jedan od razloga ali opet. Ljudi nedostaje mi „materijal za čitanje“!!!\nJesam bezobrazna a? Sad mi dođe da se bacim na moju knjigu iz TVN-a (Tehnika Visokog Napona) ali nije to to.\nŠta je za tebe rano jutro ako nije četiri ujutro?\nKraj jednog ranojutarnjeg razmišljanja.\n25.4.2006, 6:27 #139\nČitajući prethodne poruke jedno pitanje mi ostaje duže u mislima, ostala se nekako gube, ali stvarno ...\nŠta je jutro?\nPa ako se uhvatimo psihologije ili neke druge nauke mislim da ćemo vrlo lako doći do tačnog odgovora, to valjda klinci uče u obdaništu...\nali pustimo tačne naučne definicije...\nJutro je doba\nkada se budimo...\nkada smo negde između dva sveta... kada treperimo i onako ošamućeni bestelesni se smeštamo u svoje staro iznosano telo i pokušavamo da se kako tako misaono organizujemo...\nkada smo najčešće sami sa sobom...\nkada se probudimo i vidimo u ogledalu neki poznati lik, koji donekle liči na nas ali ponekad prilično daleko od onoga što bi smo mi želeli da smo...\nkada se probudimo onako šmrljavi, nemoćni i tumaramo u potrazi za šoljom vruće kafe, nekim osmeh koji je do malopre bio tu, za nekim likovima koji sad negde iščeznuše... još uvek umorni od ljutih bitaka koje smo vodili, umorni od skitanja po nekim predelima dalekim i lepim, topli od zagrljaja nekih dragih ruku...\nJutro je doba.\novo su cifre koje označavaju doba pred spavanje,\nvidi se po porukama...\nranojutarnja razmišljanja su nešto sasvim drugo...\nizađi iz oklopa...\notkini parče ranojutarnje ošamućenosti...\nopusti se i zaplovi...\n25.4.2006, 7:12 #140\nNije baš ranojutarnje, al' ajde... A taj vremensko zavisni sistem pokušaj da isprobaš nekih 10 minuta nakon sna...\nSkoro 20 poruka u sandučetu samo potvrđuje koliko je psihologija moćna stvar.\nBudi obazriva... na ovom forumu ima oko 3000 članova...\nU suštini sve se svodi na to da na forumu postoji jedan broj stvarno specifičnih ljudi koje naravno neću da imenujem jer ne bi bilo fer. Svako ima svoje specifične osobine koje ih „odaju“. Nažalost, krivo mi je što je i ovaj forum zahvatila jedna česta bolest koja mu garantuje da će ga uskoro sahraniti. Činjenica je da su postovi postali sve plići i da većina njih u poslednje vreme nema nekog smisla.\nNe bih se složila da postoji samo određeni broj specifičnih ljudi... Svi ljudi su specifični Neko manje, neko više.A ocenjivanje nečije specifičnosti je subjektivna stvar. Kad kažeš da su postovi "plići", na koje postove misliš? Da li se tvoje mišljenje odnosi samo na ovu temu ili na forum u globalu? Ako misliš na čitav forum, možda su neke nečiste sile u pitanju koje utiču na sve forumaše\nSigurno su svi primetili trend zaključavanja tema u poslednje vreme. Dobro ne mogu da se pohvalim da razumem sve što je napisano u postovima ali je očigledno kao što je Imzadi rekla da moderatori ne zaključavaju teme bez razloga. Ili?\nTeme se zaključavaju po potrebi. A ne na sedmičnom, mesečnom ili godišnjem nivou Ako ih je bilo više zaključanih u poslednje vreme, to ne znači ništa. Ovo poslednje ne razumem...\nA da,... Ni njih nema baš nešto često ovih dana. Proleće? Definitivno jeste jedan od razloga ali opet. Ljudi nedostaje mi „materijal za čitanje“!!!\nPa onako... Imaju i moderatori dušu\nJesam bezobrazna a?\nSimke ti je odgovorio