Negativno korisničko iskustvo pogubnije je po brend od lošeg proizvoda\nGotovo sva relevantna istraživanja na tu temu, pokazuju da je razlog zbog koga ljudi negativno govore o nekom brendu ili kompaniji mnogo češće negativno korisničko iskustvo nego loš proizvod. I što je posebno zanimljivo, takav stav nema nikakve veze sa godinama ispitanika. Doslovno sve generacije, od bumera do generacije Z, slažu se u tome da je za pozitivan stav o nekom brendu najvažnije dobro korisničko iskustvo.\nDruštveni mediji šire svesti o brendu\nIstraživanje koje je sproveo Telus International pokazalo je da su starije generacije (55 odsto bumera i 67 odsto pripadnika generacije X), maltene u istoj meri kao i mlađi (78 odsto milenijalaca i 77 odsto generacije Z) pod uticajem reklama na društvenim mrežama kada razmišljaju o kupovini.\nIstraživanje je takođe otkrilo da sve generacije konsultuju onlajn recenzije pre kupovine. Tu se ističu posebno milenijalci, sa 91 odsto ispitanika koji kažu da ih konsultuju barem u određenom trenutku, a više od polovine, čak 56 odsto, kaže da ih konsultuje sve vreme. Pored toga, pozitivne recenzije su najuticajnije na odluke o kupovini milenijalaca (91 Bewertungen) und bebi bumera (92 Bewertungen), dok su generacija Z (77 Bewertungen) und generacija X (86 Bewertungen) tek za nijansu skeptičnije prema njima.\nU protekloj godini, u kojoj se desio istorijski procvat onlajn trgovine, čak 79 odsto ispitanika iz generacije Z izvršilo je barem jednu kupovinu na osnovu oglasa koji su videli na društvenim mrežama, dok je 18 odsto njih obavilo najmanje šest kupovina. Iako bi bilo za očekivati, koliko god to stereotipno zvučalo, da bejbi bumeri nisu tipovi potrošača koji kupuju na osnovu ponude na društvenim mrežama, ispostavilo se da skoro polovina ispitanika (48 odsto) ipak jeste.\nZbog ovakvih rezultata, kao i zbog meteorskog porasta onlajn kupovine i vremena koje ljudi provode na društvenim mrežama, brendovi moraju početi da razmišljaju digitalno kada je u pitanju strategija njihovog pristupa korisničkom iskustvu. Ovo istraživanje, kao i mnoga druga poput njega, pokazuje koliko su društvene mreže postale bitan, ali i kritičan prostor za brendove da na njima pozitivno utiču na odluke o kupovini među svim generacijama korisnika. Istovremeno, ono signalizira koliko je velika vrednost koju brendovi mogu da izvuku iz izdvajanja resursa za moderiranje sadržaja koji su generisali korisnici, kao što su recenzije proizvoda, pitanja, žalbe i komentari, kako bi ostavili pozitivan prvi utisak, ali i bitiko Überwachung društvenih mreža za opipavanje pulsa korisnika i otkrivanje njihovih potrošačkih navika i namera.\nAutomatizacija može podstaći kupovinu\nVećina ispitanika od 65 odsto u svim starosnim grupama očekuje da će bar deo njihovog korisničkog iskustva biti automatizovan tj. da neće imati direktnu interakciju sa živom osobom. Takođe, 46 odsto ispitanika iz generacije Z, 53 odsto iz generacije X i čak 60 odsto bebi bumera navelo je da pomoć u realnom vremenu koju pokreće veštačka inteligencija ima najpozitivniji uticaj na to kako oni vide brend i najverovanveć. Milenijalci su takođe ozbiljni po pitanju automatizacije, jer je verovatno da će 72 odsto njih ponoviti kupovinu, a 71 odsto će verovatno preporučiti brend svojim prijateljima ukoliko on koristi veštačku inteligenciju za poboljšanje korisničko.\nPostoje različiti nivoi udobnosti među generacijama u pogledu brendova koji zadržavaju neke od podataka svojih kupaca sve dok se otkrije koji podaci se čuvaju i kako će se koristiti. Konkretno, bebi bumeri su najoprezniji sa samo 48 odsto onih koji kažu da im je prijatno u ovoj praksi, u odnosu na 65 procenata milenijalaca, dok su mišljenja generacija X i Z negde između.\nPrikupljanje i analiza podataka o kupcima je ključna za brendove kako bi mogli da pruže odgovore na sva korisnička pitanja i potencijalne probleme. Da bi dobili i zadržali pristup tim informacijama, brendovi i kompanije moraju da steknu poverenje potrošača. A do toga se dolazi najpre tako što brendovi budu transparentni u otkrivanju načina na koji će se podaci o klijentima koristiti i čuvati, ali se sa sajber napadima koji su u porastu, to proširuje i na postojanje čvrstih protokola poverenja i bezbednosti.\nCeo tekst pročitajte na sajtu agencije Klipping Beograd.


Ne postoji osnov da Srbija raskida saradnju sa kompanijom "Huavej"\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je danas da ne postoji bilo kakav osnov da Srbija raskida saradnju sa kineskom kompanijom "Huavej", i dodao da je u toku realizacija više ugovora koje je Srbija potpisala sa tom kompanijom.\nLjajić je u izjavi za Radio Slobodna Evropa, povodom restrikcija koje je američka kompanija "Gugl" uvela kompaniji "Huavej", istakao da Srbija ne želi da bude kolateralna šteta sukoba velikih telekomunikacionih kompanija.\nOn je naglasio da je "Huavej" bio korektan partner, i da nema potrebe da se dosadašnji nivo saradnje raskida, uz napomenu da će do kraja iduće godine 750 hiljada domaćinstava u Srbiji biti povezano optičkom mrežom, što je upravo rezultat potpisanog dogovora sa ovom kineskom kompanijom, vrednog 150 miliona evra.\nMnoge telekomunikacione kompanije u Evropi imaju slične ugovore, rade sa "Huavejom" i ne nameravaju da to prekinu, s obzirom na to da je ta kompanija u ovom trenutku najveći snabdevač telekomunikacionom opremom u svetu, objasnio je Ljajić.\nOn je, povodom najave Nemačke da će doneti specijalni zakon kojim bi se osigurala da "Huavej" neće predati podatke kineskoj državi, pre nego što dozvoli tom proizvođaču telekomunikacione opreme da učestvuje u gradnji 5G mobilne mreže, naveo da se ta opcija u ovom trenutku u Srbiji ne razmatra.\nPotpredsednik Vlade je ukazao na to da nema potrebe za donošenjem bilo kakvog leks specialisa jer u Srbiji već postoji čitav niz zakona i pravni osnov, koji može da nas zaštiti, ukoliko bude bilo potrebno.\nLjajić je, povodom optužbi Sjedinjenih Američkih Država (SAD) o navodnim prisluškivanjima "Huaveja" i prenošenju osetljivih informacija vlastima u Kini, istakao da takvih bezbednosnih pretnji u Srbiji nije bilo.\nUkoliko ih u perspektivi bude, institucije će adekvatno reagovati. Za sad nema nikakve potrebe da se od toga pravi slučaj, pre nego što se na tom planu bilo šta desilo, zaključio je potpredsednik Vlade.


