Komšić: U kakvim uvjetima radite, ponosan sam na vas\nRAJLOVAC Povodom Dana Oružanih snaga BiH\nSvečano postrojavanje komandi i jedinica OSBiH\nPendeš i Komšić na današnjoj ceremoniji\nPovodom obilježavanja 13. godišnjice Oružanih snaga Bosne i Hercegovine i 1. decembra - Dana OSBiH, u kasarni ''Rajlovac'' danas je održano svečano postrojavanje komandi i jedinica OSBiH.\nSvečanost je počela predajom raporta i intoniranjem himne, nakon čega se prisutnima obratio načelnik Zajedničkog štaba OSBiH Senad Mašović. On je istakao kako su dostignuti rezultati proizvod kvalitetne obuke, izgrađenih međuljudskih odnosa i stepena profesionalizma i poštivanja etičkih kodeksa.\nPrisutnima se obratio i član Predsjedništva BiH Željko Komšić, koji je kazao da svi građani s pravom računaju na snage OSBiH koje su formirane prvenstveno s ciljem odbrane i osiguranja mira, ali svojim radom pomažu građanima i u slučaju prirodnih nepogoda.\n- BiH je ponosna zemlja koja je kroz svoju hiljadugodišnju tradiciju njegovala aspekt odbrane svog teritorijalnog integriteta. OSBiH su još jedan izraz državnosti, državnosti čiju godišnjicu smo obilježavali ovih dana. Zaštita suvereniteta i integriteta zadatak je svih zemalja koje se svaka na svoj način organiziraju u sistem odbrane, u čemu ulogu imaju OS. To nije agresivna uloga, nego odbrambena. U tome pogledu, svi građani BiH s pravom računaju na OSBiH koje su formirane s tim, nimalo jednostavnim zadatkom, ali vrlo jasnom i odlučnom namjerom - kazao je Komšić na početku obraćanja.\nDodao je da se treba zalagati za viši stepen saradnje sa OS zemalja koje su članice NATO-a.\n- Zato treba raditi na unapređenju rada i mobilnosti OSBiH, ali i pomoći stanovništvu. U narednom periodu potrebno se snažno zalagati za povećanje stepena interoperabilnosti s vojskama zemalja članica NATO-a. OSBiH nisu samo podrška miru i stabilnosti naše države nego podrška miru u svijetu, što dokazuje učešće u mirovnim misijama. Stoga je potrebno dati podršku našim saveznicima u misijama NATO-a i pokazati da ćemo stati rame uz rame - kazao je Komšić.\nKomšić je na kraju dodao da je ponosan na OSBiH.\n- Neka mi bude oprošteno na jednoj neformalnoj rečenici. Kao član Predsjedništva, ali i kao građanin, imajući u vidu okolnosti u kojima radite, moram reći da sam kao građanin BiH ponosan na vas. Još jednom svim pripadnicima OSBiH želim sretan ovaj dan i godišnjicu - zaključio je Komšić.\nŽeljko Komšić Oružane snage\nKomšić: DF nije sam, moramo pitati partnere žele li sa SDA u vlast


Najveće groblje superautomobila na svetu - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nPa, zapravo, mi ovog puta govorimo o nečemu sasvim drugačijem – u pitanju je groblje luksuznih automobila u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, gde ćete videti brojne Bentley i Ferrari modele. Smešteno u Šarjahu, „groblje superautomobila“ sadrži vozila koja su napuštena od strane svojih vlasnika, a za koje se sumnja da su nekada bili uspešni biznismeni, koji su naišli na prepreku na svom putu i propali, a potom pobegli iz zemlje kako bi umakli strogim dužničkim zakonima koej ona sprovodi.\nMnogi modeli koji se ovde nalaze su propali tokom vremena, ali se takođe mogu videti i automobili koji su praktično novi, a koji bi mogli da dostignu milione u ceni kada bi se preprodali. U floti luksuznih vozila, možemo videti Mercedese, Buick Sedane i Lamborghinije, kao i najluksuznije verzije Bentley i Rolls Royce brendova.\nMošin Latif, koji je napravio ove neverovatne snimke, veruje da je ovo jedno od najvećih groblja ovog tipa u UAE. Komentarišući o prizoru koji je ugledao, on kaže: “Ferrari, Rolls Royce, Bentley, Lamobrghini, Range Rover, Mercedes, BMW, Audi, Mustang… koji god automobil da želite, verovatno ga ovde možete pronaći. Verujem da je ovo najveći auto-otpad u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, jer nisam video ni jedan veći. Ljudi iz različitih zemalja dolaze ovde kako bi kupili polovne delove po neverovatno niskim cenama”.\nAko se sećate, ne tako davno, ista ova priča odigrala se u Kini, gde smo takođe imali priliku da vidimo groplje hiper i superautomobila, zbog kojih nas i dan danas duša boli.


Mirno utočište u prelepom jezeru Naomi!\nCeo prostor (brvnara), čiji je domaćin Beth\nDobro došli u Krestview Cabin! Vaš miran odmor u kući u obliku slova A sa modernim rustičnim stilom. Ima 3 spavaće sobe, 2 sa bračnim krevetom, 1 sa bračnim krevetom i ažurirano kupatilo sa kadom i tušem. Otvoreni koncept kuhinje opremljen je svim osnovnim sadržajima koji će vam trebati tokom boravka! Mazite se pored prvobitnog kamenog kamina sa umetkom na gas ili uživajte u čaši vina na terasi. Samo nekoliko minuta od Pocono Mtn atrakcija uključujući Camelback, Kalahari, Big Boulder i još mnogo toga!\nOva svetla i prozračna brvnara nalazi se u šumovitom okruženju u privatnim sadržajima na jezeru Naomi. To je savršeno mesto za kratak odmor za parove , vikend sa prijateljicama ili porodicu sa starijom decom. Kuhinja je opremljena svim osnovnim sadržajima koji će vam trebati tokom boravka, uključujući aparat za kafu Keurig, veliki lonac za kafu, čaj, osnovne začine i maslinovo ulje. Uživaćete u opuštanju u udobnoj dnevnoj sobi koja ima visoke plafone i originalni kameni kamin sa umetkom za gas. Na spratu, loft ima radni sto sa pogledom na dnevnu sobu i viseću ležaljku savršenu za čitanje knjige ili opuštanje dok uživate u drvenom pogledu na spoljašnjost! Spavaće sobe na spratu i u prizemlju imaju udoban bračni krevet (širine 150-179 cm) i ažurirano kupatilo sa kadom/tuš-kabinom. U dnevnom boravku postoji TV i odličan pristup WI-FI MREŽI.\nNalazimo se u zajednici jezera Naomi koja ima prelepo jezero dugačko više od kilometra i oko kilometar i po, okruženi prirodom i smešteni u planinskom spokoju. Naše područje nudi jedinstvenu kombinaciju mirnog utočišta, aktivnosti na otvorenom, odličnih restorana i praktične kupovine!\nTrenutno su sadržaji na jezeru Naomi dostupni samo za članove kluba. Gostima nije dozvoljeno da koriste plaže ili druge sadržaje, međutim, više ste nego dobrodošli da pešačite ili vozite bicikl stazama! Možemo da vam pružimo više informacija o planinarenju ili mestima koja možete da posetite u ovom području za aktivnosti koje nisu motorizovane!\nHi! I’m Beth, a stay at home mom of 2 boys married to my best friend Ben. We love the outdoors (Ben is an avid hiker) & being on the water. I love all things home design (and yes I’m an loyal HGTV watcher) & have really enjoyed creating a place in the Poconos that feels cozy & relaxing. We love hosting and are thrilled to be able to share our little place in the woods with you!\nHi! I’m Beth, a stay at home mom of 2 boys married to my best friend Ben. We love the outdoors (Ben is an avid hiker) & being on the water. I love all things home design (and yes I…\nŽivimo u blizini i na raspolaganju smo vam ako vam ikad zatreba pomoć! Ako imate pitanja ili nedoumica, poslaćemo vam broj za jednostavan pristup.


Kornelije Kovač: Više ljubavi prema naciji | Novosti.RS\nKornelije Kovač: Više ljubavi prema naciji\n25. 05. 2018. u 15:00\nSmatram da bi mladi ljudi trebalo da budu manje tvrda srca i da se odlučuju za potomstvo iako nemaju stan ili velike plate\nSMATRAM da bi mladi ljudi trebalo da budu manje tvrda srca i da se odlučuju za potomstvo iako nemaju stan ili velike plate. Jer, deca nisu samo produžetak nečijeg života i porodice, važna su i za opstanak nacije. Ako mladi ljudi vole svoju zemlju i to što su Srbi trebalo bi da rađaju i vaspitavaju buduće generacije.\nPROČITAJTE I: Dejan Savić: Što više šljiva za više Srba


Brojni Semberci sakupljanjem puževa dopunjavaju kućni budžet - Akta.ba\n19.05.2020. 10:22 / Izvor: Glas Srpske\n"Ja sam već 20 godina u ovom poslu i dosta ljudi me poznaje. Mještani svih okolnih sela u Bijeljini, ali i na Majevici puževe donose meni. Trenutno je otkupna cijena 1,20 maraka po kilogramu", kaže Ostojić.\n"Čitave porodice idu u sakupljanje, a količina zavisi od vremenskih uslova. Najbolje je ujutru pred svaku rosu i dok sunce ne krene da izlazi, tada puževa najviše ima. Ako ima dosta kiše odnosno ako pada svaki drugi dan sezona bude dobra", objasnio je Ostojić.\n"Puževa ima svugdje. Na obližnjoj Majevici, u šumama, pored potoka i rijeka Save i Drine", navodi Ostojić i dodaje da se puževi jako puno razmnožavaju pa se na istom mjestu svakog dana može pronaći veća količina.\n"Nakon što se otkupe puževi ja ih lagerujem u gajbe sa otvorima kako bi imali vazduha i da ne uginu. Na ovakav način mogu da prežive i do 70 dana. Nakon toga slijedi transport do odredišta. Otkupljuje ih fabrika iz Zvornika. Tamo ih pregleda veterinar pa se zatim ponovo vagaju i nakon toga slijedi termička obrada", kaže Ostojić.\nPuževi iz ovog dijela RS-a završavaju uglavnom na tržištu Francuske.\n"Nakon toga Francuska ih distribuira u ostale zemlje širom svijeta. Interesovanje je veliko", kaže on.\n"One se posebno peru, prodaju i obrađuju odnosno lakiraju i služe za serviranje raznih specijaliteta na svjetskim trpezama. Tako da se od puževa praktično sve iskoristi i ništa se ne baca" ispričao je Nemanja Ostojić.


Manje važno ko posreduje, bitno doći do dogovora BG i PR\nTanjug 14. marta 2019. 16:18\nBRISEL, 14. marta ( Tanjug) – Dok se predstavnici EU, SAD i delegacije zemalja članica smenjuju u Beogradu i Prištini, a konsultuju i druge velike sile, iz Centra za evropsku politiku u Briselu ( EPC) poručuju da je manje važno ko je posrednik u tom dijalogu od toga da se dođe do dogovora o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa.\nZadužena za Zapadni Balkan i proširenje, Stratulat ocenjuje da EU trenutno nema rešenje i da improvizuje u procesu normalizacije odnosa Beograda i Prištine\n”Postoji želja i interes EU da dovede dve strane do rešenja ovog pitanja. Istovremeno, nivo iskustva, ekspertize i kreativnosti EU je na testu. Dijalog se video kao način za rešavanja problema, ali je pokazao i svoje limite”, navodi Stratulat.\n”Pretpostavljam da je EU želela da posreduje u razgovorima koji bi doveli do dogovora dve strane o tome šta će biti njihov budući odnos. Tu još nismo. Trenutno imamo različite definicije cilja, a to je nešto što je u rukama Beograda i Prištine da definišu”, kaže Stratulat.\nKorina Stratulat postavlja pitanje da li je dijalog, tačnije pokazana ”konstruktivna dvosmislenost i netransparentnost kada su u pitanju ishodi”, pravo i najbolje stredstvo za finalizaciju dogovora Beograda i Prištine.\n”Razumem razloge zbog kojih EU insistira na dijalogu i traži načine, jer je u pitanju važna tema, ali mislim da nema jasnu viziju i poruku o tome kako doći do rešenja. Ako predsednik Tramp reši ovo pitanje – bravo za njega. Verujem da bi on želeo da bude deo uspešne priče, ukoliko dve strane postignu sporazum”, smatra Stratulat.\nOna međutim insistira na stavu da je, bez obzira koliko se EU ili bilo ko sa strane trudio da pomogne, prvenstveno na Srbiji i Kosovu da nađu rešenje za svoje razlike i probleme.\nNa pitanje Tanjuga kako vidi izjave o mogućem skorom postizanju sporazuma i, gotovo istovremeno, da su dve strane ”miljama daleko” od dogovora, analitičarka Centra za evropsku politiku kaže da dođaji govore u prilog tome da se dve strane ”više udaljavaju, nego približavaju”, a da se sa druge strane na zna šta se dešava ”iza zavese”.\n”Može biti da sutra saznamo da su sve dve strane dogovorile, a može biti da ćemo na to da čekamo još mnogo godina“, kaže ona.\n„Lično smatram da je komplikovano za političare sa obe strane da trenutno napreduju ka dogovoru. Za Kosovo konačni dogovor bi otklonilo njihov najveći izgovor zašto se ne bave stvarnom reformskog agendom. A, zašto bi Srbija sada to uradila kada bi dogovor mogla da to iskoristi na kraju pristupnog procesa kao značajni ”kec iz rukava” u procesu ratifikacije pristupnog ugovora? Ne kažem da političari tako zamišljaju, ali to može biti još jedan detalj u procesu postizanja sporazuma Beograda i Prištine”, zaključuje Stratulat.


Oglasio se Vučić nakon sastanka sa Putinom: Stiže značajna pomoć iz Rusije, ali i ruski lekari! | Najnovije vesti - Srbija danas\n02.04.2020. • 16:03 Srbija Danas\nPredsednici Srbije i Rusije razgovarali su telefonom o aktuelnoj situaciji i borbi sa korona virusom\n-Veoma dobar razgovor sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom. Potvrđeno prijateljstvo i značajna pomoć stiže u Srbiju. Hvala Vladimiru Putinu i ruskom narodu - napisao je Vučić.\nGlavne tema razgovora bila je borba protiv koronavirusa, nastavak saradnje sa Evropskom unijom i potvrda najbližih prijateljskih odnosa sa Rusijom.\nVladimir Putin Aleksandar Vučić Korona virus koronavirus korona u Srbiji koronavirus u Srbiji pandemija epidemija lekovi vakcine vanredno stanje u Srbiji vanredno stanje\nPomoc od nasih prijatelja Rusa nije nikakvo iznenadjenje. Hvala od srca.


