РАЗОРУЖАВАЊЕ СРБИЈЕ - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nDok su trajali ratni sukobi na prostorima SFRJ u njih smo kao vojnici, političari, građani i uopšte kao društvo ušli prilično naivno, neplanski i bez određenog cilja. Nije ni za zameriti nakon uljuljkanog gotovo pedesetogodišnjeg lagodnog života.\nOnda je ponovo počeo period mira? Ili bolje rečeno period bez oružanih sukoba. U tom periodu nema ratnih dešavanja, ali se nastavila delatnost “milosrdnog anđela” koji nas je prvo obezglavio, jer nama nije trebala glava koja razmišlja već glava koja sluša. Glava koja razmišlja (naravno na način koji se njima ne sviđa) je režim. A glava koja sluša je demokratski izabrana tekovina. Sve se odvija nenasilnim metodama osmišljenim i isprobanim u doba hladnog rata. E, tu smo takođe ispali naivčine. Nije za zameriti, u „hladnom ratu“ smo bili nesvrstani. Ali, zašto u oba slučaja nismo učili na tuđim iskustvima nam je najveća greška.\nUverenje je da vidovnjaci i vračare vide budućnost. Ali pametni ljudi i pametan narod ne veruje ni u vidovnjake ni u vračare ali sam zna da predvidi buduće događaje. Vojska je i nakon bombardovanja bila spremna da odgovori, imala je svoju doktrinu, naoružanje i iskustvo, ali „reforma“ se nastavljala, odnosno tek dobijala prepoznatljive obrise i dostizala vrhunac. U toku bombardovanja govorilo se o kopnenoj intervenciji. Izbegnuta je jer je silnicima bila isuviše rizična i skupa. Pribeglo se petooktobarskoj intervenciji koja je, mnogo jeftinija za njih, i gle čuda, prikrivenija i efikasnija.\nŠta se dešavalo sa vojskom koja je parametar snage jedne države?\nPrvo je ostala gladna. Ne bukvalno, ali suštinski da. Privatizacija Mitrosa, 29. Novembra, Juhora i mnogih strateških preduzeća kojih se sećaju svi koji su ikada obuli vojničke čizme sa natpisa na konzervama SDO-a prekinula je liniju snabdevanja hranom. Potpisi i propisi efikasniji od bombi.\nDrugo, vojska je ostala ogoljena, takođe propadanjem kompanija i giganata tekstilne industrije Jumko, Niteks, Prvi maj, fabrike kože u Rumi.\nTreće, višak naoružanja nam je postala „ratna tehnika“ koja je „zastarela“ ali ona za čiju je upotrebu obučen najveći broj vojnosposobnog stanovništva. Ne zaboravimo da je takvom „zastarelom“ tehnikom srušen ponos savremene tehnike NATO vazduhoplovstva.\nGladni, goli, bosi i goloruki, ali još uvek pametni, pristupili smo programima PRIZMA i sličnim programiranim metodama i njihovim proizvodima. Dobili smo i mentore koji su nadgledali kompletan proces. Mi smo to veoma dobro sprovodili kao dobri đaci. U sred zgrade GŠ postavljena je kancelarija strane vojske. Da li se to naziva samostalnost i suverenost. Na zaposednutoj teritoriji su se onda smenjivale razne ideje pregrupisavanja, udaljavanja jedinica od granice, promena naziva i veličine jedinica. Stvarane su manje „operativnije „ grupacije. Jedinstvo u komandovanju je dovođeno u pitanje.\nAh da, najpre je ministar vojni postao civil, zatim direktor bezbednosne, pa direktor obaveštajne agencije. Stvorili su se uslovi karijerizma u rukovodećem kadru tako da je došlo do izražaja utrkivanje za koji čin ili koju beneficiju više. Pitomci su postali studenti a studenti kadeti.\nSa armija na korpuse, sa korpusa na brigade, sa brigada na bataljone… sveo nas je jedan uigran tim koji sprovodi osmišljen plan.\nVišak naoružanja koji Zapad boli još od kako su ga videli prilikom povlačenja Prištinskog korpusa pretvorio se u nerentabilan. Podsećanja radi, nemačka industrija je pod paravanom poljoprivrednih mašina uzdigla svoju ratnu mašineriju između dva rata. Mi u mirnodopskom vremenu ostajemo goli bosi i razoružani pod geslom viška i „reforme“ koja se izgleda završava jer im je uspela.\nNe mogu samo da razumem zašto smo postali toliko naivni da smo narodski rečeno „slepi kod očiju“, da li patimo od kolektivne amnezije ili smo postali toliki sadisti da solimo svoje rane? Ako potiskujemo sopstvenu istoriju ili nam je odeljenje za vezu izbrisalo iz glave istu, možemo da analitički vidimo šta se dešavalo sa „nerentabilnim“ tenkovima susedne nam Makedonije, njihovim projektom Leopard i iskustvom u borbi protiv terorista u okolini Tetova.\nTrebalo bi da se zapitamo da li imamo savetnike sa zapada ili mentore. Razlika je veoma velika. I skupa. I ne samo u novcu. Ima nešto što (ne)svesno prodajemo a što nema cenu!\n„Mene sve rane moga roda bole!“\n(Vidovdan, Velizar Vemić)\nPOTPISAN UGOVOR O NABAVCI 12 HAUBICA – Jadovno 1941.\nCILj ZAPADA DA “UŠI I PERČIN” SRBIJE NE ŠTRČE\nKaramarko: Nećemo se odreći BiH\nAmerikanci donirali 30 oklopnjaka Hrvatskoj – Večernji.hr\nplanovi i aktivnosti na obimnom prenaoružavanju vojske …


batine - Srpskainfo\nALBANAC NAPAO SRBINA Starac (86) pokušao da istjera stoku sa svog imanja, pa dobio BATINE\nSrbin povratnik Miodrag Stašić (86) povrijeđen je jutros u selu Drenovac kod Kline na Kosovu i Metohiji.\nGASTOZ DOBIO BATINE Pijan provocirao i vrijeđao ljude u klubu, pa ga bokser poslao u bolnicu\nNenad Marinković Gastoz završio je 1. januara u bolnici u Makedoniji, prenose domaći mediji.\nDRAMA NA SEOSKOM PUTU Želio da pomogne ženi koja je bila SVA KRVAVA, za dlaku IZBJEGAO BATINE\nANINE MRAČNE TAJNE IZ PROŠLOSTI Krije BATINE koje je dobila od LJUBAVNIKOVE ŽENE\nUPOZORIO NA NEPRAVILNOST, PA DOBIO BATINA Vozač autobusa UDARIO komunalnog policajca\nKomunalni policajac napadnut je danas od strane vozača autobusa na uglu ulica Zmaja od Noćaja i Kralja Petra u Beogradu.\n“SREŠĆEMO SE PONOVO” Progovorio navijač koji je DOBIO BATINE od Milana Kalinića\nPretučeni Dalibor Krković, koji je dobio batine od Milana Kalinića, otvorio je dušu nakon incidenta i priznao da mu nije prijatno zbog svega što se desilo. Kako je rekao, da može vratiti vrijeme, nikada se ne bi potukao i napravio neprijatnu situaciju na parketu njegovog omiljenog kluba.\nOPERISAN POSLIJE PRIVOĐENJA Porodica ogorčena: "Sinu pukla slezina od BATINA U POLICIJI"\nLopov htio da opljačka djevojku, ali na kraju je on bio taj koji je MOLIO ZA MILOST (VIDEO)\nJedan brazilski lopov je napravio veoma lošu procjenu kada je pokušao da ukrade mobilni telefon jednoj djevojci.\nODABRALA POGREŠNU ŽRTVU Krupna zlostavljačica se OBRUŠILA na sitnu navijačicu pa DOBILA BATINE (VIDEO)\nDruštvenim mrežama kruži snimka obračun dvije djevojke, a njihovu tuču do sada je pogledalo više od 10 miliona osoba.\nUNICEF traži čuvare srećnog djetinjstva\nAko ste ubijeđeni da batina nije izašla i da djecu ne treba tući “za njihovo dobro”, a imate ideju kako da u svom mjestu podstaknete kampanju protiv fizičkog kažnjavanja djece, evo prilike da pokažete kreativnost.\nMALOLJETNICA PADALA U NESVIJEST OD BATINA Sin makroa koji je prostituciju razvio kao porodični biznis podvodio djevojčicu zbog DUGA od 130 KM\nSebastijan B. (23) i Šaban B. (31) iz Kragujevca, koji su sa još dvoje saučesnika primoravali maloljetnicu (15) da se prostituiše, mjesecima su je seksualno eksploatisali zbog navodnog duga njenog brata od 8.000 dinara (oko 130 maraka).\n“OSAKATIO ME, A SADA ME PSIHIČKI TERORIŠE” Pakla kroz koji je prošla Sanja se nerado prisjeća (UZNEMIRUJUĆE)\nNakon batina, pala je i krv, nevjenčani suprug me je rezao nožem, maltretirao me pred djecom, osakatio me, a sada me psihički teroriše. On je osuđen, a kao da je na slobodi, dok djeca i ja živimo kao u pritvoru, ovako u svojoj ispovjesti za “Blic” priča Sanja S. (50) iz Pančeva, žrtva nasilja u porodici.\nStrankinja brutalno PRETUKLA SUDIJU nakon izricanja kazne


Sredstva za izgradnju školske zgrade su obezbeđena tako što je pola iznosa finansirao grad Subotica, a pola država Austro-Ugarska. Raspisan je konkurs na kome je pobedio projekat arhitekte Bobula Janoša. Od nekoliko ponuđenih lokacija izabran je plac na uglu današnjih ulica Maksima Gorkog i Harambašićeve. Zgrada je izgrađena u stilu eklektike i završena je 1897. godine. Sam projekat je pretrpeo izvesne promene zbog finanskijskih i prostornih razloga, na čemu je radio subotički arhitekta i preduzetinik Titus Mačković. Objekat stavljen u funkciju od školske 1898/99. godine.\nOd tada pa do raspada Austro-Ugarske 1918. godine, u zgradi se nalazila Državna ženska učiteljska škola – Preparandija. Pred Prvi svetski rat podignuti su pomoćni objekti oko zgrade. U prizemlju i na prvom spratu zgrade nalazile su se zbornica, učionice i kabineti, dok je poslednji sprat pretvoren u internat.\nPo završetku Prvog svetskog rata, do ukidanja Preparandije njeni đaci su se nalazili u objektu. Oktobra 1920. godine, donešena je odluka Ministarstva prosvete da se Pravni fakultet u Subotici koji je iste godine u letnjem semestru započeo sa radom, prebaci iz zgrade Gimnazije u zgradu Preparandije. Zgrada Janoša Bobula je pružala mogućnosti da se u njoj otvori dom za studente i druge pomoćne ustanove pored prostorija neophodinih za nastavu. U prizemlju su bile prostorije Dekanata, svečana sala i učionice. Na prvom spratu je bila biblioteka sa čitaonicom, kabineti profesora, stanovi nastavnika i službenika, a na drugom spratu Studentski dom. Do 1930. godine deo drugog sprata je korišćen i za smeštaj đaka Učiteljske škole. Pored prostorija fakulteta, u zgradi su se nalazile i prostorije Ruskog crvenog krsta, perionica rublja u kojoj su radili ruski emigranti. Od novembra 1932. godine do avgusta 1937. godine na prvom spratu su se nalazile i prostorije Gradske biblioteke. Prema Matrikuli Pravnog fakulteta, upisano je 4050 studenata tokom postojanja fakulteta u ovoj zgradi, a studije je završilo 1346 studenata. Nakon događaja od 27. marta 1941.godine,približavanje ratne opasnosti je uticalo na odluku Beogradskog univerziteta u čijem je sastavu bio i Pravni fakultet u Subotici, da se od 1. Aprila 1941. godine prekine nastava.\nPo oslobođenju grada 10. oktobra 1944. godine u zgradu su smeštene partizanska i ruska vojna bolnica. Tokom 1945. deo objekta dat je Tehničkoj srednjoj školi za stolarsku i zidarsku radionicu. Na gornjem spratu nalazio se Invalidski dom. Od sledeće 1946. godine formira se internat Tehničke srednje škole, da bi konačno 1947. godine zgrada ponovo dobila svoju osnovnu namenu. Od tada pa do 1952. godine u zgradi se nalazila Građevinsko-tehnička srednja škola koja 1952. godine dobija ime Tehnička srednja škola za građevinarstvo, arhitekturu i hemiju. Godine 1965. formira se Građevinsko-tehnološki školski centar sa arhitektonskim, građevinskim i hemijsko-tehnološkim odsekom. Pored toga formira se i škola za građevinske radnike. Objedinjavanjem ovih škola i školskog centra za stručno obrazovanje kadrova u privredi „Lazar Nešić" 1972. godine je ustanovljen Građevinsko-tehnološki školski centar „Lazar Nešić". Od tada se u zgradi nalazi i odsek za tekstilstvo i kožarstvo. Sprovođenjem novog zakona o srednjim školama od 1975. godine u prve razrede se upisuju učenici zajedničkog srednjeg vaspitanja, da bi 1977. zgrada u potpunosti pripala novoformiranoj Školi za zajedničko srednje vaspitanje i obrazovanje „Moša Pijade" OOUR Zajednička srednja škola „Jedinstvo" Nakon povratka na stari način školovanja, zgrada postepeno dobija staru namenu, stručno hemijsko-tehnološke škole. Od 1983. godine ponovo postoji isključivo kao Hemijsko-tehnološka srednja škola „Lazar Nešić", da bi krajem prve decenije XXI dobila naziv Hemijsko- tehnološka škola.\nBroj posetilaca 1582428