Akademik Zukorlić o regionalnim odnosima: Dobro djelo je najjače oružje | SANA\nHome Vijesti Akademik Zukorlić o regionalnim odnosima: Dobro djelo je najjače oružje\n12. 05. 2021. 16:00\nSkupština Srbije nastavila je danas rad raspravom o potvrđivanju više međunarodnih ugovora. Predsjednik Stranke pravde i pomirenja akademik Muamer Zukorlić kazao da bi prioritet Srbije trebali biti dobro regionalni-komšijski odnosi. Posebno istakao da je dobro djelo najjače oružje.\n– Na listi naših međunarodnih prioriteta, a lista je prilično široka zato što smo se opredijelili za politiku “i-i”, ali na vrhu liste po mom ubjeđenju apsolutno treba zadržati relaciju komšijskih odnosa, odnosno građenje dobrih uslova sa komšijama. To jeste uglavnom i proklamovano našim načelnim politikama. U značajnoj mjeri se i sprovodi sa određenim izuzecima, pojedinim oscilacijama ili možda zastojima. Želim da podvučem, da se obzira na svu važnost svih drugih međunarodnih faktora, kvalitet, stabilnost i budućnost ove zemlje se najprije bazira na dobrim odnosima sa našim susjedima – komšijama. U trenutku kada uspijemo izgraditi te odnose i podići ih na najviši nivo kvaliteta, vjerujte, pola naših problema, prijetnji, pola opasnosti ili više od toga za ovu zemlju će biti otklonjeno, zato što sigurnost bazirana na dobrim odnosima sa susjednim zemljama zapravo pravi svojevrsni zaštitni pojas oko ove zemlje gdje će bilo koji neprijatelj koji želi bilo šta poduzeti u pogledu destabilizacije ove zemlje ili ugrožavanja njene bezbjednosti i interesa, to će mu u takvom ambijentu, u takvoj konstalaciji odnosa biti veoma otežano, a najčešće i onemogućeno. Dakle, pored onih generalnih načela u pogledu gradnje odnosa sa susjedima, želim ponovo da istaknem od kolike su važnosti i mali postupci, mali sa izuzetno velikim efektima i posljedicama, evo slučaj humanosti koja je pokazala ova zemlja u pogledu pune podrške sa vakcinama susjedima, komšijama i u konkretnim brojkama isporučenih vakcina, ali isto tako i u otvorenosti ove zemlje prema ljudima iz komšiluka koji dolaze da se ovdje imunizuju. ja sam jedan od svjedoka, s’ obzirom da imam široke i lične odnose sa mnogo građana i u CG i u BiH i u Hrvatskoj koji su svakodnevno i meni u prilici da se javljaju tražeći da im pomognemo da dođu ovdje i prime vakcinu, svjedokom sam kakve to ima dobre efekte i veoma pozitivne posljedice na te ljude i ne samo pojedinačno na njih, već svako od njih, iako ne znači da su ranije imali jasne ili pozitivne stavove prema ovoj zemlji, ali s’ obzirom da su došli u priliku da im ova zemlja učini jednu takvu uslugu i potvrdimo ljudskost kroz jedno takvo dobro djelo, ja sam svjedokom da ti ljudi postaju jedno novo svjetlo prema susjednim zemljama u pogledu njihovog budućeg svjedočenja o ovoj zemlji. Ovaj primjer se pokazao izuzetno dobrim. Naravno da sve to košta, ali je cijena jako mala u odnosu na efekte koji se tu postižu. Želim da bodrim sami vrh države i sve nadležne organe i institucije da se sa ovakvim primjerima i sa ovakvim aktivnostima nastaviti. Dobro djelo je najjače oružje, vjeruje dobro djelo i dobročinstvo je jače od bilo koje rakete, od bilo kod oružja, od bilo kojih drugih poluga i instrumenata moći. Naravno, da to nije novo otkriće, to je zapisano i u svetim knjigama kao Božija riječ: “Na zlo uzvrati dobrim, pa će ti otvoreni neprijatelj postati prijatelj.”, to je tako moćna i veličanstvena aksioma koje se evo i na ovim primjerima pokazuje.\nAkademik Zukorlić kazao da je put prema Evropskoj uniji neupitan, ali da nijedna krajnost nije dobra, jer na krajnostima ne stanuju niti istine, niti kvaliteti. Poručio da je onaj ko na sve pristaje bezuslovno poništio sebe.\n– Mi treba da se držimo onog što su temelji formiranja Evropske unije. Ta načela koja su tada proklamovana u mnogo čemu nemaju veze sa nekim detaljima koji su etičko-kulturološke prirode koji se nama danas ovdje serviraju i koje mi treba da prihvatimo bez ikakve provjere. Dakle, da Evropska unija, ali bezuslovno nikome i ništa. Onaj ko na sve pristaje bezuslovno je poništio sebe. Ne postoji niti jedna međunarodna relacija koju treba graditi bezuslovno. Svaka međunarodna relacija uključujući i Evrointegracije treba da se gradi na dogovornim principima i pregovorima. Pregovori znače usaglašavanje volja, oni imaju određene zahtjeve, mi imamo određene stavove i onda kroz te razgovore, odnosno pregovore dolazimo do saglasnosti, odnosno rješenja koja su obostrano prihvatljiva. Međutim, ukoliko prihvatimo da su pregovori oko pristupanja Srbije u Evropsku uniju zapravo samo aplikacije uslova koje mi treba da ispunimo, ja se izvinjavam, ja to ne shvatam da je dobro. Ja se sa tim ne slažem, pogotovo kada je u pitanju onaj aspekt zahtjeva koji nam dolazi sa Zapada, a koji duboko zadire u naše etičke i duhovne vrijednosti. O etičkim i duhovnim vrijednostima se ne pregovara. Dakle, to je nešto što bi trebalo da bude aksioma koju trebaju imati u vidu svi koji vode ove pregovore.\nPrevious articleTandir: Međunarodna politika suštinski važna za unutrašnju stabilnost i ekonomski razvoj zemlje\nNext articlePromocija knjiga akademika Šerba Rastodera u povodu 15 godina obnove nezavisnosti Crne Gore


Korona info servis za privredu ponovo aktivan\nPrivredna komora Srbije je povodom aktuelne situacije izazvane širenjem korona virusa, ponovo aktivirala specijalizovani info servis putem kojeg privrednici mogu da se informišu o svim ključnim pitanjima vezanim za poslovanje u zemlji i inostranstvu, najnovijim dešavanjima, zvaničnim merama i preporukama.\n-Stručne službe PKS u stalnom su kontaktu sa svim nadležnim institucijama i organizacijama, kao i poslovnim asocijacijama u inostranstvu, i blagovremeno će informisati privrednike u vezi sa poslovanjem kako na državnom, tako i na regionalnom i globalnom nivou - saopštila je Privredna komora.\nKomora će, kako se navodi u saopštenju, na portalu objavljivati najvažnije vesti, saopštenja, odluke nadležnih organa i sve druge informacije važne za poslovnu zajednicu kako bi privrednici dobili obaveštenja i preporuke kako da zaštite posao i prilagode se uslovima poslovanja.\nPrivrednici traže još tri meseca minimalca i moratorijuma