Canon PIXMA G2410 - Štampači - Canon Serbia\nKompaktni i pouzdani višefunkcionalni uređaj sa dopunjivim kartridžima, idealan za kuću ili kancelariju, sa mastilima visokog učinka za produktivno i isplativo štampanje.\nKompaktni, produktivni uređaj za štampanje, kopiranje i skeniranje\nEfikasan i svestran, ovaj kućni i kancelarijski višefunkcionalni štampač može da se pohvali kartridžima sa mastilom za isplativo i veoma kvalitetno štampanje dokumenata i fotografija, kopiranje i skeniranje, kao i pouzdanost obrade zadataka velikog obima sa lakoćom.\nNeverovatan učinak u stranicama\nIskusite izuzetno isplativo i produktivno štampanje uz visok učinak*, do 6.000 stranica pomoću kartridža sa crnim mastilom ili do 7.000 stranica pomoću jednog kompleta kartridža sa mastilom u boji.\nKompaktan, pouzdan i višefunkcionalan\nOvaj kompaktni višenamenski uređaj sa funkcijama štampanja, kopiranja i skeniranja može lako da obradi zadatke velikog obima zahvaljujući izdržljivom FINE sistemu mastila. Idealan za kuću ili male kancelarije.\nUživajte u brzom i lakom USB povezivanju sa računarom, kao i jednostavnom rukovanju zahvaljujući monohromatskom LCD ekranu od 3 cm (1,2”) koji vam omogućava da lako izaberete više kopija, a pruža i kontrolu pomoću dugmadi.\nLako štampajte fotografije na nove i kreativne načine uz foto-softver My Image Garden koji omogućava prepoznavanje lica, pa lako možete da pretražite sve slike na računaru.\nLCD od 1,2”\nSve što vam je potrebno za pristupačno štampanje velikog obima – samo dodajte papir ili foto-medije.\nVišenamenski štampač – PIXMA G2410\n4 kartridža visokog učinka\nIskusite izuzetno produktivno i isplativo štampanje pomoću ovog kompaktnog Wi-Fi uređaja 4-u-1 sa podrškom za informatički oblak.\nPrikaži detalje CANON PIXMA G4410 \nPovećajte produktivnost i uživajte u isplativom štampanju sa pametnih uređaja i iz informatičkog oblaka pomoću ovog višenamenskog Wi-Fi uređaja.\nPrikaži detalje PIXMA G3410 \nUštedite uz jednostavno, isplativo štampanje živopisnih fotografija do formata A4 i oštrih dokumenata pomoću ovog štampača sa dopunjivim kartridžima.\nPrikaži detalje Canon PIXMA G1410 \n*Učinak predstavlja procenjenu vrednost na osnovu metoda za pojedinačno testiranje kompanije Canon, uz upotrebu grafikona ISO/IEC 24712 i simulaciju uzastopnog štampanja sa zamenskim kartridžima sa mastilom nakon početnog podešavanja. Učinak ne bi trebalo kombinovati.


Webpro » Blog\nIntertravel – korak dalje\nNovi sajt agencije Intertravel sa svojim novim tehničkim rešenjima predstavlja korak dalje ne samo u odnosu na prethodnu verziju sajta nego i u odnosu na sajtove drugih agencija na tržištu.\nFokusirajući se na samog putnika i organizujući sadržaj prema potrebama putnika, tehnički smo došli do sasvim novog rešenja. Destinacija je primarna za kompletan sadržaj. Odabirom destinacije prikazujemo najpovoljnije cene na toj destinaciji za svaki dostupan proizvod koji Intertravel može da ponudi – avio karte, hoteli, aranžmani. Na ovaj način putnik može brzo i lako da dobije informaciju o cenama određenih usluga na destinaciji čime skraćuje vreme informisanja i ubrzava i olakšava planiranje putovanja i kupovinu. Sve ovo mu omogućava da sa više argumenata donese odluku i uštedi novac blagovremenom rezervacijom.\nKoliko znate o svojim klijentima koji kupuju online\nOvog meseca učestvovali smo na konferenciji E-Turizam na kojoj se govorilo o primeni informacionih tehnologija i interneta u oblasti turizma. Na konferenciji se čulo mnogo zanimljivih i korisnih informacija o primeni digitalnog marketinga u turizmu, izgradnji online reputacije, važnosti društevnih mreža u komunikaciji sa putnicima i promovisanju turističkih usluga, kao i konkretni primeri primene.\nNa konferenciji smo preneli iskustvo koje Webro ima u prikupljanju i analizi podataka o klijentima koji pretražuju i kupuju turističke usluge online. Predavanje se zasnivalo na primeru Internet Booking Engina koji je implementiran na novi sajt agencije Intertravel i novoj verziji sistema za analizu podataka koje prikupljamo tokom proces rezervacije na sajtu.\nSve se dešava online, a gde ste vi?\nPozvali smo članice YUTA da nam se 15. oktobra 2014. u 13:30 pridruže na prezentaciji softverskih rešenja za prodaju turističkih usluga. Prezentaciju smo organizovali u saradnji sa sestrinskim kompanijama agencijom Intertravel i APG Serbia & Western Balkans, i zajedno smo predstavili načine profitabilnijeg online i offline poslovanja.\nGosti prezentacije saznali su kako da odaberu pravi softver za rezervaciju hotela, aranžmana, avio karata i drugih turističkih usluga.\nŽeleli smo da navedemo agencije na razmišljanje o unapređenju svog online prisustva. Bio nam je cilj da im skrenemo pažnju da se veći prihodi nalaze samo na korak od njih, i da je krajnje vreme da se okrenu intenzivnijem online poslovanju!\nKako do idealnog softvera za online rezervaciju?\nSigurno se pitate zašto da čitate ovaj članak kada možete da pronađete mnoštvo informacija o uspešnoj prodaji turističkih usluga i softvera koji je podržavaju? Ali, moramo vam reći da odabir softvera za rezervaciju nije tako jednostavan proces kao što mislite. Cilj nam je da vam damo nekoliko smernica kako biste lakše mogli da dođete do idealnog sistema za rezervaciju vaših usluga.\nPostoji veliki broj softvera na tržištu, i kao sa većinom proizvoda uvek želimo ili da imamo savršen kvalitet ili neverovatno povoljnu cenu. Niko ne želi da kupi proizvod koji ne ispunjava očekivane standarde.\nKoji su elementi koje treba uzeti u obzir prilikom odabira softvera za rezervaciju i koji su najvažniji na spisku prioriteta? Mi smo sastavili listu pitanja koje treba da postavite pre nego što odaberete vaš novi booking engine.


srbijasport.net - FK Car Konstantin - Niš - Vesti\nFudbal / Muškarci / Car Konstantin\nCar Konstantin Fudbal / Muškarci\n06.09.2019 10:26 Miroslav Đorđević\nNovo prvenstvo stari problemi. Posle tri odigrana kola Srpske lige Istok na sajtu i YT Kanalu FSRIS iz Niša pojavilo se samo 4 snimka utakmica. Dakle, od 24 samo 4 i po tome su ubedljivo najneažurniji od svih saveza tog ranga. No, možda za ovo postoji i neki razlog videćemo. Na snimku jedne od utakmica može se videti i detalj sa slike koji ukazuje da pojedinci koji rade u fudbalu, naravno ne...\n19.05.2019 19:35 plusonline.rs\n“Razvuklo” se srpskoligaško kolo! Ostala su da se “odigraju” još “četiri koraka” i “muzika” sa stadiona širom “Istoka” će utihnuti. Kolovodja kome je proleće za “ritam” odgovaralo “sigurnim koracima”, sve u “pet, šest, pet, četiri” vodi “igraorce” poslednjim taktovima. Radnički je danas na Stadionu kraj Nišave domaćin neugodnom rivalu. Neugodan jeste, ali, kako mi danas reče...\n16.05.2019 19:08 plusonline.rs\nKoristim ponovo metaforu na početku najave tridesete utakmice! U nedelju na Stadionu kraj Nišave "kralj" dočekuje "Cara"! U žargonu postoji upravo to “bravo kralju” ili “bravo care”. Šalu na stranu, ako je upšte šala, ekipa Marka Vidojevića “kraljevski” je odigrala prolećnih 12 utakmica bez poraza, a golrazlika za dužno poštovanje, 38 datih, primljena samo tri gola. Dakle, Radnički iz...\n24.02.2019 21:13 toplickevesti.com\n22.02.2019 11:43 toplickevesti.com\nKosanica iz Kuršumlije dobila je i treću utakmicu u okviru priprema za prolećni deo prvenstva Zone Zapad. Kuršumličani su pobedili srpskoligaša Cara Konstantina iz Niša sa 3:2, poluvreme 1:0 za Kosanicu. Pobedu su doneli Radovanović i Jovan Jovanović sa dva gola. Utakmica je odigrana na pomoćnom terenu Radničkog. Trener Kosanice Ivica Ćurčić kaže da je veoma...\n28.10.2018 15:53 plusonline.rs\nBez obzira ko je gde na tabeli bio, mečevi ova dva tima uvek su bili neizvesni i uvek karakter derbija. Rivalstvo je dugogodišnje Nišlijama, predvodjenim predsednikom Milivojevićem, činilo se uvek, da je rezultat u mečevima sa Piroćancima, bio važnijih od svih drugih utakmica. Stadion podno Bubnja bio je često “neosvojiva tvrdjava” za Piroćance, kao što Car Konstantin nije dobro “prolazio” u...\n27.10.2018 08:31 plusonline.rs\nKako je počelo, očigledno da ćemo svaki sledeći meč Radničkog komentarisati onim “sada je najvažnije, ovo je najteže”! Naravno da je tako i naravno da tako razmišljaju u ekipama koje se bore za najviši plasman, ili tamo gde brinu o opstanku. Radnički je napravio seriju pobeda, ima 18:0 gol razliku i sve to, stvorilo je onu neophodnu atmosferu koja nameće ovakvo razmišljanje, ciljeve...\n26.07.2018 09:13 plusonline.rs\nNaravno da je u trening utakmici , ko bar uvek kažu treneri, rezultat u drugom planu, da je provera uigranosti i fizičkih sposobnosti fudbalera, prvi zadatak. To jeste tako. Medjutim, kada se desi, to što se desilo sa Radničkim, kada došao novi trener, kada se tim tek formira i kada mladi traže priliku da dokažu talenat, onda ovakve utakmice i ovakav rezultat mogu da budu itekako...\n26.04.2018 11:05 Administrator


MLADIĆ PAO SA BRDA U ZEMUNU, ZADOBIO TEŠKE POVREDE - Beograduživo.rs\nTrenutno ste naHome » MLADIĆ PAO SA BRDA U ZEMUNU, ZADOBIO TEŠKE POVREDE\nMLADIĆ PAO SA BRDA U ZEMUNU, ZADOBIO TEŠKE POVREDE\nU Cetinjskoj ulici u Zemunu teške povrede zadobio je jedan mladić kada je pao sa brda koji se nalazi iznad kuća. Na lice mesta odmah je izašla Hitna pomoć koja je imala problem da dođe do mladića jer je pao između dve kuće.\nKako navode očevici, mladića su i ranije viđali tu, pa se pretpostavlja da živi u blizni nesreće. Sugrađani su se i ranije žalili da je ovo brdo opasno i predlagali su da se postavi ograda, međutim to nije urađeno.\nPRETHODNA VESTZAPALIO SE AUTOBUS GRADSKOG PREVOZA TOKOM VOŽNJE\nSledeća vest ISKLJUČENJA STRUJE ZA ČETVRTAK, 10. JUN


