2000/05/25 16:45 Novine u penzijskom sistemu BIH\nTHU, 25 MAY 2000 16:45:19 GMT\nNovine u penzijskom sistemu BIH\nPo�tar "sti�e" iz mjesta penzionisanja\nAIM, SARAJEVO, 23.05.2000. Sporazum o me�usobnim pravima i obavezama u sprovo�enju pezijskog/mirovinskog i invalidskog osiguranja u Bosni i Hercegovini potpisali su nedavno u Sarajevu Sead Ze�o u ime Dru�tvenog fonda penzijsko invalidskog osiguranja BiH - Sarajevo, Ivan Bender u ime Zavoda mirovinskog i invalidskog osiguranja Mostar i Svetozar Mihajlovi� u ime Javnog fonda penzijsko invalidskog osiguranja Republike Srpske. Rije� je o prvom jedinstvenom aktu u Penzijsko invalidskom osiguranju/Mirovinsko invalidskom osiguranju i koji bi trebalo da doprinese sre�ivanju stanja u ovoj oblasti, iako ne reguli�e materijalne probleme niti jednog od potpisnika, odnosno nosilaca osiguranja, pa ni penzionera.\nPrema Sporazumu ne�e biti promjena u ostvarivanju prava sada�njih penzionera/umirovljenika. Jer, kako je predvi�eno svaki nosilac osiguranja, dakle dva fonda PIO i jedan Zavod MIO �e nastaviti da ispla�uju penzije/mirovine sada�njim korisnicima i to bez obzira na to gdje oni �ive. Ovo je veoma bitno zbog povratka izbjeglica i raseljenih lica. Posebno onih koji se sa teritorija Federacije vra�aju na predratna prebivali�ta na podru�ju Republike Srpske. Oni �e i dalje zadr�avati federalne penzije, �to trenutno predstavlja pogodnost s obzirom na njihovu visinu (ve�e su u Federaciji nego u RS).\nOni penzioneri kojima su po�etkom ili u toku rata obustavljene isplate penzija prema ovom Sporazumu sada �e im ih davati onaj nosilac osiguranja (fond ili zavod) koji je posljednji vr�io isplatu. A kako je prije rata postojao jedinstven fond penzijskog i invalidskog osiguranja sa sjedi�tem u Sarajevu, to drugim rije�ima zna�i da je sarajevski fond u stvari dobio i najvi�e obaveza.\nKad su u pitanju novi penzioneri, ovaj sporazum je za njih posebno bitan s obzirom na podijeljenost nadle�nosti fondova/zavoda, i �injenicu da desetine hiljada stanovnika Bosne i Hercegovine jo� ne �ivi u predratnim, a niti u stalnim mjestima prebivali�ta. Mnogi zbog toga te�ko, a pjedinci i nikako, ostvaruju pravo na penziju. Problem je, uglavnom u obezbje�enju dokumentacije. Sada je Sporazumom propisano da svaki osiguranik zahtjev za penzionisanje podnosi, odnosno penziju ostvaruje kod onog nosioca osiguranja (fonda ili zavoda) na �ijem se teritoriju nalazi organizacija/preduze�e ili poslodavac koji je za tog osiguranika upla�ivao doprinos za PIO/MIO. Najkra�e, to zna�i da je onaj nosilac osiguranja koji je za osiguranika upla�ivao doprinos du�an obezbijediti penziju. ato se ti�e dokumentacije, sva tri nosioca osiguranja du�ni su da sara�uju i me�usobno je obezbje�uju. Sporazum rje�eva i pitanja srazmjernih penzija, �to opet zna�i da sva tri nosioca osiguranja dijele tro�kove isplate penzija. Najjednostavnije re�eno, Sporazum o me�usobnim pravima i obavezama u sprovo�enju penzijskog/ mirovnskog osiguranja predvi�a da osiguranici bez obzira na to gdje trenutno �ive, prava ostvaruju na podru�ju onog fonda PIO, odnosno Zavoda MIO kojem su upla�ivali doprinos, odnosno gdje su ta prava i ostvarili. Primjera radi, penzioneru iz Sarajeva koji je tu i ostvario nekada svoje pravo, a sada �ivi u Banjaluci i prima penziju iz nadle�nog fonda u Republici Srpskoj, ubudu�e �e po�tar donositi penziju iz Sarajeva. Ovo �e uprostiti i olak�ati put ostvarivanje prava iz PIO/MIO, ali i istovremeno onemogu�i�e pojedince koji su zloupotrebljavali nesre�enu situaciju, pa su primali po dvije penzije jednu u Federaciji a drugu RS. Bilo je �ak i onih koji su se "sna�li", pa ovim dvjema penzijama dodavali i tre�u - mirovinu iz Herceg Bosne.\nSporazum je dokaz da se tri nositelja osiguranja u BiH mogu dogovarati i da to mo�e funkcionirati u praksi, ali on ne rje�ava ono najbitnije, a �to bi eventualno u budu�nosti mogao - materijalne probleme niti jednog nosioca osiguranja. Isticanje materijalnih problema nije nimalo slu�ajno. Dobro je poznato da je materijalni polo�aj penzionera, ma gdje �ivjeli, te�ak. U Bosni i Hercegovini �ivi oko 450 hiljada penzionera. Najvi�e ih je na podru�ju Dru�tvenog fonda PIO BiH - Sarajevo, oko 223 hiljade. Na podru�ju koje pokriva Javni fond PIO RS �ivi oko 180 hiljada penzionera, a na podru�ju Zavoda MIO Mostar oko 45 hiljada umirovljenika. Ako je suditi samo po njihovim prinadle�nostima najbolje je onim na podru�ju DF PIO Sarajevo. Prosje�na penzija na tom podru�ju je oko 180 KM i to najni�a 117, najvi�a 623, ali najvi�e je penzija �iji su iznosi upravo oko prosjeka. Prosje�na penzija na podru�ju Javog fonda RS je 117 KM, a na podru�ju Zavoda MIO Mostar je oko 150 KM. Me�utim, penzije iz Sarajeva sti�u i najneredovnije, pa korisnici trenutno dobijaju tek decembarsku penziju iz pro�le godine. U RS bi trebalo u ovoj sedmici da po�ne isplata februarske penzije (i zbog toga su penzioneri nezadovoljni, pa najavljuju i protestna okupljanja, tako da je i Vlada ovog entiteta morala biti anga�ovana na isplati penzija). Na podru�ju Zavoda MIO iz Mostara je isplata najurednija i korisnici ovih dana dobijaju travanjske (aprilske) mirovine (penzije). Odgovorni u Zavodu tvrde i da �e priprema za isplatu svibanjskih (penzija za peti mjesec) po�eti �im bude okon�ana ova. Ina�e i u RS i na podru�ju Zavoda MIO isplate traju kratko, dok na podru�ju DF PIO �ak vi�e od mjesec dana. Bez obzira na sve, za korisnike je ve� du�e vremena (izuzetak je bio ratni period kad su penzije iz Mostara bile najprivla�nije iako su ispla�ivane u linearnim iznosima) najprivla�niji DF PIO Sarajevo zbog visine penzija. Nije tajna da su mnogi, posebno korisnici koji �ive na teritoriju RS, a prije rata su �ivjeli na podru�ju koje sada pokriva DF PIO, dolazili i formalno se prijavljivali na adrese u Federaciji, odnosno dijelu Federacije koji pokriva DF PIO kako bi ostvarili pravo na tu penziju.\nUkoliko bi se poredili iznosi penzija i tro�kovi �ivota, bez obzira na to kojem fondu ili zavodu korisnik pripada, jasno je da se sa onim �to se prima i to neredovno te�ko pre�ivljava. Jer i oni na �ijem je podru�ju prosjek najvi�i, taj iznos je manji od polovine iznosa potrebnog za pre�ivljavanje, (mjerilo je tzv. potro�a�ka korpa �iju visinu svakog mjeseca izra�unava Zavod za statistiku). Najkra�e, penzije ne prate tro�kove �ivota, kao �to se ni ne obra�unavaju niti uskla�uju sa tro�kovima �ivota, kako je to slu�aj u evropskim zemljama. To se ne �ini ili se vr�i veoma rijetko i nedovoljno, po�to za to ne postoje materijalni uslovi. atavi�e, upravo zbog materijalne situacije prosje�na penzija ne �ini zakonom propisani procenat (85 odsto) prosje�ne plate. Tako se na podru�ju DF PIO Sarajevo ne ispla�uje ni polovina propisanih penzija ( oko 49 procenata), sli�no je na podru�ju JF RS, a jo� i drasti�nija je razlika kod tre�eg nosioca osiguranja. Za�to je to tako�\nSvaki od fondova, odnosno Zavod, penzije/mirovine ispla�uje iz sredstava koja prikupi od doprinosa za PIO. Tako je po zakonu. Me�utim plate su neredovne, a i male, jer privreda ne radi, pa je te�ko prikupiti doprinose. Uz to ni svi poslodavci ne ispunjavaju redovno tu obavezu, �ega mnogi postaju svjesni tek u momentu penzionisanja.\nIlustracije radi, i najja�i nosilac osiguranja, DF PIO, prakti�no tek upla�eni novac od doprinosa odmah proslije�uje penzionerima. U toku jednog mjeseca treba mu oko 42 miliona KM za isplatu penzija i to bez doprinosa i tro�kova na tu isplatu. Od doprinosa je mogu�e prikupiti desetak miliona manje. Tako je ve� godinama, pa je to razlog nemogu�nosti ubrzavanja isplate penzija. Ipak, ima li nade za penzionere�\nTrenutno najrealnije pobolj�anje penzioneri mogu o�ekivati od primjene Zakona o privatizaciji na osnovu kojeg bi mogli dobiti po najoptimalnijim prora�unima oko 560, a za prvu godinu oko 180 miliona KM kao dio od 20 posto gotovinskog dijela privatizacije. Ali, zakon jo� nije usvojen u oba doma Parlamenta, a ni privatizacije ne te�e kako je planirano. Zato bi bilo dobro da usvaja�i odlu�e o retroaktivnoj primjeni. No, da li �e tako biti, ovisi od zastupnika.\nIzvjesno pobolj�anje bi se moglo o�ekivati i od pomo�i iz inostranstva, uglavnom od kredita koji su ve� najavljeni od Svjetske banke, ali ni tu sve nije kona�no. Jedina i sa realnim osnovom pomo� je u pove�anju naplate doprinosa. To se opet mo�e dogoditi kad za�ivi privreda, kad plate budu ve�e i redovne, ali i kada nosioci osiguranja, fondovi i Zavod, budu mogli naplatiti doprinos od svih koji primaju plate, �to sada nije slu�aj, �ak ni uz pomo� finansijskih policija.\nPenzioneri, koje u crnohumornim pri�ama svrstavaju u najrasprostranjeniju - kontejnersku stranku (svakog jutra porane pa prevr�u po kontejnerima i odlagali�tima otpada!) su o�ekivali i pomo� svojih kolega iz inostranstva. U njihovo ime je, na primjer direktor DF PIO poslao cirkularna pisma u penzione fodnove u Evropi i SAD, predla�u�i da svi penzioneri solidarno u�estvuju sa jednom markom na ime pomo�i BH penzionerima. Stigli su samo kurtoazni odgovori, ali bez nade da je to mogu�e provesti.\nBez obzira na sve, broj penzionera raste. Prije rata iz jedinstvenog fonda PIO je ispla�ivano 417 hiljada penzija. Trenutno je vi�e od 450 hiljada penzionera. Mnogi su prije rata rje�enje egzistencije nalazili upravo u penzionisanju �im su za to imali uslov(e). Sada su i uslovi poo�treni - izjedna�eni su mu�karci i �ene, treba im vi�e godina �ivota i rada, penzije su manje. Ali i takve su jo� kakva-takva egzitencija, a obezbje�uju i pravo na zdravstveno osiguranje, pa nije isklju�eno da �e i dalje mnogi tra�iti uhljebljenje u nekom od fondova/zavodu PIO/MIO.\nAmina AHMETA�EVI� (AIM Sarajevo)


04.10.2014. - 14:23h 18:00h Autor: menshealth.rs\nIzašli ste nekoliko puta i potpuno ste poludeli za atraktivnom devojkom, sa kojom se viđate. Ali da li je ona spremna da pređe na sledeći korak - da vodite ljubav? Proverite sledeće signale i saznajte da li vas želi koliko i vi nju, prenosi Men's Health.\nOVDE saznajte koje 4 poze od muškarca prave profesionalca u krevetu.\nJedna singl devojka iz Čikaga, koja ima 28 godina, otvoreno kaže: „Ako te ne želim u svom stanu, nećeš ni biti tu. Ukoliko izlazimo već neko vreme i osećam da bismo možda mogli da pređemo na sledeći nivo i da imamo seks, pozvaću momka kod mene u stan na večeru. “Nemojte da budete previše pretenciozni ukoliko vas pozove kod sebe i čekajte da ona napravi sledeći korak (a hoće), zapamtite da većina devojaka želi da se prvi seksualni odnos sa novim dečkom dogodi u njenom stanu, jer će se i ona osećati opuštenije, a i iskoristiće priliku da proveri kako ćete se ponašati na njenom terenu.\nŠta muškarci smatraju da li oralno zadovoljavanje spada u seks, saznajte OVDE.\n„Na večeri ili u šetnji, devojka koja se zaljubljuje u vas, neće moći da skloni ruke sa vašeg tela“, kaže Marin. Fizički kontakt pokazuje da je ona i te kako zainteresovana za vas i da je možda spremna za sledeći korak. Najbolje što možete da uradite jeste da uzvratite gest: uhvatite je za ruku, spontano je poljubite i recite joj koliko ste ludi za njom.\nŠta je najodbojnije što možete da uradite tokom prvog seksa sa novim partnerom, otkrijte OVDE.\nKada je devojka spremna za seks, najverovatnije će početi da vas ispituje koliko ste seksualnih partnera promenili u poslednje vreme. Nije preporučljivo da duboko zadirete u seksualnu prošlost jedno drugog, ali je dobro da saznate šture pojedinosti iz zdravstvenih razloga. Većina žena će želeti da sazna da li ste bili kod doktora i uradili test na polno prenosive bolesti, kao i da li želite da zajedno idete na testiranje. Iako vam se čini da je vođenje ovakvog razgovora neprijatno i dosadno, ovo je jedan od skrivenih signala da je devojka počela ozbiljno da razmišlja o vama, kao o potencijalnom seksualnom partneru. Ukoliko ste zaista zainteresovani za vezu sa ovom devojkom, započnite sami ovu konverzaciju, jer ćete joj ovakvim stavom pokazati da su vaše namere ozbiljne, a ona će se osećati mnogo prijatnije i spokojnije nakon razgovora.\nOVDE pročitajte koje suptilne veštine krase sjajnu ljubavnicu - svaka žena treba da zna!\nDvadesetšestogodišnja devojka Laura uz Njujorka otkriva da kada je spremna za seks, počinje da se pušta u bezobraznije prepiske i razgovore sa dečkom. „Ponekada dečku sa kojim izlazim, pošaljem poruku da nisam obukla pantalone danas misleći na njega, kako bi shvatio da sam spremna na sledeći korak“, kaže ona. Kada devojka napravi sledeći korak i pozove vas na seksi, "dirty" ćaskanje, ona vas zapravo testira da vidi kako ćete da reagujete i da li ćete nastaviti sa igrom.\nO čemu žene razmišljaju dok pokušavaju da postignu orgazam, otkrijte OVDE!\nŽeli seksPrivlačnostZainteresovana za seksPrivlačite je