Izvan kuhinje: Muškarcem se ne rađa, muškarcem se postaje\nProblem savremenih muškaraca, po Milivojeviću, je što nisu dovoljno muškarci, a do nedovoljnog razvijanja muškosti dolazi jer nisu okruženi muškarcima. Nastavlja Milivojević:\nGlavni problem je nedovoljan kontakt sinova i očeva, i to ne onih razvedenih. Istraživanja pokazuju da je savremeni otac sve više odsutan od kuće, da odlazi rano, vraća se kasno, tako da je tokom radnog dana u kontaktu sa detetom u proseku manje od jednog sata. Nedovoljno da bi sin „upio” dovoljno materijala – da bi „snimio” oca i njegove reakcije u različitim situacijama.\nAko je verovati Milivojeviću, feminizacija nije samo problem (savremenog zapadnog) društva kao takvog, ona je problem i pojedinaca:\nDakle, tata mora da bude strog, da ’muški’ disciplinuje sina, u suprotnom dečak će dobiti strašan uzor – osećajnog, oca punog ljubavi. Da li je to zaista problem današnjih dečaka?\nJedna od komentatorki je kao odgovor na Milivojevićev tekst, a želeći da ukaže da je tekst promašio suštinu problema, navela primer iz sopstvenog života:\nlidija z | 14/01/2012 17:07\nVozila sam tromesecnu bebu u kolicima, a dvogodisnje dete se drzalo rukicom za kolica, dok sam ih gurala pored stolova postavljenih u basti restorana Sansa u Beogradu. Da bismo dosli do slobodnog stola trebalo je da prodjemo izmedju dva stola za kojima su sedili gosti i neko je trebalo da se pomeri. Pre nego sto sam stigla da zamolim ljude da se malo pomere videla sam i zapamtila sledecu sliku: za stolom su sedeli otac, majka i decak od mozda sest godina, majka me je videla i rekla je sinu da se pomeri, pre nego sto je on to uradio, zaustavio ga je otac rekavsi da decak treba da saceka da ga ja lepo zamolim da se skloni. Zamolila sam goste za susednim stolom da naprave mesto za nas da prodjemo. Mislim da ocevi vaspitavaju sinove u nasoj zemlji bas kao taj neki otac za stolom i tako cesto muskarci postaju neodgovorni i cesto neosetljivi. Ocevi sinovima pruzaju los primer. Posle mnogo godina zivota na Zapadu uvidjam da se muskarci kod nas vaspitavaju da budu neodgovorni\nOva čitateljka je bolje od Milivojevića uvidela da problem nije nedostatak muških uzora, već je problem čemu ti muški uzori uče dečake. A lekcija je sledeća – pravi muškarci su gospodari svojih domena i tu uživaju određene privilegije. Na žalost, Milivojević takođe ne uviđa da je jedna od privilegija pravih muškaraca i to da se ne bave ’manje bitnim’ odnosno ’ženskim’ poslovima, u koje spada i vaspitanje dece. Paradoksalno, boreći se za pravo muškaraca da budu pravi muškarci, Milivojević se bori za njihovo pravo da ne provode vreme sa sopstvenim sinovima, za šta se navodno zalaže.\nUprkos naprecima savremenog društva, ideja o privilegiji belih muškaraca nije nestala – jednostavno je našla novi dom u besnoj i ogorčenoj retorici o ’dobrim starim vremenima’. ’Čoveče, baš su te prešli. U dobrim starim vremenima bi do sada imao posao. Imao bi lepu kuću, dobar auto, ženu koja se brine o tebi. Pokrali su te. U stvari, tebi je sada još gore, jer ako si belac i ako si muškarac nemaš nikakvih šansi. Svi te mrze. Svi te krive za opresiju. Žene, gejevi, crnci, Azijati, Latinosi, američki domoroci, svi. A ti nisi ništa uradio!’ I iako ništa od ovoga nije tačno (čak su i stara dobra vremena bila dobra samo za mali broj ljudi), to nije bitno. Poenta je da desničari radio-voditelji dozvoljavaju nizak nivo diskursa i visok nivo besa. Ova dozvola ne samo da dozvoljava već i podstiče momke da budu onoliko besni koliko žele da budu, povećavajući njihov osećaj da su bitni i da im nešto pripada. (Michael Kimmel – Guyland)\nProblem nije ’feminizacija’ društva ili očeva. Problem nastaje kada očevi sinove uče zastarelim modelima muškosti (kada ćemo već jednom da prevaziđemo ’dečaci ne plaču’ model), i da za dobro naučenu lekciju očekuju nagradu. Ako nastavimo Milivojevićevu misao do kraja, dolazimo do sledećeg. Jedini način na koji bi povratak na pređašnje modele muškosti mogao da urodi plodom je da se i model ženskosti vrati nekoliko (stotina) koraka unazad. A Zoran Milivojević se ne usuđuje da naglas završi tu misao jer je, uprkos svemu, i on svestan kako bi to zvučalo.\nPostavila Kuvarica, akademska građanka u 14:45\nAnonimno 20. 01. 2012. 10:00\nizvini, ali ne vidim knjigu adriane zaharijevic kao referencu?\nKuvarica, akademska građanka 21. 01. 2012. 11:28\nduchesse 21. 01. 2012. 10:44\nMa nema veze sto tata ne provodi puno vremena sa sinom, jer kad se vrati kuci s posla i posteno izdeveta mamu, sin upije potrebnu dozu prave muskosti. To se zove quality time.\nKuvarica, akademska građanka 21. 01. 2012. 11:27\nSad mi je krivo što nisam citirala i poslednju rečenicu u kojoj Milivojević savetuje očevima da se manu gej parade i da uzmu sinove za ruke izvedu ih u svet i pokažu ima ga. Na stranu šta bi sve neki frojdovac/ka mogli da kažu povodom ovoga 'pokažu ima ga', meni je ipak ovo pominjanje gej parade ovde skroz... ne znam ni kako da označim. ALi čini mi se da Milivojević pokušava da upozori očeve da ako ne provode vreme sa svojim sinovima da će ti sinovi postati feminizirani ili, o najgore moguće sudbine, gejevi.\nSonja 22. 01. 2012. 22:50\nPrvo, je l čita on svoj tekst pre nego što ga objavi? Ako kultura utiče na to šta znači biti dečak ili devojčica, onda to nikako ne može biti "puka biološka činjenica". Nek se odluči šta mu više odgovara da brani.\nDrugo, stvarno ne znam odakle mu ta ingeniozna ideja da su muškarci nekada bili prisutniji ili uključeniji u porodični život nego danas. Po čemu on to zaključuje da je njegov radni dan nekada (kada?) bio kraći ili bar da ostatak tog dana muškarac nije provodio u kafani? Muškarci su nekada bili autoritarniji i to se tako zove. "Nedovoljan kontakt sinova i očeva" ne može biti čak ni eufemizam za "manjak" autoritarnosti koji uznemiruje profesora doktora.\nKuvarica, akademska građanka 23. 01. 2012. 07:14\nZM često navodi stavove posle kojih se ja lično zapitam da li on čovek živi na ovoj planeti. Omiljeni takav stav mi je da su ljudi u zemljama trećeg sveta srećniji i da su porodice tamo bolje jer se rađa više dece... Pa tako i ovaj stav o provođenju vremena sa decom.\nAnonimno 02. 06. 2012. 06:19\nNeobičan blog o kuhanju i receptima!!!\nmy web site :: recepti


[es] - Matematicke igrice za decu - Matematicki izazov\n21.06.2007. Matematicke intepretacije (funkcije) G-Cod\n07.09.2007. Matematicki model 3D modela\n[es] :: Smartphone :: Windows Mobile :: Matematicke igrice za decu - Matematicki izazov\nMatematicke igrice za decu - Matematicki izazov 08.02.2017. u 09:39 - pre 36 meseci\nZasto postavljam Matematicke igre - Tvoj izazov...? Matematicki zadaci reseni u glavi postali su vise fora koju izvodis na zurci nego sto je obavezna vestina. Koliko dece znate kojima je tablica mnozenja, tablica deljenja, sabiranje ili oduzimanje toliko lako da ove matematicke igre rese u glavi za sekundu? Ja vrlo malo... Sada za sve koriste kalkulator na telefonu, retko ko razmislja.\nWindows Phone Store: https://www.microsoft.com/sr-latn-rs/store/p/math-challenge-fast-math-practice-game/9pgs8vsrp82q\n25.07.2009. asp.net i matematicki izrazi?\n25.03.2014. Igra za Windows PC - Matematika za decu - Zevs pr..\n26.06.2014. Matematicke Igre Dinosaurusi – Igra za decu [AN..\n18.10.2016. [NEW] Skriveni Predmeti Drevni Grad\nRegistrovani: 15 ( calexx, Brocata, ironman, rudy_kv, bojanum, fiola, dule_ns, Nebojsa Milanovic, Rajko1977, Milan Kragujevic, bole_j, krgo, timberman, bojan_bozovic, ziki_the )


Orav: Nismo u CG da bi otvarali radna mjesta u NVO sektoru – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / Orav: Nismo u CG da bi otvarali radna mjesta u NVO sektoru\nPljevaljske Novine decembar 17, 2019\tDruštvo Ostavite komentar 836 Pregledi\nOdržan sastanak premijera Duška Markovića sa nevladinim sektorom u Podgorici. Jedan broj predstavnika NVO kritikovao je način na koji EU dodjeljuje novac, tako da najviše dobijaju iste NVO, koje imaju kritički odnos prema vlasti, prenose Vijesti.\nNevladine organizacije u Crnoj Gori ne treba da budu kritički nastrojene prema Vladi da bi dobile novčanu podršku EU, samo je potrebno da imaju dobre projekte, poručio je šef Delegacije EU u Podgorici Aivo Orav.\nOn je prisustvovao sastanku premijera Duška Markovića sa nevladinim sektorom u Podgorici. Jedan broj predstavnika NVO kritikovao je način na koji EU dodjeljuje novac, tako da najviše dobijaju iste NVO, koje imaju kritički odnos prema vlasti.\n„Da li politički neutralne NVO moraju da budu otvoreno antivladine da bi dobile sredstva od EU?“, pitao je Momčilo Radulović iz Evropskog pokreta.\nOrav je kazao da EU daje 40 miliona eura Vladi, a manji dio NVO sektoru i medijima i dodao da dobijaju puno pritužbi sa tri argumenta: „ne možemo da preživimo ako ne dobijemo novac, drugo uvijek dobijemo novac ali sad ga nijesmo dobili i treće nikad nijesmo dobili novac“.\nOrav (Foto: gov.me)\n„Nijedan od tih argumenata ne ne odnosi na naše odlučivanje jer nijesmo tu da otvaramo radna mjesta u NVO sektoru . Postoji jasna metodologija kako se projekti razmatraju. Moja preporuka vama je da da pišete što je moguće bolje predloge projekata koji će biti u skladu sa standardima i zaboravite tri argumenta koje sam pomenuo“, poručio je Orav.\nSa konferencije(Foto: gov.me)\nOn je rekao da nova Evropska komisija (EK) počinje u Briselu sa radom i da je to bitno za sve zemlje kandidate za pristupanje EU.\n„Bilo je različitih signala od EU kada je riječ o proteklim mjesecima ali proširenje se nastavlja i veoma jasan signal je vijest o poglavlju 8. Potrebno nam je vremena za neke interne refleksije, ali ukoliko je EU nešto obećala to će i ispuniti“, dodao je Orav.\nIz NVO sektora su podsjetili na probleme koji se tiču poglavlja 23 i 24, odnosno probleme u oblasti pravosuđa, posebno reizbor Vesne Medenice, zatim slabu borbu protiv korupcije i rad Agencije za sprečevanje korpucije.\nSnežana Kaluđerović iz Centra za građansko obrazovanje kazala je da radni dokument EK potvrđuje navode te organizacije da Crna Gora u poglavljima 23 i 24 stagnira, a da u nekim djelovima bilježi i regresiju.\nOna je konstatovala da je EK propustila da napravi adekvatan osvrt na pravno načelo Vrhovnog suda kojim se ograničava pravo na lijek onih koji su nezakonito smijenjeni odlukama skupštinske većine.\nKada su u pitanju odluke i prakse koje primjenjuje sudska vlast, Marković je rekao da je to pitanje za tu granu vlasti, a ne Vladu.\nMarković je pozvao NVO sektor da predlaže konkretne inicijative jer „nije valjda da je najveći problem u državi direktor ASK-a“.\nOn je je zamjerio što na sastanak “nijesu došli oni koji su ključni kritičari Vladinih politika i rezultata u procesu pregovora”.\nMarković tvrdi da je povjerenje crnogorskih građana u EU u ovim okolnostima izuzetno visoko i toliko podrške nema ni u jednoj državi članici.\nMarković je, komentarišući istraživanje Centra za demokratiju i ljudska prava (CEDEM), rekao da se trend pada povjerenja u EU bilježi zbog dešavanja u Uniji, Brexita, migrantske krize i izazova koji se tiču odnosa sa SAD i Kinom.\nPrema istraživanju CEDEM-a, koje je objavljeno u petak, 55 odsto građana podržava članstvo Crne Gore u EU, što je najmanji procenat podrške u istraživanjima javnog mnjenja.\n„Nemojte to da dramatizuje, znam da neki kritičari to koriste kao dobar argument da Vlada ne radi ništa. Taj procenat je značajan, ne treba ga potcjenjivati i nije za brigu“, rekao je Marković.\nOn je dodao da će, čim se EU konsoliduje, evropska perspektiva biti jasnija, politika proširenja dobiće na novom sadržaju, jer je sada zastoj, a onda će građani drugačije reagovati na kratak rok.\nAivo Orav NVO sektor radna mjesta šef evropske delegacije u CG\t2019-12-17\nKljučne rečiAivo Orav NVO sektor radna mjesta šef evropske delegacije u CG\nPrethodna U Bijelom Polju protest protiv izgradnje MHE Lještanica\nSledeća Radnici DOO“Grijanje“ organizuju protest povodom neisplaćenih zarada