U treptaju oka – Teologija.net\nSlika 1: Pogrebni portret iz Fajuma (detalj), II-III vek, Nacionalni arheološki muzej, Lajden\nTeško je pronaći kulturne okvire i pripadajuću im portretsku umetnost u kojima bi značaj čula vida i njegovog reprezentativnog organa mogao biti prenaglašen. Način na koji se hrišćanska umetnost odnosila prema predstavljanju oka/pogleda na likovima Hrista i svetitelja, po ovom pitanju, svakako ne predstavlja izuzetak već, nasuprot, reprezentativan primer. Sa druge strane je, pak, jasno da su slikari odvajkada pristupali ovoj temi intuitivnim, gotovo instinktivnim putevima na kojima je, u kontekstu koji će nas ovde interesovati, bilo koji oblik bogoslovske kontrole gotovo nemoguće uspostaviti. Posmatrač/naručilac/bogoslov bi mogao konstatovati da pogled na portretu svetitelja manje ili više ubedljivo izražava onu vrstu raspoloženja koje bi trebalo da dominira crkvenom slikom, ali reći nešto konkretnije ili pak dati sugestiju o načinu na koji će to biti izvedeno je gotovo nemoguće, pošto govorimo o odlukama koje se donose u onom tananom i neuhvatljivom prostorno-vremenskom intervalu u kome se događa dodir između slikarske četkice i slikarske podloge. Najzad, za razliku od većine ostalih elemenata od kojih je sačinjena ikona, oko na portretu ne može postati simbolom, pošto ne može govoriti ni o čemu drugom osim o samome sebi. Tačnije, ova mala površina će govoriti samo o prisustvu predstavljene ličnosti i ni o čemu drugom što bi se uz ovo prisustvo moglo vezati. Kao u Hajzenbergovoj relaciji neodređenosti, svaki radoznali prodor u ovaj izražajni mikro-prostor može radikalno narušiti odnose koji su u njemu intuitivnim istraživanjima uspostavljani i, sledstveno, osujetiti našu radoznalost.\nMože li se, stoga, uopšte govoriti o ovom skrovitom trenutku-prostoru-događaju koji je – iz više razloga – morao ostati gotovo nedodirljiv za konceptualne uticaje i tumačenja? Ne može, osim ukoliko pravilnost sa kojom se određena slikarska formula ponavlja nije toliko nametljiva da počinje da zbunjuje. Naime, kroz ni manje ni više nego milenijumsku istoriju, vizantijski umetnici će trepavice na ikoničkom portretu uvek slikati na gotovo identičan način – jednim jednostavnim, čistim i tamnim, kaligrafskim potezom četkice. U poređenju sa rimsko-egipatskim funerarnim („fajumskim“) portretima, na čijim je likovima trepavicama često poklanjana naročita pažnja, kroz specifično naturalistički postupak iscrtavanja „jedna po jedna“ [sl. 1], već prve sinajske ikone će se – uprkos činjenici da su mnoge stilske formule i slikarske postupke preuzele iz pomenute enkaustičke umetnosti – upravo po pitanju načina slikanja trepavica radikalno razlikovati. Nimalo nalik, dakle, vizuelnoj kulturi koju je nasledila, niti potonjoj novovekovnoj umetnosti, koja će biti principijelno indiferentna po ovom pitanju, od najstarijih ikona datovanih u VI vek, pa sve do poslednjih odjeka vizantijske kulture u vremenima turkoktatije, vizantijski slikari će način slikanja oka na portretu vezati za jednu nezapisanu ali zapanjujuće čvrstu konvenciju: trepavice se iscrtavaju jednim, tamnim i jasnim potezom četkice.\nSlika 2: a) Nerukotvoreni obraz, Crkva Arh. Mihajla, Kato Lefkara, Kipar, XII vek; b) Sv. Dimitrije, Crkva bogorodice Perivlepte, Ohrid, kraj XIII veka; v) Nerukotvoreni obraz, XII vek, Tretjakovska galerija, Moskva; g) Sv. Jermolaj, Crkva Bogorodice Araku, Kipar, XII vek; d) Sv. Georgije, kraj XIII veka, Vatoped, Sveta Gora; đ) Isus Hristos, Crkva Bogorodice Forviotise, Asinu, Kipar, XIV vek\nDok su likovi na ikonama, kroz bezbrojne stilske promene, periodično gubili voluminoznost i vraćali je, pokretali se ili ukrućivali, arhaizovali ili poantičavali, dobijali ili pak gubili snažnu facijalnu ekspresiju, trepavice su uporno ostajale iste – od najranijih ikona, pa sve do danas [sl. 2]. Štaviše, čak i onda kada su u okvirima nekog od konkretnih stilskih rešenja ostali kosmati delovi lika – kao što su kosa, brada ili obrve – bili obrađeni sa mnogo većom dozom naturalizma, trepavice se nisu menjale. Preciznije, ostajale su kaligrafski svedene i idealizovane čak i onda kada to stilski okvir nije zahtevao od slikara, pa čak i onda kada bi bilo sasvim prirodno naslikati ih drugačije [sl. 3]. Zbog čega je način slikanja trepavica bio jedna od retkih slikarskih formula od kojih vizantijski slikari, kroz sve promene koje su zadesile ovu umetnost, nikada nisu ni pokušali da odustanu? Zašto se najkonzervativniji i najtradicionalniji aspekt ove umetničke produkcije može prepoznati u nečem tako nežnom i tako nestabilnom kao što bi bio – treptaj oka?\nSlika 3: Sv. Jovan Damaskin, Paraklis Sv. Jevtimija, pri Crkvi Sv. Dimitrija u Solunu, početak XIV veka\nU pokušaju da protumačimo ovu čudnu istorijsku odluku, koja provocira raspravu o samom trenutku u kome je četkica spuštala bojeni nanos na slikarsku podlogu, najpre ćemo se upustiti u kaligrafski aspekt priče. Naime, ako se složimo da vizantijski majstori zaista jesu bili izuzetno skloni kaligrafskom žongliranju četkicom, onda je teško odupreti se utisku da su ovu svoju sklonost na najizražajniji način demonstrirali upravo načinom na koji su slikali oči na ikonama. Sa druge strane, u bilo kojoj raspravi o formalnim odnosima pisma i slike korisno je vratiti se na jedno od najstarijih i najzanimljivijih istorijsko-arheoloških nalazišta, koje se nalazi – naravno – u starom Egiptu. Kao što je opšte poznato, granica između pisma i slikarstva je u kulturi drevnog Egipta, kao nigde u istoriji, gotovo sasvim zamućena. Za slike se bez preteranog uopštavanja, može reći da su svojevrsni hijeroglifi, dok se sami hijeroglifi već označavaju kao slikovno pismo. Trepavice na očima „portreta“ su ovde svakako jedno od slova u opštoj kaligrafskoj atmosferi. Ono što bi za raspravu koja sledi, pak, moglo biti posebno zanimljivo je podatak da neki aspekti ove kaligrafske, pisarske atmosfere, stižu zaobilaznim putevima i u vizantijsku kulturu. Poseban, kultni odnos prema slovu i knjizi ova kultura ne duguje isključivo uticaju književnosti Starog zaveta. Iz pera Sergeja Averinceva, kao neponovljivog tumača vizantijske književne tradicije, dobićemo najjasniju ilustraciju ovog specifičnog saznajnog ambijenta.\n„Duboko osećajan, patetičan odnos prema pisanom radu i napisanoj reči nikako ne karakteriše samo starojevrejsku kulturu već sve kulture bliskoistočnog kruga. Na prvom mestu nalazi se, dabome, Egipat. Jedan egipatski tekst didaktičkog sadržaja naređuje da ’srce svoje usmerimo na knjige i zavolimo ih kao svoju majku, jer nema ničeg iznad knjiga’ […] Besmrtnost samih slova, transcedentnost samog teksta, to je mašta, potpuno razumljiva samo takvom piscu koji je u biti ’pisar’, samo takvom naučniku koga treba nazvati ’književnikom’. Neobičan odnos između tela i slova, koji je bio potpuno nepoznat helenskom duhu, Vizantinci su preuzeli od bliskoistočnih ’pisarskih’ kultura. Stvar je u tome što drevne književnosti bliskog istoka nisu jednostavno stvarali pismeni ljudi za pismene ljude. U celini, njih su stvarali pisari i književnici za pisare i književnike. Pisar u službi cara, pisar u službi božanstva, to je savršeno osoben istorijski tip intelektualnog trudbenika, a njegova psihologija može se razumeti samo na osnovu ukupnosti društvenih uslova bliskoistočne teokratije.“\nPosebno je zanimljiva veza u koju je ovakva književna atmosfera dovela telo i slovo. Nasuprot helenskoj kulturi, u kojoj jeste prepoznavala jedan od svojih nosećih kulturnih korena, vizantijska književnost preuzima sa Bliskog istoka metaforiku u kojoj su telo i (svešteni) tekst dovođeni u najneverovatnije odnose. Kao metafora koja se prenosi od Starog zaveta [Jezek 3, 1–3] preko Apokalipse [Otk 10, 8–11], sve do žitija svetog Romana Slatkopojca (na primer), gutanje/ispijanje svitka, knjige, hartije… uzbudljiv je primer ovog, grčkoj humanističkoj tradiciji potpuno nezamislivog, odnosa tela prema reči. „U ovom sistemu simbola slova se pridružuju sastavu ’srca i utrobe’, ali sa svoje strane ’srce i utroba’ postaju slova, svešteni tekst.“ Stoga nije čudno to što će u neverovatnom, i za savremeno uho možda previše oporom, erminevtičko-poetskom preokretu, upravo sveti Roman Melod sâmo Hristovo (istorijsko) telo metaforički opisivati kao papirusnu hartiju na kojoj su purpurnim mastilom Njegove krvi „ispisivani“ tragovi mučenja. U toj poeziji koja ne želi da zna za distancu između tela i slova, Hristos će tumačiti ove zastrašujuće, carskim purpurom/krvlju napisane, znakove rečima: „Ja umačem pero, i pišem povelju o darivanju milosti za večna vremena.“ Ispisivanje fonetskih znakova na odeći starozavetnih prvosveštenika u poznovizantijskom slikarstvu [sl. 4], ili na odeći monaha, kao i neprekidni porast potrebe za raznim vrstama tekstualnih natpisa koji su okruživali figure predstavljene na ikonama, potpuno se uklapa u opisane telesno simboličke procedure.\nSlika 4: Vavedenje Bogorodice (detalj), Vatoped (katolikon), Sveta Gora, XIV vek\nU taj složeni ali neverovatno prisni simbolički odnos (preplitanja) između tela i slova, koji je još od Starog Zaveta formirao kulturu narôda knjige, grčko-rimska kultura je, kroz hrišćansku umetnost, umetnula jednu svoju visokovrednu kategoriju – sliku. Iako je neko vreme, zahvaljujući moći koju je iz svojih više nego uticajnih kulturnih izvora direktno crpela, crkvena slika uspevala da se nametne kao nezavisno i vrlo direktno sredstvo komunikacije sa transcendentnim sferama, te joj je u dramatičnom sporu koji je usledio ova moć vrlo dosledno osporena, moglo bi se reći da je u postikonoboračkoj umetnosti njena integracija u kulturu knjige najzad uspešno obavljena. Naravno, ne bi bilo netačno ustvrditi i suprotno – da je religija slova integrisana u kulturu slike. U svakom slučaju, bila ona manje ili više simerična, integracija – kao što to uvek biva – ne bi mogla da se desi, ako obe strane ne bi bile već dovoljno pripremljene za njeno prihvatanje.\nOvde ću, ne baš isključivo poetski, pokušati da pokažem da su promene koje je na tom putu slika/ikona pretrpela upisane upravo na trepavicama oka. Strogost konvencije o kojoj je ovde bilo reči – pretpostavićemo, dakle – postaće značajno jasnija tek ukoliko joj se pristupi iz gramatološke perspektive. Drugim rečima, čini se da je hijeratični trag hijerarhijske, kaligrafske, pisarske… kulture upravo na ovom mestu ostao zaista neizbrisiv. Između onog medijskog obrasca koji je insistirao na bliskosti tela i slova (1. Egipat, 2. Bliski istok) i onog značajno drugačijeg, kome je bila važnija bliskost tela i slike (3. Rim, 4. Grčka), moguće je razabrati dijalektiku iz koje je porođena specifična saznajna sinteza vizantijske umetnosti. Osnovna pak „tajna formula“ ove sinteze ostala je zapisana/naslikana upravo na trepavicama oka. Pokušaćemo, dalje, da pronađemo neku vrstu fenomenološke osnove na kojoj bi ovakva vrsta sinteze mogla biti postavljena/istraživana, kroz dodatno zaoštravanje pitanja s početka: a zašto baš na tom mestu i u takvoj dijalektici?\nOsim što valja konstatovati da (egzistencijalni) značaj oka kao konkretnog mesta „upisa“ ukazuje na značaj traga koji je Slovo želelo da ostavi na vizantijskoj (vizuelnoj) kulturi – pokušaćemo značenjski da produbimo ovu nesvakidašnju vezu. Zbog čega su se slovo i oko, upravo na ovakav način prepoznali u sveštenom crkvenom portretu – na ikoni? Pozabavimo se fenomenološkom stranom pitanja. Osim što mogu da sakupe znoj i prašinu – dakle da štite – trepavice služe zatvaranju očiju. Tačnije, ne zatvaraju ga one – trepavice su samo najava zatvaranja. I to sasvim bukvalno. Oči mogu da budu polu-zatvorene (ili polu-otvorene) upravo zahvaljujući trepavicama. Trepavice su, kao svetlosno „polupropustljive“, zadužene da obavljaju ono što je danas prepušteno zatamnjenom (polupropustljivom) staklu naočara za sunce. Zbog toga narodi iz sunčanih krajeva (kao, na primer, pomenuti Egipćani) imaju guste trepavice. Kao nus-efekat prirodne potrebe za zaštitom najdragocenijeg čula vida se, i kod naočara i kod trepavica, otvara (voajerska) mogućnost da pogled delimično sakrijemo. Da gledamo a da ne budemo gledani. Ova psihološka tehnika može da bude upotrebljena na različitim socijalnim nivoima – od uspavljivanja bebe, do kontrašpijunaže – čemu se ovde svakako ne možemo posvetiti. Interesovaće nas, naravno, efekat koji dotični fenomen može da ostavi na naslikanom portretu. Iako se čini da umetnicima koji su slikali u rimskom Egiptu ovo nije bilo cilj, potonja novovekovna umetnost će, uz manju ili veću dozu verizma, pokazati da tematizovanje ove polupropustljive zone zapravo omogućuje slikaru da zamuti naslikani pogled i uspostavi svojevrsnu neutralnu/prirodnu/objektivnu distancu između posmatrača i posmatranog, kakva najčešće postoji i u svakodnevnim ljudskim odnosima. Utisak da je uspostavljanje ove vrste saznajne distance bilo važan aspekt novovekovne naučno-estetske sinteze može se potvrditi na različite načine.\n„Ukoliko ih uporedimo sa vizantijskim mozaicima, figure u holandskom slikarstvu izgledaju kao da im je neudobno, kao da ih posmatračevo prisustvo ometa. Iako su im pogledi usmereni prema spoljašnjosti ovi ljudi ne mogu da vide ko ih posmatra, kao da je ’prozor’ slike, zapravo, polupropustljivo [two-way] ogledalo. Mi možemo da vidimo njih, oni znaju da smo mi tu, ali oni nas ne vide. Niti je njima, niti bilo kome drugom u slikarstvu renesansne tradicije, omogućeno da prodre kroz ovaj prozor, zato što on, po definiciji, zauzima neutralnu zonu između posmatranog i posmatrača.“\nSlika 5: a) El Greko, Sv. Jakov Mlađi, 1600, Umetnički muzej, Budimpešta; b) Rubens, Autoportret, 1623, Kraljevska kolekcija, V. Britanija; v) A. R. Mengs, Portret V. B. Koningema, 1754-55, Geti muzej, Los Anđeles\nNaravno, remek dela novovekovne portretske umetnosti su po ovom, kao i po mnogim drugim pitanjima, mogla izražavati sasvim različit odnos (naslikanog lika) prema posmatraču, ali nas ovde prevashodno interesuje razlog zbog koga je vizantijska portretska umetnost pitanje načina oslikavanja oka/trepavica razrešavala jednim prećutnim ali neverovatno tvrdim dogovorom kroz čitavu svoju, više nego dugotrajnu, istoriju. Ako bismo slikare funerarnih portreta iz rimskog Egipta tumačili kao nekoga ko najavljuje pojavu vizantijskog ikonopisa, a El Greka kao nekoga ko ovu pojavu svečano i dostojanstveno odjavljuje sa istorijske pozornice [sl. 5a], onda neće biti nezanimljiv kuriozitet da su ovi duboko religiozni ali milenijumima udaljeni slikarski maniri bili podjednako opsednuti upravo – trepavicama. Kako, najzad – postavićemo pitanje sa novouspostavljene hermeneutičke pozicije – objasniti i vrstu i strogost konvencije za kojom su, nasuprot svojim prethodnicima i naslednicima, vizantijski slikari posegli?\nRealističnim predstavljanjem trepavica kao specifičnog polupropustljivog (komunikacijskog) filtera, pogledu je dopušteno, sa jedne strane kolebanje, a sa druge strane – zaštita. I to ne samo zaštita od prašine, sunca ili vetra, već – što je ovde najvažnije – zaštita od drugog pogleda: povlačenjem u zatomljenu i mutnu voajersku oblast. Povlačenjem u privatnost. Tematizovanje trepavica je tematizovanje privatnosti. Tematizovanje zaštićenog i distanciranog posmatračkog spokojstva. Prâvo zatvaranje oka, kroz potpuno sklapanje trepavica je (bez „slobode“ kakvu nudi distancirano promatranje), zapravo, napuštanje ovoga sveta – u ekstazi, strahu, snu ili smrti. Ova mogućnost nudi drugačiju vrstu zaštite. Svake trepavice upozoravaju posmatrača da oko može biti i zatvoreno (zatvorenom oku se vide samo trepavice). Na taj način one „kontrolišu“ najosetljivije granično područje do koga je u susretu dve (ljudske) ličnosti moguće doći. Svake trepavice, dakle, mogu biti oznaka apsolutnog odbijanja komunikacije. Jednim jedinim pokretom trepavica žrtva, na primer, može osuditi svoga dželata na smrt. Na najstrašniju smrt koju je moguće zamisliti – na progonstvo u nepozna(va)nje. Trepavice su strašan znak i strašno oružje na ljudskom liku. Osim toga što mogu ukazivati na  onu vrstu slobode kakvu je sebi obezbedio neutralni posmatrač (voajer), trepavice mogu postati  oznaka neprikosnovene interpersonalne slobode ljudskog lika/lica/ličnosti. Ni jedan drugi „organ“ na ljudskom telu nema ovakve znakovne kapacitete. Na ikoni, čini se, govorimo o ovoj drugoj vrsti slobode. Slobode, koja je, u jednoj složenoj bogoslovsko-slikarskoj viziji – tačnije, konvenciji – izražena kao nedvosmisleno da. Kao svetiteljeva nedvosmislena odluka da se odazove na poziv koji čovek tvoračkim prizivanjem iz nepostojanja u život već dobija. Ili, u negativnim terminima, kao nedvosmisleno ne – smrti. Zato trepavice na ikoni ne mogu da budu mutne, niti da postanu znak ambivalencije. Zato su one, sa jedne strane, oštre kao sablja u svojoj odluci ali, sa druge strane, ostavljaju lica, tačnije poglede, potpuno nezaštićenima – ogoljenima. Oči svetitelja se ne mogu povući u sivu i mutnu, ali zaštićenu, neutralnu zonu – zonu privatnosti – one su potpuno otvorene, ali i izložene (pogledu) u svojoj ogoljenosti. Zato su trepavice koje ih zatvaraju, ili je već bolje reći – otvaraju – tako nedvosmisleno jasne i nezamućene. Zato one ne mogu biti iscrtane sa više od jedne linije.\nSavez ispisan na tablicama lica\nA kao što trepavice na ikoni ne žele da znaju za (mutnu i neodređenu) boju prelaza između njihovog crnila i okoline, takva je i grafička logika fonetskog pisma. Fonetsko pismo je moglo da nastane tek onda kada je piktogram (hijeroglif, na primer) prečišćen i apstrahovan u grafičku formu linearnog pisma. Već u vremenu nastajanja najranijeg alfabeta je, dakle, jasno izdiferencirana ona vizuelna osobenost bez koje fonetsko pismo ne bi ni moglo da postoji: pri predstavljanju fonetskog znaka mogu postojati samo dve grafičke vrednosti, crno i belo, tamno i svetlo, papir i slovo, i nema nikakvog prelaza (sivila) između njih. Niti broj niti način izvlačenja linija smeju biti podložni promenama – znak mora da bude jasan i nedvosmisleno diferenciran između ostalih znakova, pošto njegova upotreba podrazumeva izuzetno čvrst, gotovo neraskidiv, socijalni dogovor. Činjenica da će gotovo svi ljudi na svetu, kada vide, na primer, znak – A – umeti da ispuste jasno definisan zvuk iz grla, i uspeti da uklope ovu oznaku u neki od velikih, precizno organizovanih jezičkih sistema, je i danas podjednako čudesna kao i u vremenima drevnih „pisara“ i „književnika“. Ona vrlo spontano govori o stvarnom i bazičnom ljudskom kapacitetu za stvaranje konstruktivnog socijalnog dogovora/konvencije. Stoga nikoga ne čudi što je prvi biblijski dogovor – savez/zavet – između Boga i čoveka obeležen rečju i zapisan slovom. Takođe, dalje, ne čudi što je kasnije podizanje ovog saveza, kroz Hristovo ovaploćenje, na telesni i personalni nivo – označeno istim terminom. Slovo je naprosto postalo i ostalo oznaka saveza. Tačnije, Slovo je, na posletku, postalo – ime saveza.\nKao što smo videli, pisari i književnici su odvajkada, u kulturama knjige, bili svojevrsni marljivi i neupadljivi pratioci ove vrste socijalnog dogovora u kome je i sam Bog lično učestvovao. Oni su bili strpljivi svedoci, čuvari i prenosioci savezništva. U onom istorijskom periodu, u kome je, kao što smo gore videli, kategorija slike uspela da se integriše u kulturu knjige, ili poetičnije, u trenutku u kome se udenula u specifični odnos između tela i slova, uloge pisara/književnika i slikara su se sasvim prirodno približile – na momente gotovo do preklapanja. Prethodno je, naravno, helenističko prožimanje civilizacija, sa jednim od najzanimljivijih epicentara (ponovo Egipat) u Aleksandriji, omogućilo da se intelektualni tipovi grčkog filozofa, pesnika i naučnika u potpunosti prepletu sa orijentalnim pisarem, pismoznancem i književnikom, dopuštajući kasnijem hrišćanskom teologu, na primer – za antičkog grka potpuno nezamislivu stvar – da se ponosi svojim znanjem lepog pisanja. U svakom slučaju, kako god ih nazvali – teolozima ili književnicima – vizantijski poznavaoci slova i slikari su u ikonobraniteljskom i postikonoboračkom bogoslovlju potpuno izjednačeni po svom crkvenom statusu. Sveti patrijarh Nikifor će, objašnjavajući da se pojam „grafija“ (γραφία) „shvata na dva načina“ (i kao pisanje i kao crtanje) govoriti: „Prva vrsta upisivanja nudi odnos rasprava povezanih pomoću usmenih iskaza. Druga može da se nasluti u mimetičkim pojavama osoba koje nisu modeli […] I u jednom i u drugom slučaju upisivanja, oni koji primenjuju i izvršavaju jedno ili drugo, jednako dobijaju u našoj primeni ime upisatelji [γραφεῖς], bilo da se radi o usmenom upisivanju ili o zanatu slikara.“ Makar u teoriji, slikari su, poput nekadašnjih pisara, književnika i pismoznanaca postali posebna vrsta svedoka otkrivenih istina – čuvari saveza između Boga i čoveka.\nSlika 6: Sv. Hariton, Crkva Bogorodice Araku, Kipar, XII vek\nNije dakle slučajno što su ovi novi „sliko-pisari“, „upisatelji“, „grafisti“, ili – kako ih i danas zovemo – ikonografi, ključna „slova“ na svojim portretima izvlačili čistim crnim, grafičkim, potezima. I nije čudno što smo način za iscrtavanje trepavica na ikoni morali da označavamo u kaligrafskim terminima. Završni pečat koji je slikar vrhom svoje četkice ostavljao na blistavo svetlom svetiteljskom liku je, zaista, podsećao na crno slovo na čistom belom papiru. Pečat saveza je slovo dogovora/konvencije, i spušten je na mestu koje je oznaka čovekove slobode. Tačnije, (o)znak(a) slobode, i (o)znak(a) saveza se, na ovoj neobičnoj naslikano/napisanoj površini – preklapaju. Savez konstituiše slobodu, a sloboda konstituiše savez. U takvom preklapanju, u tom dodiru četkice, rađa se slikarska vizija koja staje uz rame sa veličanstvenim relacionim konceptom ličnosti izgrađenim u hrišćanskom bogoslovlju. Slikarska vizija kakva uspeva da predstavi čoveka koji svoju slobodu i svoju besmrtnost duguje svojoj egzistencijalnoj otvorenosti za bližnjega. Slikarska vizija u kojoj je linija preklapanja između istorije i eshatona definisana nečim tako tananim i nežnim kao što su trepavice – u jednom jedinom treptaju oka.\n Sergej S. Averincev, Poetika ranovizantijske književnosti, Srpska književna zadruga, Beograd 1982, 210–211. Detaljnija istraživanja ove tematike vidi u: Clyde Curry Smith, The Birth of Bureaucracy, The Biblical Archaeologist, Vol. 40, No. 1 (1977), 24–28; Vilijam M. Šnidevind, Kako je Biblija postala knjiga: Tekstualizacija drevnog Izraila, Kalenić, Kragujevac 2011, 52–56, 74–80.\n Sergej S. Averincev, Poetika ranovizantijske književnosti, 226.\n Preuzeto iz: Isto, 224; uporedi, raspravno, u: Derek Krueger, Writing and Holiness: The Practice of Authorship in the Early Christian East, University of Pennsylvania Press, Philadelphia 2004, 160–162.\n Robert S. Nelson, To Say and to See: Ekphrasis and Vision in Byzantium, u: Visuality Before and Beyond the Renaissance: Seeing as Others Saw (ed. Robert S. Nelson), Cambridge University Press, Cambridge 2000, 158; uporedi i: Erwin Panofsky, Idea; Prilog povijesti pojma starije teorije umjetnosti, Golden marketing, Zagreb 2002, 59–62; Georges Didi-Huberman, Confronting Images: Questioning the Ends of a Certain History of Art, The Pennsylvania State University Press, University Park, PA 2005, 241–242; Branimir Stojanović, Obrnuta perspektiva i voajerizam: Florenski / Hičkok, u: Novo čitanje ikone, Geopoetika, Beograd 1999, 65–70.\n O El Greku u ovom kontekstu, vidi, na primer: Robin Cormack, Painting the Soul: Icons, Death Masks, and Shrouds, Reaktion Books, London 1997, 191–204.\n Sergej S. Averincev, Poetika ranovizantijske književnosti, 219–221, 226–227; detaljnije vidi u: Claudia Rapp, Holy Texts, Holy Men, and Holy Scribes: Aspects of Scriptural Holiness in Late Antiquity, u: The Early Christian Book (ed. William E. Klingshirn, Linda Safran), The Catholic University of America Press, Washington, D. C. 2007, 194–222.\n Patrijarh Nikifor, Protiv ikonoklasta 356B (prevod: Kornelija Nikčević, Cid, Podgorica 2008, 136).\nIkonologija Todor Mitrović Hrišćanska estetika