[JOURNAL]: What's up everyone?! I'm BACK! | The Music Box


Pastor: Pozitivna promena uslova za život u Srbiji | Savez vojvođanskih Mađara\nSUBOTICA: Ištvan Pastor, predsednik Skupštine AP Vojvodine, izjavio je danas da ga je zajednička sednica vlada Srbije i Mađarske, u ponedeljak u Subotici, ojačala u uverenju da se u našoj zemlji u pozitivnom smeru menjaju uslovi i životne okolnosti.\nPastor, koji je i lider Saveza vojvođanskih Mađara (SVM), govorio je za Panon RTV o rezultatima te pete zajedničke sednice vlada Srbije i Mađarske, istakavši da rezultat nije samo u tome što je u dobroj atmosferi potpisano 11 sporazuma, već što su otvorene nove perspektive koje će odnose između dve države izdići u potpuno novu dimenziju, a to će doprineti i rastu čitavog regiona.\nJedno od pitanja koje se, kaže, pojavljivalo u glavnom toku, ali i na marginama zajedničke sednice bilo je pitanje ubrzavanja graničnog prelaza.\nSlažem se sa rečima mađarskog premijera, da mi možemo brzo napredovati u međusobnoj saradnji, ali ako ovo pitanje ne rešimo, osnovni utisak koji ljudi nose sa granice pomalo dovodi to u pitanje, rekao je Pastor u razgovoru za jutarnji program Subotičkog mađarskog radija u sklopu Panon RTV-a.\nPastor je izneo da su se čuli zabrinjavajući podaci da u proseku kamioni čekaju 10 časova da pređu granicu, da su čekanja u putničkom saobraćaju postala svakodnevna, a ne samo tokom vikenda i praznika.\nUbrzavanje ne sme ići na štetu bezbednosti, a formirana je radna grupa koja treba da obradi ovo pitanje koje nije političko, već kako je lider SVM-a istakao, pre svega tehničko i bezbednosno pitanje.\nRadna grupa bi trebala do maja ili juna ove godine da predloži rešenja koja će promeniti situaciju, naveo je Pastor.\nRešenju bi trebalo da doprinese i otvaranje novih graničnih prelaza.\nDaleko smo još od evropskog proseka gde na svaka tri kilometra ima granični prelaz, ali tamo nema graničnih kontrola, kod nas su prelazi na preko 20 kilometara. Međutim, približavamo se, ove godine biće otvoren i prelaz Rabe-Kubekhaza koji je važan za čitav prostor severnog Banata. Radi se planska dokumentacija za proširenje i obnovu prelaza Horgoš-Reske, a očekujemo i formiranje još jednog novog prelaza, rekao je Pastor.\nSaradnja na polju infrastrukturnog opremanja takođe je bila jedna od tema zajedničke sednice dve vlade, i Pastor je rekao da ni u pogledu sklapanja ugovora i izvođenja radova nema prepreka za završavanje deonice brze pruge od Beograda do Kelebije do 2020.\nOno što je za ovaj region značajno su i sporazumi o obnovi pruge Subotica-Segedin i Subotica-Baja.\nVeoma dugo smo samo mi u Savezu vojvođanskih Mađara pričali o tome, i to nije bio državni, već naš projekat i ideja da se ove nekada postojeće komunikacije obnove. Železnica je osnovni uslov za modernizaciju prostora. Završena je projektna dokumentacija za prugu Subotica-Segedin koja bi trebala da bude završena 2022. To se možda čini dugo, ali ako počnu radovi naredne godine, za dve godine imaćemo prugu, a to nisu samo šine, već i signalizacija, i pitanje bezbednosti, i pitanje granične kontrole, kaže Ištvan Pastor.\nSVM je takođe zastupao stav da je potrebno obnoviti prugu Subotica-Baja, za koju počinju da se rade planski dokumenti, a koja bi se povezala sa železničkom mrežom na jugu Mađarske, ali i sa susednom Rumunijom.\n"Jučerašnji dan me je osnažio u uverenju da ovaj prostor gde smo rođeni postaje prostor za sve bolji život. Možda jesu mnogi otišli, možda desetine hiljada, ako su i hiljade, i to je mnogo, ali sam siguran da među njima ima mnogo onih koji bi se vratili. Zbog toga je bio važan ovaj sastanak jer je osnažio uverenje da se menjaju okolnosti i uslovi života koji će za rezultat imati to da će ljudi ostati ovde i stvarati. Mnogi koji su otišli će ponovo promisliti i shvatiti da se ovde uređuju stvari. Uveren sam da za to vredi raditi.\nLider SVM-a ponovio je da nema prekida u podršci koju Mađarska nastavlja da pruža vojvođanskim Mađarima, i ove godine ona iznosi 7,5 milijardi forinti namenjenih jačanju privrede, turističkim potencijalima, kao i podršci za kupovinu kuća i oranične zemlje.\nNezaobilazno pitanje u razgovoru sa Ištvanom Pastorom je i mogućnost da vojvođanski Mađari glasaju na izborima za Evropski parlament i lider SVM-a je rekao da ohrabruju sunarodnike da iskoriste svoje glasačko pravo.\nMi ih pozivamo da glasaju po svojoj volji, ali i pozivamo da zaokruže koaliciju Fides-KDNP jer po našem mišljenju ona najbolje predstavlja interese Mađara, kaže Pastor.\nZamoljen da još jednom prokomentariše rečenicu Sergeja Trifunovića, predsednika Pokreta slobodnih građana da se u Srbiju naseljavaju Mađari, Pator je rekao:\nTo je frapantna rečenica, koja potire značaj tog pokreta. Imali smo već prilike da vidimo da kada osoba nema sadržaja u mislima, ni političke poruke onda to sakriva vikom. Za posledicu to ima da se izgovoraju ovakve glupost kao Trifunović u subotu. Trebalo je vremena i njegovim malobrojnim mađarskim prijateljima i saborcima, da shvate da je grožđe kiselo, i da krećući se u tom pravcu idu protiv sopstvenog naroda.\nTanjug (Foto: dnevnik.rs, B.Lučić)


Kolašinac: Spartak nam određuje sudbinu - Radio Televizija Novi Pazar\nKolašinac: Spartak nam određuje sudbinu\nOctober 14, 2021 October 14, 2021 Miljan Minić\t284 Views\nTrener fudbalera Novog Pazara Kenan Kolašinac rekao je danas, uoči duela sa gostujućim Spartakom u 13. kolu Super lige Srbije, da predstojeći meč protiv Subotičana određuje dalju sudbinu njegovog tima.\nSubotičani, koji su pole četiri vezana poraza trenera Vladimira Buača zamenili povratnikom Vladimirom Gaćinovićem, zauzimaju 13. poziciju na tabeli elitnog takmičenja sa 12 bodova, pet više od Pazaraca na poslednjem, 16. mestu.\nNovi Pazar i Spartak igraju sutra od 15 časova na Gradskom stadionu bez prisustva publike.\n← Požar u školi u Novom Pazaru\nJoš jedan požar u Novom Pazaru, gorela porodična kuća →


Mirko Ćurić: Započete investicije i projekti neće biti ugroženi | Trebinje Danas\nMirko Ćurić: Započete investicije i projekti neće biti ugroženi\n25.04.2019. u 16:17\nZbog smanjenih prihoda od naknade za korišćenje prirodnih resursa za električnu energiju u budžetu Grada uzrokovanih nakon havarije na HE „Dubrovik“ , te štete od olujnog nevremena, Grad Trebinje će morati da smanji obim investicija ili da se kreditno zaduži.\n„Mi ćemo vjerovatno već na narednoj sjednici morati da smanjujemo investicije, što nije dobro ili da obezbjeđujemo dodatna sredstva kroz kreditno zaduženje. Prema procjeni, u odnosu na prošlu godinu, sredstva koje će nedostajati su oko 2,5 miliona KM“, izjavio je gradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić za emisiju „Grad izbliza“ u programu Radio Trebinja.\nPrema njegovim riječima, Grad Trebinje u ovoj godini očekuje 1,5 do 2 miliona maraka manje prihoda u gradskom budžetu u ovoj godini, jer Hidroelektrana „Dubrovnik“ ne radi od januara ove godine.\n„Ovom iznosu treba dodati i 420.000 KM, koliko je prema procjenama iznosila šteta od nevremena na privatnim i javnim objektima. Poslali smo zahtjev prema Vladi i kabinetu predsjednika RS, kako bi obezbijedili dodatna sredstva, jer je Grad Trebinje izdvojio određena sredstva kako bi se ovi objekti sanirali“, kazao je Ćurić za Radio Trebinje.\n„Nema razloga da ne nastavimo investicije i programe, koje smo počeli realizovati u ovoj godini, kao što su studentske stipendije, izdavanja za djecu koja pohađaju školu na selu, kao i programe zbrinjavanje demobilisanih boraca i mnoge druge“, istakao je gradonačelnik Trebinja.\nGovoreći o presudi u sporu Grada Trebinja protiv bijeljinske Bobar banke u stečaju, Ćurić podsjeća da presuda nije pravosnažna, te da je za sada nezahvalno procjenjivati iznos sredstava koji će, u slučaju povoljnog ishoda, biti uplaćen Gradu Trebinju.\n„Sva dodatna sredstva za budžet sigurno znače. Ipak, ovo je prvostepena a ne pravosnažna presuda. Činjenica je da ukupan iznos od preko četiri miliona i 600 hiljada definitivno neće biti isplaćen zbog nedostatka novca, no da smo po ranijoj odluci ostali u sedmom isplatnom redu, velika je vjerovatnoća da ne bismo ništa naplatili“, naveo je on.


Šesti Festival nauke „Timočki naučni tornado“ danas i sutra u Boru -U Zaječaru 18. novembra | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Bor / Šesti Festival nauke „Timočki naučni tornado“ danas i sutra u Boru -U Zaječaru 18. novembra\nŠesti Festival nauke „Timočki naučni tornado“ danas i sutra u Boru -U Zaječaru 18. novembra\nŠesti Festival nauke “Timočki naučni tornado” biće održan danas i sutra u Boru, u sklopu obeležavanja Ekoloških dana tog grada, a povodom Međunarodnog dana nauke. Mladi istraživači i zaljubljenici u nauku imaće priliku da učestvuju u više od 300 različitih naučnih eksperimenata. Ovaj prestižni festival svečano će biti otvoren pozorišnom predstavom učenika Osnovne škole “Desanka Maksimović” iz Zaječara danas, 3. novembra od 18 sati u Muzičkoj školi u Boru. Centralni događaj biće u subotu, 4. novembra, u prostoru Osnovne škole “3. oktobar” u Boru, od 10 do 14 sati. U Zaječaru 18. novembra.\n„Cilj jedne od najmasovnijih naučnih manifestacija, prvenstveno je promovisanje prirodnih i tehničkih nauka kod dece i mladih, ali i buđenje interesovanja za ove nauke i predstavljanje nauke na zanimljiv i privlačan način. Manifestacija se organizuje i kao deo programa profesionalne orijentacije kako bi učenicima skrenuli pažnju i na mogućnosti koje pružaju prirodne i tehničke nauke“, kažu organizatori.\nUčesnici festivala su ove godine učenici, nastavnici, studenti i stručnjaci iz preko 30 instiutucija iz Bora, Timočkog regiona i šire.\n“Timočki naučni tornado” se realizuje uz podršku Ministarstva omladine i sporta, Ministarstva zaštite životne sredine, Centra za promociju nauke Srbije i DOO Rakita. Organizatori su Društvo mladih istraživača, Tehnički fakultet, Tehnička i Osnovna škola „3. oktobar“, Regionalni centar za talente, Muzej rudarstva i metalurgije i udruženje građana „Vilaž“..\nŠesti festival nauke će u Zaječaru biti organizovan 18. novembra.