Ratko Mladić, sveta krava države Srbije | Tacno.net\nAutor 👤Tomislav Marković 10.11.2021. u 12:56\nMožda je najbolji komentar čitave ove sumanute, nakaradne, zlikovačke situacije dao jedan tviteraš: “Evo, jesen je 2021. Otišla je Hajra Ćatić, ne pronašavši ni kost sina Nine. Digla je kredit da plati za informaciju gdje se nalaze njegovi ostaci, ali je čovjek koji je uzeo pare slagao i nestao. Novinar Tanjuga kaže da je sve to laž, a mural Nininog ubice je kulturna baština”. Slika i prilika današnje Srbije u kojoj čuvari zakona štite ikonu notornog kriminalca i masovnog ubice, a funkcija ministra policije bi mirno mogla da nosi novi naziv: Poverenik za zaštitu ratnih zločinaca.\nZločini koje Srbija ne vidi\nFoto: Amir Hamzgić-PIXSELL\nMural nije samo spomenik Mladiću, već i njegova freska, ikona, sveta slika novog srpskog svetitelja, to je sada svetinja u koju se ne dira, sveta krava pomahnitalog nacinalizma, državni i nacionalni fetiš pod zaštitom policije i čuvara reda\nDeveti novembar, Dan borbe protiv fašizma država Srbija je proslavila radno – odbranom i zaštitom murala na kojem je naslikan Ratko Mladić, ratni zločinac osuđen za genocid u Srebrenici i zločine protiv čovečnosti. U akciji spasavanja Mladićevog svetlog lika posebno se istakao ministar policije Aleksandar Vulin koji je angažovao uniformisane policajce, žandarmeriju i policajce u civilu. Par stotina čuvara nakaradnog poretka i freske masovnog koljača hrabo se suprotstavilo dvema aktivistkinjama – Aidi Ćorović i Jeleni Jaćimović koje su bile naoružane jajima iz prodavnice „Aroma“. Čim su Aida i jelena bacile prva jaja na mural, zgrabili su ih neki sumnjivi tipovi, zavrtali im ruke, razvlačili ih po ulici i na kraju uhapsili. Tek kad ih je Ćorović zapitala da li su policajci, priznali su da jesu, nije im palo na pamet da se legitimišu, to je valjda izašlo iz mode otkad je Vulin postao ministar.\nOdmah nakon hapšenja na Vračaru, građani su zakazali protest ispred Doma sindikata za 19 časova pod sloganom „Mural mora pasti“, okupili su se i sačekali da policija pusti Aidu i Jelenu koje su stigle na skup i obratile se prisutnima. Naravno, i ovde je bila prisutna gomila policije. Demonstranti su potom krenuli u protestnu šetnju do Vračara, do ugla Njegoševe i Ulice Alekse Nenadovića gde se nalazi mural, ali nisu stigli do odredišta, jer im se na putu isprečio kordon policije sa štitovima, tačnije čuvara svete slike. Još jedan kordon postavljen je na sledećem ćošku, na rakrsnici Njegoševe i Ulice prote Mateje. Pojavili su se i obožavaoci Ratka Mladića i pokolja, skandirali “Ratko Mladić” i “Srebrenica nije genocid”, gađali demonstrante letvama i kojekavim uličnim mobilijarom, a ovi su im uzvratili povicima „Fašisti, fašisti“ i tradicionalom „Ustaše i četnici, zajedno ste bežali“.\nNa licu mesta pojavio se i ministar Vulin, da obiđe mural, da proveri kako mu je idol Ratko Mladić, fali li mu šta. Teško je bilo ministru kad je video tragove od jaja na svetoj slici, nije mu bilo lako da gleda to skrnavljenje, umalo nije zaridao stihove „Iskopaše ti oči, lepa sliko“, ali ipak se uzdržao, važno je da je lik ubice sačuvan, a žumance se može i očistiti. Sve se okončalo srećno po fresku novog srpskog sveca, a građani su najavili nastavak protesta narednih dana.\nMural sa likom Ratka Mladića naslikan je još u julu, mnogo puta je u javnosti pokretano pitanje njeovog uklanjanja, žalili su se i stanari zgrade koja je poslužila kao podloga za umetničko nedelo, na kraju je Komunalna policija izdala nalog da se mural prekreči. Inicijativa mladih za ljudska prava zakazala je za 9. novembar antifašistički skup na kojem je trebalo da bude prekrečen zlikovac. „Skup i uklanjanje murala koordinisano je zajedno sa stambenom zajednicom, a na osnovu rešenja o uklanjanju koje je izdala komunalna milicija”, objasnili su iz Inicijative. Međutim, ministar policije Vulin zabranio je ovaj skup. Normalno, šta ima da se organizuje antifašistički skup na Dan borbe protiv fašizma. Ili bilo kog drugog datuma. Koga briga za rešenje Komunalne policije, što bi ministar poštovao zakon i tamo neke odluke nadležnih službi?\nU obrazloženju zabrane skupa navedeno jeda bi moglo doći do “međusobnog fizičkog sukoba” zbog “okupljanja većeg broja lica koja bi izrazila negodovanje i protivljenje skupu”, a MUP pod Vulinovom čizmom želi da sačuva red i mir. Dakle, ako imaš fašiste koji bi da u ime zaštite svog koljačkog kumira malo razbijaju glave antifašistima, onda je logično da zabraniš skup. Nije lepo nervirati fašiste, to bi moglo da ih izvede iz takta. Koga briga za pravo na javno okupljanje?\nNema potrebe da se stane samo na zabrani jednog skupa, treba zabraniti sve antifašističke proteste, sva antifašistička obeležja, a ne bi bilo loše da država zabrani i kritikovanje fašizma, nacizma i masovnih zločina. Fašisti su nežne duše, svaka gruba reč može da im uzdrma osećanja, lako padnu u vatru i očas naprave neki omanji pokolj. A policija svakako ne služi tome da čuva građane od nasilnika, huligana, desničarskih ekstremista, fašista, raznih sociopata i kriminalaca, već da čuva mural sa likom Ratka Mladića. Ko se usprotivi mržnji, zločinu, genocidu i fašizmu, ko bi da ukloni sliku masovnog ubice iz centra grada – taj je zapravo neprijatelj naprednjačkog režima.\nSpomenik Mladiću u centru Beograda\nVulin negira da štiti mural, već sve vreme u saopštenjima MUP-a romori o zaštiti javnog reda i mira, što je apsolutni nonsens i apsurd. U Zakonu o javnom redu i miru jasno je definisano šta je to: “Javni red i mir – jeste usklađeno stanje međusobnih odnosa građana nastalo njihovim ponašanjem na javnom mestu i delovanjem organa i organizacija u javnom životu radi obezbeđenja jednakih uslova za ostvarivanje ljudskih i manjinskih prava i sloboda građana zajemčenih Ustavom”. Nigde se u zakonu ne pominje da slikanje ratnih zločinaca na javnim površinama spada u ljudska i manjinska prava, nigde ne stoji da obožavaoci koljača imaju više prava od poštenih građana, nigde nema ni reči o zaštiti genocidaša. Sam mural je zapravo remećenje javnog reda i mira, jer promoviše ratne zločine i genocid, mržnju i nasilje, konc-logore i pljačku, opsade i paljenje, uništenje i razaranje, simbolizuje sve ono što Ratko Mladić jeste.\nNakon zabrane antifašističkog skupa, Inicijativa mladih je objavila “Otvoreno pismo povodom Mladićevog spomenika u Njegoševoj” u kojem, između ostalog, stoji: “Nećemo organizovati uklanjanje kako smo planirali zato što mural Ratka Mladića u Njegoševoj ulici nije više običan mural. To je sada spomenik Ratku Mladiću, podignut od strane nepoznatog autora u julu ove godine, ali stavljen pod zaštitu države Srbije 5. novembra, rešenjem MUP-a i ministra Aleksandra Vulina i ćutanjem predsednika Vučića i Vlade Ane Brnabić. To je logičan korak nakon dugogodišnjeg slavljenja zločinaca kao heroja od strane celog političkog i državnog aparata, i nedostatka hrabrosti i savesti da se preuzme odgovornost za zločine počinjene u ime srpskog naroda. To je spomenik ‘Srpskog sveta’ koji Vulin kao glavni operativac u ime aktuelne vlasti u Srbiji, vrlo uspešno uspostavlja na ideologiji ‘Velike Srbije. Zbog toga zakoni (trenutne) Srbije ovde ne važe, ni Zakon o javnom okupljanju, niti rešenja komunalne milicije o uklanjanju murala. ‘Srpski svet’ ne mari za zakone Srbije ili granice Srbije i zemalja na Balkanu, ‘Srpski svet’ ima ambiciju sve da pregazi”.\nSamo mu oreol fali\nMural nije samo spomenik Mladiću, već i njegova freska, ikona, sveta slika novog srpskog svetitelja, to je sada svetinja u koju se ne dira, sveta krava pomahnitalog nacinalizma, državni i nacionalni fetiš pod zaštitom policije i čuvara reda. Muralisanje je samo vrhovna faza dugog procesa rehabilitacije i glorifikacije ratnih zločinaca koaj traje godinama, a Vulin je jedan od glavnih aktera tog sunovrata. Ratni zločinci su postali stubovi društva, zaslužni građani, svetli primeri koje treba slediti.\nIma ih svuda – po glavnim odborima vladajućih stranaka, na fakultetima, redovno gostuju po ustanovama kulture i promovišu svoje knjige, skupljaju potpise za oslobađanje atentatora na Đinđića i podržavaju Vučićev režim na sve dostupne načine. A država ih snabdeva novcem, kupuje im stanove i kola, obezbeđuje im društveni ugled, položaje. I održava živom ideologiju koja je stvorila i zločince i one koji su na vlasti. Svi su oni izmileli iz iste crne rupe, iz velikosrpskog projekta i ratnog razaranja, iz nesreće i zla, iz mraka i užasa. I nastoje da takvo stanje mračno održe što duže, služeći se svim sredstvima. Sve je to deo istog genocidnog projekta, poricanje bi trebalo da bude poslednja faza, ali ovo već prevazilazi tu etapu, toliko su se napredni zlikovci razmahali da su zločinci postali nedodirljivi. I ne samo zločinci, već i njihove slike.\nZa sada smo stigli do angažovanja ogromnih policijskih snaga kako bi se freska svetog Ratka Mladića Krvotočivog sačuvala od brisanja, krečena i svakog drugog skrnavljenja. Ne bi me čudilo da Vulin predloži zakon o zaštiti lika i dela Ratka Mladića kojim bi se legalizovala ovakva zloupotreba snaga reda. Ili da ga stvarno predlože za sveca, kad može četnički koljač Milorad Vukojičić Maca da bude u crkvenom kalendaru, što ne bi mogao i Mladić? Potonji je ionako bio efikasniji u širenju prave vere u ništa, smrt i uništenje, mogao bi oreol da mu se zacakli nad glavom. Tačno se na muralu vidi da nešto fali, baš u onom delu oko šapke.\nPoverenik za zaštitu ratnih zločinaca\nŠteta što domaći sledbenici kukaste ideologije boluju od neizlečive parohijalnosti, mogli bi mnoge nepravde da isprave kad bi im pogled postao iole internacionalniji. Da su svesni sopstvenih ideoloških korena, ne bi slavili samo lokalne svetitelje koji su se istakli u masovnom ubijanju civila, već bi proširili slavoslovlje na rodonačelnike pokreta. Umesto što imamo stotine murala Ratka Mladića diljem Srbije i Srpskog sveta, ekumenskiji pogled na stvari bi našim domaćim vizuelnim umetnicima razbio monotoniju koja je smrtna opasnost za svaku umetnost, te proširio tematski njihov opus. Onda bi beogradski i srpskosvetski zidovi bili prekriveni muralima Jozefa Gebelsa, Hajnriha Himlera, Adolfa Ajhmana, Rudolfa Hesa, Adolfa Hitlera i ostalih nacističkih podvižnika. Mladić se šepuri sa onolikih zidova, a za njegove prethodnike nigde ni neko ćoše da se nađe! Nepravda, pa to ti je!\nTagovi: hajra ćatićmural ratku mladićuTomislav MarkovićVulin


Nikola – Page 2 – ALL ABOUT NIKOLA\nNOVITETI U DROGERIJAMA: HEDERAVITA EDITION\nPosted on July 15, 2018 by Nikola\nOdavno je poznato da sam veliki ljubitelj brenda Hederavita. Hederavita, kao jedan domaći brend, po meni, izdvaja se po mnogo čemu. Kozmetika koja se razvila na starim farmaceutskim recepturama, prirodnim sastojcima, ali i novim saznanjima u kozmetologiji i tehnologiji. Znate da sam ostao oduševljen kada sam se prvi put susreo sa njihovim proizvodima, posebno Pantenol…\nMOJE ISKUSTVO: PANTENOL U DERMO KOZMETICI\nPosted on July 6, 2018 July 6, 2018 by Nikola\nPantenol. Koristio sam ga ni sam ne znam više u kom obliku i u koje svrhe. Verovatno već dovoljno toga znate o svojstvima Pantenola, ali za one koji ne znaju, moram reći par reči. Pantenol je jako bitan element koji se koristi u kozmetici. Može se pronaći kao provitamin B5, bepathen, panthothenol… Najviše ga cenimo…\nPosted on July 6, 2018 November 1, 2018 by Nikola\nSa prvim zracima sunca, bilo je sasvim očekivano da se prvo treba baciti na rasčišćavanje ormana, te poći u potragu za novim stvarima za ovo leto. Nekako krajem juna, svake godine, sve se više opredeljujem za online kupovinu iz razloga što sve ide mnogo brže. Nema onih uobičajenih problema prilikom odlaska u kupovinu. Primer: pogledajte…\nPosted on June 29, 2018 November 1, 2018 by Nikola\nDok sam se spuštao ulicom Kneza Miloša sa hrpom Beograđana, koja je tog dana iz nekog meni nepoznatog razloga bila zatvorena, nisam ni razmišljao o tome šta me čeka još par metara niže. Odazvavši se pozivu drage Sare, o kojoj ćete malo više čuti kroz post, da posetim njenu malu radnjicu u ulici Miloša Pocerca…