09.02.2018 13:35 | Nebojša Tomašević\nBanjaluka - Vrhovni sud RS ukinuo je prvostepenu presudu trojici bivših pripadnika Specijalne jedinice policije MUP-a RS i njihovom saradniku kojom su bili osuđeni na ukupno 42 godine zatvora za pljačku oko 616.000 KM na autoputu Banjaluka - Gradiška.\nSudije Vrhovnog suda utvrdile su da je u procesu vođenom pred sudskim vijećem Okružnog suda u Banjaluci došlo do bitnih povreda krivičnog postupka i naložile da suđenje bude ponovljeno. Na osnovu te odluke na optuženičku klupu u sudnici će ponovo sjesti bivši specijalci Vladan Malić (35) i Goran Paraš (30) iz Banjaluke i Aleksandar Popović (32) iz Kotor Varoša, te njihov saradnik i suvlasnik auto-kuće "Kvatro" Oleg Banda (33) iz Banjaluke. Ukinutom presudom Malić, Paraš i Popović osuđeni su na po 11, a Banda na devet godina zatvora za pljačku i nedozvoljeno posjedovanje oružja. Iako ih je optužnica teretila za organizovani kriminal, prvostepeni sud je tu optužbu odbacio.\nSekretar Vrhovnog suda RS Jelena Despotović pojasnila je da je presuda ukinuta nakon što su uvažene žalbe odbrane optuženih.\n- Predmet je vraćen banjalučkom Okružnom sudu na ponovno suđenje - rekla je Despotovićeva.\nVrhovni sud RS je razmatrajući žalbe odbrane, između ostalog, utvrdio da je osnovan prigovor da je tokom saslušanja svjedoka pokajnika koji su kao saizvršioci bili osumnjičeni u ovom slučaju povrijeđen Zakon o krivičnom postupku.\n- Utvrđeno je da su osnovani argumenti odbrane da su u prvostepenoj presudi izostali razlozi u pogledu prigovora odbrane da biološki tragovi koji su slati na vještačenje na Biološki fakultet u Beograd nisu dostavljani u skladu sa pravilima o načinu prikupljanja, pakovanja i transportovanja. Osim toga, između glavnih pretresa bilo je pauza dužih od 30 dana, a ročišta su nastavljana suprotno zakonskoj proceduri - navedeno je u obrazloženju odluke Vrhovnog suda RS.\nOvom odlukom naloženo je prvostepenom sudu da ponovo u skladu sa zakonom sasluša svjedoke pokajnike, odnosno saučesnike osuđenih i da otkloni utvrđene povrede krivičnog postupka.\nU Republičkom javnom tužilaštvu, koje je predlagalo da bude potvrđena prvostepena presuda, njeno ukidanje nisu željeli da komentarišu.\n- Dobili smo rješenje Vrhovnog suda RS kojim se uvažavaju žalbe branilaca optuženih i predmet vraća prvostepenom sudu na ponovno suđenje. Imajući u vidu kodeks tužilačke etike, ne možemo komentarisati sudske odluke - rekli su u tužilaštvu.\nNi branioci četvorice optuženih zasad nemaju šta da kažu. Popovićev advokat Aleksandra Metlić i Jasminka Jovišević, koja zastupa ostale, kažu da nisu dobile rješenje Vrhovnog suda RS i da ga stoga ne mogu ni komentarisati.\nPrvostepenom presudom Malić, Paraš, Popović i Banda proglašeni su krivim da su 22. septembra 2015. godine na autoputu Banjaluka - Gradiška "audijem A6" presreli kolonu vozila koja su prevozila novac Unikredit banke iz Banjaluke u Zagreb. Pucajući iz automatskih pušaka i uz prijetnju "zoljom" natjerali su radnike agencije za obezbjeđenje "Sektor sekjuriti" da otvore tovarni prostor kombija iz koga su ukrali 616.548 KM. Tokom pljačke od rikošeta je ranjen radnik "Sektor sekjuritija" Đurađ Bajić.\nU ovom slučaju bivši specijalci Goran Janjuz iz Kozarske Dubice i Željko Inđić iz Bratunca osuđeni su na po pola godine zatvora. Kazne su im izrečene na osnovu sporazuma o priznanju krivice u sklopu kojeg su pristali i da svjedoče protiv optužene četvorke. Bivši radnik agencije "Sektor sekjuriti" Danijel Kuzmić iz Kotor Varoša, koji je pljačkašima dojavio informacije o transportu i kada je krenuo konvoj s novcem, osuđen je na tri godine zatvora na osnovu istog aranžmana sa tužilaštvom.\nJoš godina pritvora\nOptužena četvorka uhapšena je 13. januara 2016. godine i od tada se nalazi u pritvoru.\nIako je rješenjem Vrhovnog suda RS ukinuta prvostepena presuda, pritvor im je produžen najduže za godinu. Vrhovni sud smatra da postoje naročite okolnosti koje krivično djelo čine tako teškim da bi puštanje optuženih na slobodu predstavljalo stvarnu prijetnju narušavanja javnog reda.


Američki predsednik Donald Tramp stigao je u London na samit kojim NATO obeležava 70. godina postojanja. Društvo mu je pravila supruga Melanija, ali malo je nedostajalo da ne bude tako.\nTramp i Melanija stigli u London na samit NATO\nPrvi čovek SAD i njegova supruga sleteli su u London sinoć, gde će Tramp prisustvovati samitu Severnoatlanskog saveza, na kojem ga očekuje i nekoliko važnih bilateralnih sastanaka.\nDa li zbog visokih štikli ili nečeg drugog, Melanija se vidno mučila da siđe niz stepenice predsedničkog aviona "Er fors 1". Donald je čvrsto držao za ruku (što nije uvek bio slučaj), pa problema nije bilo. Čekala ih je delegacija i predsednički automobil, pa su brzo put nastavili dalje.\n"SVE JE FARSA, NEMA LJUBAVI" Donald i Melanija Tramp pred bračnim brodolomom?\nMeđutim, dolasku Trampovih u London prethodila je zanimljiva scena - Tramp je skoro zaboravio svoju suprugu u Vašingtonu! Ne bukvalno, naravno, ali tako bi se moglo reći.\nNaime, Tramp je krenuo prema helikopteru koji je trebalo da ih preveze do aerodroma. Hodao je takvim tempom da je Melanija ostala daleko iz njegovih leđa, što je shvatio tek kada je stigao do stepenica koje vode u helikopter. Tek tada se okrenuo da vidi gde mu je supruga.\nMelenija je hodala sama.\nTramp umalo zaboravio Melaniju pred put u London\nIako je pustio da uđe u helikopter prva, ovaj ne džentlmenski potez prvog čoveka SAD nije prošao neprimećeno.


Sajam na kom će se prikazati najnovija tehnologija...\nPosted nedelja 05 01 2020 19:12:18\nCES ili Consumer Electronics Show predstavlja sajam na kom svake godine veliki broj poznatih kompanija ima priliku da prikaže svetu svoja nova tehnološka rešenja. Tako je i ove godine u Las Vegasu. Od 7.-og do 10.-og januara imaćemo priliku da vas izveštavamo o predstavljanjima novih proizvoda kompanija kao što su AMD, Intel, LG, Samsung itd.\nOno što se očekuje jeste ogroman broj posetilaca, pretpostavlja se da će ih biti preko 175.000 što je oko 10 puta više od broja na prvom CES sajmu. Takođe, na sajmu će svoje nove proizvode prikazati više od 4400 kompanija.\nZa sada znamo da će kompanije LG i Samsung prikazati svoje 8K televizore, dok će Samsung prikazati i svoje nove telefone Galaxy Note Lite i Galaxy S10 Lite.\nOstanite uz nas, a mi ćemo vas obaveštavati o svim zanimljivostima sa ovog sajma.


Optuženi Kalač Mevljudin (1977.) iz Crne Gore, tereti se da je u teretnom motornom vozilu iz Crne Gore u BiH prokrijumčario veliku količinu cigareta namijenjenih ilegalnom duhanskom tržištu\nTužitelj Tužiteljstva Bosne i Hercegovine, podigao je optužnicu protiv državljanina Crne Gore Mevljudina Kalača, rođenog 1977. godine u Rožaju, a koji se nalazi se u pritvoru.\nOptuženi se tereti da je, 20. februara 2021. godine, upravljajući teretnim motornim vozilom, iz Crne Gore u Bosnu i Hercegovinu, prokrijumčario veliku količinu cigareta, koja nije zavedena u carinskoj dokumentaciji, prevozeći ih skrivene u kamionu, koji je prevozio sekundarne papirne sirovine iz pravca Crne Gore, ka krajnjem odredištu u Hrvatskoj.\nNakon ulaska u BiH, ovlaštene službene osobe Uprave za neiravno oporezivanje (UINO) BiH, kamion su pod pratnjom sprovele na carinski terminal u Sarajevu, gdje je uporabom specijalističke opreme za skeniranje i preglede tereta, otkrivena količina od 292.499 kutija cigareta, procijenje tržišne vrijednosti od 1.149.872,07 KM.\nOva zaplijena, jedna je od najvećih zaplijena krijumčarenih cigareta u Bosni i Hercegovini.\nSpriječeno krijumčarenje cigareta u vrijednosti od 95.000 KM\nU “Golfu” prevozio veliku količinu cigareta, policija ga uhapsila