18.09.2008., 11:40 #1\nIlić: EU želi malu i bednu Srbiju\n18. septembar 2008. | 07:18 | Izvor: Beta\nČačak -- Lider Nove Srbije Velimir Ilić kaže da Evropska unije želi otcepljenje Vojvodine, kako bi Srbija bila što "manja i bednija".\n18.09.2008., 11:46 #2\nmislim da nisi trebao otvarati novu temu....a i toliko kucati....dovoljno je samo ovo i i da prebaciš ovde http://forum.krstarica.com/showthread.php?p=3555956#post3555956\n18.09.2008., 11:47 #3\nZnate,degutantno je unerediti su u posudu iz koje si\npojeo klopu iz narodne kuhinje.To je ipak svojstveno\n18.09.2008., 11:47 #4\n18.09.2008., 12:17 #5\n18.09.2008., 12:27 #6\n18.09.2008., 12:37 #7\n18.09.2008., 13:15 #8\n18.09.2008., 13:16 #9\n18.09.2008., 13:19 #10\n18.09.2008., 13:24 #11\n18.09.2008., 13:25 #12\n18.09.2008., 13:27 #13\n18.09.2008., 13:28 #14\n18.09.2008., 13:33 #15\n18.09.2008., 13:37 #16\n18.09.2008., 13:38 #17\n18.09.2008., 13:38 #18\n18.09.2008., 13:38 #19\n18.09.2008., 13:39 #20\n18.09.2008., 13:39 #21\n18.09.2008., 13:39 #22\n18.09.2008., 13:40 #23\nsigurno ima jos, koga je briga.\nda su hteli juga bi ostala i niko ne bi poginuo. to iskreno midslim i to im zameram.\n18.09.2008., 13:40 #24\n18.09.2008., 13:41 #25


“U sudnici se ne nalaze Dženanove ubice…” – Magazin Plus\nHome/Politika/BiH/“U sudnici se ne nalaze Dženanove ubice…”\n‘U sudnici se ne nalaze Dženanove ubice… Ovdje se radi o pravosudnoj mafiji i posljedice će početi da djeluju danas’\nOvdje je u pitanju fabrikovanje dokaza, podmetanje tragova. Ovdje ne postoji nikakva saobraćajna nesreća, kazao je Feraget\nKantonalni sud u Sarajevu izreći će danas presudu Ljubi i Bekriji Seferoviću, optuženima da su skrivili i prikrili saobraćajnu nesreću u kojoj je, kako tvrdi Tužiteljstvo Kantona Sarajevo, smrtonosne povrede zadobio 21-godišnji Dženan Memić.\nSkoro dvije i pol godine traje agonija porodice Memić nakon smrti njihovog sina Dženana Memića. Muriz Memić, otac tragično stradalog Dženana, već dvije godine tvrdi da je njegov sin ubijen, te da ga nije usmrtilo vozilo.\nAdvokat porodice Memić Ifet Feraget u razgovoru za N1 uoči presude koja je zakazana za 12 sati, kaže da je ovo jedinstven slučaj u historiji pravosuđa BiH.\n“Ovdje se radi o namjernim propustima Tužilaštva. U sudnici se ne nalaze ubice. Predmet optužnice nije krivično djelo ubistva, tako da danas nećemo dobiti odgovor na pitanje ko je ubio Dženana. Ali ćemo sasvim sigurno dobiti jednu odluku suda nakon koje ćemo pokucati na vrata svih onih koji su odgovorni, počev od ubica, tužilaca i pripadnika MUP-a KS. Sud je prema zakonu dužan da savjesno, a svi znamo da je savjest moralni sud o vlastitim postupcima, ocijeni svaki dokaz pojedinačno, ali i u vezi sa svim ostalim dokazima”, kazao je Feraget za N1.\nJoš jednom je iznio tvrdnje da je Dženan Memić ubijen.\n“Ja sam se upustio u ovaj slučaj i preuzeo zastupanje porodice Memić u vrijeme kada nismo imali apsolutno niti jedan dokaz, od tog dana do danas govorim potpuno isto, a to je da je Dženan Memić ubijen. Danas postoje dokazi da je to tako, očekujem da će sudska odluka ići u tom pravcu. Ovdje je u pitanju fabrikovanje dokaza, podmetanje tragova. Ovdje ne postoji nikakva saobraćajna nesreća”, kazao je Feraget.\n“Ovdje se radi o pravosudnoj mafiji i posljedice će početi da djeluju danas. Danas je ponedjeljak, pa možda baš to bude ponedjeljak kad počinje djelovati pravna država. Učinit će se korak ka punom poštivanju Člana 2 Evropske konvencije koji štiti pravo na život, najvažnije pravo koje svako od nas uživa. U predmetu Dženan Memić nisu vođene odgovarajuće istrage, sasvim moguće je bilo utvrditi o čemu se tu radi. Neko je blokirao cijeli sistem, nismo imali odgovarajuću i učinkovitu istragu”, naveo je advoakt Feraget.\nPoručio je da se u ovom slučaju “radi o farsi, svjesnom trošenju državnog novca”.\n“Prva greška Tužilaštva KS je bila nezakonita istraga, druga je bila nezakonita optužnica podignuta na osnovu nezakonitih dokaza, treća greška bi bila insistiranje na postupku u kojem ste svjesni kao tužilac da postoje i stvarni i pravni razlozi koji vas tjeraju da odustanete od takve optužnice, da skratite agoniju porodice Memić. Zadnja greška je da ulažu žalbu nakon čega ide žalbeni postupak pred Vrhovnim sudom. Moguće je da ovaj postupak traje narednih 10 godina, ali je vrlo vjerovatno da će Vrhovni sud odbiti kao neosnovanu. Mi u ovom postupku nikad nećemo biti pobjednici, ali nikada nećemo odustati od ove borbe”, poručio je Feraget.


Dr Jasnu Avramović, načelnicu Podunavskog upravnog okruga, danas je posetila Vesna Neborišević Nešić, generalni direktor Šving Štetera Srbije (SCHWING STETTER SERBIA) - Podunavski Upravni Okrug\nHome Aktivnosti Podunavskog upravnog okruga Dr Jasnu Avramović, načelnicu Podunavskog upravnog okruga, danas je posetila Vesna Neborišević Nešić, generalni direktor Šving Štetera Srbije (SCHWING STETTER SERBIA)\nPublished On - 10/29/2020\nRazgovorano je o unapređenju proizvodnje i otvaranju novog proizvodnog pogona u Smederevu. Zvanično su počeli sa radom 1.septembra 2020.godine.\nŠving Šteter d.o.o. Smederevo je deo koncerna Šving Šteter Nemačka koji je lider u proizvodnji građevinske opreme. Šving Šteter d.o.o. Smederevo se bavi proizvodnjom komponenti mašina i kompletnih postrojenja za građevinarstvo u proizvodnom pogonu u Smederevu. Celokupna proizvodnja namenjena je prodaji članicama grupe. Izgrađen je proizvodni pogon u industrijskom parku u Smederevu ovog leta, pri čemu se celokupna proizvodnja seli u Smederevo. U fabrici radi 286 ljudi.\nNačelnica je sa direktorkom razgovarala o epidemiološkoj situaciji i merama zaštite koju je propisao Štab za vanredne situacije. U Šteteru nema obolelih od korone . Od mera zaštite se primenjuju sve propisane mere: držanje distance, nošenje maski i redovna dezinfekcija.\nPrevious Post Trenutna epidemiološka situacija izazvana zaraznom bolešću Covid 19. 28.oktobar 2020. godine\nNext Post Dana 28.10.2020. godine održan je kolegijum sa načelnicima svih inspekcijskih službi Podunavskog upravnog okruga


Subotičani su pobedili sa 2:0 i izborili kvalifikacije za Ligu Evrope. Interesantno, oba gola dali su iz penala. Druga najstroža kazna na meču je u najmanju ruku skandalozna, a o tome se naširoko i tada pisalo.\nSlučaj je zaključen 23. septembra 2021. godine, što znači da će Obradović tek 2031. godine moći ponovo da se angažuje u fudbalu.\nPrevious articleMUP uveo broj za prijavu nasilja i blokade saobraćaja\nNext articleStanje na prelazima Batrovci i Šid


Direktor Agencije za lijekove BiH o AFERI “PELENE”: Nema dokaza da su ŠTETNE, a kvalitet je nešto drugo - Prnjavorski informativni portal\nZašto je Agencija za lijekove BiH dozvolila uvoz nekvalitetnih pelena, zbog kojih djeca sa teškoćama pate i koje roditelji nazivaju “običnom najlon kesom sa malo vate”? Aleksandar Zolak, direktor Agencije za lijekove BiH odgovrara, da je u pitanju igranka između Fonda zdravstvenog osiguranja RS, korisnika i drugih aktera, u koju je “Agencija uvučena”, iako ovo što se desilo, tvrdi, nije odgovornost ove institucije.\n– Mi samo vodimo registar medicinskih sredstava i ocjenjujemo kompletnost dokumentacije, u skladu sa EU standardima. Dakle, u BiH je na raspolaganju 91 model pelena od deset različitih proizvođača. Zašto je Fond zdravstvenog osiguranja za svoje korisnike odabrao baš one, na koje se roditelji žale, ja ne znam. Znate, da se slikovito izrazim, i među džipovima imate “sandero” od 20.000 KM i mercedese od 200.000 KM – i jedan i drugi možete registrovati, ali ne možete tvrditi da su istog kvaliteta – navodi Zolak.\nŠto se tiče kvaliteta proizvoda, dodaje on, o tom računa treba da vodi proizvođač, ali i onaj ko neki proizvod nabalja, imajući na umu potrebe korisnika.\n– Mi nemamo laboratoriju za kontrolu medicinskih sredstava, ali u slučaju pritužbi, dakle u slučaju sumnje da je neko medicinsko sredstvo štetno ili da izaziva nepoželjna dejstva, možemo to sredstvo poslati na vještačenju u inostranstvo. možemo mi i te pelene izuzeti, ali ne znamo koja je to vrsta problema, odnosno štetnih dejstava, koju treba ispitati – kaže Zolak.\nRoditelji djece sa teškoćama su očajni, jer odnedavno kako tvrde, preko Fonda zdravstvenog osiguranja RS mogu nabaviti samo jedan model pelena, porijeklom iz Albanije, koje su katastrofalnog kvaliteta, pa njihova djeca zbog toga pate. Već prema delaraciji tih pelena je jasno da one imaju šest puta manji “kapacitet” za upijanje, od pelena koje su do ove godine, mogli nabavljati korisnici Fonda.\nRoditelji su zbog ovog problema alarmirali i ministra zdravlja RS Alena Šeranića, a od juče traje verbalni rat opozicionog poslanikaDraška Stanivukovića, koji je čelnike Fonda optužio da “zarađuju ekstraprofit na bolesnoj djeci i stanovništvu”, dok je direktor Fonda Dejan Kustruić odgovorio da Stanivuković “koristi djecu za svoje tendenciozne navode i dnevnopolitičke svrhe”.\nU međuvremenu u javnost su isplivala potresna svjedočenja roditelja, koji u posljednjih mjesec dana muku muče sa nekvalitetnim pelenama, koje su nazvali “običnom najlon kesom sa malo vate”.\nOdbjegli ubica trenirao u Banjaluci, dobio i sertifikat\nPogledajte emotivni oproštaj navijača i igrača Nanta od Sale\nBy redakcija 10 minuta ago 0


Muškarci su svinje | Muški magazin – M@N!\nPočetna » Man blog » Muškarci su svinje\nPre bih rekao veprovi, al ajde… Da se poslužimo uobičajenom frazom u naslovu… Zašto ovakav naslov? Posmatrajući sebe, drugare i pomalo čitajući tzv. Paleo literaturu poslednjih meseci, došao sam do zaključka da su muškarci genetski predodređeni da se dobro najedu, što više odmaraju i imaju povremene epizode intenzivnog fizičkog napora (u ovo ubrajam i petominutni seks).\nIzmeđu toga naravno i po koje razbibriga-druženje sa čoporom drugih mužjaka. Što se tiče odnosa sa suprotnim polom, prirodno je da se on svodi na opštenje u kontekstu polnog nagona i donekle šireg porodičnog okvira (ukoliko postoji).\nSada ćete vi žene koje ovo čitate (i vi rodno ravnopravni dečaci sa modernim frizurama) reći kako je grozno i retrogradno razmišljati na ovakav način. Okej, složiću se sa vama, ali ovo je autentični prirodni okvir za muškarca, na koji treba nazidati društveno prihvatljive obrasce ponašanja, ali na takav način da nisu u suprotnosti sa prvim.\nKao prvo, muškarac ne bi trebalo (osim ako to nije apsolutno nužno u datim okolnosti) da se zamara preteranom brigom i i obavezama u kontekstu “domaćinstva”. Pod ovim mislim na “sitne” kućne poslove i brigu o deci (sa decom mora da provodi kvalitetno roditeljsko vreme, ali ne i da ih dadilja, bejbisituje i “zabavlja”). Kada kažem “sitni kućni poslovi”, time ne mislim da su laki i manje važni, nego se ne uklapaju u “‘širu”sliku muškog poimanja sveta i života. Muškarac treba da obezbedi i sačuva sve ono što je potrebno za porodicu (zajednicu), da bude Domaćin, ali ga prisiljavanje da se bavi onim što je van kruga njegove prirodne uloge čini bledom kopijom onoga što zaista može da bude.\nDalje, muškarac mora da bude dominantan i da pokazuje inicijativu. Svakako ne da bude arogantno đubre (mada takvi često najbolje prolaze sa ženama), nego da zna šta želi i kako da dođe do toga. Pored takvog muškarca žena će se osećati sigurno, mada to neće priznati i svejedno će znati da mu zagorča život nepotrebnim razmiricama.\nNe manje važno – muškarac treba redovno da se bavi fizičkim radom, kako bi bio zdrav i dobro se osećao. Ako mu to nije u opisu posla, ili ne živi na selu, onda treba da sebi da omogući redovne treninge bazirane na vežbama snage i opšte kondicije. One zajebancije od povremenog rekreativnog malog fudbala sa drugarima ne računam. To se može ubrojati u sledeću stavku, a ne trening.\nSledeća stavka, i tu ću stati ovaj put, obuhvata druženje sa kolegama mužjacima. Moram napomenuti da imam tu sreću da moja žena razume potrebu za treningom i muškim druženjem u kafani, što je – kako vidim – retkost. Takva druženja mogu biti bilo u kafani, lovu, pecanju… ali je važno da ih ima i to redovno. Jer to je muška terapija, kao što je ženama trač kafa sa drugaricama i odlazak kod frizera.


Istraživanje daljih mogucnosti za žene u ruralnim oblastima\nUzgoj I prerada lekovitih aromatičnih biljaka ženama stvara mogućnosti za donosan posao. Smatra se pogodnim I simpatičnim podsektorom za žene u ruralnim područjima sa potencijalom za širenje.\nNa Kosovu postoji velika zajednica žena koja radi u podsektoru lekovitih aromatičnih biljaka (LAB) i nedrvnih šumskih proizvoda (NDŠP), procenjuje se na 62% od ukupnog broja radnika. Iako primarno rade kao sakupljačice i kultivatorke, kroz ovu aktivnost dobrobit žena je vremenom napredovala, posebno s obzirom na ograničene mogućnosti zapošljavanja žena u ruralnim oblastima. Takođe, ova vrsta posla pozitivno je doprinela njihovoj izgradnji kapaciteta i oni jedni drugima služe kao podrška.\nTo su među ključnim nalazima nedavno objavljenog izveštaja “Rast je više od samog rasta“. Izveštaj istražuje nove mogućnosti za plaćen rad i poslovanje za žene u ovom podsektoru. Neke mogućnosti se mogu iskoristiti u bliskoj budućnosti, na primer diverzifikacija proizvoda ili umrežavanje u inostranstvu, dok se druge mogu postići tokom vremena, poput konverzije u direktne izvoznike. Izveštaj je naručio projekat Promovisanje zapošljavanja u privatnom sektoru (PPSE) švajcarske Agencije za razvoj i saradnju.\nPodsektor LAB-va i NDŠP-a, kao i organska poljoprivreda, veoma su relevantni za žene, posebno za žene u ruralnim oblastima koje nemaju puno zemlje. Uključivanjem u posao u ovom podsektoru pruža im se mogućnost da se prilagode poslovima i poslovima vezanih za kućne obaveze i da pri tome zarade, takođe uključujući druge članove porodice u aktivnost.\nIzveštaj “Rast je više od samog rasta“ deo je PPSE-ove podrške podsektoru LAB-a i NDŠP-a. Opšti cilj je da doprinese većem stvaranju prihoda i zapošljavanju žena, posebno zbog izazova sa kojima su se žene u ruralnim područjima suočile 2020 godine zbog pandemije COVID-19. Ovaj podsektor predstavlja neuporedive mogućnosti za žene koje poseduju mala preduzeća i farme, pružajući im pristup profitabilnim tržišnim mogućnostima.\nIzveštaj dalje doprinosi osnaživanju žena u podsektoru, razvija praksu za bolje uključivanje svih žena, poboljšava nejednaki pristup žena tržištu rada i pomaže u smanjenju barijera. U širem obimu, osnaživanje i bolje uključivanje žena u podsektor LAB-a i NDŠP-a doprinosi agendi rodne transformacije u čitavom društvu.\nPPSE je projekat švajcarske agencije za razvoj i saradnju kojeg sprovodi Swisscontact u konzorcijumu sa Institutom Riinvest.