Блатњави Београд | Strana 4 | Beobuild Forum\nКошутњак, око трим стазе.\nРереативац је очистио патике од блата, као паор кад изађе из њиве.\nmoram da kažem da sam ja šokiran količinom blata u ovom gradu, kao i time da to nikome ne smeta.\nУ земљи блата и ината\nШта је ту чудно? Блата има много, углавном, због тога што се људи паркирају на зеленим површинама. А тамо се паркирају јер нема довољно паркинг места. И због бахатости, наравно. Али ово прво је основни узрок.\nИ није да никоме не смета. Мени смета. Смета ми што се контејнери налазе у блату, уместо да се тај део забетонира. Али шта да радим кад онај ко је за то надлежан не реагује на моје пријаве? Једино ја да идем да бетонирам.\nLjudi u Begradu na prvom mestu parkiraju na zelenim površinama pošto ih smara da idu dalje od 100 metara do parkinga, pa tek onda zbog pravog nedostatka parkinga. Ovo kažem imajući u vidu da samo u centru baš nema parkinga, ali tamo ima i malo zelenih površina da se parkira, a iste su i zaštićenije. U tranzicionim bulevarima gde su zgradice zamenile kuće nema ni trave ni parkinga.\nNBG (ajde da ne komentarišem dalje) ima pak ovaj problem da često ima parkinga, ali je malo predaleko od ulaza (jelte) pa ljudi mrzi da prošetaju. Tada nastupa ono "ma samo ću jednim točkom na travu, kome smetam" i sl. U retkim slučajevima zaista nema parkinga, ali ne vidim i dalje kako je to opravdanje da se parkira tamo gde je zabranjeno i po parkovima i livadama.\nU Beogradu zaista u određenim delovima postoji nedostatka parking mesta, ali u dobrom delu nije ni moguće napraviti više parkinga. Jednostavno se ljudi moraju pomiriti sa činjenicom da se ne može svuda ići kolima i da se ne može u svakom delu grada posedovati auto, a da se nema garaža ili zakupljeno parking mesto.\nŠto se tiče blata sa gradilišta moram priznati da su se građevinci malo popravili (i broj gradilišta smanjio) pa sve više vode računa da operu kamione dok izlaze sa gradilišta da ne nanose blato. Naravno ne svuda, ali početak je početak!\nmoram da se složim da nisam biu u pravu kada sam rekao da ljudima to ne smeta. smeta im itekako samo kao ja ništa ne preduzimaju.\nnažalost nije samo do parkinga.\nda je samo do parkinga to bi lako bilo rešeno.\nuskoro slike da dokumentujem ovo o čemu pričam.\novo je staza koja vodi od belvila do tramvajske staze. mnogo ljudi koristi ovaj "koridor"\na ovako izgleda "zelene" površina kod OTC-a (buvljaka) zelena površina naravno ne postoji jer nelegalni prodavci tu postavljaju kartone i tako su uništili zelenu površinu. naravno komunalci koje svi mi plaćamo ne rade ništa\nstanica 6 kaplara smer ka kružnom toku na nbgd. znači ovo je isključivo nastalo zbog gaženja zelenih površina. pri tome ove blatnjave površine su pikavaca i ostalog đubreta. gde su opet komunalci da kažnjavaju bacanje đubreta i gaženje zelenih površina. gde su đubretari da ovo počiste.\ne ovo je samih 6 kaplara, odnosno park and ride za one koji rade u centru. zelene površine su uništene i od vozila i od gaženja.\na sad ulica džona kenedija AKA dolina gladi. katastrofalno stanje pruzrokovano gaženjem zelenih površina i parkingom na istim.\nkomunalci gde ste?\ni postoje svetli primeri u ovoj ulici. fast fudovi su ogradili mala ostrvca. ovaj primer bi mogao da se primeni svuda. pogotovu na stanici 6 kaplara.\ni jedan katastrofalan primer sa vidikovca. ovo je konkretno slikano ispred jednog ugostiteljskog objekta. nažalost ceo vidikovac je devastiran. opet nadležne službe ne rade svoj posao.\nTome treba da sluzi komunalna policija a ne da se sepuri po gradu maltretirajuci najslabije i najsiromasnije...\nKrece nova sezona blatnjavog Beograda...\nDa li se samo meni pričinjava ili stvarno blata na Bg uličnim trotoarima nikad više\nBojim se i da pocnem da kačim sličice kaljuga ....post bi se prostirao na nekoliko stranica.\nFale nam česme da se operu cipele\nPa kako da ne vaskrsne :shock:\nnapraviš jedan korak van ,,centra,, grada i odma upadne noga u neki glib, blatište uglavnom od : gradilišta ili\nod novih prosecanja trotoara za instalacije\nili od nikad ne dovršenih raznih radova\nili prosto od ne održavanja\nJedan korak van kruga i buc u blato\na da ne spominjem ,,jezerske,, površie koj nastaju odma i prii manji padavinama\nNajgore su blatnjave baruštine gde je jedini lek baš nj. obilazak u vrlo vrlo širokom luku. A da ih ima mnogo, ima, namnožili se vala preko svake mere\nBeograd je odavno nehuman i neprohodan za prosečnog pešaka, čak i u centru gde bi trebalo da je kao bolje.\nA kamoli kad padnu kiše i snegovi pa se sve pretvori u baruštine i blatišta.\n[url=http://beobuild.rs/forum/viewtopic.php?p=903198#p903198:1aiomxqk je napisao(la):\nBender Rodriguez » Ned Nov 28, 2021 11:19 pm[/url]":1aiomxqk]U Brace Jerkovic vec danima stoji ova barustina a ima manje od mesec dana od zavrsetka istorijske rekonstrukcije\n[url=http://beobuild.rs/forum/viewtopic.php?p=903311#p903311:1aiomxqk je napisao(la):\nastrodule » Pon Nov 29, 2021 11:49 am[/url]":1aiomxqk]Kod mene u kraju, bara se stvara na skoro svakom oborenom prelazu.


Зора Спалевић Početna\nRođena 07.05.1966.g.u Prizrenu.Osnovnu i srednju školu završila u Aleksandrovcu,diplomirala na PMF-u, na grupi hemija u Kragujevcu i na istom fakultetu odbranila specijalistički rad: "Uporedno istraživanje Vinerovog indeksa fenilena i njima pridruženih heksagonalnih ugljovodonika" Udata i majka petoro dece.\nspecijalista hemijskih nauka\n- U toku apsolventskog staža radila sam kao student saradnik na predmetima Hemija prirodnih proizvoda,Biohemija i Preparativna organska hemija kod prof.dr. Slavice Solujić-Sukdolak. - 20 god.staža radeći u osnovnim,srednje stručnim školama i gimnazijama\n10 god.rada u OŠ"Mirko Jovanović " u Kragujevcu U Beogradu u školama:TEHNOART, GImnazija Sveti Sava, Matematička gimnazija i trenutno u OŠ"Kralj Petar Prvi", Zemunskoj gimnaziji, u odeljenjima učenika posebno obdarenim za fiziku i Računarskoj gimnaziji.\nspecijalistički rad: "The relation between the Wiener indices of phenylenes and their hexagonal squeezes" - Ivan Gutman,Svetlana Marković, Ljiljana Popović,Ljiljana Pavlović, Zora Spalević u časopisu J.Serrb.Chem.Soc.62(3)207-210(1997).\nOrganizator gradskog takmičenja (2016) i opštinskog takmičenja(2015 i 2016) iz hemije za osnovnu školu. Na PMF-u u Kragujevcu predavanje:"Rezonanca i rezonantne strukture"(1999)


MyCity » Audio/Video montaža » zvuk brza ..\nPoslao: 01 Avg 2006 10:16\nDa li zna netko objasniti kako mogu pomocu virtualdub-a namjestiti zvuk. Naime nakon sto sam konventirao film programom Aplus Video Converter zvuk mi je par sekundi ubrzan. Zanima me kako mogu namjestiti zvuk da mi bude u sekundu tocan a cuo sam da mogu to uciniti virtualdub-om samo neznam kako. Mogu li to uciniti sa nekim drugim programom???\nPomagajte molim vas ako znate odgovor!!\nPoslao: 01 Avg 2006 12:03\nA sto ga ne konvertujes odmah sa virual-om? Samo mu pre toga namestis da radi sa VBR zvukom i nece biti kasnjenja kada virual zavrsi konverziju ! Vrlo je jednostavno.\nPoslao: 01 Avg 2006 14:18\nAko zvuk brza u VD-u neznam bas da ga mozes u njemu i podesiti da bude kako treba (ispravice me neko ako gresim). U nekom drugom programu za video obradu bi mogao to podesiti ali bi najbolje bilo da objasnis sta si u stvari hteo da uradis i sta si sve radio. Vidim da si napisao da si konvertovao film ali me interesuje razlog toga.\nPoslao: 01 Avg 2006 14:26\nDesava se da ako film ima VBR zvuk i ako ga prekompresujes u neki drugi kodek dolazi do desinhronizacije (iako pre toga u nekom plejeru nije bilo problema). Potrebno je pod u VD-u pod OPTIONS podesiti BY DEFAULT TRY TO PROCES VBR... Sada VD zna sta da uradi. Na otvaranju nekog video materijala koji ima VBR zvuk pitace te da li zelis da zadrzis VBR HEADER. Naravno kazaces mu da hoces i kada se film prekompresuje u neki drugi kodek nece biti problema sa zvukom. Jednom sam naleteo na film sa nekim prastarim kodekom koji nije hteo da mi radi na DVD-u. Prekompresovao sam ga u divX-ov 5.2.1 kodek i doslo je do desinhronizacije, medjutim kada se podesi ovo sto sam vec rekao u VD-u, sve je bilo savrseno.\nPoslao: 01 Avg 2006 16:18\nPa gdje se namjesti BY DEFAULT TRY TO PROCES VBR... ja to nisam uspio naci pod options... daj pomagaj tko god zna rješenje problema.\nKoji ti VirtualDub Vladika UE koristis????\nPoslao: 01 Avg 2006 20:00\nSve objasnio na tvoj E-mail !!!\nHvala ti Vladika UE!!!!! Sve sam uspio sredit.... Puno ti hvala\nDopuna: 01 Avg 2006 22:07\nAko nekom treba upute neka ostavi svoj e-mail i ja cu mu poslat\nPoslao: 01 Avg 2006 21:13\nnerazumem, sto ne bi objasnili ovde?\nPoslao: 01 Avg 2006 22:15\nKao prvo potrebno je da se skine virtual dub MOD verziju 1-5-10-1. Ona je potrebna da ne bi doslo do desinhronizacije prilikom prekompresovanja. Sve mozes da se skine sa http://www.divxland.org/ sajta.\nKada pokrenes virtual dub moras da "upalis" mod za sinhronizaciju filmova koji su uradjeni u VBR formatu. Idi na OPTIONS pa na PREFERENCES. Odskroluj malo na dole taj prozorcic koji se otvorio i pod AVI stikliraj BY DEFAULT TRY PROCESING MP3 VBR STREAMS LIKE NUN DUB !!!\nOtvori film u virtual dub-u (file/ open). Ako je film radjen u CBR formatu otvorice ga odmah nece te nista pitati, ako je radjen u VBR formatu pitace te da li zelis da zadrzis VBR format ( do you realy want... ) ti naravno kazes da hoces !!! Sada moras da odes na FILE pa na FILE INFORMATION,jer se tamo nalaze podaci o filmu koji su ti potrebni i koje ces morati da zapises (ako ne zelis da ih zapamtis). Tu moras da zapises broj frejmova (nalaze se na vrhu u drugom redu. Zatim velicinu KPBS (audio zapis) koji se nalaze na samom dnu prozorcica, i naravno velicinu samog filma (to je vec nesto sto se moze malo i promeniti).I na kraju koliki je FPS (broj slicica u sekundi) ,a to se nalazi na samom vrhu prozorcica. Kada si zapisao sve sto treba ugasi prozorcic i idi ponovo na VIDEO pa na COMPRESSION gde ces izabrati codec (ako ti je instaliran) DIVX. Kada si ga selektovao sa desne strane tog prozorcica nalazi se CONFIGURE. Stisni ga i uci ces u sam CODEC. Da bi odredio BIT RATE filma idi u BIT RATE CALCULATOR ( nalazi se na sredini desno),a ako tvoja verzija nema BIT RATE KALKULATOR, takodje mozes da ga skines sa sajta gde mozes da skines i VIRTUAL DUB MOD. U njemu se nalazi prozorcic u kome upisujes podatke koje si prethjodno zapisao. Pod DURATION klikni na frames (pazi da tackica ispred FRAMES bude na tom mestu ne ne HOURS ...) i upisi koliko frejmova ima film i koliki je FPS. Pazi da obavezno stavis tacku iza prva dva broja ( ako je film 25 FPS moras da napises 25.000) pod FILESIZE upisi uvek bar 2-3 MB manje nego sto je film zaista veliki. To je ukoliko dodje do greske pa ako napises 700MB a on pogresi za 3-4 MB neces moci da ga narezes na CD. I na kraju upisi AUDIO BITRATE ( KPBS ). Sada stisni ACCEPT i automatski si odredio BIT RATE FILMA. Sada pod ENCODE MODE(nalazi se negde oko sredine divX prozorcica sa leve strane) moras da selektujes MULTIPASS 1st pass. Ovo se radi iz dva prolaza a prvi prolaz je upravo ovaj. Kada si to uradio klikni OK, pa opet OK (zatvaras prozor SELECT VIDEO COMPRESSION) sada odlazis na FILE i na SAVE AS gde moras da upises drugi naziv za film. Recimo prekompresujes film MATRIX. Ti pod SAVE AS stavi MATRIX PREKOMPRESOVAN ili tako nesto.Stisni SAVE i virtual dub ce poceti da radi. Kako rekoh to se radi iz dva puta tako kada bude zavrsio prvi prolaz otici ces ponovo na VIDEO pa na COMPRESSION i ponovo ces uci u divX-ov codec ( otvori CONFIGURE) i tu ces pod ENCODE MODE sada selektovati MULTIPASS Nth pass. POzatvarati sve prozorcice i ponovo otici na FILE pa na SAVE AS. Sada ce te pitati da li zelis da uradis OVERWRITE. Ovoga puta reci da hoces i virtual ce odraditi i drugi poslednji prolaz i kada zavrsi imaces film prekompresovan. Ovo na prvi pogled izgleda komplikovano, ali kada se jednom odradi videce se da je jako prosto !!!\nUkupno su 698 korisnika na forumu :: 39 registrovanih, 4 sakrivenih i 655 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Rade, Bane san, bato, branko7, Chainsaw, CrniGavran, dollar, dragon986, Faki-Valjevo, havoc995, I AM THE KING, ivan1973, Lieutenant, Lucije Kvint, MB120mm, Mlav, moonshine, Oluj2.1, Pohovani_00, riva, royst33, S2M, Skywhaler, Smd, Snorks, sovanova95, Sr.Stat., t.mile, theNedjeljko, time, Toni, Toper, trajkoni018, VJ, Vlad000, vobo, W123, wolf431, wolverined4


U Francuskoj otvorena istraga protiv ruskog umetnika zbog spornog snimka (VIDEO)\nBeta 18. februara 2020. 15:45\nFrancusko pravosudje otvorilo je danas istragu protiv ruskog umetnika Pjotra Pavlinskog i njegove partnerke nakon objavljivanja intimnog video snimka Benžamena Grivoa, saradnika francuskog predsednika, koji je zbog snimka odustao od kandidature za gradonačelnika Pariza.\nPavlenski je u nedelju priveden u okviru druge istrage. Pravosudje je danas otvorilo istragu u okviru afere Grivo zbog „ugrožavanja privatnosti snimanjem i prikazivanjem video snimka seksualnog sadržaja bez saglasnosti osobe koja je snimljena“.\nUmetnik je ubrzo rekao da je on odgovoran za snimak čim se pojavio na internetu. Pavlenski je rekao da je to uradio kako bi osudio licemerje Grivoa, koji koristi porodicu predstavljajući se kao „idol svih očeva i supruga u Parizu“, a ponaša se sasvim suprotno.\nUmetnikova partnerka Aleksandra de Tadeo je takodje privedena u okviru te afere. Ona je rekla da je ona primila te video snimke iz 2018. godine, ali da nije odgovorna za njihovo emitovanje na internetu.\nTužilaštvo je zatražilo da privedeni par bude pod sudskim nadzorom.\nTa afera dolazi u nezgodnom trenutku za Grivoa, mesec dana pred lokalne izbore. Umesto Grivoa, za mesto gradonačelnika Pariza u ime vladajuće stranke Republike u pokretu prijavila se ministarka zdravlja Anjes Bizin.\nProtiv Pavlenskog se vodi druga istraga o učestvovanju u jednom neredu 31. decembra.\nPavlenski, koji redovno prkosi Kremlju i tvrdi da mu preti zatvor, dobio je politički azil u Francuskoj.\nUmetnik je 2015. zapalio u Moskvi ulazna vrata zgrade u kojoj je nekada bilo sedište tajne policije (KGB), današnje Federalne službe bezbednosti (FSB).\nPavlenski je privukao medijsku pažnju u svetu 2013. godine kada je „prikovao“ testise izmedju kocki kaldrme na Crvenom trgu. Medjutim, posle istrage, sudski organi su zatvorili slučaj navodeći da umetnik nije učinio nikakav prestup.\nUmetnik se 2013. godine pojavio bez odeće s bodljikavom žicom ispred gradske skupštine Sankt Peterburga u znak protesta zbog, kako je naveo, represivnih zakona u Rusiji.\nPavlenski je u Francuskoj osudjen 2019. godine jer je zapalio ulaz jedne filijale Banke Francuske u Parizu.