MALONOGOMETNO DRUŽENJE POZNATIH Pogledajte kako penale pucaju Jelena Perčin i bugarska ambasadorica... - Jutarnji List\nMALONOGOMETNO DRUŽENJE POZNATIH Pogledajte kako penale pucaju Jelena Perčin i bugarska ambasadorica...\n06.10.2017. u 17:43\nBugarska veleposlanica Tanya Dimitrova plasira loptu s bijele točke u donji desni kut...\nTreći Fotosofia Energy malonogometni turnir održan je u četvrtak, 5. listopada 2017.Za pehar su se borile ekipe Nove TV, RTL-a i Fotosofia All Stars,, a posebna atrakcija bila je revijalna utakmica timova 'Foto' i 'Sofia', sastavljenih od poznatih glumaca, sportaša, TV voditelja, pjevača i stranih diplomata.\n- Drago mi je što zahvaljujući medijima ovaj projekt širi dobre vibracije te promovira ono što bi nogomet trebao biti – aktivnost koja zbližava ljude raznih nacionalnosti i profesija, rekao nam je fotograf Damir Hoyka, organizator turnira, pa u šali dodao: - Tko bi rekao da se s protivnikom može biti čak i prijatelj!\nMaksimalna koncentracija Jelene Perčin, u pozadini se Rene Bitorajac ne čini odveć impresioniranim...\nDa nogomet nije samo 'muška stvar' dokazale su i poznate gošće Jelena Perčin i Matea Parlov, koje su izvođenjem penala predviđale rezultate predstojećih utakmica...


Australija: Usmrtiće dva miliona mačaka - Pet Magazine\nAustralija: Usmrtiće dva miliona mačaka\nAustralijska vlada došla je na ideju da “eliminiše” dva miliona mačaka zbog toga što “narušavaju živote autohtonih vrsta”.\nIzvor: Index.hr/ljubimci, NovostiOnline; Foto: Shutterstock\nU planu je da se usmrti čak dva miliona mačaka do 2020. godine, “jer su mačke uvelike doprinele izumiranju 27 autohtonih vrsta otkako su dovedene iz Evrope 1700. godine”.\nDeo plana Vlade Australije je trovanje mačaka kobasicama – kada ih pojedu, smrt nastupa za petnaestak minuta.\nKobasice će osim otrova, u sebi imati i meso kengura, pileću mast, kao i razne biljke i začine. One će biti bačene iz aviona na područja koja naseljavaju mačke lutalice. Osim trovanja, planiraju i da pucaju na mačke, a građani će biti nagrađeni ako učine isto. Jedna ubijena mačka vredeće deset američkih dolara.\nPrema rečima zvaničnika, cilj je smanjiti uticaj divljih mačaka lutalica ne samo zbog toga što uništavaju autohtone vrste, već, kako navode, i zbog toga što utiču na rad australijskih farmera. Iako je “PETA Australija” ovaj zakon proglasila užasnim, složili su se s tim da mačke zaista jesu smrtna pretnja određenim vrstama.\nKomentari “Australija: Usmrtiće dva miliona mačaka”\nsto se mora, mora se