Prodaja kamena Travertino Sjenica Oki i Roki - Poslovni Katalog Srbije\nProdaja kamena Travertino Sjenica Oki i Roki D.O.O.\n064 921 15 11\n061 221 81 55\nKralja Petra 3/8, Sjenica\nKamen, “Travertino Bianco Gold” se nalazi u jugoistocnom delu Evrope, tacnije u jugozapadnom delu Srbije u mestu Sjenica. Udaljeno 220 km juzno od Beograda. Kamen se istice veoma toplom bojom, trakastom teksturom, slabo izrazenom supljikavom strukturom, kalcijum karbonatnog sastava izuzetne tvrdoce 110mpa.\nRezerve rudnika su negde oko 1 milion m3. Pored ovih zaliha, isticemo se i jedinstvenom pojavom u ovom delu evrope kao nalaziste sa posebnim geografskim i geoloskim karateristikama kao sto su cesti fosilni ostaci, nadmorska visina na kojoj se javlja kamen i sama cvrstoca kamena.\nOsnovna delatnost je obrada prirodnog kamena Travertino. Posedujemo široku paletu boja. Prepoznatljivi smo po vrhunskom kvalitetu naših usluga.\nKamen je rezan na 2,3,4 ili 5 cm ili po zahtevu klijenata. Roba je uvek dostupna na lageru. Pored ugradnje kamena obavljamo i usluge prevoza i isporuke na adresi kupca. Poslujemo kako na teritoriji cele Srbije tako i u inostranstvu.\nNaše radno vreme je fleksibilno, po potrebama posla, uvek smo dostupni za sve vrste ponuda.\nNaša vizija je konstantan progres, bez stagnacije kao i siguran način rada kojim ćemo steći poverenje klijenata i učiniti komunikaciju između Vas i nas produktivnijom.\nCilj kompanije Oki i Roki D.O.O. u čijem sastavu je ” travertino” da naš kamen može biti na tržištu na svim kontinentima u svakoj zemlji.\nBetonska galanterija česme roštilj saksije Beograd\nJovana Brankovića 20, Beograd


DPS za 28 godina ugasio 200 fabrika – Plus Radio\nHome / Društvo / DPS za 28 godina ugasio 200 fabrika\nDPS za 28 godina ugasio 200 fabrika\nBy Plus Radio on 11/02/2018 Vrijeme: 20:10\nZa 28 godina na vlasti Demokratska partija socijalista ugasila je 200 fabrika i ostavila na ulici 100 hiljada radnika, saopštili su iz Demokratske Crne Gore.\nOni su reagovali na saopštenje poslanika DPS-a, Mihaila Anđušića, koji je ocijenio da je opozicija samodestruktivni karavan.\nČlan Mladih Demokrata, Spaso Popović kazao je da Anđušić želi da okrene svarnost naopačke, da bi pokušao da anulira, kako je naveo, poraze DPS-a, „a sa druge namakao i za sebe koji sitan dodvornički poen“.\n„Ono što se, takođe, može zaključiti iz vaših saopštenja jeste da ste primorani da stanete iza sadržine za koju i sami znate da nije tačna. Gospodine Anđušiću, ko to još u Crnoj Gori ne zna da je za 28 godina vladavine DPSu isplaćeno: za plate poslanika – 31 milion; za plate javnih funkcionera koje je postavljao DPS – 82 miliona; za partiju sa državnog nivoa – 54 miliona; za partiju na lokalnom nivou – 34 miliona. Ukupno: 201 milion eura“, naveo je Popović.\nPrema njegovim riječima, u tih 201 milion eura koje su građani plaćali iz svog džepa, DPS nije prešao nijedan kilometar u sopstvenoj režiji, i nije obnovio nijednu školu.\n„Nijeste otvorili nijednu fabriku. Kada smo kod brojki, hajde da se prisjetimo još nekih – broj fabrika koje ste ugasili: 200; broj radnika koje ste ostavili na ulici: 100 000; broj mladih koji su napustili Crnu Goru: 100 000; stopa nezaposlenosti: 22%; nezaposlenost mladih: 50%; javni dug: 3 milijarde; poreski dug: 500 miliona; broj ubistava: 600“, naveo je Popović.\nOn je dodao da je 1998. vrijednost imovine crnogorske privrede bila 4,5 milijardi, a da je prihod od privatizacije tih preduzeća 500 miliona eura.\n„Rezultat: ukradeno 4 milijarde, a preduzeća uništena .Treba li još? Prije 28 godina – obala crnogorska. Nakon 28 godina – obala tajkunska. Prije 28 godina – šume crnogorske. Nakon 28 godina – šume tajkunske, raskrčene, posječene i rasprodate. Prije 28 godina – hoteli crnogorski. Nakon 28 godina – hoteli tajkunski. I? Šta kažete na ove brojke? Da li postoji nešto nepoštenije i nemoralnije od ovoga“, upitao je Popović.\n← Previous Story Zemljotres jačine 4 Rihtera potresao Plav\nNext Story → Inspektori kontrolisali pekare u Podgorici i na Cetinju


Oglasio se i predsjednik FK Crvena zvezda: Iz Partizana spinuju da opravdaju nesposobnost – Sport Centar Oglasio se i predsjednik FK Crvena zvezda: Iz Partizana spinuju da opravdaju nesposobnost – Sport Centar\nPredsjednik FK Crvena zvezda Svetozar Mijailović obratio se javnosti poslije 158. vječitog derbija i poručio da komšije iz Partizana „spinuju“ i predstavljaju se kao žrtve da bi opravdali sopstvenu nesposobnost.\n„Kao predsjednik najvećeg kluba na Balkanu, obaveza mi je da se obratim cjelokupnoj sportskoj javnosti i ukažem na neke negativne stvari koje već duži period dolaze iz tabora našeg vječitog rivala. Ne namjeravam da dolivam ulje na vatru jer nisam takav čovjek, ali funkcija koju obavljam me obavezuje da ukažem na „spinovanje“ javnosti i nesportski projekat koji je osmišljen od strane Partizanovih čelnika“, naveo je Mijailović u pisanoj izjavi.\nOn navodi, da je nedopustivo da golman Partizana, koji je i golman srpske reprezentacije, onakvom izjavom potpiruje ionako raspaljene navijačke strasti samo zbog jedne sudijske odluke, koja dan kasnije, utvrđeno je čak nije bila ni sporna.\n„Gol je bio čist kao suza. Uvjeren sam da ta izjava nije samo iz njegove glave, nego je plod orkestrirane kampanje koju Partizanovi čelnici već duži period sprovode da bi od sebe napravili žrtve i na taj način opravdali svoju nesposobnost da rukovode jednim velikim klubom kao što je Partizan“.\nMijailović dodaje da u klubu nemaju ništa protiv da se oni brane kako znaju i umiju, ali da neće neće dozvoliti da u to petljaju Crvenu zvezdu, kojoj se danas istinski divi čitava Evropa, kako zbog sportskih, tako i poslovnih rezultata.\n„Svjedoci smo besomučne kampanje koju sprovodi TV Partizan u svojoj emisiji „Partizanov vesnik“, a sve sa ciljem da se u javnosti predstavi da je Crvena zvezda favorizovana od strane države, kako finansijski, tako i sportski. Crvena zvezda je najtransparentnija kompanija u Srbiji, koja posluje u skladu sa zakonom i koja je na ime poreza uplatila u budžet republike Srbije 15 miliona eura u posljednje četiri godine, od novca koji prihodujemo najvećim dijelom iz inostranstva.\n„Pri tome, jedini sponzor kojeg imamo od države jeste Telekom sa ugovorom od 1,2 miliona eura, koliko ima i FK Partizan. Istina je da imamo i sponzorski ugovor sa ruskom kompanijom Gazprom vrijedan 4 miliona eura. Ali je i istina da mnogi klubovi širom Evrope ulažu stotine miliona eura pokušavajući da se plasiraju u Ligu šampiona, pa im ne uspjeva, a Crvena zvezda je to uspjela, a u isto vrijeme vraćajući ogromne naslijeđene dugove.\nMijailović kaže da se i ne pominje kako loš tretman ima Zvezda u FŠ i kakve negativne posljedice iz tog odnosa proizilaze po klub već duži period.\n„Crvena zvezda je danas stabilan i uspješan klub, prije svega zahvaljujući pametnoj sportskoj i poslovnoj politici. Isto želimo da to bude i Partizan, ali ne možemo da prihvatimo „spinovanje“ javnosti da Partizan ne može da se razvija zato što im to ne dozvoljava neka viša sila ili zato što je Crvena zvezda državni projekat. Takvo raspirivanje navijačkih strasti, širenje mržnje iznošenjem neistina i predstavljanje Partizana da je žrtva, a sve zbog ličnih interesa njihovih funkcionera, Zvezda ne može i neće dozvoliti“, zaključio je Mijailović.\ncrvena zvezdasvetozar mijajilovic\n(FOTO) Nakon što su mu Delije posvetile parolu: Oglasio se i legendarni kapiten Partizana


Gacko: Odbojkaši i odbojkašice upisali poraze | Herceg Televizija Trebinje\nGacko: Odbojkaši i odbojkašice upisali poraze\nIzvor: gacko-rs.info | Foto: gacko-rs.info | Datum:14.11.2016.\nU okviru IV kola Premijer lige BiH, seniorski tim OK “Gacko“ proteklog petka je poražen rezultatom 3:1 od domaće ekipe „Maglić“ Foča. Po setovima 26:24, 22:25, 25:19, 26:24.\nSljedeće, V kolo, muški odbojkaški klub biće domaćin ekipi „Borac“ Banja Luka. Utakmica će se igrati 18. novembra u Sportskoj dvorani u Gacku, sa početkom u 18.00 časova.\nKada je u pitanju ženska odbojka, ŽOK „Gacko“ je proteklog vikenda zabilježio poraz na domaćem terenu protiv najjače ekipe u Premijer ligi, „Bimal – Jedinstvo“ iz Brčkog, rezultatom 0:3 (18:25, 21:25, 18:25).\nTokom susreta, najviše šanse ekipa Gacka je imala u drugom setu u kojem su vodili čak rezultatom 18:13, ali je iskusna ekipa Jedinstva u samoj završnici drugog seta iskoristila greške naših odbojkašica i dobila set, koji je bio ključni za nastavak meča. Sqedeće, V kolo, igraju u Višegradu, gdje će snage odmjeriti sa istoimenom ekipom.


1.013.503,77 KM prometa obveznicama na Sarajevskoj berzi - SEEbiz.net\nDirektor Ureda za veterinarstvo BiH: Primjedba stigla nakon isteka roka za žalbe\nObjavljen globalni novinarski konkurs “Voices2Paris”, tema klimatske promjene\niPhone 6C stiže u prvoj sedmici novembra?\nWindows 10 na 75 miliona računara\nPriznanje i za bh. farmere: Mljekara Inmer nagrađena zlatom za kvalitet jogurta\nMinistar Šarović: Hrvatska zaustavila izvoz mlijeka iz BiH u EU!\nSenad Šepić: Uskoro akcijski plan za provedbu Reformske agende\nDenis Zvizdić na bečkom Samitu: Reformska agenda neće biti mrtvo slovo na papiru\nNa prodaju dionice Mann+Hummel, aukcija zakazana za 31. avgust\nInvesticija od 14 miliona eura: MHE “Zapeće” počela s radom\nNajduži pad cijena sirove nafte od 1986. godine\nLijanović: Na blokadu izvoza bh. mlijeka odgovoriti zabranom uvoza EU proizvoda u BiH!\nBanja Vrućica ruši rekorde: Za šest mjeseci više od 95.000 noćenja\nNZZ: Turizam ne može spasiti posrnulu ekonomiju Hrvatske\nInvestitori iz Južne Koreje u Sarajevu žele graditi medicinsko-turistički kompleks\nFining – bh. lider u proizvodnji industrijskih kranova\nGradmont – jedina bh. kompanija u međunarodnom projektu Anagennisis\nTesla Motors – najinovativnija kompanija prema časopisu Forbes\nSindikati RS: Vlast i pohlepni poslodavci žele nadoknaditi promašaje kroz novi zakon o radu\nSindikati RS: Sve veći broj poslodavaca koji otkazuju kolektivne ugovore\nProsječna plata u RS ne pokriva ni pola potrošačke korpe: Samo za hranu treba skoro 700 KM mjesečno\nPratite uživo predstavljanje novog Samsung Galaxy S6 Edge Plus\nBugojancu Selmiru Basari hitno potreban lijek koji košta oko 5.000 eura\nYou are at:Home»Novosti»Financije»1.013.503,77 KM prometa obveznicama na Sarajevskoj berzi\t1.013.503,77 KM prometa obveznicama na Sarajevskoj berzi\t0\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi-burzi ostvaren je ukupan promet od 1.180.721,53 KM (1.176.311,53 KM redovne berzanske trgovine i 4.410,00 KM prijavljene trgovine). U sklopu 39 transakcija ukupno je prometovano 1.261.528 vrijednosnih papira.\nVrijednost BIFX-a porasla je za 0,56 indeksnih poena na 1.454,11 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,04%.\nVrijednost indeksa SASX-10 je porasla je za 0,24 indeksnih poena na 699,89 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,03%.\nVrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je pala za 2,10 indeksnih poena na 919,58 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,23%.\nNa kotaciji fondova ostvaren je ukupni promet od 50.744,16 KM; u sklopu 13 transakcija prometovano je 14.133 dionica.\nNa Kotaciji obveznica ostvaren je ukupni promet u iznosu od 1.013.503,77 KM; u sklopu 12 transakcija prometovano je 1.244.836 obveznica.\nNa Primarnom slobodnom tržištu ostvaren je ukupni promet u iznosu od 69.153,60 KM; u sklopu 10 transakcija trgovano je sa 1.785 dionica. Najveći dnevni promet na Primarnom slobodnom tržištu zabilježen je dionicama emitenta IK BANKA DD ZENICA ( simbol: IKBZRK2), a kurs ovog emitenta iznosio je 56,07 KM.\nNa Sekundarnom slobodnom tržištu ostvaren je ukupmi promet u iznosu 42.910,00 KM; u sklopu 3 transakcije prometovano je sa 594 dionice. Na sekundarnom slobodnom tržištu najveći dnevni promet ostvaren je dionicama OZON DD TRAVNIK (simbol: OZNTR) u iznosu od 40.000,00 KM.\nNajveći dnevni porast vrijednosti od 5,17% zabilježile su obveznice FBIH ratnih potraživanja serije H (simbol: FBIHK2C) i dostigle cijenu od 72,00%, dok je najveći dnevni pad registrirao emitent SOLANA DD TUZLA (simbol: SOLTRK3) od 8,00% sa cijenom od 23,00 KM.\nObavljena je vanberzanska transakcija dionicama emitenta CENTROTRANS-EUROLINES DD SARAJEVO (simbol: CTBURK4); u 1 transakciji prometovano je sa 180 dionica u ukupnoj vrijednosti od 4.410,00 KM.\nPrevious ArticleFederalna vlada usvojila Program javnih investicija za period 2015-2017.\tNext Article Federacija ulaže 35 miliona eura u sistem “pametnih” mjerenja u elektrodistribuciji\tRelated Posts 27.08.2015. 0\tNa prodaju dionice Mann+Hummel, aukcija zakazana za 31. avgust\n27.08.2015. 0\tFederacija se zadužila za 20 miliona KM, bankarski sektor kupio 80 posto obveznica\n27.08.2015. 0\tPotražnja za dionicama ZIF Fortuna fonda\nYou must be logged in to post a comment.\tNajnovije\t27.08.2015. 0\nDogađaji\t27.08.2015. 0\nZlato za Klasovo brašno na Sajmu u Gradačcu\nOtvoren Sajam šljive u Gradačcu: Zajednička potreba jedinstveno tržište u BiH\nPredstavljamo kompaniju\t24.08.2015. 0\nLjudi i karijere\t17.08.2015. 0\nMARIA ANARGYROU-NIKOLIĆ Nova direktorica Coca-Cola HBC B-H Sarajevo\nMIDHAT TERZIĆ Najmenadžer decenije\nO nama\tSEEbiz.net je regionalni poslovni Internet portal namijenjen poslovnim ljudima, menadžerima, poduzetnicima i onima koji bi to željeli postati. Postanite i Vi dio modernog poslovanja. To Vam pruža SEEbiz.net - Vaš poslovno-financijski portal!\nNajnovije\t27.08.2015. 0\nCopyright © 2014. SEEbiz.net. Šaćira Sikirića 12, 71000 Sarajevo, BiH. Kontakt i marketing: +387 33 266 160. E-mail: urednik@seebiz.net. Powered by SAYBER.