Javno kustosko vođenje kroz izložbu Dragane Žarevac Prošireno prisustvo / Otelovljeni arhiv\nRadno vreme: Zatvoreno\ndo 19. juna zbog pripreme\nizložbe „Efekat pregleda”\ngovorni-programi | 02.06.2021\nGalerija – legat Milice Zorić i Rodoljuba Čolakovića vas poziva u ponedeljak 7. juna u 18 časova na javno kustosko vođenje kroz izložbu Dragane Žarevac Prošireno prisustvo / Otelovljeni arhiv\nKroz izložbu vode kustosi: Slađana Petrović Varagić i Miroslav Karić i autorka\nGalerija – legat Milice Zorić i Rodoljuba Čolakovića poštuje sve propisane epidemiološke mere, i dozvoljeni broj prisutnih posetilaca u isto vreme u galeriji je 30 osoba.\nIzložba „Prošireno prisustvo – otelovljeni arhiv“ bavi se kontekstualizovanjem rane umetničke prakse Dragane Žarevac u polju performansa, zvuka i videa, a rezultat je višegodišnjeg istraživanja njene nematerijalne performativne prakse i ranog videa kroz praćenje njihovih „materijalnih tragova“ − crteža, notacija, beleški, partitura, sinopsisa, teksta, storibordova, fotografije, zvuka i video zapisa.\nProces bavljenja arhivom praćen je i novom produkcijom video reperformansa odnosno nakon četiri decenije autorkinim ponovnim izvođenjem tri rana performansa na mestima njihovih prvobitnih realizacija (SKC Galerija, ŠKUC galerija) ovog puta za „oko kamere“. U produkciji video reperformansa, Žarevac u dubokom introspektivnom procesu ponovnog iskustva proizvodi novi umetnički rad − „otelovljeni arhiv" u novom kontekstu.\nU okolnostima heterogene scene osamdesetih, akademski školovana na polju jezika, višedisciplinarno muzički obrazovana, formirana na studijama Sanskrita i vedske gramatike, zainteresovana za minamalnu muziku, rad grupe OHO i La Monte Janga, okružena kompozitorima i studentima tehničkih nauka unutar Druge generacije Galerije SKC, Žarevac se posvećuje analitički strukturisanom zvučnom performansu, zvučnim instalacijama i komponovanju minimalne muzike.\nPosebnost njenih performansa, smeštenih u sinergijskom međuprostoru muzike, jezika i vizuelnosti, ogleda se u korišćenju instrumenta, zvuka, glasa, dok se njene ideje i koncepti čvrsto zasnivaju na polazištima „herojskog doba“ performansa šezdesetih i težnji za oslobađanjem od konzervativizma racionalističke i tehnokratske zapadne kulture kroz povratak primordijalnim vibracijama i istočnjačkim civilizacijama – drevnim učenjima, jeziku i ritualu.\nTokom četrdesetogodišnje umetničke karijere, krećući se duž dijagrama zamišljene beskonačne sinusoide, Dragana Žarevac kontinurano traga za uspostavljanjem životne ravnoteže. Dosledno tome, njena izložba u Galeriji – legatu Milice Zorić i Rodoljuba Čolakovića, nastoji da životne sile performansa – vremenski zasnovanog telesnog i efemernog čina – transformiše u beskonačni „bitak“ u vremenu.\nDobitnica je nagrade Centra za umetnost i tehnologiju medija (ZKM) u Karlsrue- u (1998), Zlatne Sfinge za opus na Festivalu Videomedeja u Novom Sadu (1999) i Nagrade Galerije 23. Memorijala Nadežda Petrović u Čačku (2005). Produkciju njenih radova podržali su grad Pariz, francuska Ministarstva kulture i obrazovanja, Fond za otvoreno društvo, Gete Institut, ProHelvetia, Pakt za stabilnost jugoistočne Evrope, Fond Roberto Cimetta, Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije, Gradski sekretarijat za kulturu grada Beograda, Filmski centar Srbije i drugi. Rezidencijalne boravke ostvarila je u ZKM-u - Karlsrue, CICV-u - Erimonkur i u Sant Antoninu - Korzika. Žarevac radi kao kustoskinja i selektorka video programa, međunarodnih video festivala i izložbi i kao autorka video radionica.


MUP ŽZH još uvijek istražuje pokušaj otmice djeteta u Ljubuškom. Pozivaju građane na suradnju… | Poskok.info\nMUP ŽZH još uvijek istražuje pokušaj otmice djeteta u Ljubuškom. Pozivaju građane na suradnju…\nU srijedu u poslijepodnevnim satima na društvenim mrežama objavljena je vijest o navodnom pokušaju otmice djeteta u Ljubuškom, a tu vijest prenijeli su i pojedini web portali, priopćeno je iz MUP-a ŽZH.\nDana 03.08.2021. godine u 20:50 sati jedan roditelj iz Ljubuškog pristupio je u PU Ljubuški u pratnji 11-godišnjeg djeteta te je prijavio da se oko 20 sati, u Ulici Ludviga Pavlovića u Ljubuškom kojom se njegovo dijete kretalo iz smjera stadiona Babovac prema obiteljskoj kući, pokraj djeteta zaustavilo motorno vozilo u kome su se nalazile djetetu nepoznate osobe te da je osoba koja je sjedila na zadnjem sjedalu djetetu ponudila bombone i mamila dijete da sjedne u vozilo, nakon čega se dijete u strahu udaljilo od vozila a vozilo se okrenulo i udaljilo u smjeru iz kojega je došlo.\nOdmah po zaprimanju prijave policijski službenici poduzeli su niz mjera i radnji u cilju provjere navoda iz prijave, a navodi iz prijave još uvijek se provjeravaju.\nDo sada poduzetim mjerama i radnjama nisu potvrđeni navodi iz prijave.\nPozivamo građane da ako imaju bilo kakvih korisnih saznanja o navodnom događaju da o istima izvijeste mjesno nadležnu PU Ljubuški.\nTakođer, pozivamo građane i medije da ne šire neprovjerene informacije, priopćeno je.\n6 minuta prije by Brcak 215\n11 minuta prije by Tati


Inter poslao ponudu za najtrofejnijeg! - Sportske.net\nInter poslao ponudu za najtrofejnijeg!\nZa dve nedelje i definitivna odluka, možda i ranije.\nSa najvišeg mesta, nema više dileme, Inter otpisao dvojicu najskupljih!Revolucionar Marota - "Posle 25-te transferi igrača za nula evra!"PSŽ nudio Nejmara, usledio hladan tuš!Dva trejda - Tektonski potres u Seriji A!?Otkriveno! Murinjo odbio najbolju ponudu u istoriji fudbala!\nDani Alveš je ovog leta postao slobodan igrač, a da i u svojoj 36. godini nije za staro gvožđe, dokao je igrama za reprezentaciju Brazila na Kopa Amerika, gde je jedan od najboljih pojedinaca domaćina i finaliste turnira.\nNjegovih kvaliteta su svesni i "Neroazuri", pa su već poslali ponudu na njegovu adresu.\nKako prenose brazilski i italijanski mediji, Alvešu se uslovi ugovora, kao i trajanje, dopadaju, ali još uvek nije odlučio da potpiše iz jednog razloga.\nNaime, on se nada da bi mogao da se vrati u Barselonu, za koju je jako vezan i čeka ponudu sa "Kamp Noua".\nŽelja mu je i da se okuša u Premijer ligi, ali ako ponude sa Ostrva i iz Katalonije ne stignu, Konte će dobiti izvrsno pojačanje po desnom boku.\nAlveš želi višegodišnji ugovor, što mu je klub iz Milana i ponudio, a sam fudbaler je istakao da će definitivnu odluku o svojoj sudbini doneti najkasnije 20. jula.\nDani Alveš je inače i najuspešniji fudbaler u istoriji fudbala, sa 42 osvojena trofeja tokom svoje karijere.


Nakon dugoročnog planiranja, opsežnih analiza i testiranja, projekat ulazi u svoju ključnu fazu. Konačno možemo objaviti prve detalje naše naredne misije.\nPripreme za istorijsku ekspediciju na Mars su uveliko u toku. Prvi uzorci tla sa južne hemisfere Marsa, prikupljeni uz pomoć roverea, stigli su u naš istraživački centar, dok se u kontroli misije prati razvoj izgradnje prve baze na Marsu.\nPrethodnik ekspedicije, istaživački šatl Explorer 3, je nakon ulaska u orbitu Marsa poslao prve fotografije 22 kilometara visokog vulkana Olympus Mons. Olympus Mons tri puta viši od Mont Everesta i predstavlja najvišu planinu u Solarnom sistemu.\nPrva ekspedicija na Mars će okupiti preko 600 članova, a lansiranje će se obaviti 28.11.2017. u 20h.\nPratite nas u uzbudljivoj misiji istraživanja Crvene planete.


Izbacite samo ove tri namirnice i salo će nestati: Ravan stomak je bliži nego ikada! - CURE.ba\nPoznata dijetetičarka Stefani Ferari izdvojila je za magazin “Pop šugar” (Pop sugar) tri namirnice kojih bi trebalo da se klonite ako želite ravan stomak.\nNutricionisti su se nedavno složili da se trbušni mišići “prave” u kuhinji, a ne u teretanu, što znači da za ravan stomak morate da obratite pažnju na hranu koju unosite tokom cijelog dana.\nU suprotnom, određene namirnice vam mogu otežati da smršate, ali i izazvati stvaranje naslaga na ovom predijelu.\nU slučaju da želite da skinite šlauf i stanjite svoj struk, prva stvar od koje treba da odustanete jeste šećer kao i hrana koja sadrži skrivene šećere, popu gaziranih sokova i sportskih napitaka. Ova hrana je povezana sa povećanjem produkcije kortizola, hormona stresa. Ovaj hormon je uključen u metabolizam i povezan je sa povećanjem masnog tkiva u utrobi, odnosno masnih naslage na stomaku.\nIzbjegavajte da dodajete šećer u svoju kafu, a umjesto njega možete sipati malo cimeta. Takođe, u nezaslađen voćni jogurt dodaje borovnice, ili bananu u palačinke da ne biste dodavali slatki preliv.\nStefani kaže da su istraživanja pokazala da konzumiranje rafinisanih žitarica (bijeli hleb i peciva, bijeli pirinač i tjestenina…) povećavaju mast u abdominalnom djelu. Ovi efekti se javljaju zbog visokog glikemijskog indeksa koji pokreće oslobađanje viška insulina, koji je povezan sa dobijanjem kilograma.\nUmjesto rafinisanih žitarica, izaberite kompleksne ugljene hidrate, koji posjeduje visok nivo sadržaja vlakana i proteina. Dijeteričaka Lesli Langevin preporučila je namirnice koje su takođe poznate po dobrim nutritivnom vrijednostima a to su kinoa, ovseno sjeme, divlji pirinač, crni pasulj, bobice i slatki krompir.\nKonzumacija alkhola je povezana sa stvaranjem masnoće na stomaku. Kada pijete alkohol, koji vaše tijelo ne može da skladišti kao mast, protein ili ugljene hidrate, vaša jetra prerađiuje alkohol, što ometa i usporava vaš metabolizam.\nČaša crnog vina ponekad nije problem, ali prekomjerna konzumacija će dovesti do stvaranja masnih naslaga, piše “B92“.\nfbia namirnice salo stomak\nOvo je fantastičan princip prehrane, žene su poludjele – čuva mladost i zdravlje, a kilogrami se samo tope\nU sagorijevanju sala mu nema ravnog: Najstariji recept...\nSvako jutro na prazan stomak pijte ovaj napitak, topi...


Nikola Asanović najbrži i u Šavniku | onogošt.me\nNakon takmičenja u Podima, Kotoru i Pljevljima najbolji automobilisti Crne Gore nadmetali su se prvi put na stazi Šavnik-Gradac dugačkoj 4 kilometra i 200 metara. Učestvovala su 44 sportska vozača iz 12 klubova. Lijepo vrijeme, atraktivne vožnje, solidan broj ljubitelja automobilizma,par manjih incidenata, korektna organizacija-to je kratak komentar manifestacije čiji je pokrovitelj bila Opština Šavnik.\nČlan Podgorica Rejsing tima Nikola Asanović nastavio je seriju pobjeda. Bio je najbrži i u pretposljednjoj trci crnogorskog šampionata. Asanović je stazu sa brojnim krivinama sa prototipom Norma prevezao u prvoj vožnji za 2 minuta, 40 sekundi i 980 hiljaditih i to vrijeme je rekord ove dionice.\n"Zadovoljan sam svojom vožnjom i rezultatom, ali moram da istaknem da mi je žao što moji glavni konkurenti Tihomir Aćimić i Aldin Ćorović nijesu uspjeli da završe nedjeljnu trku, jer su bili brži od mene u subotu na treninzima. Aćimić u prvoj a Čorović u drugoj vožnji. Ćorović je izletio sa staze a Aćimić je imao problem sa poluosovinom a potom mu je otkazalo kvačilo. Nadam se da će biti spremni za posljednju trku u Dubrovniku", kazao je Nikola Asanović sin nekadašnjeg višesturkog šampiona Gorana Asanovića.\nDo titule državnog prvaka došao je i dvostruki šampion CEZ-a Kotoranin Vasilije Jakšić, koji je sa Mitsubišijem Evolucije 9 u Šavniku imao drugo vrijeme 2:50,280.\n"Sve je proteklo u najboljem redu. Pred polazak na ovo takkmičenje malo sam se plašio kako će se moj prejaki Mitsubiši ponašati na ovoj stazi, ali odlično sam odvozio i treninge i samu trku. Konfiguracija staze je baš dobra, asfalt kako i treba da bude i drži stabilnost vozila. Ponovo sam bio brži od mog prijatelja i klupskog druga Filipa Petkovića. Već se spremam za evropsku trku u Buzetu a blizu sam nove titule i Zlatne kacige u CEZ-u, gdje ću do kraja voziti još jednu trku",ne krije zadovoljstvo super brzi Vasilije, koji je još jednom obradovao svoje navijače, ali i mentora i trenera Dejana Bulatovića.\nVasilijev stariji brat Milan Jakšić je najveće otkrovenje tekućeg šampionata Auto i karting saveza Crne Gore. Debitovao je u ovom sportu i na tri trke ostvario sva tri trijumfa u klasi N 2000. Bio je najbrži u klasi i u Šavniku.\n"Ovo mi je četrvrta trka u životu, jer sam imao uspješan nastup i na CEZ-ovoj trci u Cazinu tako da sam veoma zadovoljan. Moram reći da mi je ova staza Šavnik-Gradac baš "legla" i da mi je bilo lakše nego u Kotoru i Pljevljima", ističe stariji Jakšić.\nKotorani su i na ovoj trci bili najmasovniji a prva mjesta u svojim klasama osvojili su i Ivan Subotić, najmladji učesnik šampionata, Nemanja Dona Kašćelan i Željko Radonjić, koji je iznenadio najtrofejnijeg crnogorskog automobilistu Željka Banićevića i nadvisio ga u klasi E 1 1200 moto.\n"Bilo je malih problema sa prekidanjem motora, ali kada se sve sabere veoma sam zadovoljan svojim vožnjama i trećim vremenom u generalnom poretku. Narednog vikenda idem na trku Prvenstva Evrope u Buzetu i pokušaću da kao i na CEZ-ovom takmičenju u Cazinu stignem do pobjedničkog postolja. Konkurencija će biti žestoka o čemu najbolje govori više od 250 prijavljenih sportskih vozača",kazao je Nemanja Kašćelan, šestostruki državni šampion iz Kotora.\nNa trci u Šavniku koju su vrlo dobro organizovali AMSK "Stojković" iz Nikšića i Auto i karting savez Crne Gore prva mjesta po klasama osvojili su i Marko Adžić, Marko Pejović, Krešimir Petrović, Veljko Stanišić i Predrag Vujović.\nPeta posljednja trka domaće sezone voziće se u Dubrovniku 10.oktobra i po tradiciji biće bodovana i za šampionat Hrvatske i za prvenstvo Crne Gore.\nAkademiku 26 medalja i dva pehara u Sarajevu; Trebjesi dva zlata i srebro\nNa prvom Memorijalnom turniru „Miloš Ostojić” u Sarajevu, koji je okupio 937 takmičara iz devet zemalja i 57 klubova, takmičari Džudo kluba Akademik osvojili su 26 medalja od čega sedam zlatnih, deset srebrnih i devet bronzanih. Takmičari Džudo kluba Trebjesa osvojili su tri medalje.\nNikšićki klubovi u Kolašinu osvojili pregršt medalja\nNa turniru "Kolašinski pobjednik", koji je okupio 403 takmičara, karatisti KK Fokus i KK Šampion iz Nikšića osvojili su ukupno 18 medalja.