Dodavanje ili uklanjanje polja u izvedenoj tabeli - Excel\nDodavanje ili uklanjanje polja u izvedenoj tabeli\nNakon što kreirate izvedenu tabelu i počnete sa analiziranjem podataka, verovatno ćete želeti da dodate još podataka. Možda ćete želeti i da smanjite pretrpanost uklanjanjem podataka koje ne treba da analizirate.\nAko ne vidite listu polja, kliknite na karticu Analiziraj> Lista polja (u okviru Alatke za izvedene tabele na traci).\nU odeljku sa poljima liste polja potvrdite izbor u poljima za potvrdu za polja koja želite da dodate i opozovite izbor u poljima za potvrdu za polja koja želite da uklonite.\nObično, polja koja nisu numerička dodaju se u oblast Redovi u odeljku sa oblastima, numerička polja dodaju se u oblast Vrednosti, a hijerarhije datuma i vremena analitičke obrade podataka na mreži (OLAP) dodaju se u oblast Kolone.\nDa biste dodali polje u određenu oblast, kliknite desnim tasterom miša na to polje i izaberite opciju Dodaj u filter izveštaja, Dodaj u oznake kolona, Dodaj u oznake redova ili Dodaj u vrednosti da biste smestili polje u tu oblast odeljka sa oblastima.\nDa biste uklonili polje direktno iz odeljka oblasti, kliknite na polje u odeljku oblasti i zatim kliknite na dugme Ukloni polje.\nSavet: Ako ste navikli da prevlačite polja da biste ih raspodelili u izvedenoj tabeli, i dalje to možete raditi. Da biste dodali polja, prevucite ih iz odeljka sa poljima u oblast u odeljku sa oblastima. Da biste uklonili polja, prevucite ih iz odeljka sa oblastima izvan liste polja.


Sphero: Novi robot kompatibilan sa Raspberry Pi | PC Press\n20. februar 2019. Milan Živković\nKompanija Sphero, koja se bavi proizvodnjom robota-igračaka na daljinsko upravljanje, postala je poznata po loptastim robotima za igru i edukaciju, najavila je novi proizvod koji je u vezi i sa Raspberry Pi.\nNovi robot poneo je ime RVR, a sredstva za njegovu proizvodnju prikupljaju se u okviru Kickstarter kampanje, što je neobično budući da se radi o uspešnoj kompaniji, ali je, kako kažu iz Sphero-a, dobar način da se proceni koliko je javnost zainteresovana za proizvode ovog tipa. RVR je namenjen deci, ali i odraslima, a za razliku od prethodnih robota ovaj dozvoljava i periferne načine kontrole preko univerzalnog ulaza koji će omogućavati povezivanje sa Raspberry Pi, web-kamerama, Arduino mikrokontrolerima, spoljašnjom baterijom, ili bilo kojim drugim uređajem koji može da se koristi u okviru projekata za kodiranje.\nRVR ima veliki broj senzora, uključujući onaj za detektovanje boja, akcelerometar, senzor za pozadinsko svetlo, IR, magnetometar i žiroskop, što mu omogućava veliki broj samostalnih akcija koje podržava i 4.000mAh baterija koja može da potraje do šest sati. Osnovna funkcija mu je edukativna, pa korisnici mogu da ga programiraju uz pomoć nekoliko programskih jezika, uključujući Java i Python, ili preko prilagođene Edu aplikacije.\nTagovi: Java, python, Raspberry Pi, robot, roboti, RVR, Sphero\n← Algoritam za razumevanje pacova\nMicrosoft proširuje AccountGuard cybersecurity program →