Dom zdravlja dobija novi ultrazvuk | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Novosti | Dom zdravlja dobija novi ultrazvuk\nhapšenje Centar za kulturu i umetnost saobraćaj DS Aleksinac.Net Napredak KK Žitkovac festival Aleksinački Rudnik fudbal Niš Miodrag Tasić Dveri NATO SNS Ivan Dimić opština predsednik opštine Dušan Ostojić Beograd Radio Aleksinac budžet Crveni krst Nenad Stanković Aleksandar Vučić košarka škole intervju pozorište izbori\n05.06.2015. D. Ostojić\nZahvaljujući angažovanju direktora Doma zdravlja, Rodoljubu Živadinoviću i predsedniku opštine Aleksinac Nenadu Stankoviću, aleksinački Dom zdravlja dobija novi ultrazvuk za potrebe ginekološke i pedijatrijske službe.\nInformaciju smo dobili iz prve ruke, od direktora Doma zdravlha Rodoljuba Živadinovića:\n"Baš ste postavili pitanje u pravi čas. Već mesecima se time bavimo. I eto upravo danas sam potpisao ugovor o kupovini ultrazvuka! Završena je tenderska procedura, sve je prošlo u najboljem redu. Kad budemo znali datum isporuke, biće objavljeno. Izabran je japanski model, sa 4 sonde, za ginekološku, pedijatrijsku i kardiološku upotrebu. Uskoro detaljnije, kad zanovimo sajt Doma zdravlja. Zahvalite opštini Aleksinac koja je obezbedila najveći deo sredstava i bez koje bi Dom zdravlja odavno bankrotirao, jer su nasleđeni dugovi ogromni."\n# Dom zdravlja Rodoljub Živadinović Nenad Stanković sajt ultrazvuk Iz prve ruke\nSamo još da neko zna da rukuje,koristi i adekvatno iskoristi taj UZ a sve u korist pacijenata!!!Ali mi se čini da će i dalje biti:dođite popodne u tu i tu privatnu ordinaciju na pregled!Klasika za aleksinačko zdrvstvo!


U Sarajevu uspješno održan Let's Cook Together Festival (FOTO) - Citizens Against Terrorism\nSinoć u prostorijama Concept Store Kutcha u Sarajevu održan je Let’s Cook Together Festival gdje su gosti osim druženja, razgovora i degustacije jela koja potiču iz zemalja Bliskog istoka, imali priliku i pogledati premijeru filma “Putnik”, koji oslikava položaj migranata, azilanata, izbjeglica i drugih ljudi u pokretu u našoj zemlji.\nLejla Mašić, član Let’s Cook Together Festival tima istakla je važnost uočavanja ovakvih problema.\n“Mi smo večeras pokušali biti ta inicijalna kapisla, koja će uticati na svijesti građana i promijeniti, pa, barem i djelomično taj diskriminatorski stav i negativan odnos prema ovoj grupi ljudi. Željeli smo večerašnjim gastronomskim događajem, filmom i Malom kuharicom, ne samo upoznati naše sugrađane sa jelima drugih naroda i tradicija, nego i preko istih približiti građanima te, tako ‘daleke i strane’ kulture i kuhinje, te probuditi pozitivne emocije i donekle zaboravljenu empatiju prema ljudskim bićima, budući da smo, nekako zaboravili da se u konačnici, ipak radi o ljudima, bez obzira kojim jezikom govorili, ili kako izgledali i odakle dolazili”, kazala je Mašić.\nCijela ideja i priča o filmu, kuharici i eventu je nastala u sklopu PDVIAGMM Humanity in Action programa, koji ima za cilj obuku mladih aktivista i upoznavanja s demokratijom i ljudskim pravima, gdje su polaznici u sklopu završne faze programa dobili zadatak da implementiraju vlastitu građansku kampanju i na taj način primijene svo stečeno znanje i iskustvo tokom ovog intenzivnog i vrlo zanimljivog desetomjesečnog programa.\nTako su studenti Lejla Mašić, Riad Arslanović, Amir Musić i Ilma Zahirović došli na ideju da spoje migrantsku krizu i preduzetništvo odnosno gastronomiju i kulinarstvo, i na taj način ovim događajem pokušaju ponuditi drugačiju perspektivu, razbiti stigme i predrasude, kao i pokazati otvorenost bh. društva.\nRiad Arslanović, autor filma “Putnik” se nada da će se položaj ove grupe ljudi u našoj zemlji promijeniti.\n“Moram priznati da je događaj bio sjajan. To je vrhunac našeg rada, ali sam osjetio i to da tim ljudima možda neće biti bolje. Nadam se da je ovo samo početak i da će se povećati svijest o ljudima u pokretu”, rekao je.\nVođeni činjenicom da je BiH zemlja koja izrazito baštini svoju tradicionalnu kuhinju i da je dio naše kulture ljubav prema hrani, sinoćnim kulinarskim kutkom i Malom kuharicom najznačajnijih tradicionalnih jela Bliskog istoka, koju smo sami izradili, pokušali smo kroz interaktivno druženje upoznati ljude sa jelima koja potiču iz drugačijih kultura zemalja odakle u našu zemlju dolaze migranti, izbjeglice i tražioci azila, ali i kroz koncept koji je blizak svim ljudima, podsjetili smo koliko je jednostavno upoznati i prihvatiti različitost.\n“Prikazivanjem filma i kuhanjem tradicionalnih jela država iz kojih dolaze ljudi u pokretu, željeli smo pokazati da i među njima ima ljudi koji su talentovani, školovani, međutim nevidljivi su u našem društvu”, poručio je nakon održanog događaja jedan od članova Let’s Cook Together Festival tima, Amir Musić.\nLejla, Riad, Amir i Ilma se nadaju da će ovaj projekt postati redovna tradicija našeg glavnog grada pomoću koga će se, ne samo senzibilirati naša čula okusa i mirisa, nego i ljudskosti i razumjevanje.\nSarajevo: Let’s Cook Together Festival Uspješno održan trening izgradnje kapaciteta za CAT projektni tim Merlinka u Tuzli – Međunarodni festival queer umjetnosti i filma Održan 3. Tuzlanski maraton za rekreativce (FOTO)


Kia New Cee'd 1.6 CRDi VGT EX Style 128 KS\nSuzuki Intruder M 800 2012\nPirelli 215/60 R17 SC STR RB M+S\nNaslovna > Automobili > McLaren > MP4-12C > Unikat od rođenja\nSnovi – McLaren MP4-12C\nUnikat od rođenja\nNasljednik najbržeg automobila na svijetu McLarena F1 nije ni najljepši, a ni najbrži superautomobil današnjice, ali je već sada limitirani unikat, za koji treba izdvojiti 1,5 miliona KM...\nFormula 1 je oduvijek bila ogledalo vrhunskih dostignuća u autoindustriji, ponos fabričkih proizvođača i izazov malih manufaktura, koje su željele otkriti tajne brze i sigurne vožnje...\nNovi McLaren MP4-12C je proizvod čuvene britanske McLaren Automotive manufakture, koja ima bogato F1 iskustvo u razvoju tehnologija „visokih brzina“. Nasljednik McLarena F1, supersportskog automobila, koji je ne tako davno važio za najbrži (390 km/h bez blokade), ali i najpoželjniji superautomobil na svijetu, sakriven je iza poprilično komplikovanog, ali simboličnog imena... Dizajnerska sličnost sa prethodnikom je očigledna, što i nije čudno, jer bolju reklamu od te novi MP4-12C nije mogao dobiti. Mada je mnogima takav pristup previše klasičan, u McLarenu u prvi plan ističu njegovu bezvremensku dimenziju. S druge strane izgled je prilagođen savremenim standardima i zahtjevima jedinstvene koncepcije automobila, koji je razvijen na „Monocell“ šasiji od karbonskih vlakana.\nOsim po skupocjenom materijalu, šasija je specifična po tome što je izrađena u jednom komadu, što joj omogućava nevjerovatnu čvrstoću, ali i jedinstven kokpit. Mada na prvi pogled djeluje jednostavno, ovakva koncepcija zahtijevala je velika ulaganja u razvoj, koji je trajao punih pet godina. Zahvaljujući upotrebi lakih materijala aluminijuma i karbonskih vlakana, masa vozila svedena je na svega 1.300 kg.\nZa pogon MP4-12C je upotrijebljen centralno smješteni 3.8-litarski bi-turbo V8 agregat, koji je u potpunosti razvijen pod okriljem McLarena. Uz pomoć dvije turbine pri 8.500 o/min ispucava maksimalnih 600 KS, uz koje nudi i 600 Nm obrtnog momenta. Više od maksimalne snage i obrtnog momenta pažnju privlači podatak da je čak 80 momenta dostupno već pri 2.000 obrtaja u minuti. Za prenos snage na podlogu upotrijebljen je sedmostepeni automatski SSG (Seamless Shift Gearbox) mjenjač sa dva kvačila (F1 je imao šestostepeni manuelni). Sve to omogućava ubojite performanse - ubrzanje od 0 do 100 km/h za samo tri sekunde i brzinski špic od 325 km/h... Tijesnu vezu sa Formulom 1 MP4-12C otkriva i koncepcijom elektronskog vješanja, koja omogućava vozaču da tokom vožnje na različite načine prilagođava automobil svom stilu vožnje.\nOsim naprednog vješanja tu su i mnogi sistemi, koji su već odavno standardni u serijskim automobilima poput ESP, ASC, EBD, ali i oni koji su jedinstveni poput brake-steer, koji hirurškom preciznošću raspodjeljuje kočionu silu i pogonski potencijali tokom agresivne vožnje po krivinama. Mada maksimalnom brzinom nije prestigao prethodnika, i mada nije ponudio revolucionaran dizajn, McLaren MP4-12C se po mnogo čemu svrstava u grupu jedinstvenih supersportskih automobila, o čijem posjedovanju sanjaju vozači širom svijeta. Za razliku od mnogih nemogućih snova, njihov je ostvariv, pod uslovom da imaju 1,5 miliona konvertibilnih maraka, koliko košta ovaj automobil, koji u prodaju kreće tek 2011. godine, u limitiranoj seriji od hiljadu primjeraka.\nDatum objave: 01/12/2009