Porodično pravo : 5. izmenjeno i dopunjeno izdanje : Zoran Ponjavić : 978-86-519-1662-8 : Knjizara.com: Knjige\n5. izmenjeno i dopunjeno izdanje\nZoran Ponjavić (autor)\nU ovom izdanju, u odnosu na prethodno izdanje, ima više dopuna i izmena. Neke od najznačajnijih predstavljaju novi tekstovi o evoluciji porodičnog prava, postupku za zaštitu prava deteta, izvršenju odluka u vezi s vršenjem roditeljskog prava i pravima lica lišenih poslovne sposobnosti.\nIzmenjeni su i dopunjeni delovi koji se odnose na međunarodne ugovore kao izvore porodičnog prava, uslove za sklapanje braka, ništave brakove, postupak u bračnim parnicama, posledice prestanka braka, prava dece, vršenje roditeljskog prava, izdržavanje i zajedničku imovinu.\nTakođe, uvedena je i nešto drugačija sistematizacija materije koja se odnosi na izvore porodičnog prava i uslove za izdržavanje. Tekst je aktualizovan pozitivnopravnim rešenjima zakona, dopunskim izvorima porodičnog prava, uporednog prava, ali i najnovijim odlukama Evropskog suda za ljudska prava.\nSve ovo ima za posledicu nešto veći obim udžbenika, ali sam uveren da to studentima neće stvoriti teškoće. Uz to, nadam se da će i svim drugim čitaocima Porodično pravo biti korisno za upoznavanje s najnovijom sudskom praksom i teorijskim stavovima, od kojih je deo sadržan i u napomenama ispod osnovnog teksta. (Zoran Ponjavić)\n5. izdanje, 2017; Broširani povez; ćirilica; 24 cm; 456 str.; 978-86-519-1662-8;\nIzdavač: Službeni glasnik; 5. izdanje, 2017; Broširani povez; ćirilica; 24 cm; 456 str.; 978-86-519-1662-8;\nPrekid trudnoće - pravni aspekti


Gde smo se najviše selili u 2013? - Agencija za selidbe Beocontrol\nBy Nenad Radovanovic / 29 October 2013 / zanimljivosti / No Comments\nIako selidba predstavlja veliku obavezu, bez obzira na to da li je u pitanju domaća ili međunarodna selidba, podrška profesionalne agencije za selidbe može dramatično da olakša ceo proces. To je posebno izraženo kod inostranih selidbi gde se, pored operativnih izazova vezanih za pakovanje, montažu/demotažu nameštaja, osiguranja i drugih aktivnosti javlja i pitanje carinske procedure.\nZahvaljujući višegodišnjem iskustvu, našim klijentima smo do sada uspešno rešavali sve probleme i nedoumice koje su imali vezane za carinjenje i prevoz različitih stvari ali i kućnih ljubimaca i biljaka.\nPošto nam međunarodne selidbe predstavljaju najveći izazov, uradili smo malu statistiku kako bismo videli gde su se ljudi u 2013. najviše selili. Na uzorku od preko 120 međunarodnih selidbi koje smo izvršili u 2013. godini videli smo neke interesantne podatke:\nProcentualno najviše selidbi smo imali u zemlje EU (preko 80%) od koji su Austrija, Nemačka i Italija bile odredište za čak 30% selidbi.\nPrva zemlja na listi je bila Italija sa 12% ukupno obavljenih selidbi, zatim Austrija sa 10% i Nemačka sa 8%.\nNajegzotičnija, a i najdalja lokacija u koju smo vršili selidbu je bio Nepal, a vredi i spomenuti selidbe u Afriku i to u Najrobi i Keniju.\nKao i svake godine, period od januara do marta je najmanjeg intenziteta dok je leto (jun-avgust) tradicionalno najintenzivniji period u kome smo obavili skoro 50% svih selidbi.\nSigurni smo da ćemo i u ovoj godini biti pouzdan partner i podrška svima kojima je potrebna međunarodna selidba.\nmeđunarodne selidbeselidbe inostranstvo\nTop 5 destinacija za život i rad Svako od nas ima različite prioritete, zahteve i očekivanja koja...\nSelidba iz inostranstva u Srbiju 13/05/2014\nSaveti za prevoz nameštaja 23/04/2014\nTop 5 destinacija za život i rad 26/03/2014\nSelidba u trudnoći ne mora da bude stres 18/02/2014\nGde smo se najviše selili u 2013? 29/10/2013


Одељење за децу и младе – NB „Dr Vićentije Rakić“ – Paraćin\nDečje odeljenje je potpuno zaokružen bibliotečki prostor, prilagođen potrebama najmlađih čitalaca i školske dece. Oni vrlo rado dolaze, provode vreme, čitaju dečju periodiku, a na raspolaganju im je korišćenje računara.\nObuhvata decu predškolskog uzrasta i učenike osnovnih škola do 15 godina. Tu je smešten knjižni fond u otvorenom pristupu, referensna zbirka, čitaonica, zbirka knjiga za decu i roditelje, internet kutak, prostorija za individualni, kreativni ili stručni rad sa decom. Pristup knjigama je slobodan i one se pozajmljuju na kućno korišćenje. U prostoriji se koristi i priručna literatura i dečji časopisi Politikin zabavnik, Mali zabavnik, Istorija.\nŠkolska lektira je izdvojena kao posebna kolekcija i omogućuje lako snalaženje korisnika i dolaženje do tražene knjige. Ostali fond je urađen po stručnoj klasifikaciji.\nPrinovljene knjige posebno se izlažu pa korisnici lako i brzo dolaze do informacija o novim naslovima dečje i literature za tinejdžere. Usluge ovog odeljenja koristi veliki broj dece. Većina njih koristi usluge besplatno ili po povlašćenim uslovima, kolektivno članstvo. Pravo na besplatno članstvo imaju deca do polaska u školu. Rad Dečjeg odeljenja je polu – automatizovan. Pristupanjem Biblioteke VBS, formiran je elektronski katalog u sistemu COBISS.RS sa svim bibliografskim i sadržinskim informacijama o publikacijama koje Dečje odeljenje ima. Pristupanje COBISS pozajmici se očekuje u predstojećem periodu.\nDečje odeljenje ima izuzetnu saradnju sa dečjim vrtićem i školama na planu realizacije programa popularisanja knjige i razvijanja čitalačkih navika.


SportDC - Vesti -Bosna i Hercegovina, Zeničko-dobojski kanton, Maglaj, Maglaj\nPonedeljak, 21.10.2019 11:10\n18.04.2019 18:53 Nenad Vasić, RTV Doboj\n10.04.2019 13:49 Administrator DC\nRukometni klub Maglaj će i u sljedećoj sezoni sa klupe voditi Zdravko Stevanović, saopšteno je putem zvanične stranice ovog kluba Stevanović je u Maglaj stigao sredinom ove sezone i pomogao ekipi da ostvari dobre rezultate i dođe nadomak plasmana u doigravanje, a kao nagrada za to stiglo je produženje saradnje sa Maglajom. - Srećni smo i ponosni da možemo podijeliti sa vama vijest da...\n07.04.2019 08:26 Dragan Šutvić, Borac-Sport\nRukometaši Borca vraćaju se sa neugodnog gostovanja u Maglaju u pobjedničkom raspoloženju. Crveno-plavi su večeras, u utakmici 22. kola Premijer lige, savladali domaćina rezultatom 22:24 i stigli do brojke 43 kada su u pitanju osvojeni bodovi. Izabranici Mirka Mikića kontrolisali su dešavanja na parketu i tok rezultata skoro svih 60 minuta, a na pauzu između dva poluvremena...\nU okviru 8. kola rukometne Premijer lige Bosne i Hercegovine, večeras su u Maglaju snage odmjerile ekipe Maglaja i Lokomotive iz Brčkog. U jednom veoma zanimljivom i do kraja neizvjesnom susretu slavili su domaćini, rezultatom 27:27. Rukometna publika u Maglaju uživala je u večerašnjem susretu u kojem se pobjednik pratično nije znao nekoliko sekundi do kraja susreta. Igralo se gol za gol,...\nRukometaši Slavije savladali su večeras u svojoj dvorani Maglaj 31:22 (13:11), i tako ostvarili još jednu značajnu pobjedu koja će ih značajno rasteretiti u borbi za opstanak koji je već sada izvjestan. Slavija je trebalo nekoliko minuta da dostigne radnu temperaturu i da stegne igru u odbrani, te zaustavi lake golove gostiju iz Maglaja. Kada su uspjeli to uraditi, stanje na terenu se...\nRukometaši Slavije u subotu će na svom parketu dočekati ekipu Maglaja. Nakon tri vezane pobjede te poraza u Banjaluci, Sokolovi će pokušati da dođu do pobjede koja bi ih dovela do sigurnije pozicije na tabeli. "Utakmica protiv Maglaja nam je izuzetno bitna. Dokazali smo protiv Dervente da posjedujemo kvalitet i nadam se da ćemo nastaviti u istom ritmu. Pozivam navijače da dođu i da nam...\n05:50 Paljani stali na Sokocu\n20.10.2019 Omarska:Panić raspucan,jubilej Zdjelara\n20.10.2019 Tango užasno krenuo, pa se vratio, ali izgubio meč\n20.10.2019 Trnovica ubjedljiva protiv ekipe iz Batkovića (VIDEO)\n20.10.2019 Prvi poraz Dervente: I dalje ostaju u vrhu šampionata Srpske\n20.10.2019 Drina Princip slavila u Istočnom Sarajevu na startu Prve lige\n20.10.2019 Neznalice i statisti oterali Branka Savića


Stanje na putevima: Oprez zbog radova na održavanju puteva - Glas Zaječara\nU Zaječaru još 9 novoobolelih od korona virusa\nHome Društvo Stanje na putevima: Oprez zbog radova na održavanju puteva\nStanje na putevima: Oprez zbog radova na održavanju puteva\nVozače na putevima u Srbiji očekuju dobri uslovi za vožnju, a više pažnje u saobraćaju potrebno je na deonicama u planinskim predelima zbog snega i mogućih odrona, saopštio je Auto moto savez Srbije (AMSS).\nU ostalim krajevima kolovozi su suvi, ali su na brojnim deonicama u toku radovi uz izmene u režimu saobraćaja pa su i tu potrebni pažljiva vožnja i poštovanje saobraćajne signalizacije, upozorio je AMSS.\nI dalje su na snazi zabrane za kamione s prikolicom i šelepere na putnim pravcima Aljinovići Sjenica Novi Pazar, Jošanička Banja Kopaonik, Kraljevo Brezna Goč i Kopaonik Rudnica.\nNa graničnim prelazima teretna vozila čekaju na izlaz iz zemlje na Horgošu, Kelebiji, Šidu i Batrovcima oko tri sata, a na Bačkoj Palanci oko dva sata, navedeno je u saopštenju AMSS-a.\nPrethodni tekstDnevni horoskop za utorak 30. mart\nNaredni tekstU Zaječaru danas promenljivo oblačno vreme: Temperatura do 17c\nU Srbiji pada broj novoobolelih od korona virusa 09/05/2021\nU Zaječaru još 9 novoobolelih od korona virusa 09/05/2021


VUČIĆ O ODNOSIMA SA CRNOM GOROM: Prema svecu i tropar, to je sve! | Novosti.rs\nVučić je rekao da je u međudržavnim odnosima locgicnco i uobčajeno recipročno ponašanje i takav odnos, ali će se, istakao je, Srbija uvek tuditi da bude popustljiva, ali nikako po cenu nacionalnih i državnih interesa.\nAleksandar Vučić Srbija Crna Gora odnosi srbije i crne gore