elitemadzone.org - Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom?\n05.09.2002. Mali prostor-velike ideje-Muskarcima je cak i sed..\n06.03.2005. Koliko je ovo sve zdravo?\n20.12.2005. Daljinsko upravljanje kompjuterom? Ali bukvalno k..\n21.03.2006. Kako povezati deck sa kompjuterom ?\nAktuelne teme u ovom forumu: Memori pena za obolele floor chair u Srbiji Zracenje mobilnih telefona - najnovija.. Zračenje bazne stanice zdravlje za racunarom Kupovina kancelarijske stolice ili fot.. Traži se Laminat dimenzija 150cm x 12.. Kakvo Vam je osvjetljenje u sobi? Sto za racunare,koja je idealna visina? Kako odložiti štedljivu sijalicu? Evroazijska unija počinje pregovore s.. Radni sto za decu Snaga i raspored svetiljki za kancelar.. "Kad god sam u životu mogao da s.. "Programerski" fontovi\nKoliko je zdravo sedenje za kompjuterom?\nelitemadzone.org :: TechZone :: Ergonomija :: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom?\n[ Pregleda: 45977 | Odgovora: 46 ] > FB > Twit\nČlan broj: 9776\nKoliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 13:19 - pre 214 meseci\nDesilo mi se da sam se zaposlio, ali posao je da konstantno sediš za kompom, 8 sati dnevno, 5 dana u nedelji. Verovatno sam zdravlje uništio radeći ovaj posao (radim 5-6 meseci), pošto sve više osećam neku vrstu pritiska u glavi, a kad dođem kući, imam snage samo da nešto pojedem i odma na spavanje do 20:00-21:00 časova, zatim se probudim i izađem malo da se prošetam pa opet na spavanje...\nŠta mislite, koliko kompjuteri utiču na ljude?\nil si se jesi se, il si se nisi se\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 13:23 - pre 214 meseci\nSedenje i buljenje u CRT monitor (onaj što ima katodnu cev, dakle većina) može da bude jako naporno i štetno, a posebno pri lošem (smrt neonkama!) osvetljenju.\nUkoliko imaš prilike, probaj da zameniš svoj monitor sa nekim LCD-om (ako si grafički dizajner -- sorry), videćeš da je zamor očiju, a samim tim i glavobolje, mnogo manji.\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 13:29 - pre 214 meseci\nma zameni monitor u firmi...uzmi neki tft i biće bolje :o)\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 13:46 - pre 214 meseci\nE, bilo bi super kad bi mogao da zamenim za neki tft, ali situacija pa i pozicija na kojoj sam, nisam baš u mogućnosti da zahtevam neke (određene) stvari. Trenutno radim na Samsung-u SyncMaster 753dfx.\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 14:21 - pre 214 meseci\nhah vidi vidi...dok sam ja kuckao porukicu, marko već odgovorio isto, elem...mnogo ti je loš taj monitor, ja radim i više od 10h dnevno na lcd monitoru i nemam takve probleme. probaj da mu eventualno smanjiš rezoluciju i povećaš frekvenciju osvežavanja, malo se poigraš sa kontrastom i osvetljenjem, možda pomogne...ili kupi sebi tft pa ga nosi svako jutro na posao :o)\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 14:29 - pre 214 meseci\nAko vec toliko vremena provodis za racunarom onda odmah nauci slepo kucanje (ili bar priblizno tome). Nije toliko tesko, samo je vezba bitna. Zasto? Zato sto ce ti "nabadanje" slovo po slovo oduzeti vid.\nLaicko objasnjenje: Tvoje oko konstantno fokusira objekte koje gledas, pa kada stalno prebacujes pogled sa monitora na tastaturu, oko stalno menja ziznu daljinu i fokus, a na stranu to sto monitor "isijava" svetlost, ocni misic je pod izuzetnim naporom i vremenom jednostavno popusti pa ti samim tim i dodje do ostecenja vida i jednog dana ti saopste da moras da nosis naocale. Da ne bude zabune, ja provedem za racunarom i vise od vremena od tebe, a imam "radnog staza" vise nego sto neki ovde imaju godina, proveravao sam vid svakih 2-3 godine i za sada je neostecen. To mogu da zahvalim samo cinjenici sto mi je neko dao ovakav savet kada sam pocinjao.\nGlavobolje se pojavljuju zbog osvetljenja a to je siguran znak da si preopterecen, odnosno da ti je radna okolina neadekvatna. Nemoj da radis u mraku - svetlo mora da bude ravnomerno. Kvalitet moitora nije zanemarljiv, kao i rezolucija. Ako ti smeta velika rezolucija, bez obzira koliko ti je zgodnije da radis - smanji rezoluciju.\nSvakih sat vremena prosetaj 5-10 minuta. Nemoj da gledas TV nego bolje izadji na terasu (ili sta god imas) i bleji :-) Bilo bi dobro i da prosetas ili mozda cak i da uradis par vezbi sitezanja, narocito ako nepravilno sedis - iskrivice ti se kicma, neces biti ni svestan ali jesnog dana neces moci da stojis a da te ne bole ledja, pa ces samo traziti mesto da smestis dupe. To je sve od nepravilnog sedenja.\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 14:45 - pre 214 meseci\nHvala na pomoći, ali mislim da sam osuđen na ovo čudo od plutonijumskog zračenja :) Što se tiče podešavanja na monitoru - i to sam radio. Inače, ovo pitanje sam postavio ne zbog sebe (jednim delom da), već zbog toga što kompjuter suviše ulazi u naše živote i postaje neophodan proizvod za život. Čitao sam u nekim novinama da posle 2-3 sata sedenja za kompom treba se malo protegnuti, gledati u nekom drugom pravcu (od monitora), itd... Dakle, mislim da treba temeljno ispitati koliko kompjuter utiče na ljude, pa možda čak i napraviti neke norme koliko čovek treba da provede vremena za kompom, a da pri tom ne izgubi zdravlje, pamet, živce, . . .\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 14:50 - pre 214 meseci\nMa da, slepo kucanje je majka. Kao prvo - ne moraš da gledaš u tastaturu (znaš šta kucaš); kao drugo - ne moraš da gledaš u monitor (opet znaš šta kucaš) i stoga konačno - možeš da blejiš uz rad...\nIzbor monitora !!! Upomoc ! 17.12.2003. u 15:02 - pre 214 meseci\nKolika je razlika u opterecenju ociju izmedju normalnog i tft monitora ? I koliko je regulisan problem zracenja kod novijih crt monitora?\nTema me interesuje jer stojim pred kupovinom monitora, i spreman sam da u to investiram.\nTrenutni kandidati su mi\nMonitor, 21", Hyundai G210, 107kHz, TCO99 (crt) - 500eur\nMonitor, 19", Iiyama HM903DT, 130kHz, TCO99 - 400eur\nMonitor, 19", Hyundai Q910, 107kHz, TCO99 - 300eur\nMonitor, 19", Eizo T766, 115kHz, TCO99 - 600eur - samo ako mi uleti neka lova\nMonitor, 21", Daewoo FH2103, 107kHz, TCO99 - 300eur, da li je neko imao iskustva sa ovom serijom ?\nMonitor, TFT 17", Hyundai L70S silber TCO99 - 450eur\nMonitor, TFT 17", Hyundai Q17 silber TCO99 - 490eur\nMonitor, TFT 17", TFT Fujitsu-Siemens X17-1 - 410eur\nI da li su eizo monitori toliko kvalitetni, kolika im je cena ?\nMonitor, TFT 17", EIZO FlexScan L557, grau, TCO03 - 590eur\nMonitor, TFT 17", EIZO FlexScan L557, schwarz, TCO99 - 620eur\nMonitor, TFT 17", EIZO FlexScan L567, TCO'03 - 650eur\nMonitor, TFT 17", EIZO FlexScan L567-K, schwarz, TCO99 - 920eur i tako dalje\nCene u Nemackoj. ( www.arlt.com )\nNeko nedavno u raspravi oko Niskih monitora rece da fura eizo...\nZanimaju me vasi utisci, ko je kojim monitorom zadovoljan/nezadovoljan\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 17:09 - pre 214 meseci\nJa imam LCD monitor Samsung Syncmaster 172v i da vam pravo kazem nije nista mnogo bolje od onog philips brilliance 105 :)))\nMislim bolje je ne bole me vise oci uopste ali opet osecam umor... :)\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 18:05 - pre 214 meseci\nKomp koristim aktivno nekih desetak godina, problema s vidom nemam, interesuje me prvenstveno kicma i iskustva esovaca s problemima iste. Naime, prije neke tri godine sam isao na neke vjezbice vezano za kicmu, ubrzo prestao i zahvaljujuci mojoj nemarnosti prestao da ih radim. Tada nisam osjecao nikakav bol. U naredne tri godine bi mi se problem javio s vremena na vrijeme, ono klasika bol me uhvati na dan-dva, ukljucujuci i povremeno ukocenje vrata, pogotovo pri nekim nepredvidjenim fizickim aktivnostima - recimo cijepam, slazem i vozim drva dva dana, treci ne mogu da ustanem, cetvrti je ok...\nU poslednja dva mjesaca su me ledja naglo pocela da bole, nezavisno od polazaja - bilo da stojim u busu, sjedim za kuhinjskim stolom, gledam tv s kauca i naravno sjedim za kompjuterom... Kao rjesenje uglavnom odradim set vjezbi, nekolko sklekova i uglavnom ok. E sada krecu ona klasicna podjebavanja od strane staraca, nije ni cude kako te boli, citav dan si za tim djavolom...\nDa li je neko iskusio slicne probleme (s kicmom) i na koji ih je nacin otklonio, pokusao da otkloni...?\nVezana za stanje uma. Posle nekog malo jaceg seta, recimo cetiri sata radis sa sitnim (nekolikominutnim) pauzama kod mene je cesto prisutan osjecaj osamucenosti, omamljenosti, kako da ga vec definisem. Uglavnom treba mi jedan period, mozda nekih 30-45min da "dodjem sebi", po mogucnosti na "svjezem zraku". Nesanicu, usled pretjerivanja, da ne spominjem...\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 17.12.2003. u 23:15 - pre 214 meseci\nModu reći samo da me počne malo bockati kičma, pa mi se nakon par sati ukoči vrat - slaba cirkulacija i zatim katastrofalna glavobolja.....\nRECEPT - malo više sporta ne bi škodilo (lagano trčkaranje i vježbice)\nNaravno tko je usjedjelica za kompom može se podignuti sa svoje stolice i trčati oko nje ... ha ha ha\nVježba definitivno i nema problema.\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 18.12.2003. u 00:00 - pre 214 meseci\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 18.12.2003. u 00:57 - pre 214 meseci\nAko postoji nešto u šta vredi uložiti pare i dati poslednji dinar, to je monitor... Mislim da su razlozi očigledni :)\nTrenutno radim na Samsung-u SyncMaster 753dfx.\nVidi tamo izaberi najveću moguću frekvencu osvežavanja koju tvoj monitor podržava... Mislim da je to 85 HZ na 1024x768... Tako je kod sličnog monitora, drugi model valjda... Vrlo je bitno da ti refresh rate bude što je moguće veći... Naravno, izbor se svodi samo na ono što tvoj monitor podržava, u protivnom ćeš sjebati monitor. Znači refresh rate na prvom mestu. Što je veći refresh rate - oči se manje zamaraju.\nČitao sam u nekim novinama da posle 2-3 sata sedenja za kompom treba se malo protegnuti, gledati u nekom drugom pravcu (od monitora), itd...\nLOL, naravno da treba... Čak i češće nego što tu piše... Protegnuti se, popiti vodu, umiti se, izaći na svež vazduh, otići na spavanje, i ne mučiti svoj organizam misleći da "mogu ja to da izdržim... samo još ovo da uradim... i ovo...e i ono isto, pa ću onda da spavam" :)\nPonekad se zapitam kako sam se ovoliko umorio kad sam svo vreme sedeo na stolici :)\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 18.12.2003. u 01:04 - pre 214 meseci\nsa nekim LCD-om (ako si grafički dizajner -- sorry)\nA zašto? Skoro sam dobio Samsung 19" LCD i ne primećujem razliku. Posle kalibracije monitora, sve boje u CMYK formatu mi izgledaju identično i u štampi.\nRe: Izbor monitora; izbor poze ... 18.12.2003. u 02:26 - pre 214 meseci\nNeuporedivo manje zračenje.\nNeuporedivo manje treperenje.\nRazlika u ceni jedina je u korist crt. E, kad se to uporedi sa cenom novih očiju i to otpada.\n=> tft bez trunke dileme\nPeta komponenta, što je crt malo šareniji, je zanemarljiv luksuz.\nŠto se tiče leđa...\nLežeći rad, kući naravno , preporučujem svakom ko je dovoljno otkačen. Pogubno za kondiciju, ali i sedeći nije mnogo bolji. I skroz addictive.\nDovoljan je sto oblika C, neki atlas umesto mouse-pad-a, i dobro podesiti jastuke. (Naravno, "pozdraviš se sa" gledanjem u tastaturu).\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 18.12.2003. u 07:19 - pre 214 meseci\nRadim na laptopu već godinu dana i nemam problema sa očima koje sam ima sa CRT ekranom. Duže buljenje u monitor mi je izazivalo suzenje očiju.. itd..\nE sad što se tiče leđa.. kvalitetna visoka stolica sa naslonom za glavu, i što više je primaći kompu kako bismo ostali uspravni.\nEto vam provereni savet.\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 18.12.2003. u 07:44 - pre 214 meseci\nVježba i stolica :)\nImao sam potpuno iste simptome kao ti dok nijesam promijenio stolicu (kupio sam onu "direktorsku", rekoh, kad već kupujem... ;)\nMalo izguglajte pojmove "ergonomisc computer sitting position" ...\nEvo npr. što sam ja našao:\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 18.12.2003. u 07:58 - pre 214 meseci\nIzgleda da je kičma česta boljka onijeh koji gube sate uz računar.\nModu reći samo da me počne malo bockati kičma, pa mi se nakon par sati ukoči vrat - slaba cirkulacija i zatim katastrofalna glavobolja...\n...bol me uhvati na dan-dva, ukljucujuci i povremeno ukocenje vrata, pogotovo pri nekim nepredvidjenim fizickim aktivnostima - recimo cijepam, slazem i vozim drva dva dana, treci ne mogu da ustanem, cetvrti je ok...\nIsto mogu i sam da izjavim.\nTo je neka simptomatika koju ne tretiram kao najpovoljniju, hoću valjda da kažem: problem (možda se ne usuđujem da to kažem i priznam). Kad imaš problem: znaš li u čemu se sastoji problem, znaš li šta ti je činiti da problem prestane da bude problem, i ako znaš - onda čini. (...nekako ova poslednja stavka često izostane)\nZa kičmu (kičma je osnov tela koje me nosi): vežbe, relaksacija, kuliranje stresnih situacija, balansiran tempo dnevnih aktivnosti i sve drugo što čini življenje - sve to drži kičma.\nŠta i koliko stignem da primenim u svakodnevnom životu, drugo je pitanje. Površnim pogledom uvek se zateknem nezadovoljnim jer - odlučio sam da konačno počnem s redovnim vežbanjem (a da li je to prvi put?) a to se nije desilo; rekoh da ću smanjim prisustvo stresa a spavam prosečno 2 sata dnevno... Suštinski mogu da budem zadovoljan jer znam da u svakom trenutku učinim najbolje što mogu - nekome sa strane to može da izgleda mnogo ili malo, ali zaista nije na njemu da sudi, isto kao što nije ni na meni da sudim, već da činim.\nKonkretno, dođem na poso, izujem se, prekstim noge na stolici i sedim što pravije mogu. Menjam položaj ako osetim tenzije.\nFrke na poslu nisu moje frke, gledam šta i kako tu mogu da učinim i pomognem a da se što manje nerviram što moram da sarađujem s ponekom budalom ili idiotom (i oni su ipak ljudi, a ove teške kvalifikacije usputna pojava).\nSvaka slava i čast poslu, ali nije taki da valja jerbo - moram večito da se trpam hoću li uspeti da pronađem dodatne i/ili kvalitetnije izvore prihoda - da okupim i zaštitim porodicu da možemo da rastemo i razvijamo se kao neki normalni ljudi (ovo je verovatno fiksacija koju pokupih iz loših filmova koji prikazuju život na zapadu).\nPrevedeno: sleduje još nekoliko sati uz neki drugi, treći ili peti računar - svi su oni isti, imaju tastaturu, miš i monitor i na njima se uvek nešto pametno radi...\nZa kraj - jedno pitanje:\nZnate li da ne koristite računar?\nRe: Koliko je zdravo sedenje za kompjuterom? 18.12.2003. u 09:21 - pre 214 meseci\nKoliko god to želeo i trudio se, uvek zaboravim na sedenje, tj nesvesno ga zapostavim kada se udubim u nešto drugo.\nRegistrovani: 5 ( MAKI9123, labla, ziki_the, AdiSasa, whitie2004 )