Od ove bolesti obolevaju SVI, i jaki i slabi i dobri i loši, a NIKO NE ZNA da se dobija u porodici - Zena.rs\nNaša uverenja, emocije i način odgovora na izazove u životu najčešće naučimo od bitnih ljudi u prvih deset godina života. Ako su oni bili depresivni, i mi imamo velike šanse da obolimo od iste bolesti Foto: Shutterstock\nIstraživanja pokazuju i da je depresija danas deset puta češća nego pre 70 godina. Razlog se možda krije u tome što su ljudi danas spremniji da priznaju kako imaju mentalnih problema bez straha da će biti stigmatizovani. Zabrinjava pak to što depresija sve češće pogađa mlade ljude i da stopa samoubistva raste.\n– Neke životne faze nose sa sobom veći rizik po mentalno zdravlje. U periodima kad se suočavamo sa razvodom, gubitkom voljene osobe, bolešću, penzijom, odjednom kao da nam postane teško da zadovoljimo sopstvene potrebe na način na koji smo to do tada radili. Tada su najveće šanse da se suočimo s depresijom – kaže Ljiljana Jagodić, klinički psiholog.\nNaša uverenja, emocije i način odgovora na izazove u životu najčešće naučimo od bitnih ljudi u prvih deset godina života. Ako su oni bili depresivni, i mi imamo velike šanse da obolimo od iste bolestiFoto: Shutterstock\nOdnosi u porodici, s partnerima i prijateljima mnogo nam govore o tome zašto su neki ljudi depresivni, a neki ne. Život s nekim ko je bio depresivan povećava rizik od oboljevanja, što je jak dokaz da se ne radi samo o genetici. Mnogi psiholozi, kao što su Majkl Japko i Martin Seligman, tretirali su depresiju kao naučen fenomen, „društveno zarazan“ fenomen. Seligman je pokazao u svojim istraživanjima da se deca uče svojim depresivnim uverenjima, pogledu na svet i načinu rešavanja problema u svojim primarnim porodicama. Takođe, pokazao je da se depresija može zaobići ako decu naučimo da se s problemima suočavaju na drugačiji način.\nZašto nas je sramota da idemo kod psihijatra, a podaci o depresiji su alarmantni\nŠest stvari koje ne treba da kažete ljudima koji boluju od depresije\n– Ne možemo za sve okriviti hemijski disbalans. Naša uverenja, emocije i način odgovora na izazove u životu najčešće naučimo od bitnih ljudi u prvih deset godina života. Ako su oni bili depresivni, i mi imamo velike šanse da u našem životu razvijemo neadekvatne oblike ponašanja – kaže Ljiljana Jagodić.\nJasno je da postoje različiti uzroci depresije. Neki ljudi reaguju na činjenicu da depresija nije primarno biološka bolest tako što kažu da je svako za sebe kriv što se tako oseća, kao da to nema nikakve veze sa iskustvom i životnim okolnostima, kao da je to odraz nečije lične slabosti.\n– Istina je, međutim, potpuno drugačija. Niko ne želi da bude depresivan. Jaki, inteligentni, dobri ljudi, svi podjednako obolevaju od depresije – objašnjava Ljiljana Jagodić.\nU kriznim situacijama osećanje beznadežnosti da ćemo ikada više živeti kao pre pomaže depresiji da se razvijeFoto: Profimedia\nMnogi ostanu snažni i posle najgorih događaja, a neki postaju depresivni kad im je naizgled sve u životu potaman. A kako ćemo reagovati, zavisi od toga što se dešava unutar nas – negativnih misli, konstantne zabrinutosti, osećanja krivice, bespomoćnosti...\n– Postoje periodi tranzicije kad postaje teško zadovoljiti potrebe. To nas ostavlja ranjivim i sklonijim depresiji. Osećanje bespomoćnosti i beznadežnosti da ćemo ikada više živeti kao pre ono je što omogućava depresiji da se razvije – kaže naša sagovornica.\nJedina konstanta u našim životima je promena. Naše telo stari, okolnosti, uslovi života se stalno menjaju, nijedna sekunda nije ista niti slična prethodnoj.\n– Fleksibilnost se uči i razvija, ali podrazumeva i prilagođavanje promenama, ne suprotstavljanje. Ta prilagodljivost je najveća ljudska prednost u odnosu na druge vrste. I, naravno, svesnost da je sve prolazno, pa čak i najgore situacije.


Fabregas: Drugi klubovi su pod većim pritiskom od Arsenala - Index.hr\nFabregas: Drugi klubovi su pod većim pritiskom od Arsenala\nKAPETAN Arsenala Cesc Fabregas tvrdi kako su najveći suparnici londonskog kluba pod znatno većim pritiskom od "topnika" ove sezone.\n"Naravno da smo i mi pod pritiskom osvajanja naslova u Premiershipu jer je Arsenal veliki klub i očekivanja su uvijek visoka. Ali, naši konkurenti su potrošili ogromne iznose novca posljednjih godina i zbog tih su ulaganja pod većim pritiskom", smatra španjolski nogometaš.\nArsenalov je veznjak ustvrdio i kako njegov klub ima dugoročnu viziju budućnosti, ali i kako se već ove sezone može boriti za naslov.\n"Ništa nije nemoguće. Nismo favoriti ove sezone, ali istinski vjerujem da se možemo boriti za naslov. Naša momčad cijelo vrijeme sazrijeva i raste joj samopouzdanje", zaključio je 22-godišnji nogometaš.\nArsenal nakon deset kola Premier lige zauzima treće mjesto s 19 bodova, ali i utakmicom manje u odnosu na vodeće klubove Chelsea (24) i Manchester United (22).\n#premiership #premiership #premiership #premiership #premiership #arsenal #arsenal #arsenal #arsenal #arsenal #cesc fabregas #cesc fabregas #cesc fabregas #cesc fabregas #cesc fabregas #lige petice #lige petice #lige petice #lige petice #lige petice


IZNENADIĆETE SE: Ovakve žene su najprivlačnije muškarcima - Magic News\nIZNENADIĆETE SE: Ovakve žene su najprivlačnije muškarcima\nsvibanj 3, 2017 svibanj 3, 2017 magic Magic News\nPred njima padaju svi muškarci!\nIstraživanja su pokazala šta muškarci najviše vole kod žena…\nNije bitno da li imate neki određeni tip žene, sigurno ćete se složiti sa nama, da svi muškarci vole određene stvari na ženi. Naučnici cu upravo hteli da odrede šta je to što svaki muškarac potajno traži na ženi i došli su do vrlo zanimljivih odgovora.\n1. Zadnjica i kukovi\nDa, muškarci vole žene koje imaju malo veću zadnjicu i kukove. Muškarci su se složili da su žene sa većim kukovima i zadnjicom mnogo privlačnije i da teško mogu da odole takvim ženama.\nIako na glas najmanje obraćamo pažnju, istraživanja su pokazala da su žene sa višim glasovima bile privlačnije muškarcima.\nNije ni čudo što žene toliko vremena provode kod frizera i sređuju svoju kosu. Žene sa dobrim frizurama gotovo uvek imaju prolaz kod muškaraca, što je i razumljivo. Žene sa dugačkom kosom su se pokazale kao najprivlačnije i muškarci su reli da vole kada njigova lepša polovina ima dugačke pramenove.\n4. Osmeh (zubi)\nNIko ne voli žute i kvarne zube. Zbog toga je beo osmeh jedna od najbitnijih stvari koju muškarci uvek traže kod žena.\nIako žene imaju kosntantno mišljenje da sa tonu šminke izgledaju bolje, muškarci ne misle tako. Skoro svi muškarci su rekli da su žene prirodnijeg izgleda daleko od lepše od onih koje nose šminku, silikone i druge dodatke.\nAko se neka od pripadnica lepšeg pola premišlja u koju boju da se ofarba, onda mora da zna da je crvena pobednička boja. Riđokose i crvenokose devojke su se pokazale kao najprivlačnije, što znači da plavuše nisu više toliko u trendu.\n← LJUBAVNI KVIZ: 8 pitanja koja će vam otkriti da li vas ZAISTA voli\nSamo da znaš, nikada nećeš upoznati ženu poput mene →\n5 istina koje morate da znate o ljubavi do 30. rođendana\nlipanj 11, 2017 magic Komentari isključeni za 5 istina koje morate da znate o ljubavi do 30. rođendana\nDomaći serum protiv bora mijenja botoks\nprosinac 1, 2016 magic Komentari isključeni za Domaći serum protiv bora mijenja botoks


Od ponedeljka, 21. avgusta gošća emisije Mojih 50 na Naxi radiju je Jelena Gavrilović.\n20-08-2017 | 11:50 | Autor/Izvor: Naxi media-Wikipedia\nRođena je u Beogradu, 18. januara 1983. godine. Osnovnu školu i gimnaziju je završila u Lazarevcu. Glumom i pevanjem je počela da se bavi još od đačkih dana. Po završetku treće godine Gimnazije u Lazarevcu upisala je glumu na Akademiji umetnosti u Novom Sadu. Diplomirala je u klasi Vide Ognjenović i Ljuboslava Majera.\nPored uloga u pozorištu ostvarila je zapažene uloge i u filmovima i televizijskim serijama. Debitantsku ulogu imala je u filmu "Na lepom plavom Dunavu" Darka Bajića, za koju je dobila nagradu na festivalu "Filmski susreti" u Nišu. Ostvarila je jednu od glavnih uloga u "Srpskom filmu" Srđana Spasojevića. Igrala je u ostvarenjima: "Braća po babine linije", "Sinđelići", a u novom ostvarenju "Nemanjići - Rađanje kraljevine" tumači ulogu Evdokije Anđel.\nZbog izvanrednih vokalnih sposobnosti, Jelena je radila i na brojnim sinhronizacijama. Pozajmila je glas Elsi u sinhronizaciji animiranog filma "Zaleđeno kraljevstvo" iz Diznijevog studija, otpevavši tako i pesmu "Sad je kraj", koja je nominovana za Oskara.\nJedan od poslednjih uspešnih angažmana je i glavna ženska uloga u spotu Zdravka Čolića za pesmu "Mala".\nU emisiji "Mojih 50" Jelena će otkriti koju pesmu sluša za "Dobro jutro", koju pevačicu je glumila u jednoj seriji i kakav joj je savet ona dala, a, pored ostalog, saznaćete i kako je "prizvala" poziv za učešće u jednom spotu.\nEmisija "Mojih 50" na programu je svakog radnog dana od 18 do 19 časova na Naxi radiju i na Naxi nacionalu, najvećoj radijskoj mreži u Srbiji.\nTagovi: naxi emisije mojih 50 dejan avramović Jelena Gavrilović Budva


Otpad kao resurs: Može li reciklaža spasiti planetu? | Ekologija | Al Jazeera Balkans\nOtpad kao resurs: Može li reciklaža spasiti planetu?\nCirkularna ekonomija kao model upravljanja otpadom, a u kojoj on postaje resurs, mogla bi biti jedini logičan odgovor na rastuće probleme i potrebe čovječanstva.\nGodišnje se na globalnom nivou unište milijarde tona prirodnih resursa kako bi se proizvela roba široke potrošnje, a od nje proizvedemo milione tona otpadaEPA\nU jednoj maloj bogatoj provinciji na severu Italije, u vreme prošlogodišnjih božićnih praznika, gradske vlasti dozvolile su učenicima osnovnih škola da ukrase svoje mesto na način na koji oni to žele. Učenici su prvo organizovali akciju sakupljanja plastičnih flaša, zatim te iste flaše obojili različitim bojama, uvezali u niz, i umesto novogodišnjih ukrasa okitili drveće na centralnom trgu.\nU isto to vreme, negde na jugu Italije, poznata marketinška agencija organizovala je posluženje za svoje zaposlene. Kako bi ispoštovala sve svoje radnike, među kojima je bilo i vegetarijanaca, organizator večere je naručio i poseban ketering, pa su se tako na švedskom stolu našle desetine malih plastičnih pakovanja sa salatama, rižom, sočivom i drugim zdravim namirnicama.\nZaposleni su prvo bili oduševljeni ovom idejom svog direktora, a potom se nekolicina njih našla u čudu, pokušavajući da nađe odgovor na pitanje kako je moguće da firma koja je organizovala ketering, a koji promoviše zdravu i biološku hranu, zapakuje tu hranu u ambalažu koja prezire svoj sadržaj.\nIako je svest u zapadnim društvima sve razvijenija kada je reč o ekološkoj održivosti, ipak se čini da logika "uzmi, iskoristi i baci", koja vlada već gotovo više od dva veka, od industrijske revolucije do danas, nažalost, još nije iskorenjena u ovim zemljama. Sa druge strane, njen bum se upravo dešava u zemljama ekonomske ekspanzije, poput Kine, gde se trenutno ne pridaje prevelika važnost mogućim posledicama masovne proizvodnje.\nGodišnje se na globalnom nivou unište milijarde tona prirodnih resursa kako bi se proizvela roba široke potrošnje. Od nje proizvedemo milione tona otpada, a po podacima Svetske banke, u 2016. je dostignut rekord, kada se proizvelo dve milijarde tone otpada, što bi bilo 740 grama po stanovniku planete Zemlje.\nMeđutim, ta brojka ne uključuje industrijski otpad, koji sadrži materijale, poput, recimo, plemenitih metala, čije je recikliranje predmet spekulacija firmi koje se bave upravljanjem otpadom, a sve u cilju milionskih zarada. Pa se tako dešava da zbog mnogih nepravilnosti tokom procesa recikliranja te vrste otpada svake godine u atmosferi završi više od 30 milijardi tona ugljen-dioksida.\nCijena blagostanja i cirkularna ekonomija\nIndustrijski razvijene zemlje su dostigle vrhunac upravo zahvaljujući masovnoj proizvodnji. Cilj takve proizvodnje bila je globalizacija, koja za sobom povlači neumereni konzumerizam. Rezultat svega toga je to da, iako bogate zapadne zemlje čine samo 16 odsto svetske populacije, u njima se godišnje proizvede 34 odsto svetskog otpada. Međutim, u poslednje dve decenije tendencija i onog dela planete koji nije tako razvijen jest takva da se sve brže približavaju zapadnim zemljama kada je reč o proizvodnji otpada.\nAko bi se nastavilo ovim tempom, do polovine ovog veka, kako upozorava Svetska banka, evropske zemlje i zemlje Severne Amerike proizvodiće 25 odsto otpada više nego trenutno, dok će se u istočnoj Aziji taj procenat povećati za 200 odsto. To bi značilo da će se na svetskom nivou godišnje proizvoditi 3,4 milijarde tona otpada, što je gotovo polovina ukupnog stanovništva.\nKako bi se taj trend zaustavio, potrebno je da se manje otpada baca, a više reciklira, tj. ponovo iskoristi, pa tako umesto linearnog modela upravljanja otpadom, apsolutno neisplativog i modela koji većina zemalja na planeti koristi, a među kojima i sve zemlje u regionu, cirkularna ekonomija kao model upravljanja otpadom, a u kojoj on postaje resurs, mogla bi da bude jedini logičan odgovor na narastujuće probleme i potrebe čovečanstva.\nTom Saki, osnivač i glavni izvršni direktor američke kompanije "TerraCycle", lider u razvoju tehnologija za iskorišćavanje materijala teških za recikliranje, veruje da bi logika "uzmi, iskoristi i baci" uskoro trebalo da ustupi mesto logici "smanji, iskoristi ponovo, recikliraj".\n"Mi nismo kompanija koja upravlja otpadom jer, kada upravljate njim, onda jednostavno ne možete da razmišljate o ideji kako ga eliminisati ili smanjiti. Naš biznis model se bazira na principima koji traže odgovore na pitanja da li je moguće napraviti novi proizvod od otpadnog materijala i kako mu pre svega produžiti trajnost", kaže Saki.\nOd kada je Kina prošle godine zabranila uvoz određenih vrsta reciklažnog materijala, poput kartona, papira i gotovo svih vrsta plastike, iz Amerike, ta zemlja se našla u ozbiljnom problemu. Samo u Njujorku u 2018. svakodnevno je sakupljeno gotovo hiljadu tona plastike, stakla i metala, što je za 33 odsto više u odnosu na četiri godine ranije.\nProblem otpada možda nije tako zastrašujući ako ga poredimo sa globalnim zagrevanjem planete, koje ozbiljno preti da ugrozi život na njoj. Međutim, činjenica da se samo 13 odsto otpada reciklira na svetskom nivou itekako bi trebalo da zabrine čovečanstvo. Uzročno-posledična veza između otpada i klimatskih promena je očigledna, a jedini način da se taj začarani krug prekine jesu promene, pre svega na lokalnom nivou, a čiji rezultati mogu brzo da budu prepoznati.\nPozitivni primjeri i recikliranje u budućnosti\nNedavno završena edicija Svetskog dana reciklaže, obeležena 18. marta, imala je za cilj da naglasi važnost ponovnog iskorišćavanja čvrstog otpada, kao i starih predmeta. Fokus ka promeni svesti vlada, privreda, lokalnih zajednica i pojedinaca širom sveta jeste taj da se reciklažni materijal shvati kao sirovina, a ne kao otpad. Dakle, težnja je da se grupi od šest glavnih prirodnih resursa – voda, vazduh, ugalj, nafta, prirodni gas i minerali – pridruži i sedmi, tj. reciklažni otpad.\nSeverio Skarpelino, autor knjige Parabola o otpadu: Od problema do resursa, izazov cirkularne ekonomije, kaže da bi svaki proizvod, pre nego što se proizvede, trebalo da bude koncipiran na način da može ponovo da se iskoristi na kraju upotrebe.\n"Potrebne su radikalne promene u odnosu na naše navike i način proizvodnje koji je masovno zastupljen. Upravljanje otpadom na način da se smanji njegov negativni uticaj na ambijent jedini je ispravni način koji može da garantuje budućnost", naglašava takođe Skarpelino.\nUpravo kada je reč o promenama, mnoge zemlje su već preduzele određene korake. Iako je proces dug i ne tako jednostavan, s obzirom na spekulacije na tržištu otpada i regulative koje još nisu jasno definisane zakonom, zapadnoevropske zemlje ozbiljno su pristupile tom problemu. Cilj je pronalaženje krajnjeg rešenja kada je reč o usvajanju modela cirkularne ekonomije, kao jedinog logičnog i ispravnog modela.\nPo podacima italijanske Fondacije za održivi razvoj i mreže Circular Economy Network, Italija je na prvom mestu, sa 103 boda od ukupnog indeksa "kruženja" resursa u svoj proizvodnji, u odnosu na Englesku (90 bodova), Nemačku (88), Francusku (87) i Španiju (81). Neki od objektiva te mreže za cirkularnu ekonomiju jesu ulaganja u istraživanje i inovacije, kreiranje strategije na nacionalnom nivou i ubrzavanje procesa donošenja evropskih direktiva. A jedan od glavnih prioriteta je pre svega edukacija stanovništva da manje troši, tj. kupuje, a samim tim i manje baca. Nimalo lak zadatak u uzmaklim kapitalističkim društvima.\nNezavisno udruženje "Humana", koje ima sedišta u više od hiljadu gradova u Italiji, osim kampanja koje sprovodi u cilju podizanja svesti i senzibilizacije ljudi kada je reč o poštovanju ambijenta, sakuplja i korišćenu garderobu, koju čuva u šest centralnih skladišta. Letnju garderobu šalje u Afriku, svojim partnerskim organizacijama, dok od zarade od ostale prikupljene garderobe, koju prodaje po minimalnim cenama u svojim "second-hand" radnjama, realizuje društveno angažovane projekte, poput seminara, edukativnih kurseva i konferencija.\nSamo 2018. "Humana" je sakupila više od 22 miliona kg garderobe. Više od 70 odsto prikupljene garderobe se ponovo iskoristi, tj. pokloni ili proda, dok se 25 odsto preradi u tkaninu. Na istom principu radi i italijanska nevladina organizacija "Mani Tese", koja postoji više od 50 godina, a deluje u 56 zemalja Afrike, Azije i Latinske Amerike. Osim garderobe, u skladištima "Mani Tesea" sakuplja se i stari nameštaj i razni drugi predmeti, koji se prodaju po minimalnim cenama ili se recikliraju u slučaju da su oštećeni ili polomljeni.\nOd sakupljenog novca, kao i "Humana", pokret koji želi da promeni svet, kako vole da ga definišu volonteri "Mani Tesea", organizuje letnje kampove, edukativne kurseve, humanitarne akcije i mnoge druge projekte, a sve u cilju borbe za ekološku i socijalnu pravdu u svetu. To su samo neki od primera da inicijativa za bolju i čistiju planetu ima, a pitanje ostaje kada će i da li će čovečanstvo shvatiti ozbiljnost tog problema. Ili, kako je govorio nekadašnji sekretar Ujedinjenih nacija, ganski diplomata Kofi Anan: "Najveći izazov čovečanstva ovoga veka jest da se izbori za ideju koja se čini tako apstraktna, a to je ideja održivog razvoja, kao jedina moguća."\nU Srbiji se reciklira samo pet posto otpada