Vučić: Podržavam ulazak Srpske u Haradinajevu vladu, od oktobra "inkluzivan dijalog" | KoSSev\nKao predsednik Srbije podržavam ulazak Srpske liste u Vladu Kosova. Ni na koji način nisam uticao na njihovu odluku. Za državu Srbiju Ramuš Haradinaj je "optuženi ratni zločinac" i ima takvih još koji su već lideri na KiM-u. Srpskoj poručujem da se bore za svoj narod. Hvala im što čuvaju Srbiju na Kosovu i Metohiji. Srbima na KiM-u je laknulo. Od oktobra počinje nova faza dijaloga, neophodno je institucionalizovati ga i obaviti veoma široke konsultacije. Taj dijalog bi trebalo da bude na više nivoa, kroz koncentrične krugove, ozbiljan, odgovoran, da imamo jasne ciljeve, inkluzivan i tolerantan - poručio je večeras predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, u obraćanju javnosti iz Predsedništva Srbije. Potreban nam je što širi konsenzus, nemam pripremljenih zaključaka po pitanju KiM-a, ističe Vučić. Tucite po meni, nemojte po narodu na KiM-u, poručuje. Borci za srpske interese su oni koji narodu smeju da kažu istinu, a koji će jače i čvršće od bilo koga da štite naše interese, tvrdi, takođe, Vučić.\nSrpska imala tri opcije\nPredsednik Srbije kritikovao je one koji kritikuju odluku Srpske liste da uđu u Haradinajevu vladu i objasnio da su oni izloženi "strašnim napadima".\n"Ne hajem ja za to sto oni napadaju mene, iako ni na jedan način, ni na jedne konsultacije nisam razgovarao ni sa kim od Srba sa KiM-a. To sam prepustio Marku Đuriću i drugima," navodi.\n"Sličnost između albanskih nacionalista i tobožnjih građanskih liberala i lažnih nacionalista u Srbiji"\nČitajući nedavne izjave bivšeg premijera Kosova Ise Mustafe, poslanika Samoopredeljenja Donike Kadaj Bujupi i Aljbina Kurtija u vezi sa tim da je Vlada Kosova sada "u rukama Vučića i Srbije" - predsednik Srbije je upitao:\nJe l' primećujete neverovatnu sličnost između stavova i izjava onih koji vas doživljavaju kao emanaciju zla od albanskih šovinista i tobožnjih građanskih liberala i lažnih nacionalista ovde u Srbiji? Bez ikakve razlike. A šta je sa argumentima? Pa koga briga za argumente. A šta je sa ljudima, a šta je sa decom? Sa ljudima koji treba da žive na KiM-u?\nSrpska je, kako je objasnio Vučić, imala tri opcije - da podrži Aljbina Kurtija i pokret Samoopredeljenje, da ne podrži nikoga ili da podrži Ramuša Haradinaja.\n"Moje pitanje je - a kakav je to izbor? Nikakav. Sutra budu izbori, Srpska lista osvoji manje, a Kurti i Haradinaj više. Ne mislite li da bi šest do osam odsto stanovnika, koliko Srba na Kosovu ima, moglo da ima većinu?" - upitao je Vučić.\n"Šta god su uradili bili bi kritikovani," ocenjuje.\nIpak, Srbima na KiM-u je, kaže Vučić, "laknulo".\n"Ljudi su brinili za sebe i za svoju decu. Hoćete vi Daliboru Jevtiću da kažete kako će dete od Štrpca do Uroševca da mu dođe do Prištine ili onog puta za koji ste govorili da je veliko-albanski, a u stvari je srpski put da bi doveo Srbe iz Gračanice do Niša i Beograda. Hoćete li to da uradite ili ne? Ili je najlakši biti neodgovoran? " - upitao je, takođe.\n"Prvu put imamo nešto u svojim rukama," tvrdi.\n"Oni i njihova deca čuvaju Srbiju na KiM-u"\nLjudima iz Srpske poručuje:\n"Rekao sam Marku da razgovara sa njima da vidi zašto je to navrat-nanos. Marko mi je rekao - šefe, mora ovako"\nTokom konferencije za medije više puta se pominje "američka televizija N1".\nUpravo na pitanje ove televeizije šta se "konkretno promenilo" od perioda kada su članovi Srpske liste više puta navodili da će svaku odluku o ulasku u kosovsku vladu doneti uz konsultacije upravo sa Aleksandrom Vučićem i izjave samog Vučića da se on nije mešao u odluku Srpske liste, Predsednik Srbije je prvo u šali odgovorio: "Od američke televizije očekivao sam nesto snažnije", a potom i objasnio da je u subotu bio zauzet te da je Marka Đurića zamolio da "razgovara sa njima" (Srpskom listom, prim.red.) - da "vidi zašto je to navrat nanos", "zašto se sve to dešava ovako ili onako".\nMarko Đurić uživa moje puno poverenje, takođe je objasnio Vučić, jer će on "uvek učiniti sve da zaštiti srpske interese", dodajući i da je "Marko vrlo tvrd Srbin".\n"I on mi je rekao, šefe, mora ovako. Ovo je jedini način da Srbi prežive," objasnio je Predsednik šta mu je Đurić rekao.\n"Ja sam to prihvatio. Imao sam poverenja i u njih i u gospodina Đurića. Imaću i ubuduće," zaključio je.\n"Da se bore za svoj narod. Neće oni moći da menjaju kosovsko društvo, ovako ili onako. Da se bore za svoj narod koliko mogu, svaku sitnicu koju odbiju, a koju ne izgube - veliku su stvar uradili za Srbe i veliku su stvar uradili za Srbiju. Hvala im što čuvaju Srbiju na KiM-u, oni i njihova deca. I Rakićeva i Jevtićeva i svakog od njih. I Radujičićeva i Stojanovićeva. I Kostićeva i ne znam čija još. Svako njihovo dete čuva Srbiju na KiM-u."\n"Kurti najistaknutiji albanski nacionalista"\nVučić je doneo i odštampan program i Statut Samoopredeljenja i citirao delove koji ukazuju na to da se ova albanska partija zalaže za veliku Albaniju. Za Kurtija je rekao da je "najistaknutiji albanski nacionalista". Tvrdi da javnost u Srbiji ne zna programe Samoopredeljenja i drugih albanskih stranaka na Kosovu.\nUpitao je i: da li iko misli da je ikad bilo lepo kad sednem sa Tačijem, Mogerini, Ketrin Ešton?\n"Nikada nijednog lepog trenutka se ne sećam. Već imam Pavlovljev refleks, osetim mučninu kad zovu u Brisel, znam da ništa lepo neće da se dogodi," navodi Vučić.\nU poslednje četiri godine nije bilo poginulih u etnički motivisanim sukobima\nGovoreći o četvorogodišnjem periodu pregovaranja aktuelne srpske vlasti sa Prištinom u Briselu, Vučić kaže:\n"U poslednje tri-četiri godine nemamo nijednog poginulog u etničkim sukobima na Kosovu i Metohiji. Srbiju nikad nisam unizio, obezbedio sam da Srbi na KiM-u žive nešto lakše i da u ove četiri godine nemamo nijednog poginulog u etničkim sukobima."\nIzveštaj o svim pregovorima dostupan javnosti\nVučić je doneo i Izveštaj o pregovaračkom procesu koji će biti, kako je objasnio, dostupan javnosti i u odštampanim primercima kao i na sajtu institucija. Umesto Kancelarije za Kosovo i Metohiju, Vučić je spomenuo "Koordinaciono telo".\nVučić je govorio i o, kako veruje, greškama prošlih vlada i njenih zvaničnika kada je u pitanju očuvanje Kosova i Metohije u Srbiji, podsetivši na izmeštanje razgovora o Kosovu iz UN u EU, dolazak EULEX-a, "kriminalno pitanje" pred međunarodnim sudom pravde tadašnje srpske vlade i Vuka Jeremića iz 2009, o tome da li je Kosovo imalo pravo na otcepljenje ili ne, čime "smo sami kao zemlja dali legitimitet i legalitet" nezavisnom Kosovu.


London o izbegličkoj krizi: Pogrebna nam je saradnja Francuske - 28.11.2021, Sputnik Srbija\nLondon o izbegličkoj krizi: Pogrebna nam je saradnja Francuske\nVelikoj Britaniji je potrebna saradnja Francuske da pokuša da spreči prelazak izbeglica preko kanala Lamanš, izjavio je danas britanski ministar zdravstva Sadžid... 28.11.2021, Sputnik Srbija\n"To mora da prestane. Naravno, mi to ne možemo da uradimo sami, potrebna nam je saradnja Francuske...Nadam se da će Francuzi prihvatiti da rade sa nama", rekao je britanski ministar zdravstva u intervjuu za Skaj njuz, preneo je Tanjug.\nfrancuska, velika britanija, izbeglice, svet – politika\n© AP Photo / Matt DunhamKarantin u Londonu\nVelikoj Britaniji je potrebna saradnja Francuske da pokuša da spreči prelazak izbeglica preko kanala Lamanš, izjavio je danas britanski ministar zdravstva Sadžid Džavid, braneći stav koji je premijer Boris Džonson izneo u pismu upućenom predsedniku Francuske Emanuelu Makronu.\n27 Novembar 2021, 22:30


RTS :: Srpski jezik se uči i u Londonu\nSrbija na vezi Srpski jezik se uči i u Londonu\nnedelja, 22. sep 2019, 10:14 -> 11:45\nSrpski jezik se uči i u Londonu\nOsim dopunske nastave u organizaciji Ministarstva prosvete, 21. septembra je počeo kurs srpskog jezika koji je rezultat saradnje srpskih organizacija sa sedištem u Londonu i "Azbukuma", Centra za srpski jezik i kulturu.\nDo početka 90-ih godina prošlog veka u Velikoj Britaniji postojao je kurs srpsko-hrvatskog jezika na nivou ekvivalentnom 1. razredu srednje škole. Raspad nekadašnje države ukinuo je na taj način organizovano učenje jezika i ostavio dosta praznog prostora na tom polju. Sve do današnjih dana.\nAzbukum - Centar za srpski jezik i kulturu, od 2017. godine akreditovana je institucija od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Azbukum od 1995. godine organizuje kurseve i kreira nastavne materijale za one kojima je srpski nematernji jezik.\nU Londonu je nedavno održan Okrugli sto Velike Britanije na kom je predstavljen program kursa i najavljen početak školske godine.\n"Ovaj kurs omogućava deci da dobiju sertifikat koji je akreditovan od strane Ministarstva prosvete u Srbiji i koji omogućava da sa tim B2 kursom ukoliko to žele započnu studije u Srbiji", Nataša Kočiš iz Srpskog siti kluba.\n"Program Azbukuma, koji je namenjen deci od dvanaest godina pa naviše, je nešto čemu težimo, jer želimo da deca u ovom periodu do svoje dvanaeste godine nauče neke osnove srpskog jezika. Naravno to je sve u takmičenju sa druga dva jezika koja se koriste u kući. Ali, istovremeno tu je neka roditeljska želja da deca kroz taj jezik dođu i u kontakt sa našom kulturom, sa nekom našom istorijom, sa nekom našom tradicijom ali da shvate da zaista odrastaju u jednoj višekulturnoj, višejezičnoj sredini gde je jezik osnova svega", kaže Miloš Tanasković, jedan od roditelja.\nKurs srpskog jezika biće održavan svake subote, u prostorijama Doma Vladike Nikolaja.


Tenderi /Javne nabavke: Sestrić Milorada Dodika dobio milionski posao / Radio Sarajevo\nFoto: Slobodan Vasković/Zeljković i Dodik\nTenderi / Javne nabavke: Sestrić Milorada Dodika dobio milionski posao\n18. 10. 2020. u 18:50:00 Radiosarajevo.ba\nUniverzitetsko-klinički centar Republike Srpske potpisao je 5. oktobra ugovor sa firmom „Eco Group“ Banja Luka o „uslugama zbrinjavanja infektivnog medicinskog otpada za potrebe UKC-a“, vrijedan 1.320.000 konvertibilnih maraka (bez PDV-a), piše Žurnal.\nDa je Dodikov sestrić povlaštena osoba kada je riječ o javnim nabavkama, potvrđuje i činjenica da je Fond zdravstvenog osiguranja RS putem firme "Eko piramida inženjering" u vrijeme pandemije korona virusa nabavio tri miliona zaštitnih maski ukupne cijene 2,5 miliona maraka. “Eko piramida inženjering” je dio “Eco group”, čiji je stvarni vlasnik Vico Zeljković, koji je u to vrijeme bio predsjednik FK “Borac”.\nTagovi: Milorad Dodik javna nabavka Vico Zeljković\n... / Za rubriku vjerovali ili ne: Predstavljena zbirka pjesama posvećena Dodiku


Danas je praznik Sveti Jovan Zlatousti - Knjaževačke novine\nDobro došli » Danas je praznik Sveti Jovan Zlatousti\nSPC i njeni vernici danas slave praznik Sveti Jovan Zlatousti.\nDanas je praznik Sveti Jovan Zlatousti. Rođen je u Antiohiji 354. godine kao sin vojvode. Učio je grčku filozofiju i, prozrevši grčko neznaboštvo, usvojio je hrišćansku veru. Krstio ga je antiohijski patrijarh Meletija, a malo iza toga i njegovi roditelji primiše krštenje. Po smrti roditelja, Jovan se zamonašio, napisao knjigu „O sveštenstvu“, a ubrzo potom patrijarh ga je rukopoložio za sveštenika. Proslavio se svojim podvigom, blistavim umom i snažnom reči, a po želji cara Arkadija, Jovan je izabran za patrijarha carigradskog. Šest godina upravljao je Crkvom mudro i revnosno i za to kratko vreme mnogo učinio. Poslao je misionare neznabožačkim Keltima i Skitima. Raširio je milosrdnu delatnost crkve, suzbio je simoniju (prodaja oprosta za novac) u crkvi, postideo jeretike i izboličio caricu Evdoksiju. Rastumačio je Sveto pismo svojim bistrim umom i neverovatnom rečitošću i ostavio Crkvi mnoge dragocene knjige svojih beseda. Narod ga je poštovao, zavidljivci su ga mrzeli, a carica ga je dva puta poslala u izgnanstvo. U mestu Komanu u Jermeniji, na Krstovdan 407. godine, sa Božijim imenom na usnama, duša zlatoustog patrijarha preselila se u Raj. Njegove mošti počivaju u Vatikanu sem glave koja se nalazi u Uspenskom hramu u Moskvi.\nNa današnji dan još se dogodilo:\n1865. – Objavljena je knjiga „Alisa u zemlji čuda“.\n1893. – Umro je srpski filozof, pisac i političar Milan Kujundžić Aberdar, jedan od prvih profesora filozofije na beogradskoj Velikoj školi, član Srpske kraljevske akademije, predsednik skupštine Srbije i ministar prosvete. Studirao je u Beču, Minhenu i Parizu, diplomirao u Oksfordu. U mladosti je bio jedan od vođa Ujedinjene omladine srpske i urednik njenog glasila „Mlada Srbadija“. Stihovi ovog izrazito romantičarskog pesnika pozivali su na borbu protiv ugnjetača, za oslobođenje i ujedinjenje porobljene braće. Dela: „Kratki pregled harmonije u svetu“, „Ide li svet na bolje ili na gore“, „Filozofija u Srba“, „Šta je i koliko u nas urađeno na lođici“ (logici), spev „Srpski patrijarh“, balada „Nevesta hajdukova“.\n1922. – U Dolini kraljeva u Egiptu, britanski arheolozi Hauard Karter (Howard Carter) i Lord Karnarvon (Lord Carnarvon) prvi su ušli u Tutankamonovu grobnicu za više od 3.000 godina. Tutankamonove zatvorene odaje bile su misteriozne, nedirnute, a u njima je pronađena kolekcija od nekoliko hiljada neprocenjivih predmeta, uključujući zlatni kovčeg u kojem je bilo mumificirano telo faraona.\n1924. – Proglašena je NR Mongolija.\n1941. – Liban je dobio nezavisnost od Francuske.\n1941. – Američki predsednik Frenklin Ruzelt potpisao je zakon kojim se i zvanično uspostavlja Dan zahvalnosti koji se slavi u SAD-u kao četvrti četvrtak u novembru.\n1965. – Francuska je iz Sahare uspešno lansirala satelit „Asterix-1“, čime je postala treća kosmička sila nakon SAD-a i Rusije.\n2000. – Drugi po visini vrh na Fruškoj gori dobio je naziv Pavlašov čot, po dr Ignjatu Pavlašu, najistaknutijem novosadskom planinaru i predsedniku „Planinarskog društva Fruška Gora“, osnovanog 1924. godine, prethodniku Planinarsko-smučarskog saveza Vojvodine (PSSV).\nSlava, Sveti Jovan\nSledećaŽenska mreža URS protiv nasilja nad ženamaNext