"Epl" prešišao "Majkrosoft"\nWeb | dodato 02.06.2010.\n"Epl" je bio na rubu bankrota kad je 1997. ali se od tada transformisao iz proizvođača računara "Mekintoš" (Macintosh).\n"Epl" (Apple) je po tržišnoj vrednosti pretekao "Majkrosoft" (Microsoft) i postao najveća svetska kompanija u sektoru tehnologije.\nTržišna vrednost "Epla" trenutno iznosi 222,1 milijardu dolara prema "Majkrosoftovih" 219,2 milijarde dolara, što "Epl" takođe čini drugom po vrednosti kompanijom u SAD iza naftnog giganta "Ekson mobila" sa tržišnom vrednosti od 278,6 milijardi dolara, prenela je agencija Blumberg.\nIzvršni direktor "Epla", Stiv Džobs, izjavio je prošlog meseca da je zahvaljujući velikoj tražnji uređaja iPhone profit u drugom tromesečju tekuće poslovne godine gotovo udvostručen, dok su prihodi povećani za 49 odsto.\nTi rezultati ne obuhvataju prihode od prodaje miniprenosivog računara iPad, koji je pušten u prodaju posle završetka drugog kvartala.\nZamena kompanija na vrhu tehnološkog sektora u SAD odražava promenjivu sreću koju su imala ta dva preduzeća. "Majkrosoft", najveći svetski proizvođač softvera, nije imao previše uspeha u proširenju poslovanja izvan operativnog sistema Windows na druga tržišta, uključujući mobilne telefone, pretraživanje interneta i konzole.\nSa druge strane, "Epl" je bio na rubu bankrota kad je 1997. Džobs preuzeo rukovodeću poziciju, ali se od tada transformisao iz proizvođača računara "Mekintoš" (Macintosh) u trendsetera na polju potrošačke elektronike, izbacivši na tržište muzički plejer iPod 2001. godine, telefon iPhone 2007. i računar iPad ove godine. (Tanjug)\nNeki to ne vole vruće - iPad\nNekoliko korisnika iPada podnelo je kolektivnu tužbu protiv kompanije "Eple" (Apple) zbog pregravanja tog njihovog uređaja....\niPad zasenio "mekove"\nKompanija "Epl" (Apple) prodala je u SAD dva puta više tablet računara iPad, nego kompjutera "mek"....\nKorisnici "Epl"-a žrtve špijunaže?\n"Eplovo“ svojevoljno tumačenje pravila o zaštiti podataka postalo je predmet političkih diskusija u Nemačkoj....\nriver novi sad hitech zdrava hrana hi tech akcija cineplexx mr stefan braun delta city showbusiness usce japan zanimljivosti google beogradska arena magacin fudbal arena auto dunav premijera komedija exit dj muzicke vesti drama palic web galerija 73 mobilni telefoni kc grad festival internet zurka sajam business muzika automobil rtv pink provod bdp moda automobili opel fotografije pink beogradski sajam apple sava centar stari grad novi beograd vip nacionalna kuhinja vikend auto ziva muzika atelje 212 noćni život sex visoke tehnologije ada ciganlija filmske vesti beograd toyota bioskop galerija feniks skc madlenianum guarnerius kolosej kokteli horor film zemun filmska vest italijanska kuhinja koncert o3one vina facebook iphone bioskopi mobilni srpska kuhinja exit festival letnja basta triler rostilj show riblji specijaliteti splav bili smo freestyler kola zdravlje predstava nike kolarac dom omladine delta sport animirani film paste izlozba muzicka vest srbija internacionalna kuhinja slike microsoft telenor ishrana zvezdara teatar farma