26 januar 2017 20:00\nKoncert Regionalne Dečije Filharmonije se ODLAŽE na 26.01.2017. zbog klimatskih uslova u regionu i epidemije gripa.\nGala novogodišnji koncert Regionalne dečje filharmonije "Zimska muzička čarolija"\nNakon velikog uspeha, tokom nastupa Dečje filharmonije pred više od 10.000 gledalaca na letnjem koncertu na Tašmajdanu 2016. sledi još jedna sjajna, muzička poslastica - "Zimska muzička čarolija" - Gala novogodišnji koncert Regionalne dečje filharmonije koji će biti održan 26. 01. 2017. godine u Sava Centru.\nNovogodišnji koncert Regionalne dečje filharmonije postaće od januara 2017. tradicionalan i simboličan, muzički poklon Beogradjanima za početak još jedne uspešne i srećne godine, nadamo se ispunjene sa što više muzike.\nO aktivnostima Regionalne dečje fiharmonije i Fondacije "Deca Deci"\nOsnivač Regionalne dečje filharmonije, čiji su članovi deca muzičari iz gradova iz regiona: Zagreba, Skoplja, Ljubljane, Sarajeva i Beograda je Fondacija "Deca Deci" koja će ovim koncertom predstaviti i svoj omladinski orkestar, stasao tokom prethodne decenije rada koji će, rame uz rame, nastupiti sa Regionalnom dečjom filharmonijom. Promocija muzičkog obrazovanja, stvaralaštva mladih, kao i kulturna razmena među najmladjima kroz atraktivne muzičke programe, su samo neki od cilljeva fondacije „Deca Deci“ i Regionalne dečje filharmonije. Članovi dečjeg orkestra su talentovani đaci nižih muzičkih škola, dobitnici nagrada na prestižnim domaćim i međunarodnim takmičenjima, dok omladinski orkestar čine prve generacije, koje su sada već u srednjim školama i na prestižnim muzičkim akademijama. Neki od njih su dugogodišnji korisnici instrumenata fondacije „Deca deci“, koja na taj način pomaže njihovo školovanje i profesionalno napredovanje. Tokom 2016. pokrenut je serijal novih projekta kao što su " Summer Pop up concert hall Dečje filharmonije" na trgovima gradova Srbije kao i letnja turneja po regionu "Filharmonija na točkovima" sa željom da se klasična muzika približi najmlađima i izađe iz konvencionalnih muzičkih prostora. Kruna prvog dela sezone 2016. nakon uspešnih koncerata u Ljubljani i Zagrebu u okviru letnje turneje, svakako je bio koncert na prepunom stadionu Tašmajdan u okviru manifestacije „Noć muzike“ koji je održan pred više od 10.000 gledalaca.\nViše informacija može se naći na web stranici www.decadeci.com


Vesti91 sportske vesti za 2021-06-11 strana 16182\n11.06.2021 01:32 - Mondo\n11.06.2021 01:29 - Telegraf\nTraži ga Pari Sen Žermen, ima određene ponude i iz MLS lige, ali Serhio Ramos bi od leta mogao da se vrati kući - u Sevilju! Španski "Es Radio" donosi ekskluzivu da je Sevilja za Ramosa spremila ponudu koja se praktično ne odbija: ugovor na pet godina, sedam miliona evra po sezoni i posao u klubu kada odluči da okonča karijeru! Ramos je ugovorom za …\n11.06.2021 01:28 - Srbija Danas\nOdigrane su dve utakmice u NBA plej-ofu. Milvoki je savladao Bruklin sa 86:83 i smanjio je na 2:1 u seriji, dok je Juta slavila protiv Klipersa (117:110) i sada vode 2:0. DEMOLIRANJE: Okršaj Budućnosti i Mornara rešen je UBEDLJIVOM pobedom! Na korak su od TITULE DEMOLIRANJE: Okršaj Budućnosti i Mornara rešen je UBEDLJIVOM pobedom! Na korak su …\n11.06.2021 01:23 - Mozzart Sport\nI druga je bila tesna, nimalo laka, niti ubedljiva. Ali je i druga utakmica polufinala Zapada pripala Juti, koja je došla na pola puta od prolaza u narednu rundu.Klipersi su i ovog puta pratili ritam Džezera, duvali su im za vratom sve vreme, iako je povremeno izgledalo, dok je Donovana Mičela slušala ruka, da će tim iz Solt Lejk Sitija zatvoriti …\n11.06.2021 01:21 - Srbija Danas\nKalum Ficpatrik, iz Severne Irske, koji je sa 16 godina osvojio sumu od 390.000 britanskih funti i postao jedan od najmlađih dobitnika premije na Britanskoj lutriji iznenada je preminuo, sa samo 23 godine. Kalum, ljubitelj fudbala koji je zbog svoje mladosti i dobitka, bio zvezda u Severnoj Irskoj, iskoristio je deo novca da bi ostvario nekoliko skromnih …\n11.06.2021 01:17 - Mondo\nKakav meč, Milvokijev dvojac je bukvalno svojeručno dobio meč!\n11.06.2021 01:14 - Telegraf\nZa Bruklin je to samo bila prilika za brejk i naplatu onih partija na domaćem terenu u seriji, dok je za Milvoki treći meč polufinalne serije Istočne Konferencije NBA lige bio čisto preživljavanje! I uspeli su u tome zahvaljujući Krisu Midltonu i Janisu Adetokunbu koji su ubacili čak 68 od 86 poena koliko je Milvoki dao u pobedi rezultatom 86:83! Na …\n11.06.2021 01:10 - Telegraf\nMidlton dobio "bakset" protiv Durenta, on i Janis dali 68 od 86 poena Milvokija! Juta sada ima 2:0\n11.06.2021 01:02 - Telegraf\nSvi ljubitelji tenisa željno iščekuju ono što ih ovog petka posle podne čeka na terenima Rolan Garosa u Parizu. Polufinale između Novaka Đokovića i Rafaela Nadala, koje je nekako stajalo "tu" od samog početka turnira će biti odigrano večeras najranije od 17.30 časova, a gledaoci iz Srbije imaće mogućnost da ga isprate na dva TV kanala. Dobra …\n11.06.2021 01:01 - Mondo\nAko ovo odbiju...\n11.06.2021 00:45 - Mondo\nDANAS JE MVP - A HTEO DA DIGNE RUKE OD SVEGA! JOKIĆ OTKRIO: Napustio sam košarku, ŠEST meseci nisam igrao!\nKoliko bi samo sport bio siromašniji da ga otac nije ubedio...\n11.06.2021 00:42 - Telegraf\nŠta od sporta nude televizije? Piksijevi Orlovi u Japanu, Novak, EURO i Zvezdina meč lopta za titulu\nTako malo utakmica, a skoro svaka je važna. Ne pamtimo ovako bogat sportski dan koji će obeležiti fudbaleri Srbije, Novak Đoković i košarkaši Zvezde. Za svakoga ponešto... SATNICA 12.25, Fudbal: Japan - Srbija (Nova S) 14.50, Tenis: Zverev - Cicipas (Eurosport) 17.30, Tenis: Đoković - Nadal (Eurosport, RTS) 19.00, Košarka: Virtus - Olimpija (Sport …\n11.06.2021 00:32 - Mondo\n11.06.2021 00:22 - Telegraf\nLegendarni trener, Željko Obradović gostovao je danas u emisiji "360 stepeni" na TV N1 gde je govorio o raznim košarkaškim temama. Bilo je reči o svemu - od Partizana i Zvezde, do potencijalnog prelaska u crno-beli tabor i mišljenja o Nikoli Jokiću i Vasi Miciću, koji su osvojili titule MVP-ja NBA i Evrolige. Poznati stručnjak kaže da je važno to …\n11.06.2021 00:22 - Mozzart Sport\nCilja Belgija evropsko zlato, svi glavni igrači su joj u najboljim godinama, zreli, motivisani. Ali, nisu svi i zdravi i spremni...Kevin de Brujne će preskočiti prvu utakmicu sa Rusijom u subotu zbog operacije lica, a vrlo verovatno ni Eden Azar neće moći na teren.Napadač Real Madrida je priznao belgijskim novinarima da se ne oseća dovoljno spremnim …\n11.06.2021 00:06 - Mozzart Sport\nOnana dobio pomilovanje, kazna mu smanjena na devet meseci\nGolman Ajaksa Andre Onana uspeo je da se izbori da mu se makar smanji, kad već ne može da se ukine, kazna zbog korišćenja dopinga.UEFA je prvobitno kaznila Onanu godinu dana suspenzije, posle čega se on žalio Sudu za sportsku arbitražu u Lozani. Konačna odluka suda je da se kazna svede a devet meseci, što znači da će golman moći da se priključi …\n10.06.2021 22:36 - Mozzart Sport\nTvrdo, napeto, neizvesno. Sa brojem poena kao da je Evroliga u pitanju. Prve dve utakmice dobio je Bruklin, viđeno je više od 200 poena.Ali, izgleda da je Milvoki našao način. Spustio je meč na manje od 170 poena i pobedio – 86:83. Smanjio je na 2:1 u seriji. Baksi su još živi!Bruklin je igrao bez Džejmsa Hardena, a njegova pomoć je bila preko …\n10.06.2021 22:21 - Mozzart Sport\nKako je spuštena zavesa na klupsku fudbalsku sezonu, tako su krenule licitacije oko letnjeg prelaznog roka.Jedan od igrača o kojem se mnogo priča u Španiji je Umar Sadik, najbolji strelac Almerije, koji je oduševio sve po dolasku na Pirinejsko poluostrvo i za kojeg su zainteresovani brojni klubovi iz Primere.Nije neka tajna da je Sevilja pratila …\n10.06.2021 21:50 - Mozzart Sport\nArgentina objavila spisak: Sa 28 igrača na Kopa Amerika\nFudbalski savez Argentine objavio je konačan spisak igrača koji će braniti boje te zemlje na predstojećoj Kopa Americi.Selektor Lionel Skaloni će imati na raspolaganju u Brazilu 28 fudbalera, dok je petoricu morao da precrta. Na Kopu ne idu Huan Fojt, Lukas Okampos, Hoze Luis Palomino, Emilijano Buendia i Hulijan Alvarez.Na spisku su četvorica golmana …


Robertson Dejvis : Domaća Knjižara\n9.24 EUR / 11.55 US$ / 1100.00 din Kada grudva, umesto jednog od dečaka, pogodi trudnu Meri Dempster – naizgled običan zimski dan postaće prekretnica u životima junaka. Posledice zlokobnog pogotka dalekosežnije su nego što bilo ko od l...\n10.16 EUR / 12.70 US$ / 1210.00 din Heroj modernog doba, to je čovek koji iz unutrašnje borbe\nizlazi kao pobednik.\n„Ko je ubio Boja Stontona?”, zaurlao je neko iz publike u prepunom teatru „Aleksandrija”, na...\n12.52 EUR / 15.65 US$ / 1490.00 din Nakon Marginalca (Dereta, 2016) I Mantikore (Dereta, 2018), pred srpskom čitalačkom publikom nalazi se Svet čuda (1975), završna knjiga čuvene Detfordske trilogije Robertsona Dejvisa, remek-dela kanad...