Mix pilates je specifičan način vežbanja koji osnažuje telo i um kroz kombinacuju različitih elemenata tako da dobijamo ne previše opterećujuće važbe koje aktiviraju celo telo i daju sjajne rezultate. Pilates treningom, kroz kombinaciju vežbi snage i istezanja, postiže se tonizacija mišića, pa oni dobijaju vretenast i izdužen izgled. Celo telo postaje bolje oblikovano i zategnuto. Osim toga, Pilates doprinosi boljoj psihofizičkoj samokontroli i oslobađa stresa. Vežbe se rade uz laganu muziku u stojećem stavu ili na strunjačama, bez rekvizita ili uz korišćenje velikih lopti, tegića, elastičnih traka, palica, ….\nPilates vežbanje se usmerava na telo u celini, koji se zasniva na disanju, razgibavanju, opuštanju, ali i snazi, jačanju mišića i izdržljivosti. Jačanjem i razgibavanjem kičmenog stuba, pilates omogućava oblikovanje vitke siluete, izvajanih mišića, dok na duže staze pruža održavanje forme, veoma efikasne u borbi protiv starenja.\nTrening traje sat vremena, vežbe se izvode polako i precizno, sa akcentom na stabilnost središnjeg dela tela, tzv. core. Jačanjem središta, popravlja se držanje celog tela. Ovo je naročito korisno za osobe koje rade sedeći posao, jer se vežbajući Pilates rasterećuju bola u leđima i vratu. Pilates sve više primenjuju i mnogi fizio-terapeuti u rehabilitacionom procesu.\nZa razliku od klasičnog vežbanja u teretani, pilates spaja izdržljivost i gipkost. Time vaši mišići postaju vretenasti, zadržavaju svoju elastičnost, a istovremeno jačaju u svojoj osnovi. Pilates metod aktivira veliki broj dubokih mišića poboljšavajući tako koordinaciju pokreta, ravnotežu, kao i držanje tela.\nPilates vežbe su pogodne za sve, bez obzira na godine, kao glavni ili dodatni trening.\nPrevious: Previous post: Fitness studio Fit & Health\nNext: Next post: Personalni trening


1. Hinterglem ako se ne varam je ovde preporucen kao bolja varijanta, decije igraliste ima, pristup stazama je isto odlican, jedino moje pitanje je za apres ski - koliko citam u Saalbachu je bas aktivan, sto mi je ok, samo zbog dece da proverim. Hinterglem je kakv u tom pogledu? Ako je kao u Ischglu u centru onda da ne budemo bas na glavnoj ulici :sm021:\n4. Staze za srednji :kez: nivo bordera i skojasa (mesana smo grupa) su kakve....da li cemo se smoriti. Cisto kao reper, isli smo Ischgl, Lech, Madonna, Alta Badia samo u zadnjih par godina...a deo ekipe je iskijao i FR, Ch itd.


Radmanoviæ za B92:"Najvažnije je da sam dobio minutažu" - B92.net\nutorak, 25.11.2003. | 20:39\nNajbolji dokaz da se rad u sportu isplati je Vladimir Radmanoviæ. Posle napornog leta, koje je posvetio liènom usavršavanju, Radmanoviæ sada ubira plodove – konstantne dobre igre uz zapaženi uèinak i oko 40 minuta po meèu na terenu. Bivši košarkaš Zvezde i FMP-a ostvario je najveæi napredak u velikoj i kvalitetnoj koloniji igraèa iz SCG u najjaèoj ligi na svetu. Statistika kaže: 37 minuta ove, naspram 26 i po prošle sezone; 14,9 poena naspram 10,1, zatim 6,7 skokova (bilo 4,5), 2,6 asistencija (1,3), 1,64 ukradene lopte (0,89), 0,91 blokada (0,31), uz mnogo manji porast broja izgubljenih lopti – 1,73 naspram 1,39.\nRadmanoviæ je za B92 rekao da je zadovoljan minutažom i da mu više vremena na terenu omoguæuje popravku u svim statistièkim kategorijama.\n"Najvažnije je da sam dobio minutažu koju sam želeo, a sa njom je došlo i više šansi za poentiranje i popravljanje ostalih statistièkih kategorija. Nadam se da æe sve ostati kako je bilo do sada i da æu igrati konstantno dobro".\nPovreda glavne zvezde Reja Alena omoguæila je ostalim igraèima tima iz "kišnog grada" da se iskažu. Prilike su najbolje iskoristili Radmanoviæ i Ronald Marej.\n"Sticajem okolnosti Rej Alen je povreðen. Zato se od nas ostalih oèekuje da uskoèimo u prazan prostor i ubacimo 'njegove' poene. Ima više šansi za sve nas, svi se trudimo da ih iskoristimo. Marej je dobio priliku posle godinu dana neigranja i iskoristio je na najbolji moguæ naèin. Svi se trudimo da igramo bolje nego prošle sezone, jer je to jedini naèin da napravimo bolji skor i uèinimo nešto više".\nPovratak Reja Alena svakako æe doneti nov raspored uloga u okviru tima. Meðutim, Radmanoviæ želi da se koncentriše na meèeve koji neposredno slede.\n"Ne želim trenutno da razmišljam o tome šta æe biti kad se Alen vrati, ko æe dobiti manju minutažu i manje šuteva. Svi smo koncentrisani na meèeve bez njega i pokušavamo da na najbolji naèin nadomestimo njegov izostanak. Mislim da smo u ovih deset utakmica uspeli, a šta æe biti kad se on vrati, videæemo".\nSijetl je odlièno poèeo sezonu i dobar deo vremena proveo na èelu lige. Meðutim, i u prethodnoj sezoni Soniksi su bili sjajni na poèetku, a zatim je došla serija veoma loših rezultata, koja ih je spreèila da se plasiraju u plej of. Sada su peti na Zapadu, sa skorom 7-4.\n"Izgledamo bolje nego prošle sezone. Igramo drugaèije nego ranije, dosta brže, a to svima u timu odgovara. Svima æe biti teško da igraju protiv nas. Na nama je da održimo formu i dignemo je kada bude najpotrebnije. Prošle sezone smo dobro poèeli, ali smo naglo pali, pa imam nagli strah od toga, pogotovo posle tri poraza kod kuæe. Gledaæemo da što bolje igramo kod kuæe, jer æe na gostovanjima biti veoma teško".\nRadmanoviæ je zadovoljan i odnosom sa trenerom Nejtom Mekmilanom, koji ga je u poslednje vreme nekoliko puta pohvalio u medijima.\n"Ja igram èetvorku od kad sam došao u Sonikse. Na trojci sam proveo samo nekoliko utakmica. Moji odnosi sa trenerom su uvek bili dobri. Pohvale koje on upuæuje na moj raèun su posledica dobrih igara i nadam se da æe tako ostati".\nRadmanoviæ smatra da je sezona u NBA poèela uglavnom po oèekivanjima. Jedino iznenaðenje po njegovom mišljenju je slab start Klilend Kavalirsa, koji su najavljivali odliènu sezonu sa Lebronom Džejmsom, ali za sada imaju slab skor (4-10, 0-8 na strani).\n"Mislim da nije bilo mnogo pozitivnih iznenaðenja. Ekipe koje su ušle u sezonu sa pojaèanjima i velikim ambicijama igraju dobro. Negativno me je iznenadio Klivlend, od kojeg su svi oèekivali više. Mislim da je ta prièa o moguæem trejdu Klivlenda, Toronta i Èikaga posledica lošeg poèetka Kavalirsa".


Ljudi u Beogradu - Srbija Za Tebe\nSrbija/Destinacije/Gradovi/Beograd/Info pult/Ljudi u beogradu\nLjudi u Beogradu | Beograd\nIako je Beograd često opisivan u stranim medijima kao prestonica koja je više puta rezorena i uništavana, kad dođete i posetite Beograd videćete da i pored svega što je proživeo on je ipak jedan od najlepših gradova Evrope. Sve se brzo izgradilo i sam Beograd raste iz dana u dan. Beograđani su jako ljubazni, ponosni i malko drugačiji. Reklo bi se da oni najbrže prihvataju ono što nam zapad donosi, pa tako na primer prvo u Beogradu nastaju žargonske reči koje se posle šire i na ostatak Srbije. Zanimljivo je to da ako ste stranac i treba vam pomoć, dobićete...\nIako je Beograd često opisivan u stranim medijima kao prestonica koja je više puta rezorena i uništavana, kad dođete i posetite Beograd videćete da i pored svega što je proživeo on je ipak jedan od najlepših gradova Evrope. Sve se brzo izgradilo i sam Beograd raste iz dana u dan.\nBeograđani su jako ljubazni, ponosni i malko drugačiji. Reklo bi se da oni najbrže prihvataju ono što nam zapad donosi, pa tako na primer prvo u Beogradu nastaju žargonske reči koje se posle šire i na ostatak Srbije. Zanimljivo je to da ako ste stranac i treba vam pomoć, dobićete je sigurno jer skoro svaki Beograđanin zna neki strani jezik. Turisti su svima važni a Beograđani će vam to pokazati na zaista prijateljski i nesebičan način. Kad dođete u Beograd samo se opustite i prepustite njegovim čarima. Ako volite noćni život, Beograd je poznat po tome da nikad ne spava. Nikad ne biste rekli da neki grad toliko živi noću koliko Beograd. Diskoteke, splavovi, koncerti, kafići... zaista da svako nađe nešto za sebe.\nIpak, Beograd je zadržao i po nešto što su nam još naši preci usadili i što se verovatno nikad ni neće a naravno ne bi ni trebalo prekinuti. A to su naši običaji poput: Srpske slave - Slava je pravoslavni običaj slavljenja porodičnog sveca, slava okuplja celu porodicu i prijatelje u kući domaćina koji slavi slavu. Obično se priprema gozba, uključujući tradicionalna jela od kojih je glavna srpska pogača. Ako budete pozvani na neku slavu, ne odbijate poziv jer ćete propustiti jedinstveno slavlje i veselje kakvo se može videti i doživeti samo u Srbiji. Gostoprimstva - Beograđani su zaista poznati kao gostoljubljiv narod, i ako im zatražite pomoć na sve načine će pokušati da vam pomognu. Drugima pomalo čudnog ljubljenja 3 puta u obraz - kao i u celoj Srbiji tako i u Beogradu bilo da se nekom čestita nešto, da se pozdravljate ili se jednostavno niste dugo videli poljubac od tri puta u obraz dođe kao dobar dan. To su samo neki od zanimljivih običaja. Tako da će vas Beograd zaista oduševiti i naravno, verujte nam na reč, poželećete da ga ponovo posetite.\nVila Sunrise : Sobe-dvokrevetne\nVila Sunrise : Apartmani


Mesto od koga se diže kosa na glavi... Prizor iz miljakovačkog parka, Foto: Kurir\n22.10.2019. 01:30h 21.10.2019. 23:43h\nZnaci: Prolaznici zatekli zmiju kojoj su izvađeni organi, bele rukavice i ostatke logorske vatre. Sagovornici upozoravaju da je reč o pripadnicima vika religije, koji žrtvuju životinje\nIskasapljena zmija kojoj su izvađeni organi, bele rukavice i ostaci logorske vatre čine jeziv prizor koji je u nedelju prestravio i zgrozio posetioce Miljakovačke šume u Beogradu!\nSagovornici Kurira tvrde da je ova šuma, koju meštani koriste za igranje sa decom, rekreaciju i odmor, zapravo bila poligon za pripadnike opskurne sekte koje u mračnim ritualima žrtvuju životinje.\n- Već dugo se priča da se u toj šumi, u delu sa borićima, skupljaju sekte. Nismo verovali sve do danas, dok nismo zatekli zmiju kojoj su izvađeni organi, ostavljenu na stolu, oko nje rukavice i skoro ugašena vatra - ispričala je u jednom dahu meštanka koja je ostala zatečena scenom koja je izgledala kao da je iz horor filma. Ona je, kako kaže, odmah posumnjala da je reč o sektaškom obredu.\n- Naročito je sumnjivo što se u ovom periodu zmije ne mogu tek tako naći na otvorenom, i sinoć je bio pun mesec - dodaje ona.\nNemanja Ivančić, predsednik Odseka tri Centra DBA, koji se bavi borbom protiv sekti, uveren je da je reč o pripadnicima vika religije, sekte koja je na naše prostore stigla pre nekoliko godina i koja postaje sve popularnija, sa sve većim brojem članova.\n- U osnovi vika religije navodno je obožavanje prirode i neopaganizam. Njeni pripadnici veruju u drevne bogove, pre svega keltske, i da bi umilostivili duhove, upražnjavaju razne rituale, koji često podrazumevaju i brutalno ubijanje životinja. Ovi rituali se uvek dešavaju oko vatre, koja je središte svega, a posebno učestali su obredi oko 31. oktobra, kada je Noć veštica i kada se primaju novi članovi - objašnjava ovaj stručnjak i dodaje da je u tom svetu zmija simbol mudrosti, ali da često nije bitno koja se životinja žrtvuje. Važno je, kako kaže, samo da se pusti krv.\n- Ova sekta je popularna pre svega kod mladih, koji se mogu prepoznati po tome što nose simbole starih Kelta i slično. Ponekad tetoviraju pauka ili crnu mačku. Njih vrbuju takozvani mentalisti na gotik i rejv žurkama, ali i na društvenim mrežama - ističe Ivančić, koji kaže da, kao i sve sekte, i ova ima ekstremne frakcije koje mogu biti opasne jer mogu propagirati i žrtvovanje ljudi.\nMarko Marijanović iz udruženja sa stabilizaciju mladih Zid ističe da je ipak najopasnija sekta koja deluje na ovim prostorima Crna ruža zbog brutalnosti njenih članova.\n- Otišli smo na groblje Lešće po dojavi porodice jednog od mladića. Zatekli smo ga u sveže iskopanom grobu. Oko njega je bila grupa ljudi obučenih u tamno, koji su ga prskali krvlju i crnim hlebom. To je bio čin njegove inicijacije, ali, srećom, uspeli smo da ga izvučemo - objašnjava Marijanović.\nInače, stručnjaci alarmiraju i da je sve je veći broj primera ritualnog mučenja životinja. Podsetimo, u decembru 2018. javnost je ostala zgrožena snimkom na kome se vidi mladić kako bukvalno kolje psa.