Iako će biti toplo, narednih dana kišobran je obavezan – RTV BPK\n31. Avgusta 2020.\tBosna i Hercegovina


Alati koji se preoblikuju za vaše potrebe - Gradjevinarstvo.rs\nPronalaženje savršenog alata za bilo koji posao ponekad može biti težak zadatak, posebno kada taj posao zahteva preciznost, kao što je obrada drveta. Dakle, šta bi mogao biti bolji alat od onoga koji možete sami oblikovati posebno za zadatak pri ruci? Zato je nekoliko saradnika nedavno napavio „Sandables“, set brusnih alata koji se mogu preoblikovati kao istrajna glina za potrebe preciznije obrade drveta.\n„Sandables“ su napravljene od polikapolaktona (PCL - polycaprolactone), materijala koji postaje elastičan na umereno visokim temperaturama. Sve što je potrebno je tri minuta u mikrotalasnoj, i oni mogu biti oblikovani poput plastelina u bilo koji oblik koji vam je potreban. Jedan paket „Sandables“ sadrži tri različita brusna alata koji se mogu koristiti za različite poslove brušenja. PCL takođe ima dodatnu prednost što nije toksičan i što je biorazgradiv.\nPored toga što ih možete preoblikovati da biste uglačali drvene oblike, imati sposobnost da se preoblikuje brusni alat otvara vrata za neke više inventivne svrhe. „Sandables“ može biti obmotan oko štapa kako biste mogli da dohvatite teško pristupačna mesta, na primer, ili čak može biti prikačen na bušilicu kako bi se napravila prilagođena brusilica.\n„Sandables“ je napravljen putem Quirky-ija, internet sajta koji okuplja raznolike saradnike koji zajedno rade na izumima sve dok oni ne budu spremni da budu prodati kao kompletan proizvod. Na sajtu se još uvek određuje cena za „Sandables“, tako da on još uvek nije dostupan za kupovinu. Mada trenutno i dalje možete otići na sajt i glasati za koju cenu biste bili spremni da kupite set preoblikujućeg brusnog alata.


Medicinska sestra/tehničar | Javni oglasi | Zenica | poslovi.ba\nKonkurs je objavljen na portalu zavoda za zapošljavanje Republike Srpske odakle je i preuzet. Portal poslovi.ba ne odgovara ukoliko je došlo do greške u navedenom oglasu. Za više informacija molimo vas da kontaktirate navedene institucije.\nOglas istekao: 16.01.2019\nMedicinska sestra/tehničar 1\ndo isteka -231467 minut