Šta je vodeno hlađenje (Liquid Cooling)?\nPočetna » Blog » Šta je vodeno hlađenje (Liquid Cooling)?\nNajprostije rečeno, vodeno hlađenje (Liquid Cooling) je korišćenje tečnosti za smanjenje zagrijavanja i buke u personalnom računaru.\nTokom godina, brzina procesora i grafičke kartice se dramatično povećava. Da bi generisali nove brzine, procesori imaju više tranzistora, izvlače više snage i imaju vecu frekvenciju. To dovodi do toga da računar generiše više toplote. Svim modernim PC procesorima su dodani hladnjaci kako bi pokušali smanjiti toplotu prebacujući je u okruženje. Ventilatori postaju glasniji i veći, pa se razmatraju nova rješenja, odnosno tečno hlađenje.\nVodeno hlađenje je u suštini hladnjak za procesore unutar računara. Kao i hladnjak za automobil, sistem za hlađenje tečnosti radi tako da tečnost cirkuliše kroz hladnjak koji je priključen na procesor. Kako tečnost prolazi kroz hladnjak, toplota se prenosi sa vrućeg procesora u hladniju tečnost. Vruća tečnost se zatim pomjera na hladnjak na zadnjoj strani kućišta i prenosi toplotu na ambijentalni vazduh van kućišta. Hlađena tečnost zatim putuje kroz sistem do komponenti kako bi nastavila proces.\nVodeno hlađenje je mnogo efikasniji sistem za odvođenje toplote od procesora izvan sistema. Ovo omogućava veće brzine u procesoru jer su okolne temperature CPU-a ili grafičkog jezgra još uvek u okviru specifikacija proizvođača. To je glavni razlog zašto ekstremni overclockeri daju prednost korišćenju hlađenja pomoću tečnosti.\nNeki su skoro udvostručili brzinu procesora koristeći veoma kompleksna rješenja za hlađenje pomoću tekućine.\nDruga prednost vodenog hlađenja je smanjenje buke unutar računara. Najnovije kombinacije hladnjaka i ventilatora generišu puno buke, jer ventilatori moraju procirkulisati veliku količinu vazduha preko procesora i kroz sistem.\nMnogi CPU-i visokih performansi zahtjevaju brzinu ventilatora preko 5000 obrtaja u minuti, što može dovesti do jakog zvuka. Overclocking CPU-a zahtjeva još veći protok vazduha preko CPU-a, ali uz vodeno hlađenje obično nije tako velika potreba za ventilatorima.\nGeneralno postoje dva pokretna dela u sistemu za hlađenje tečnosti. Prvi je radno kolo koje je pumpa uronjen u tečnost da bi tečnost cirkulisala kroz sistem. Ovo generalno pravi jako malo buke jer tečnost djeluje kao izolator. Drugi je ventilator na spoljašnjosti kućišta i pomaže cirkulaciju vazduha preko rashladnih cijevi hladnjaka. Oba ova dijela ne moraju da se pokreću uz velike brzine, što smanjuje količinu buke od strane sistema.\nVodeno hlađenje zahtjeva dovoljno prostora u kućištu računara da bi efikasno radilo. Da bi sistem pravilno funkcionisao, mora postojati prostor za dijelove kao što su radno kolo, rezervoar za tečnost, cjevčice, ventilator i napajanje. Zahtevaju veća kućišta na sistemima koji odgovaraju svim ovim dijelovima u kućištu računara. Moguće je imati veliki deo sistema izvan kućišta, ali onda će zauzeti prostor na ili oko radne površine.\nNove tehnologije zatvorene petlje poboljšale su zahtjeve za prostorom smanjujući ukupno zauzimanje prostora. One još uvek imaju specifične zahtjeve u pogledu veličine kako bi se uklapale u kućište desktop računara. Konkretno, potrebno je dovoljno prostora za hladnjak da zamijeni jedan od unutrašnjih ventilatora kućišta. Drugo, cijevi za sistem hlađenja moraju biti u mogućnosti da dosegnu od komponente koju treba hladiti do hladnjaka. Obavezno provjerite da li je kućište dovoljno veliko prije kupovine sistema za vodeno hlađenje pomoću zatvorene petlje. Konačno, sistem zatvorene petlje će hladiti samo jednu komponentu ako hoćete da hladite i CPU i video karticu, potreban vam je prostor za dva sistema.\nVodeno hlađenje po mjeri i dalje zahtijeva značajan nivo tehničkog znanja za instalaciju. Iako postoje neki kompleti za kupovinu od nekih proizvođača hlađenja, oni i dalje moraju biti instalirani u PC kućište. Svako kućište ima drugačiji izgled tako da cijevi moraju biti isječene i usmjerene posebno za korišćenje u prostoru unutar sistema. Takođe, ako sistem nije pravilno instaliran, curenje može prouzrokovati ozbiljna oštećenja komponenti unutar sistema. Postoji mogućnost oštećenja određenih dijelova sistema ako nisu pravilno pričvršćeni.\nDakle, vodeno hlađenje vrijedi?\nUvođenje sistema za hlađenje pomoću tečnosti sa zatvorenom petljom, koje ne zahtjeva održavanje, generalno, vrlo je lako instalirati u sistem desktop računara. Sistemi zatvorenih petlji ne mogu ponuditi performanse kao prilagođeni sistem sa većim rezervama tečnosti i većim hladnjacima, ali gotovo da nema rizika. Sistemi zatvorene petlje i dalje nude poboljšanja performansi veća od tradicionalnih hladnjaka CPU-a, uključujući i veće horizontalne hladnjake, ali se i dalje mogu uklapati u manja kućišta.\nVazdušno hlađenje je i dalje najčešći oblik hlađenja zbog jednostavnosti i troškova njegovog korištenja. Kako sistem nastavlja da se smanjuje, a zahtjevi za povećanjem performansi se povećavaju, vodena hlađenja postaju sve češća u desktop računarskim sistemima. Neke kompanije čak razmatraju mogućnost korišćenja opcija za hlađenje tečnosti za neke laptop računare visokih performansi.\nIpak, vodeno hlađenje je i dalje uglavnom samo sistemima najekstremnijih performansi prilagođenih korisnicima ili visokokvalitetnim proizvođačima računara.


Lepi maniri u doba WikiLeaksa | Tacno.net\nAutor 22.1.2011. u 08:54\nU jednoj diplomatskoj depeši objavljenoj na WikiLeaksu, Putin i Medvedev se porede sa Betmenom i Robinom. To je korisna analogija: nije li Džulijan Asanž, organizator WikiLeaksa, otelotvorenje Džokera iz ”Mračnog viteza” Kristofera Nolana? U tom filmu, okružni tužilac Harvi Dent, opsesivni osvetnik, koji je i sam korumpirani ubica, strada od Betmenove ruke. Betmen i njegov prijatelj, direktor policije Gordon, shvataju da će moral u gradu popustiti ako se Dentova ubistva obelodane, pa tako sklapaju pakt da zaštite njegov ugled i za ubistva okrivljuju Betmena. Naravoučenije filma jeste da su laži neophodne za očuvanje javnog morala: samo nas laž može spasiti. Nije ni čudo da je jedina figura istine u celom filmu upravo Džoker, najveći zločinac. On im daje do znanja da će njegovi napadi na Gotam prestati onda kad Betmen skine masku i otkrije svoj identitet. Da bi to sprečio i zaštitio Betmena, Dent govori novinarima da je on Betmen – što je isto laž. Kako bi uhvatio Džokera, Gordon mora da inscenira svoju smrt – još jedna laž.\nDžoker želi da otkrije istinu ispod maske, ubeđen da će time uništiti društveni poredak. Kako bismo ga nazvali? Terorista? ”Mračni vitez” je u suštini nova verzija klasičnih vesterna ”Tvrđava Apača” i ”Čovek koji je ubio Liberti Valansa”, koji pokazuju da se laž, da bi se Divlji zapad civilizovao, mora podići na nivo istine: drugim rečima, civilizacija se mora temeljiti na laži. Ovaj film je doživeo ogroman uspeh. Postavlja se pitanje odakle baš u ovom trenutku ova obnovljena potreba za lažima koje štite društveni sistem.\nKonspirativnom delovanju pridružuje se njegov formalni antipod, liberalna aproprijacija WikiLeaksa kao još jednog poglavlja u slavnoj istoriji borbe za “slobodan protok informacija” i “pravo građana da znaju”. Ovakvo shvatanje WikiLeaksa svodi tu organizaciju na nivo radikalnog “istraživačkog novinarstva”. Tu nas već samo jedan korak deli od ideologije holivudskih blokbastera poput ”Svih predsednikovih ljudi” i ”Dosijea Pelikan”, gde par običnih ljudi otkriva skandal koji seže do predsednika, i primorava ga da podnese ostavku. Korupcija doseže do samog vrha, ali ideologija ovakvih ostvarenja sadržana je u njihovoj konačnoj pozitivnoj poruci: kako je ova naša zemlja divna, kada par običnih ljudi, kao što smo ti i ja, može da sruši predsednika, najmoćnijeg čoveka na planeti.\nMeđutim, pogrešna je pretpostavka da će nas otkrivanje svega što je sakrivano osloboditi. Ta premisa je pogrešna. Istina zaista oslobađa, ali ne ova istina. Naravno da se ne može verovati fasadi, zvaničnoj dokumentaciji, ali istinu nećemo pronaći ni u tračevima koji se šire iza fasade. Izgled, javna predstava, nikad nije čisto licemerje. E. L. Doktorov je jednom primetio da je izgled sve što imamo, i da treba o njemu voditi računa. Često nam se govori kako privatnost nestaje, kako su najintimnije tajne otvorene za javno preispitivanje. Ali realnost je upravo obrnuta: nestaje upravo javni prostor, i njegov dignitet. U svakodnevnom životu, često nailazimo na situacije kada je jedini ispravan postupak da ne kažemo sve. U filmu ”Baisers volés”, Delphine Seyrig objašnjava svom mladom ljubavniku razliku između uljudnosti i takta: “Zamisli da slučajno uđeš u kupatilo gde neka žena stoji gola pod tušem. Uljudnost nalaže da brzo zatvoriš vrata i kažeš ‘Izvinite, gospođo’, ali ako imaš takta, zatvorićeš vrata i reći ‘Izvinite, gospodine.’” Samo u drugom slučaju, pretvarajući se da niste videli ni toliko da razaznate pol osobe pod tušem, pokazujete da imate takta.


Vučić o "notornim neistinama" iz Podgorice, a onda se osvrnuo na izjavu Poreske uprave: Platićemo sve što treba za SPC u Crnoj Gori | Politika | Novosti.rs\nTanjug | 23. februar 2020. 10:38 | Komentara: 2\nFoto Tanjug-Rade Prelic\n"Ako je to tačno da je Milo Đukanić rekao za promenu vlasti, to je notorna neistina. Nikada se Srbija nije mešala u pitanje izbora u Crnoj Gori, nikada nismo želeli da odlučujmo ko će biti u vlasti, a ko u opoziciji", popručio je Vučić danas na tv Prva.\n"Uvek se govori o tome da se Srbija meša i da odlučuje, a cinjenice su drugačije", ukazao je Vučić.\nVučić je naveo da je to dovelo do postavljanja u bezbednosni sektor i na najvažnije funkcije u Srbiji ljudi iz crnogorske agencije za nacionalnu bezbednost, a ponegde ih ima i danas na tim funkcijama.\n"Ne možeš da radiš za agenciju druge zemlje, to smo prilično očistili", rekao je Vučić.\nSrbija će, ako treba, pomoći SPC u Crnoj Gori, da nam ne bi oduzimali svetinje, izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nOceniteDopada mi se 635 Ne dopada mi se 9


Naslovnica Ihsan Žena A ko je rekao da je 8. mart muslimanski praznik? Ovaj praznik...\nPar objašnjenja za navedenu sliku, jer moze neko pomisliti da je ovo stav svih muslimana.\n1) A kako dotični autor(i) zna(ju) da ljudi koji danas posvete paznju majki, zeni, sestri, kcerki, kolegici na poslu, ne posvecuju im paznju tokom cijele godine? Mozda autor govori iz vlastitog iskustva. 🙂 Ovo je ozbiljna optužba na račun velikog broja očeva, muževa, sinova, da paznju posvecuju samo za 8. mart, a oni vjerovatno tokom čitave godine (mogu samo zamisliti). Imas ljudi koji bas ne praktikuju vjerske propise, a bolje drzi do majke i žene, nego pojedini vjernici, pa čak i učeni među njima, kad su u pitanju pokloni i paznja.\n2) A ko je rekao da je 8. mart muslimanski praznik? Ovaj praznik nije kršćanski, ni jevrejski niti muslimanski. Nema veze niti sa jednom vjerom. Ovo je praznik kao i Dan nezavisnosti, Dan drzavnosti, Dan knjige, Dan planete Zemlje i sl. Dakle drustveni praznik koji se obiljezava uglavnom poklanjanjem određenog poklona zenama ili borbi za njihova prava. Ovaj praznik treba da iskoriste i pokrivene sestre u borbi za svoja prava, kad je u pitanju diskriminacija, otežano dobijanje posla i sl. Treba ga podrzati u granicama dozvoljenog i moralnog, a ne u potpunosti ga osuđivati i odbacivati. Islam podrzava svaku pozitivnu društvenu aktivnost. Poslanik, a.s., je je bio prisutan u Mekki, kad su mušrici Mekke potpisali sporazum o zabrani činjenju nepravde svakom covjeku, da bi kasnije u Medini govorio muslimanima:”Da mi sad ponude isti sporazum, prihvatio bi ga i ne bi ga prekršio ni po koju cijenu (naveo je najskuplju, crvene deve).\n3) Nisam znao da je haram pokloniti majki, zeni, kcerki i sestri: ružu, buket, parfem, izvesti na veceru?! Čudno, ja koliko znam, islam nas uči da poklanjamo drugima, posebno majkama i zenama. Inace, Poslanik, a.s., od ovog svijeta, najviše je volio žene i dobar parfem.\n4) Isto tako, nisam znao, da je oponašanje nevjernika, pokloniti majki, zeni i kcerki poklon ili nekoj drugoj osobi. Također nisam znao, da je oponašanje nevjernika, boriti se za prava žena, po pitanju obrazovanja, posla, zdravstva i sl. Golemo!\n5) I na kraju, baš me zanima gdje je gore navedeno Poslanik, a.s., zabranio: poklone, cvijece, lijepa rijec, borba za ljudska prava, izražavanje ljubavi i poštovanja?!\nOčito je, da dotični autor(i), hoce da kazu: ko danas pokloni ružu majki, ženi ili kcerki, da je učinio grijeh i da oponaša nevjernike.Još im samo fali: da ce dotični u Dzehennem ili mozda da je proklet. Mozda bude iduće godine, jer se stalno usavršavaju u zatucavanju muslimana.