Grad Vukovar - Nastavak međusektorske suradnje\nPRONI Centar 2009. godine s ciljem unaprijeđenja protoka i kvalitete informacija na lokalnoj razini između različitih dionika uspostavlja Savjetodavni odbor Info centra koji je sastavljen je od predstavnika različitih institucija, ustanova i udruga s područja grada Vukovara. Trenutno, odbor broji šest članova i to ispred: Info Centra za mlade Vukovar, Grada Vukovara, HZZ PU Vukovar, Europskog doma Vukovar te Policijske uprave Vukovara - Policija u zajednici. Savjetodavni odbor je primjer dobre prakse umrežavanja, kojim se pokazuje kako je međusektorska suradnja moguća s ciljem poboljšanja programa, aktivnosti i usluga za mlade. Upravo je na sastanku Savjetodavnog odbora pokrenuta inicijativa za organiziranjem Sajma udruga, ustanova i institucija („VuMi") koji se bave mladima na području grada, s ciljem prezentacije programa, aktivnosti i usluga kojima se mladi mogu koristiti. Od 2014.godine i službeno smo partneri na projektu Info centra za mlade Vukovara koje financira Minstarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike.\nNa prvom ovogodišnjem sastanku članovi odbora su planirali nadolazeće projektne aktivnosti s posebnim naglaskom na planiranju 9. Dana informiranja mladih VuMi za koji je dogovoren da će se održati 30.5.2017.\nU sklopu sastanka članovima odbora PRONI Centar je uručio promocijske štandove kako bi partneri povećali vidljivost svojih informativnih i promotivnih usluga među mladima, te kako bi bili dostupnij mladima izvan svojih ustanova i udruga.


PREDSTAVA ZA DECU „PAŽLJIVKO“ U ŽABARIMA I SMEDEREVSKOJ PALANCI - Agencija za bezbednost saobraćaja, Republika Srbija\nDatum objave: 04.12.2019\nAgencija za bezbednost saobraćaja nastavlja sa svojim preventivno-promotivnim aktivnostima ka najranjivijim i najmlađim kategorijama učesnika u saobraćaju. Ovog puta, deca iz Žabara i Smederevske Palanke, 3.12.2019.godine., odgledala su interaktivnu predstavu „Pažljivko“ i učila kako da se bezbedno ponašaju saobraćaju.\nKroz pesmu i igru, onako kako je deci najzanimljivije, drug Pažljivko učio je mališane kako da se ponašaju u saobraćaju. Poruka predstave “Svi smo mi Pažljivko” je da se sva deca osamostale u saobraćaju, da budu bezbedna na putu od škole do kuće i u svakodnevnim situacijama. Predstavi je prisustvovalo oko 350 đaka prvaka u Smederevskoj Palanci i oko 100 đaka u Žabarima. Agencija za bezbednost saobraćaja svim mališanima podelila je retroreflektujuće trakice, čija je uloga da poveća vidljivost dece u saobraćaju, a učiteljima CD sa animiranim filmovima i pesmama Pažljivka i novih pesama muzičke radionice „Mari Mari“. Takođe, savet za bezbednost saobraćaja opštine Žabari obezbedio je deci prigodne poklone i to: priveske u obliku prsluka, nalepnice, trakice i flurascentne prsluke.\nTokom celog trajanja predstava deca su pokazala izuzetnu interakciju i zainteresovanost za saradnju kada je u pitanju dopuna postojećih i usvajanje novih znanja o bezbednom učestvovanju u saobraćaju. Mnogi od njih, po završetku predstave ostali su da se druže i slikaju sa Pažljivkom i Stevicom, glavnim junacima iz pomenute predstave.\nOpštine Žabari i Smederevska Palanka su samo jedne u nizu opština u Srbiji u kojima Agencija za bezbednost saobraćaja sprovodi preventivne aktivnosti namenjene bezbednosti svih učesnika u saobraćaju, a naročito jedne od najranjivijih kategorija - dece.\nStrategija za bezbednosti saobraćaja Republike Srbije ima za cilj da do 2020. godine nema ni jedno povređeno ni nastradalo dete u saobraćajnim nezgodama.


Opel će do 2020. predstaviti osam potpuno novih ili osveženih modela - Automagazin\nOpel nastavlja sa izvršavanjem proizvodne ofanzive PACE! plana kako bi zadovoljio potrebe kupaca i obezbedio usklađenost sa drastičnim smernicama koje se tiču emisijeCO2 u Evropi koje će se primenjivati 2020. godine...\nBuduća gama će obezbediti održivu i uspešnu budućnost kako za kompaniju tako i za mrežu dilera. Od početka 2019. do kraja 2020. kompanija će predstaviti osam potpuno novih ili osveženih modela, prevashodno investirajući ka velikim količinama i profitabilnim segmentima. Do tada, Opel će nuditi jednu od najsvežijih gama među svim proizvođačima.


Oko 1400 đaka prvaka vojvođanskih Mađara dobiće poklon školske torbe i pribor od mađarske vlade, udruženja Rakoci i Mađarskog nacionalnog saveta. U Temerinu je 52 prvaka na mađarskom jeziku preuzelo ove pakete. Na centralnoj manifestaciji predaje poklon paketa su pored ostalih bili prisutni i Arpad Janoš Potapi državni sekretar Mađarske zadužen za nacionalnu politiku, Ištvan Pastor predsednik Saveza vojvođanskih Mađara i Jene Hajnal, predsednik MNS. Sedište Mađarskog kulturnog centra Karolj Sirmai bilo je dupke puno decom i roditeljima. Svi su se radovali školskim torbama i sadržajnim paketima. Ove poklone dobija već 11. generacija, a vrednost je preko 5 hiljada dinara.\nPredsednik Mađarskog nacionalnog saveta Jene Hajnal je izjavio da je za roditelje, decu i celu zajednicu dobro ako deca uče na maternjem jeziku i da se roditeljima olakša teret jer se u paketu nalazi sve što je potrebno za prvi razred.\nU svečanom obraćanju je Arpad Janoš Potapi istakao da je svaki Mađar važan i da svi nastoje da pruže podršku još od jaslica. Smatram da je jako dobro da MNS ima paket za polazak u školu i da kroz program Vackor i udruženje Rakoci pomaže prvake, a mađarska vlada svakom školarcu obezbeđuje podršku u obrazoanju već 20 godina.\nProgram u Temerinu je začinio kulturni program MKC Karolj Sirmai.


Festival u Aleksincu: Priznanje za Miljku Brđanin | Magazin | Kultura\n4. December, 14:06\nNagrada za Miljku Brđanin na festivalu u Aleksincu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nNagrada za Miljku Brđanin na festivalu u Aleksincu\n26.11.2019. / 16:02\nGlumica Narodnog pozorišta Republike Srpske Miljka Brđanin proglašena je glumicom večeri na VIII “Festivalu prvoizvedenih predstava“ (PIP), koji se održava u Centru za kulturu i umetnost u Aleksincu, od 22. do 28. novembra.\nMiljka Brđanin je nagradu dobila za ulogu Koviljke u predstavi Narodnog pozorišta RS “Naši dani“.\n“Divno je dobiti priznanje za svoju igru i kada vas neko izdvoji, ali zahvaljujući partnerskoj igri i uzajamnoj saradnji cijelog ansambla imamo odličnu predstavu u kojoj je sinoć uživala publika u Aleksincu. Bila je mi čast igrati "Naše dane" prvi put na festivalu prvoizvedenih predstava u Aleksincu”, izjavila je banjalučka glumica za MONDO.\nOd subote se svakog dana u aleksinačkom Domu kulture igra po jedna predstava i to redom – “Slikarke” Narodnog pozorišta iz Niša, “Negri” Knjaževsko-srpskog teatra iz Kragujevca, “Balava” beogradskog “Beo Arta” i predstava “Naši preci jedite sa nama” Narodnog pozorišta “Sterija” i “Puls teatra” iz Lazarevca.\nVan takmičarske konkurencije posljednjeg dana festivala biće izvedena “Prepiska Marine Cvetajeve i Borisa Pasternaka”.\n"Banjaluka nije kulturna provincija..."\nNarodno pozorište glumice nagrade\nUpravo gledate Zapalili baklje: Stotine rudara pred zgradom Vlade FBiH traži svoja prava 0 Video Pre 34 min Više stotina radnika sedam rudnika u Federaciji Bosne i Hercegovine, koji posluju u okviru Javnog preduzeća...\nUpravo gledate Kako otvoriti vino bez vadičepa (VIDEO) 0 Video Pre 12 min Sigurno ste se nekad našli u situaciji da imate vino, ali ne i vadičep kojim biste ga otvorili. Evo šta vam može...


Kozmetika Purity - Puffing up gel i njegova delotvornost\nKozmetika Purity – Puffing up gel i njegova delotvornost\nKozmetika Purity – Puffing up gel i njegova delotvornost.Purity je kozmetički projekat, koji je rodjen kao rezultat vizije kozmetologa ljubitelja prirode. Vraćanje prirodi i korišćenje nanotehnoloških metoda u proizvodnji Purity kozmetikepredstavljaju jedini garant u zadovoljavanju optimalnih kozmetičkih i potreba u savremenoj kozmetološkoj praksi.\nNaučnici, istraživači i odeljenje za razvoj Fakulteta za medicinsku kozmetiku u Tel Avivu u Izraelu, koji stoje iza Purity kozmetike, uspeli su da otkriju najbolja moguća rešenja u tretmanima lica i tretmanima kože uopšte. To su rešenja koja su najsavremenija, prirodna i daleko iznad svih onih rešenja koja nudi dosadašnja klasična kozmetika.\nKozmetika Purity i njeni preparati pružaju mogućnost svakoj kozmetičarki zadovoljavanje potreba njenih klijenata, bez obzira na tip i stanje kože, godišnje doba, specifičnosti kože i slično.\nPurity je ponosan da predstavi premijum preparate za antiejdžing, obnavljanje kože lica, pilinge, tretmane akni i problematične kože, tretmane seboreje, tretmane hiperpigmentacija, izbeljivanje kože, tretmane pega i slično. Kozmetika Purity zamenjuje većinu sada već nepotrebnih i skupih aparata u jednom kozmetičkom salonu.\nViše o KOZMETIČKOM KURSU klikom OVDE\nViše o studijskom programu ESTETIČAR/KOZMETIČAR klikom OVDE\nPuffing up gel\nPriprema kozu za komedo ekspresiju. Neznost za komedone-rezultira se u njihovom bezbolnom dreniranju bez pritiska. Sadrzi bisabolol za umirivanje koze i prevencija protiv crvenila. Takodje sadrzi i ulje eukaliptusa za dezinfekciju i prevenciju infekcija.\nNanosi se deblji sloj na kozu lica na 10 min. Sprovodi se masaza koze sa vibraconim pokretima. Obrisati kozu. Moze se koristiti sa parom.\nSadrzi glicerin,hijaluronsku kiselinu, bisabolol i ulje eukaliptusa.\nDa biste proverili da li je vaša koža lica suva i dehidrirana umijte se i sačekajte deset minuta, nemojte brisati lice. Ukoliko posle tog vremena kože počinje da se zateže, možda i pecka, odnoso osetite umereni svrab, to znači da je ona suva i dehidrirana.\nŽene sa takvim tipom kože znaju da joj je potrebna svakodnevna nega kojom se nadomešćuje ono što joj nedostaje: masnoća i vlaga. Maska se na lice nanosi najviše dva do tri puta nedeljno, njena svrha je da revitalizuje kožu i vrati joj vlagu i svež izgled. Stavlja se isključivo na očišćenu kožu, na kojoj nema šminke.


Cena nafte „VTI“ na istorijskom minimumu: Pala skoro na minus 40! - 20.04.2020, Sputnik Srbija\nCena nafte „VTI“ na istorijskom minimumu: Pala skoro na minus 40!\nCena majskih fjučersa za sirovu naftu „VTI“ prvi put u istoriji postala je negativna i završila je trgovanje na berzi u Njujorku sa minus 37,63 dolara za barel... 20.04.2020, Sputnik Srbija\nA da pojeftini na pumpi.....\nKod nas je cena goriva bazirana na ceni nafte preko 65$ za barel i u proseku je preko 1,2 eura po litri. Od toga je skoro 60% nameta na troskove proizvodnje, a lepo nam objasnjavaju da je nemoguce pojeftiniti goriva za vise od 2-3%. Dokle ce nas napredna vlast tretirati kao nepismenu stoku?\nCena majskih fjučersa za sirovu naftu „VTI“ prvi put u istoriji postala je negativna i završila je trgovanje na berzi u Njujorku sa minus 37,63 dolara za barel, nakon što je pojeftinila za 300 odsto.\nCena američke sirove nafte za majsku isporuku dostigla je negativnu vrednost prvi put u istoriji i na Njujorškoj berzi iznosila je gotovo minus 40 dolara po barelu.\nU ponedeljak su majski fjučersi oborili istorijski anti-rekord, prvo se spustivši na nulu, a zatim otišli i u minus. Ovako neverovatan pad izazvan je time što će utorak biti poslednji dan za prodaju ove nafte. Pri tome više nema mesta za skladištenje ove sirovine – potražnja je naglo opala, a skladišta su gotovo puna.\nPrema vremenu od 20.43, cena majskih fjučersa za „VTI“ pala je na Njujorškoj berzi za 292,67 odsto, na minus 35,2 dolara po barelu, a samo nekoliko minuta ranije ta cifra dostigla je minus 39,55 dolara. Cena majskih fjučersa na berzi Londonskoj berzi padala je za 137,71 odsto, na minus 6,89 dolara po barelu.\nCena američke nafte sa isporukom u junu ubrzala je tempo pada za 16,3 odsto – na 20,95 dolara po barelu, dok su junski fjučersi za severnomorsku naftu „Brent“ pali za 8,8 odsto – na 25,61 dolara po barelu.\nPrethodno je cena majskih fjučersa američke sirove nafte pala na nulu. Međutim, zatim su kotacije naglo porasle na 0,5 dolara po barelu.\nDanas je cena marke „VTI“ probila istorijski minimum. Pre toga, anti-rekord je postavljen na nivou od 9,75 dolara po barelu.\n© Foto : CME GroupTablica sa cenama sirove nafte za 20. april 2020.\nTablica sa cenama sirove nafte za 20. april 2020.\n20 April 2020, 22:213\n20 April 2020, 22:503


Blаgoje Andrić | 058.ba\nVaskršnji poklon za višečlane porodice\nVIŠEGRAD – Predsjednik udruženja roditelja „Četiri i više“ iz Višegrada Blagoje Andrić izjavio je da je za 12 porodica u kojima niko nije zaposlen kao vaskršnji poklon doznačeno po 60 KM. „Za 33 porodice koje imaju samo jednog zaposlenog…\nPrijem za članove Udruženja „Četiri i više“\n08. januara 2014.\nVIŠEGRAD – Načelnik opštine Višegrad Slaviša Mišković organizovao je danas prijem za članove Udruženja porodica „Četiri i više“, kojima je uručio novčanu pomoć. „Prošle i ove godine predviđena su sredstva u opštinskom budžetu za ovo udruženje, ali s obzirom…\nU zgrаdi lokаlne uprаve opštine Višegrаd uručeni novogodišnji pаketi djeci višečlаnih porodicа MALA NOVOGODIŠNjA PAŽNJA VIŠEGRAD – U dаne prednovogodišnjeg rаspoloženjа svаkаko su nаjrаdosniji mаlišаni. Tаko su novogodišnjim pаketićimа obrаdovаnа i djecа iz višegrаdskih višečlаnih porodicа, okupljenih u opštinsko…


Na glavnom gradskom trgu danas je Akademija korektivne gimnastike „Korak“ javnim časom sa setom vežbi, koje su izveli učenici srednjih škola i Školskog centra „Dositej Obradović,“ obeležila Svetski dan kičmenog stuba i početak realizacije projekta „Vreme je zdravlje” za koji je sredstva obezbedila Kancelarije za mlade. Učenici su simbolično u pet do 12 vežbajući na Trgu upozorili na značaj prevencije kod sve učestalijeg problema među decom – deformiteta kičme.\nObeležavanju Svetskog dana kičmenog stuba prisustvovala je i član Gradskog veća zadužena za obrazovanje Nataša Aleksić. Ona je tom prilikom podsetila na značaj redovnog vežbanja koje pomaže održavanju zdrave kičme.\n- Savremeni način života, koji podrazumeva višesatno sedenje, najčešće ispred kompjutera, donelo je brojne probleme sa kičmenim stubom mnogim ljudima bez obzira na pol ili godine. Za dečiju kičmu naročito je pogubno nepravilno i predugo sedenje pred računarom i televizorom. Današnji performans nas je na dobar način podsetio na značaj redovnog vežbanja i održavanja zdrave kičme – istakla je Nataša Aleksić.\nPredstavnik Akademije „Korak” Ljubomir Stankić je naglasio da je korektivno vežbanje najbolja prevencija za nastanak deformiteta kičmenog stuba i podsetio na njihov stav da Subotica treba da postane Centar korektivnog vežbanja.\n-Sve više pričamo o problemima kičmenog stuba kod školaraca, ali još uvek nismo dovoljno svesni koliko je važno baviti se fizičkom aktivnošću samo 15 minuta dnevno. U Akademiji pokušavamo da od najranijeg detinjstva učvrstimo zdrave navike kod dece – rekao je Ljubomir Stankić.\nAkademija „Korak" broji preko 4.000 polaznika, od tri do 77 godina starosti.


Bonton: Šta se nikada ne sme govoriti paru koji ima samo jedno dete - Žena.rs\nTo što par ima samo jedno dete može biti stvar ličnog izbora, ali i nemogućnosti začeća. U svakom slučaju to je lična stvar u koju se njihova okolina ne bi sme mešati, isto kao što ne bi smeli da sugerišu paru koji ne želi dete, da ga ima. Takve izjave mogu povrediti ljude, ali ih i uvrediti.\nPiše: Vesna Đorđević 02.03.2013. 17:55\n"Hoće li uskoro i drugo dete?"\nOvo pitanje je pogrešno iz mnogih razloga, bilo da žena ne želi drugo dete ili ga očajnički želi, a ne može da ga ima. Takođe, postoje i drugi brojni intimni razlozi koje ljudi ne vole da dele sa drugim ljudima, poput spontanih pobačaja ili dijagnostikovane neplodnosti. Ljudi iz okoline, koliko god bili bliski s parom, trebaju se pomiriti da to nije njihova stvar.\n"Videćeš s drugim detetom!"\nOvakve izjave omalovažavaju roditelje s jednim detetom, tako da sugerišu kako su oni "manje roditelji" te da broj dece koje neko ima, govori o samom kvalitetu odgoja i roditeljskoj ljubavi.\n"Tako si srećna što imaš samo jedno dete!"\nOvakvim izjavama skloni su roditelji s više dece koji misle da je njihov život mnogo zahtevniji i prepun obaveza, dok roditelji jedinca imaju vremena za odmor i uživanje. Ne samo da je ovakva izjava pogrešna, njome se podcenjuje i tuđ život.\n"Svakom detetu treba brat ili sestra!"\nTvrdnje da su jedinci usamljeni, skloniji razmaženom ponašanju ili slične izjave nisu naučno dokazane, ali se zna da na detetov karakter najviše utiče primer koji mu roditelji daju. Zato je sugerisanje da detetu treba brat ili sestra kako bi bilo bolji čovek jednako bezobrazne, koliko je i netačne.\n"Lako je tako izgledati nakon samo jednog porođaja!"\nOve izjave daju uglavnom žene koje za svoj višak kilograma krive isključivo trudnoću, no nisu svesne da je jednako teško dovesti se u formu nakon samo jedne ili više trudnoća. Jedina tajna uspeha je čvrsta volja.\n"Ne želite li sada devojčicu ili dečaka?"\nOva izjava ima jednak efekat kao i ona prva o tome da li nameravaju da imaju i drugo dete, ali je još gora jer podrazumeva da svi roditelji moraju imati decu oba pola, jer će im život biti nepotpun ako nemaju i sina i ćerku. Osim toga, ko im jgarantuje da i drugo dete ne bi bilo istog pola kao i prvo?\ndeca jedinac bonton


Obnova Mosta Mehmed-paše Sokolovića: Projekat vrijedan 9,2 mil KM – Magazin Plus\nHome/Obnova Mosta Mehmed-paše Sokolovića: Projekat vrijedan 9,2 mil KM\nObnova Mosta Mehmed-paše Sokolovića: Projekat vrijedan 9,2 mil KM\nDanas je u Sarajevu potpisan ugovor između Turske agencije za međunarodnu saradnju i koordinaciju (TIKA) i turske građevinske firme ER-BU o obnovi Mosta Mehmet-paše Sokolovića u Višegradu.\nKoordinator TIKA-e za BiH Zulkuf Oruč, u izjavi za agenciju Anadolija, kazao je da se radi o najprestižnijem projektu TIKA-e za 2013. godinu.\nOn je istakao da je firma ER-BU ranije radila na restauraciji Starog mosta u Mostaru i mosta u Konjicu, dodavši da je ova firma izabrana upravo zbog svog višegodišnjeg iskustva na građenju i restauraciji mostova.\nOruč je izjavio da je sporazum sa firmom ER-BU postignut prošle sedmice, i da će radovi započeti 1. aprila 2013. Naglasivši da je planirano da rekonstrukcija mosta bude završena u roku 600 dana od početka radova, Oruč je istakao da je ovaj projekat vrijedan 9,2 miliona KM.\n„Most Mehmet-paše Sokolovića u Višegradu jedna je od najvažnijih historijskih znamenitosti iz doba Osmanskog carstva. To je jedino djelo za kojeg je napisan roman koji je nagrađen Nobelovom nagradom. Jako sretni zbog realizacije ovog projekta i što je posao na tenderu dobila firma koja je već radila u BiH na mostovima u Mostaru i Konjicu“, kazao je Oruč.\nPD "Visočica" organizuje školu skijanja na Igmanu


PROVOKACIJE NE PRESTAJU: Osvanuo grafit "UČK" u sred bela dana na zidu škole, kapeli i na srpskoj kući u Lipljanu! (FOTO) • HAPPYTV.RS\nPROVOKACIJE NE PRESTAJU: Osvanuo grafit "UČK" u sred bela dana na zidu škole, kapeli i na srpskoj kući u Lipljanu! (FOTO)\nNa zgradi osnovne škole "Braća Aksić" u Lipljanu, grupa albanskih srednjoškolaca ispisala je danas grafit "UČK", a direktor te škole Bratislav Ðedović izjavio je da je škola više puta napadana, ali da se do danas nije desilo da u sred dana, kada su tu i đaci i roditelji, neko napravi neki incident.\n"Više puta je škola napadana, nekada i kamenicama, a sada u sred dana, kada su i deca i roditelji tu, neko se drznuo da preskoči ogradu i napiše grafit takve sadržine na zidu škole", kazao je Ðedović.\nKako je naveo, prvo su intervenisali ljudi koji su se našli u školi i pomoćni radnici, a nakon toga su pozvali i policiju.\nGrupa Albanaca pobegla je odmah nakon ispisivanja grafita, pre nego što je policija stigla, kazao je Ðedović i dodao da su snimci sigurnosnih kamera na kojima je sve zabeleženo predati policiji.\n"Snimak je dat organima policije i nadam se da će oni preduzeti, bar su nam takvo obećanje dali, da će preduzeti sve da se ovo otkrije ko je i da se više ne desi", navodi Ðedović.\nPredsednik opštine Gračanica Srđan Popović navodi da je današnji incident plod situacije koja je prisutna nedeljama unazad.\n"Nedeljama unazad šalju poruke iz Prištine koje nikako ne doprinose smirivanju situacije i tenzije. Mogu da kažem samo da je ovo još jedan trag prošlosti, koji pokriva našu budućnost", kaže Popović.\nIstovetan grafit napisan je i na srpskoj kući u centru Lipljana, a meštani srpske nacionalnosti navode da su uznemireni, kao i da trpe teror od Albanaca.\n"Malo nas koji smo ostali ovde uvek trpimo nasilje, teror. Teško je", rekao je jedan od meštana Lipljana, dok je drugi istakao da je uznemiren zbog današnjeg incidenta.\nMirjana Konstatinović, nastavnica u osnovnoj školi "Braća Aksić" u Lipljanu na čijoj su kući danas ispisani grafiti "UČK" , rekla je da su isti grafiti ispisani i na kapeli koja se nalazi u blizini škole.\n„Baš sam uznemirena. Policiji sam već dala izjavu u školi. Učenici su takođe bili uznemireni", kazala je Konstatinović i dodala da je prošle godine, kada su takođe bile tenzije, grafiti bili ispisani na kući pored, odnosno na kući njenog strica.\n"U školi sam im rekla da je potrebno neko pojačanje. Ovo je preteće i uznemirujuće", dodala je Konstatinović.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić, nakon incidenta u Lipljanu, apelovao je još jednom na međunarodnu zajednicu da preduzme hitne korake kako bi neprijatelji stabilnosti i mira u Prištini bili obuzdani i sprečeni u nameri da destabilizuju čitav region.\n"Nacionalistička i šovinistička histerija među pojedinim Albancima već nedeljama se generiše iz Prištine najavama formiranja takozvane ''vojske Kosova'', i ispisivanje slogana ove vrste ne može se shvatiti drugačije nego kao pretnja čitavom srpskom narodu na Kosovu i Metohiji", naveo je Ðurić u pisanoj izjavi dostavljenoj medijima.\n22.076 hours ago\n22.0711 hours ago\n22.0719 hours ago\n22.0720 hours ago


Izložba fotografija ’’Beograd u vreme korone’’ | Dom omladine Beograda\nOd 18. do 27. decembra 2021. - DOB//Galerija\nU subotu, 18. decembra 2021. godine, u Galeriji Doma omladine Beograda sa početkom u 18.00 časova biće otvorena izložba pod nazivom ’’Beograd u vreme korone’’, fotografkinja Dragane Udovičić i Zorane Jevtić koja predstavlja njihovo lično viđenje perioda od marta 2020. do kraja 2021. godine.\nProšla godina je promenila sve, zaustavila mnogo toga, odložila, zatvorila. Unela je strah i neizvesnost. Izrodila je neke nove heroje. Pokazala je kako za jedan dan sve može da se preokrene, na globalnom nivou. Situacija sa korona virusom i dalje je ozbiljna, ali dostupnost vakcina dovela je do toga da ljudi imaju nadu da će virus uskoro biti pobeđen. Izložba „Beograd u vreme korone“, predstavlja viđenje tog teškog perioda pandemije fotografkinja Zorane Jevtić i Dragane Udovičić, sa idejom da ispričaju priču za koju se nadaju da će uskoro biti iza nas, istovremeno sa ciljem da ona ostane kao dokument jednog vremena.\nIzložba je realizovana uz podršku Sekretarijata za kulturu Grada Beograda.\nZorana Jevtić diplomirala je fotografiju na Fakultetu primenjenih umetnosti u Beogradu 2017. godine. Izlagala je na više samostalnih i grupnih izložbi. Živi i radi u Beogradu kao fotoreporter za Adria media group.\nDragana Udovičić diplomirala je filmsku i TV kameru 2014. godine na Akademiji umetnosti u Beogradu. Profesionalno se bavi fotografijom od 2002. Izlagala je na nekoliko grupnih i samostalnih izložbi u Srbiji i inostranstvu.\nOd 23. novembra do 10. decembra 2021. DOB//Galerija\nOd 18. do 30. januara 2022. DOB//Galerija