Ćirić za SK: Problemi i Deki su nas zbližili sa Zvezdom - Sportklub\nĆirić za SK: Problemi i Deki su nas zbližili sa Zvezdom\nBranimir Smilić Autor:Branimir Smilić5. jan. 201818:23\nTek je ušao u četvrtu deceniju života, a već ima 14 godina trenerskog staža, baš kao i njegov brat blizanac Miloš.\nRano su procenili da od uspešne vaterpolo karijere nema ništa i zajedno su zakucali na vrata Partizana, najbolje škole na svetu. Učili su od Nenada Manojlovića, braće Udovičić, Dejana Savića, Vlade Vujasinovića i danas su na ‘visokim’ pozicijama.\nStefan Ćirić je već godinama pomoćnik Saviću u reprezentaciji Srbije, a od marta 2017. i prvi trener Partizana, dok je Miloš u paketu sa Vujasinovićem sa Banjice otišao u Pro Reko, najmoćniji klub u Evropi. A tek im je 31 godina…\nReprezentacija Srbije dominira evropskim i svetskim bazenima kao nijedena ranije, ali stanje u domaćim klubovima je katastrofalno. Šampionski tim Partizana letos je ponovo ostao bez gotovo kompletnog tima, ali entuzijazam i pored mnoštva problema ne napušta crno-bele.\nMlada ekipa Stefana Ćirića je nedavno u Bečeju prijatno iznenadila ubedljivom pobedom protiv Crvene zvezde u polufinalu Kupa Srbije, potom i osvojila pomenuti trofej, dok u Ligi šampiona u pet mečeva nije upisala ni bod.\nMladi trener je za Sport klub pričao o rivalstvu sa Dejanom Savićem, prijateljskim odnosima sa Crvenom zvezdom, mizernom klupskom budžetu, ‘izgubljenoj’ deci, ali i lepim stvarima u srpskom vaterpolu.\n„Letos nas je napustilo mnogo igrača i šira javnost je mislila da je Zvezda favorit na finalnom turniru. Mi smo ekipe sličnog kvaliteta, a možda im je činjenica da ih vodi Savić bio podstrek da pomisle da su kvaletniji. Više je rezultat bio izneneđanje, nego pobeda. Po kvalitetu smo slični. Od početka smo verovali da možemo da osvojimo kup, tako će biti i u prvenstvu, a problemi koji nas prate, prate nas godinama,“ istakao je Ćirić za Sport klub.\nPartizan je u polufinalu ubedljivo pobedio najvećeg rivala, a Ćirić je nadmudrio šefa iz nacionalnog tima Srbije. Tih dana o vaterpolu se ponovo pričalo…\n„Ne treba da se priča šta je Dejan sve uradio kao igrač i trener. Igrači u Partizanu su tako vaspitani i uvek idu na pobedu. Duele Partizana i Zvezde ne treba gledati kao ‘rat’ između Savića i mene, mada su neki ljudi to tako predstavili. Bila je dobra utakmica, a posle mnogo vremena naparavila se medijska pažnja. U teškim uslovima, pogotovo dve, tri nedelje pre finalnog turnira Kupa Zvezda nam je pomogla da treniramo. U našem odnosa nema rivaliteta, a automatski ni između Partizana i Zvezde. Pomagali smo jedni drugima i ubeđen sam da će tako da bude i u budućnosti.„\nNacionalni tim konstantno osvaja medalje, ali situaciju u klupskom vaterpolu iz godine u godinu je sve gora. Neko logičo objašnjenje teško je pronaći.\n„I mi koji smo u vaterpolu godinama unazad i generacije pre nas pokušavamo da dođemo do tog odgovora. Često spominjem Mađarsku kao idealan primer finansiranja sporta. Kod njih je država prepoznala sportove od nacionalnog interesa i direktno finansira klubove i saveze iz poreza građana. Mislim da bismo mogli da težimo tom sistemu. Oni su izabrali veslanje, košarku, vaterpolo, rukomet i fudbal. Da li naša država ima snage za tako nešto ne znam jer nije samo sportu u problemu, u problemu je cela zemlja. Nadamo se boljim vremenima.„\nPartizan je poslednju od sedam titula prvaka Evrope osvojio 2011, dve godine kasnije i Zvezda je bila prvak Starog kontinenta, dok je Radnički igrao finale u sezoni 2013/14. Poslednjih godina novca je sve manje, a rezultati u Evropi zanemarljivi.\n„Mesečni budžet svih igrača našeg prvog tima verovatno je kao mesečna plata jednog igrača te godine kada je Partizan osvojio Ligu šampiona. Nije ni to osnovni problem. Prvo što je protrebno je da se obezbede uslovi za rad. Menjati bazene od treninga do treninga nije prijatno. Voleo bih da uslovi za rad budu bolji, za početak to bi bilo dovoljno. Nije Partizan samo prvi tim, 250 dece trenira svakodnevno, a ako su voda i svlačionice hladni onda nikako nije dobro. Nije u pitanju samo sportski motiv, već i edukacija, socijalizacija, sklanjanje dece sa ulice, njihovo odrastanje u kolektivu… Naravno, bitan je i krajnji proizvod, igrač za seniorsku reprezentaciju i prvi tim, ali nije primaran cilj.“\nCrno-beli su ove sezone već osvojili Kup Srbije, ali ukoliko bi mogli da biraju između šampionske titule i očuvanja tima verovatno bi izabrali ovo drugo.\n„Nemamo pritisak, ali zna se kakve su Partizanove ambicije. Nećemo odustati od prvenstva, ali znamo da će Zvezda biti opreznija u narednom periodu. Nisu bili opušteni ni u Kupu, ali verovatno nisu očekivali ovakav ishod. Probaćemo da se plasiramo na fajnal-for Jadranske lige, a moja želja, bio ja trener ili ne, je da ekipa ostane na okupu jer je to jedini preduslov za naprdak,“ kaže Ćirić koji bi voleo da crno-beli u dogledno vreme ponovo napadnu evropski vrh.“\n„Preduslov je da se ekipa zadrži i nadograđuje iz godine u godinu. Mnogo bi nam značilo da u timu imamo nekog povratnika iz inostranstva, bivšeg reprezentativca, koji i dalje ima veliki kvalitet i želju da se vrati u zemlju i završi karijeru. Takva dva igrača ovako mladoj ekipi mnogo bi značila. Ne samo u bazenu, već i u svlačionici. Od takvih igrača mnogo može da se nauči, a i treneri bi imali koristi.„\nMnogi se plaše da bi Srbija posle Olimpijskih igara u Tokiju 2020, odnosno silaska sa scene trofejne generacije mogla nepovratno da izgubi primat u svetskom vaterpolu. O tome je ranije pričao Vlada Vujasinović, selektor juniorske reprezentacije.\n„Tačno je da je selektiran određeni broj igrača. Prošle godine u nacionalni tim su ušli Ubović i Rašović, i bili smo treći na Svetskom prvenstvu u Budumpešti. Finale nam je izmaklo za gol, nesrećno smo izgubili. Verujem i da će posle 2020. Srbija imati dovoljan broj kvalitetnih igrača da nasledi ove momke. Pitanje je da li če biti tog kvaliteta, ali pitanje je i ostale reprezentacije kako će napredovati. Generalno, ne odlaze samo igrači u inostranstvo, odlaze i treneri i gubi se na kvalitetu. Klubovi nemaju sredstva da ih zadrže i svi problemi se na kraju odraze na reprezentaciju. Verujem da će do 2024. biti kvaliteta, da li u ovoj meri ne mogu da trvdim. Do OI u Tokiju reprezentacija ne treba da brine. Dejan i Vlada zajedno sve kontrolišu i nema brige.“\nMnogo problema svakodnevica je srpskog vaterpola, a svi se nadaju da je povratak Dejana Savića u Crvenu zvezdu najava boljih vremena.\n„Dejanov povratak je velika dobit za srpski vaterpolo. Trener kao što je Vlada Vujasinović radi sa juniorima i to je lepa stvar. Dobili smo Šabac kao centar, Radnički se godinama bori zahvaljujući Vasoviću i Stevanoviću, tu je i Vojvodina, a ima još entizijasta koji se trude da vaterpolo održe na pristojnom nivou. Nema velikog rivaliteta, komuniciramo i sarađujemo normalno i to su detalji koji krase srpski vaterpolo. Problemi su tu, ali odnosi među vodećim klubovima su dobri i tako treba da ostane.“\nSrbija ne treba da brine za budućnost, bar kada je kvalitetan trenerski kadar u pitanju. Stefanov brat blizanac Miloš zanat uči pored Vujasinovića u Pro Reku, a lista mladih stručnjaka je podugačka.\n„Kada smo videli da od vrhunskog vaterpola nema ništa Miloš i ja smo se opredelili za trenerski posao. Otišli smo kod braća Udovičić, Novoselca, Mitrića i pitali da li možemo da radimo. Počeli smo od škole plivanja, preko škole vaterpolo i dogurali do sadašnjih pozicija. Imamo još da se usavršavamo. Miloš je u Italiji, sa Vladom, a meni se otvorilo da postanem trener prvog tima. Posvećenost je krasila i nas i ostale trenere koji su bili u klubu. Stevanović je danas u Radničkom, Milenković je pre mene vodio Partizan, Knežević je selektor Kazahstana. Počeli smo sa Nenom Manojlovićem 2006. godine, pa posle učili uz Igora Milanovića, Savića i Vujasinovića. Iznedrila se jedna generacija trenera, a možda ranije nego što se očekivalo nam se otvorilo,“ naglasio je Ćirić.\nTrener Partizana je pričao o još nekim zanimljivim temama, a kompletan intervju pogledajte u videu.\nDejan SavićLEN Champions LeagueSKpaketić18Stefan ĆirićVK Crvena zvezdaVK PartizanVladimir Vujasinović


Наслов: Mlinski crvi (meal worms) tenebrije na prodaju Mon 29 Aug 2011, 20:59\nOd sada i u pakovanju koje omogućava život crva više meseci. Idealno za odgajivače koji imaju par ptica, kornjaču ili nekog drugog ljubimca. Za ozbiljnije odgajivače, veću količinu i radnje specijalni popust. Koristi se i kao mamac za pecanje.Šaljem poštom. Sve informacije na broj 069 69 58 58\nПоследњи пут изменио Milan дана Sat 09 Feb 2013, 18:55. изменио укупно 3 пута.\nНаслов: Re: Mlinski crvi (meal worms) tenebrije na prodaju Mon 29 Aug 2011, 21:57\nLepi crvi. Sa koliko si jedinki poceo odgoj Milane?\nНаслов: Re: Mlinski crvi (meal worms) tenebrije na prodaju Mon 29 Aug 2011, 22:11\nProdavaš li koloniju crva, koja je cena i normalno šta sve ide u jednoj kolonii.\nMože li prevoz da podnesu do Skoplje ?\nНаслов: Re: Mlinski crvi (meal worms) tenebrije na prodaju Sun 06 Jan 2013, 14:29\nKolonija 50 eura, idu bube, crvi i jaja\nНаслов: Re: Mlinski crvi (meal worms) tenebrije na prodaju Mon 04 Mar 2013, 23:52\nНаслов: Re: Mlinski crvi (meal worms) tenebrije na prodaju Mon 06 Oct 2014, 20:22\nНаслов: Re: Mlinski crvi (meal worms) tenebrije na prodaju


Iran ima kapacitete za obogaćivanje uranija do 60 posto - glasnogovornik AEOI-a - Glas Istre\nIran ima kapacitete za obogaćivanje uranija do 60 posto - glasnogovornik AEOI-a\n09.11.2019 19:11 | Autor: Hina\nIran ima kapacitete za obogaćivanje uranija do 60 posto, rekao je u subotu glasnogovornik iranske agencije za atomsku energiju (AEOI), što je više nego potrebno za civilne namjene, ali još daleko od potrebnih 90 posto za proizvodnju nuklearne bombe.\nIranski vrhovni vođa Ali Hamenei rekao je prošlog mjeseca da Islamska republika nikada nije težila za izgradnjom i korištenjem nuklearnog oružja, što im i religija zabranjuje.\nIran je u četvrtak objavio da je nastavio obogaćivanje uranija u Fordowu, udaljavajući se još više iz nuklearnog sporazuma sa svjetskim silama iz 2015. nakon što su se Sjedinjene Države odlučile povući iz sporazuma.


Prve nekretnine na lizing moći će u Srbiji da nabave isključivo preduzeća, ali tek 2012. godine.\nIako se zakon koji dozvoljava lizing nekretnina uveliko primenjuje, ova opcija je i za građane i za firme i dalje skuplja od kredita. Problem je, prvenstveno, u poreskom tretmanu.\n– Dok god porez na prenos apsolutnih prava treba da se plati dva puta za istu nekretninu, ova vrsta lizinga neće zaživeti na našem tržištu – kaže, za „Novosti“, Ana Ružić, direktor „Raiffeisen lizinga“. – Takođe, plaćanje 18% PDV na kamatu opet čini lizing skupljim u odnosu na bankarski kredit, koji je ovog nameta oslobođen.\nVlastimir Vuković, predsednik upravnog odbora Asocijacije lizing kompanija Srbije, ističe da je ovo udruženje više puta apelovalo na to da se izjednači poreski tretman bankarske kamate sa lizing naknadom.\n– Neravnopravan je tretman lizinga i kod investiranja u osnovna sredstva – navodi Vuković.\n– Jer kod lizinga nema mogućnosti da dobijete poreski kredit, to jest da od profita odbijete deo za investicije u, recimo, proizvodnu halu nabavljenu putem lizinga.\nPrema njegovim rečima, Asocijacija će predložiti i da država omogući poreski odbitak korisniku lizinga, i to ne na celu vrednost nekretnine, već samo na otplaćeni deo u toku jedne godine.


Tači traži učlanjenje Kosova u INTERPOL i poništavanje poternica Srbije\nPredsednik Kosova, Hašim Tači izjavio je da Kosovo ispunjava sve uslove za učlanjenje u INTERPOL, kao i da je od od genrealnog sekretara INTERPOL-a, Jürgena Stocka, tražio da se sve političke poternice Srbije ponište.\nTači i Stock razgovarali su u okviru Konferencije za bezbednost u Minhenu. Na ovom sastanku se razgovaralo o mogućnostima prijema Kosova u ovu organizaciju, kao i o načinu produbljenja saradnje sa INTERPOL-om.\n„Mi imamo potrebu za INTERPOL-om, ali i INTERPOL ima potrebu za Kosovom, za što bržim informisanjem“, rekao je Tači.\nGeneralni sekretar INTERPOL-a, Jürgen Stock, rekao je da je otvoren za Kosovo i da očekuje da se okončaju unutrašnje procedure i započne razmatranje prijave Kosova za učlanjenje.\nTači i Stock razgovarali su i o pitanju zaustavljanju građana Kosova zbog poternica Srbije, govoreći da takve poternice nisu održive i da su politički motivisane, a Tači je tražio da se političke poternice Srbije ponište.


Vitez Malte - Steve Berry | Knjiga.ba knjižara\nPisac: Steve Berry\nUzbudljiv istorijski triler o izgubljenim drevnim spisima i napadu na samo srce hrišćanstva. Papa je mrtav, a konklava za izbor njegovog naslednika samo što nije počela. Kardinali počinju da pristižu u Vatikan, svi osim jednog, koji je iz Rima otišao na Maltu u potrazi za dokumentom koji potiče još iz IV veka. U međuvremenu, bivši operativac Ministarstva pravde SAD Koton Malon nalazi se na jezeru Komo u Italiji, na tragu davno izgubljenih pisama koja su jedan drugom pisali Vinston Čerčil i Benito Musolini i koja mogu da iznova ispišu istoriju.\nAli još neko pokušava da dođe do njih, i Malon je uvučen u lov koji privlači pažnju legendarnih Malteških vitezova. Ovaj viteški red postoji duže od devet stotina godina i sada deluje kao globalna humanitarna organizacija, ali u njihovim redovima vreba nevolja – Secreti, drevna sekta koja ima nameru da utiče na predstojeću konklavu. Izbor novog pape doveden je u pitanje, a Malon se trka sa odmetnutim kardinalom, Secretima, vitezovima i vremenom da pronađe ono što je bilo izgubljeno vekovima.\nOriginalni naziv: The Malta exchange\nUzbudljiv istorijski triler o izgubljenim drevnim spisima i napadu na samo srce hrišćanstva. Papa je mrtav, a konklava za izbor njegovog naslednika samo što nije počela. Kardinali počinju da pristižu u Vatikan, svi osim jednog, koji je iz Rima otišao na Maltu u potrazi za dokumentom koji potiče još iz IV veka. U međuvremenu, bivši operativac Ministarstva pravde SAD Koton Malon nalazi se na jezeru Komo u Italiji, na tragu davno izgubljenih pisama koja su jedan drugom pisali Vinston Čerčil i Benito Musolini i koja mogu da iznova ispišu istoriju. Ali još neko pokušava da dođe do njih, i Malon je uvučen u lov koji privlači pažnju legendarnih Malteških vitezova. Ovaj viteški red postoji duže od devet stotina godina i sada deluje kao globalna humanitarna organizacija, ali u njihovim redovima vreba nevolja – Secreti, drevna sekta koja ima nameru da utiče na predstojeću konklavu. Izbor novog pape doveden je u pitanje, a Malon se trka sa odmetnutim kardinalom, Secretima, vitezovima i vremenom da pronađe ono što je bilo izgubljeno vekovima.


Vladimir Marinkov - Forum Media d.o.o.\nVladimir Marinkov – advokat iz kancelarije Guberina-Marinkov u Beogradu. Od 2008. godine preuzima vođenje advokatske kancelarije Guberina, najpoznatije advokatske kancelarije u oblasti krivičnog prava sa tradicijom dugom 60 godina.\nAdvokat Marinkov se primarno bavi krivičnim pravom, a posebno se specijalizovao i za oblast visokotehnološkog kriminala. Do sada je istupao u više od 100 predmeta iz te oblasti u kojima je ostvario značajne rezultate. Neke od dosadašnjih odbrana su dovele i do uvođenja nove sudske prakse u ovoj i dalje nerazvijenoj oblasti krivičnog prava.\nPored branilačkog angažovanja autor je više radova na temu visokotehnološkog kriminala, a pored toga se angažovao i kao predavač na tu temu u više navrata. Redovni je panelista na događajima u organizaciji Registra nacionalnog internet domena Srbije.


31. Hordašenje je psihijatrijsko oboljenje i oblik zlostavljanja životinja\n... 5 godina, ali izvan SAD-a nema mnogo opsežnijih studija. Podgrupama, odnosno onima koji stvaraju zalihe u virtualnom svetu ili skupljaju životinje, posvećeno je još manje pažnje. "Virtualni hrčci" ni ...\n32. Meso ili opstanak života na Zemlji – izaberite ispravno!\n33. Neki od neverovatnih slučajeva iz veterinarske prakse\n... a ostavio je utisak čoveka koji je u stanju i golim rukama da ubije psa. Inače je vlasnik jedne kafane, i sam sklon alkoholu. Malo kasnije, isti čovek je opet došao, tražeći da kupi otrov za glodare. ...\n... eri Šumadijom putnici nisu mogli da prođu čitavi. O tim vremenima svedoče ostaci nekad ogromnih hrastovih šuma, koje su bile prirodno stanište za životinje. "Priroda u Srbiji i dalje je u znatno boljem s ...\n35. Orao jači od kamiona\n36. Čistota iznutra – čistota i spolja\n37. Požari u Australiji podmetnuti\n38. Prvi izveštaj o medvedima iz parka Belice\n... ko što naši higijeničari dolaze na lice mesta, hvataju pse i smeštaju ih u Ovču gde je centar za sterilizaciju. Dnevno imamo oko 20 poziva građana i inspekcije. Dobili smo tri nova vozila i bićemo u stanju ...\n40. Medvedi su konačno spaseni!\n41. Medved sa naočarima\n... kada nađe plodnu voćku u stanju je da na njenim granama presedi i po tri-četiri dana čekajući da voće sazri kako bi se najeo. Ovaj sladokusac naučio je i da na drveću pravi velike platforme od izlomljenih ...\n42. Etički vegetarijanci\n43. Zahtevamo HITNO privremeno izmeštanje ugroženih medveda u Bugarsku i potpisivanje ugovora o izgradnji prihvatilišta u Srbiji\n44. Vojvodina je najmanje pošumljena regija u Evropi\n... Sremu, dok je u Banatu stanje najkritičnije. - Ove brojke i statistika najbolje govore o izuzetno lošem stanju u pogledu rasporeda šuma u Vojvodini, kaže pomoćnik direktora za šumarstvo u i lovstvo JP ...\n45. UO Lovačkog Saveza Srbije krenuo u obračun sa malverzacijama u toj organizaciji\n... zaposlenima u Savezu smanje plate na nivo minimalca, te da se sednice svih lovnih oblasti održe istovremeno, između 25. i 27. oktobra, kako bi se članstvo izvestilo o katastrofalnom stanju u nacionalnoj ...\n46. Okapi prvi put snimljen u divljini\n... Okapi ima karakteristike žirafe, konja i zebre, i vrlo je stidljiva životinja, koja je u stanju da oseti čovekovu prisutnost na nekoliko kilometara daljine i teško ju je uhvatiti. Prirodno i jedino staništ ...\n47. Medved napada ovce\n... je da je ovaj mužjak težak 103 kg, da je u dobi od oko 2 godine, te da je u izvanrednom fizičkom stanju. Samo hvatanje, koje je proteklo rutinski, ni na koji način nije nanelo bilo kakvu povredu medvedu. ...\n48. Beloglavi sup se uskoro vraća u prirodu\n49. Održan "Goli" protest ispred Britanske ambasade zbog ubijanja crnih medveda\n50. Opšta pitanja o pravima životinja


Ili Putin ili progres!\nRuski građani suočeni s jasnim izborom\nJanuz Bugajski 31.08.2014\nProšlo je već šest mjeseci kako je Rusija pokrenula ofanzivu protiv Ukrajine, a zapadni lideri i dalje debatiraju o tome kako se nositi s neoimperijalističkim aktivnostima Kremlja. Nažalost, niti ograničene sankcije, kao ni udovoljavanja ne rješavaju problem Rusije Vladimira Putina.\nZapad se suočava s dva neprijatna izbora: ili će pomoći u kolapsu „putinizma“ ili se suočiti s godinama nesigurnosti koje će potkopati i NATO i EU i ugroziti sigurnost evropskog istoka. Zapadne sile imaju direktan sigurnosni interes u izgradnji ruske države i ohrabrivanju društva da smijeni Putina i demontira njegov sistem vlasti.\nZapad se mora fokusirati na dvije poruke: rusko-ukrajinski rat je dio šire subverzivne strategije Kremlja koja se mora onemogućiti. Druga poruka je - insistiranje na subverziji istoka Evrope, pa i cijelog kontinenta, obit će se o glavu Rusiji.\nI ruski su građani suočeni s jasnim izborom. Oni će ili morati tolerirati Putina i suočavati se s rastućom izolacijom države, sve većom represijom i brojnijim sukobima u inozemstvu, ili će u cijelosti zamijeniti vrh u Kremlju i početi obnovu Rusije, koja će na međunarodnoj sceni onda igrati pozitivnu ulogu.\nZapad može ubrzati Putinovu puzajuću propast. Ekonomska situacija u Rusiji sve je gora kako jačaju zapadne sankcije. Bruto društveni proizvod se smanjuje, pada industrijska proizvodnja, protok kapitala doseže alarmantne razmjere i država ulazi u stanje dugotrajne recesije.\nNadolazeća kriza hipercentraliziranog sistema treba biti pozdravljena, a ne tretirana kao još jedan faktor nestabilnosti regiona. Ako Putina zamijeni čak i radikalniji nacionalista, čega se pribojavaju neki politički faktori, Rusija će se samo dublje zaputiti u pravcu daljnjeg propadanja i međunarodne izolacije zbog sve većeg sraza sa Zapadom. Moskva neće započeti frontalni rat sa Zapadom jer njena vojska nije dorasla snazi i potencijalima SAD i NATO-a.\nSmrt „putinizma“, dakle, može se očekivati. Ekonomske sankcije bit će sve štetnije ne samo po ruske građane već i lične Putinove prijatelje koji su se obogatili s te pozicije. Sve manji prihodi koje će ubirati vlasti u Moskvi negativno će se odraziti na životni standard, doći će do nestašica te povećanja nezaposlenosti. Sve će to generirati nezadovoljstvo ljudi.\nKontrola Kremlja nad teritorijem može se oslabiti tako što će se podržavati federalizacija Rusije, insistirati na pravima manjina i regionalnim samoopredjeljenjima. Također, treba podržati i nacionalne pokrete u nastajanju širom već previše raširenog ruskog teritorija. Takve inicijative u skladu su s kampanjama u kojima se zagovara poštivanje demokratskih standarda i ljudskih prava, na čemu počivaju, ali i insistiraju i SAD i EU.\nRat u sjeni\nI Zapad sam po sebi može pokrenuti vlastiti „rat u sjeni“ protiv Putina, na isti način na koji je to uradio u slučaju Sovjetskog saveza i hegemonije te države na istoku Evrope. Način za to je da podržavaju demokratske inicijative i pokrete za suverenost među brojnim narodima koji žive na području današnje Ruske Federacije. Više od petine stanovništva ove države nisu Rusi. Mnoge od tih nacija, od sjevera Kavkaza do krajnjeg istoka Sibira, uskraćene su i za neka osnovna prava, poput vlastitog identiteta, jezika i kulture.\nRuski federalizam samo je kamuflaža za autoritarizam koji osigurava Kremlju da postavlja lokalne šerife po svom ukusu u svih 85 federalnih jedinica. Jedna međunarodna kampanja koja bi zagovarala iskreni federalizam Rusije naišla bi na podršku velikog broja ruskih regiona u kojima sve veći broj građana prezire političku i svaku drugu kontrolu koju Moskva vrši, istovremeno ekonomski potpuno zanemarujući ta područja.\nZapad, naravno, ne može voditi procese na terenu. No, može stvarati prilike za nastajanje nove Rusije, u kojoj će domaću diktaturu i imperijalne ambicije zamijeniti sve ljuća i razočaranija masa građana.\nRađanje demokratske i neekspanzionističke Rusije mogao bi biti bolan proces. Ali bez toga „putinizam“ će samo dalje vući Zapad dublje u sukobe po uzoru na ukrajinski.


Blokirani računi 3.060 preduzeća u Crnoj Gori - Akta.ba\nBlokirani računi 3.060 preduzeća u Crnoj Gori\nNa listi Centralne banke Crne Gore nalazi se 3.060 kompanija kojima je zbog dugovanja blokiran račun.\n06.01.2015. 09:47 / Izvor: Al-Jazeera Balkans\nNa najnovijem mjesečnom spisku crnogorskih preduzeća čiji cu računi u blokadi, ima 39 kompanija više nego na prošlom, tako da se taj broj popeo na 3.060, objavljeno je na zvaničnom sajtu Centralne bankeCrne Gore, javlja Tanjug.\nPored povećanja broja blokiranih, primjetno je i povećanje dugovanja u odnosu na prethodni, prenosi Radio-televizija Crne Gore.\nDužnike je do augusta predvodila kompanija Zavala invest, s dugom od 41,27 miliona eura.\nTe kompanije više nema na spisku, jer su, zbog uvođenja stečaja, povučeni nalozi blokade.\nNajzaduženija kompanija sada je Vektra Boka biznismena Dragana Brkovića, koja je, prema novom spisku, povećala dug sa 9,62 miliona eura na 9,65 miliona eura.\nDrugo mjesto po zaduženju zauzima Slobšar&Cok, čija blokada traje već četiri godine i sedam mjeseci, a duguje 9,22 miliona eura.\nNa spisku dodatnih 200 dužnika\nRekorder po dužini blokade je podgorička firma "Radoje Dakić", koja svojim računom ne raspolaže već 14 godina, a dug je narastao na 7,03 miliona eura.\nSpisak blokiranih firmi Centralna banka Crne Gore objavljuje svakog mjeseca, u skladu sa Zakonom o platnom prometu, a na osnovu evidencije Centralnog registra privrednih subjekata, Poreske uprave i sopstvene evidencije.\nCentralna banka ima obavezu na internetskoj stranici, prvog radnog dana u mjesecu, objavliti imena preduzeća ili preduzetnika čiji su računi blokirani duže od 30 dana i čiji iznos blokade prelazi 10.000 eura.\nNa najnovijem spisku dužnika Centralne banke je i 200 preduzeća kojih nema u Centralnom registru privrednih subjekata, navodi se u saopćenju.


Hocu.ba Rođen je u bijedi a danas je najbolji u svom poslu i savjetuje – Kako da ZARADITE VIŠE NOVCA – Hocu.ba\nRođen je u bijedi a danas je najbolji u svom poslu i savjetuje – Kako da ZARADITE VIŠE NOVCA\nBrendon Bučard je odrastao u veoma siromašnoj porodici u Montani, a danas on je najprodavaniji autor New York Times-a. Pogledajte inspirativnu priču kako je iz mučnih i teških uslova došao na zavidnu pozicuju i šta je zaista važno kada je novac u pitanju, za koji govori da nije presudan za život i sreću.\nAutor Admin Brendon Burchard koraci motivacija novac posao upornost uspjeh vjera\n« Stopa kriminaliteta u Kantonu Sarajevo\nUpoznajte četiri mlade znanstvenice koje ruše predrasude! »


VIDEO: Nogometaši BiH obavili prvi trening u St. Louisu | Žurnal | Jedina slobodna teritorija\nVIDEO:Nogometaši BiH obavili prvi trening u St. Louisu\nNogometaši BiH obavili prvi trening u St. Louisu\nObjavljeno: 17. studeni 2013. 12:44\nNogometna reprezentacija BiH obavila je rano jutros po srednjoevropskom vremenu prvi trening u St. Louisu, uoči prijateljskog meča s Argentinom.\nSelektor Safet Sušić na raspolaganju je imao sve igrače, a jedino je Sejad Salihović zbog problema s povredom ranije napustio teren. Nezgodan udarac dobio je i Toni Šunjić, ali je do kraja odradio trening, saopćeno je iz Nogomentog saveza BiH.\nReprezetacija Argentine također je trenirala na stadionu Univerziteta St. Louis, ali je trening bio zatvoren za medije i publiku.\nPosljednji trening pred utakmicu s Argentinom na programu je večeras u 17.15 po lokalnom vremenu (ponedjeljak u 00.15 po srednjoevropskom vremenu) na stadionu Busch, a prije toga selektor Safet Sušić održat će pres-konferenciju.\nSusret Argentina - BiH je na rasporedu je u ponedjeljak u 19.30 sati (utorak u 02.30 po srednjoevropskom vremenu).\nnogometna reprezentacija bihmiralem pjanićedin džeko