Kako je ukrajinski predsednik izvršio tihi državni udar\nZelenski: „pljačkaška vladavina"\nIzgleda da se za „političke Ukrajince" ugasila strast za „vođenjem", težnja ka „evropskim zakonima" i želja da se bore protiv diktature. Aktuelni ukrajinski lider Vladimir Zelenski, izvršivši tihi državni udar, u potpunosti sebe zamišlja kao nešto između rimskog imperatora i egipatskog faraona. A Ukrajinci ćute...\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski je 27. marta ove godine potpisao dokument kojim je promenio ukaz Viktora Janukoviča o imenovanju sudija Ustavnog suda Ukrajine Aleksandra Tupickog i Aleksandra Kasminina. Pritom je Tupicki aktuelni predsednik Ustavnog suda Ukrajine, odnosno čovek koji u nizu situacija ima ovlašćenja veća čak i od šefa države.\nTekst ukaza Zelenskog zvuči prilično zabavno. Aktuelni predsednik Ukrajine piše o tome da je Janukovič, navodno, „uzurpirao vlast”, a takođe i podrivao nacionalnu bezbednost, zbog čega sudije koje je on imenovao ne mogu da ostanu na toj dužnosti.\nVeć sama ova teza ne može da ne izazove smešak. Frakcija partije Sluga naroda u parlamentu puna je bivših „regionalaca” (pripadnika Janukovičeve Partije regiona). Štaviše, bivši članovi tima Viktora Janukoviča se nalaze u vladi na osnovu kvote koja pripada „slugama” (pripadnicima partije Sluga naroda). I sam premijer Denis Šmigal je za vreme Janukovičeve vladavine bio šef odeljenja lavovske regionalne državne uprave, a zatim je bio u timu oligarha Rinata Ahmetova, koji je dva puta izabran u Vrhovnu radu na listi Partije regiona.\nPotpredsednik vlade za pitanja evorpskih i evroatlantskih integracija Olga Stefanišina, u vreme Janukoviča rukovodila je odeljenjem za međunarodno pravo Ministarstva pravde. Ministar odbrane Andrej Taran je za vreme vladavine „diktatora koji je podrivao nacionalnu bezbednost” zauzimao važne pozicije u specijalnim službama. Ministra zdravlja Maksima Stepanova su „regionalci” postavili na mesto direktora jednog od najvažnijih državnih preduzeća Državne štamparije koja štampa obrasce zvaničnih dokumenata. Ministar finansija Sergej Marčenko od 2011. godine je radio u koordinacionom centru za sprovođenje reformi predsednika Ukrajine. I šlag na torti - ministar spoljnih poslova Dmitrij Kuleba, koji se pretvorio u zakletog rusofoba i na svakom ćošku Rusiju „zaliva” đubretom, u početku je verno služio „regionalce” na mestu načelnika odeljenja u ministarstvu spoljnih poslova, a zatim je bio savetnik potpredsednika vlade Konstantina Griščenka (u vladi Nikolaja Azarova).\nA sada jedno naivno pitanje. Kako se dogodilo da sudije Ustavnog suda Ukrajine koje je imenovao Janukovič podrivaju „nacionalnu bezbednost” države, a visokopostavljeni članovi njegove vlade, koji su preleteli u jato novog režima - to ne rade? Zagonetka. A Zelenski ne žuri da ukrajinskom društvu da odgovor na nju.\nAli, to je politička strana pitanja. Sa pravne strane sve je još interesantnije.\nTupickog i Kasminina Janukovič je imenovao 2013. godine, sa mandatom od devet godina, i oni bi trebalo da se povuku sa svojih funkcija 2022. godine.\nPrema ukrajinskom Ustavu i zakonima, postoji iscrpan spisak razloga za razrešenje sudija Ustavnog suda Ukrajine: zdravstveno stanje, kršenje zakona o dopunskom radu u drugoj instituciji, grubo zanemarivanje dužnosti, postojeći disciplinski postupak i dobrovoljna ostavka. Uz sve to, sudiju može razrešiti samo dvotrećinska većina sudija Ustavnog suda Ukrajine.\nNaravno, nijednog razloga za razrešenje ove dvojice sudija nije bilo. Svoju saglasnost za njihovo razrešenje nisu dale ni njihove kolege.\n„Da li je Zelenski mogao da razreši sudije Ustavnog suda Tupickog i Kasminina? Definitivno - ne! Ovlašćenja predsednika iscrpno određuje Ustav Ukrajine. Ustav ne daje predsedniku pravo da razrešava sudije Ustavnog suda (...). Od 2016. godine predsednik Ukrajine (ko god to bio) nema nikakve veze sa razrešenjem sudija Ustavnog suda (...). Sudije Ustavnog suda, nezavisno od toga ko ih je postavio, prema aktuelnom Osnovnom zakonu zemlje, može da razreši sa dužnosti Ustavni sud (...).\nDa li ste shvatili logiku aktuelnog „garanta” Ustava? Ona je banalno jednostavna - imenovane sudije su razrešene zbog toga što ih je imenovao predsednik Janukovič. Ni manje ni više (...). Kakve su pravne posledice tog ukaza? Za sudije A. Tupickog i A. Kasminina - nikakve. Taj ukaz ne može da promeni njihov pravni status kao sudija Ustavnog suda, zato što je on pravno ništavan, jer ga je izdao nenadležni subjekt. To je isto kao kada bi, na primer, vlada Denisa Šmigala danas, umesto parlamenta, počela da donosi zakone, ili kada bi Kvartal 95 (kompanija za TV zabavu) ozbiljno doneo novi Ustav Ukrajine (...).\nU pravnoj doktrini, ništavnost akta označava da je nevažeći od samog trenutka donošenja. On uopšte nema pravne posledice (...). Problem je u drugom. Sa očiglednim pravnim nihilizmom i državnom samovoljom, mislim da će tom ukazu dati vrhovnu pravnu snagu i bezuslovno cie početi da ga sprovode”, napisao je na svom Fejsbuku akademik Akademije pravnih nauka Ukrajine, bivši narodni poslanik Vitalij Žuravski.\nZašto se Zelenski odlučio na tako otvorenu samovolju? Reč je o tome da se deo sudija Ustavnog suda Ukrajine pobunio 2020. godine protiv namerno nezakonito donetih odluka o uspostavljanju strane kontrole nad ukrajinskim pravosudnim sistemom i državnim službenicima.\n„Kasminin je bio jedan od onih koji su bili protiv i koji su glasali za ukidanje reforme pravosuđa koju je inicirao Zelenski, a koja je predviđala stvaranje Komisije za pitanja integriteta, sa velikim ovlašćenjima i uz učešće međunarodnih stručnjaka”, piše izdanje Strana.ua\nKasminin je bio protiv toga da se strancima delegira vlast koja, prema njegovim rečima, pripada isključivo ukrajinskom narodu. Osim toga, on je govorio protiv unošenja u Ustav odredbi o kursu ka evroatlantskim integracijama, govoreći da se takve odluke mogu donositi samo na referendumu.\nI Tupicki i Kasminin su učestvovali u rušenju tzv. antikorupcione reforme, koja je trebalo da, za Amerikance i Evropljane, učini „transparentnim” podatke ukrajinskih državnih službenika.\nU decembru 2020. godine Zelenski je svojim ukazom već pokušao da Tupickog ukloni sa dužnosti. Predsednik suda odbio je da ispuni predsednikove zahteve i šefu države se to nije dopalo.\n„Ustavni sud sada je blokiran zbog druga..., vi znate kojeg. Ali ćemo se mi, korak po korak, osloboditi druga, pa će Ustavni sud početi da radi”, izjavio je Zelenski tokom jednog od svojih javnih nastupa.\nDošlo je do apsurdne situacije - predsednik je naredio pripadnicima službe bezbednosti da ne puste sudije na posao. Ali, oni su radili „na daljinu”, zbog karantina. Došlo se u pat poziciju. Zelenski je potrošio sve pravne mehanizme uticaja na ovu situaciju.\nSada, kada je kijevski režim jako poželeo da se ulaguje Džou Bajdenu, odlučio je da odbaci „pravne osećaje”. I Vladimir Zelenski je, suprotno zakonu, jednostavno prisvojio za sebe ovlašćenja Ustavnog suda. To je postupak na nivou istorijske anegdote o nameri rimskog imperatora Kaligule da postavi svog konja za konzula. Za savremenu, civilizovanu državu - ovaj postupak je divljaštvo bez presedana.\n„Odluka ima politički, a ne pravni karakter. Kakve će biti posledice ove odluke? Biće kolaps čitavog pravosudnog sistema. Ako simuliramo razvoj situacije i pretpostavimo da će biti imenovane nove sudije, onda će do beskonačnosti biti moguće osporavati njihovo imenovanje. Ali sve odluke Ustavnog suda smatraće se nezakonitim.\nOdnosno, moguće je na silu dovesti nove sudije, obući ih u sudijske toge, postaviti ih u fotelje, pustiti ih da nešto glasaju, ali sve odluke koje donesu neće se smatrati zakonitim. S takvim uspehom, uz pozivanje na Majdan, kredit MMF-a ili volju ambasadora, i sam Ustavni sud može biti poništen ili, generalno, deklaracija o državnom suverenitetu”, citira Strana.ua advokata Rostislava Kravca.\nDrugi ukrajinski pravnici nazivaju ukaz „apsurdnim” i „katastrofalnim”.\n„Pljačkaška vladavina. Nova lica sa ulice. Jednom rečju, pakao”, prokomentarisala je aktuelne događaje bivša ministarka pravde Elena Lukaš.\n„U najskorije vreme glavni organ države postaće Vrhovni sud. Upravo on će morati da proveri tridesetak-četrdesetak odluka o sankcijama koje su doneli predsednik i Savet za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine i ukaze o otpuštanju sudija Ustavnog suda. Vrhovni sud sada će usmeriti pažnju na poslovni svet, medije, lidere javnog mnenja i pravne stručnjake. Faktički, upravo u Vrhovnom sudu će se u sledećih nekoliko meseci odlučivati kako će se dalje rukovoditi zemljom - otvoreno, putem javne rasprave i sledeći proceduralne postupke, ili dekretima”, sa tužnom ironijom je u svom blogu primetio poznati ukrajinski pravnik, bivši zamenik šefa administracije predsednika Ukrajine, Andrej Portnov.\nAko je ranije, grubo prekršivši sva svoja obećanja o jedinstvu zemlje, miru i ljudskim pravima, Zelenski faktički izgubio politički legitimitet, sada je stvar mnogo ozbiljnija. To je već pokušaj državnog udara, usmerenog na podrivanje ustavnog sistema države kojom on i upravlja.\nPred takvim pravnim nihilizmom, Ukrajina gubi ostatke svoje državnosti, koje je sačuvala posle „evromajdana”. Jedini izlaz iz ove situacije je da Vrhovni sud poništi nezakoniti ukaz Zelenskog i da se sam predsednik složi sa ovom odlukom suda. Ako se to ne dogodi, međunarodno-pravni legitimitet Ukrajine će naporima Zelenskog ostati na nivou nepriznatog afričkog Somalilenda.


Danas: Budvanska Rivijera – Aseko Rešovija (18h) – Odbojkaški Savez Crne Gore\nDanas: Budvanska Rivijera – Aseko Rešovija (18h)\nSve utakmice poslednjeg, 6. kola Deniz bank Lige šampiona 2015. u konkurenciji odbojkaša odigraće se danas (utorak, 27. januar), posle kojeg će biti poznato 13 ekipa koje će nastaviti takmičenje.\nBudvanska Rivijera, jedini predstavnik Crne Gore u najelitnijem odbojkaškom klupskom takmičenju, igraće u 18 časova u MSC Budva protiv ekipe Rešovije, a biće joj potrebna pobjeda 3:0, 3:1, kako bi nastavila takmičenje u čelendž rundi Kupa CEV.\nPlasman u plej – of izboriće 12 ekipa, od kojih će jedan biti organizator Finalnog turnira, pa će plasman u plej – of izboriti i 13. ekipa, 7 pobjednika grupa i šest najboljih drugoplasiranih timova.\nNajlošija drugoplasirana ekipa, kao i tri najbolja trećeplasirana tima izboriće plasman u “čelendž” rundu Kupa CEV.\nPlasman u plej – of sa 12 ekipa su do sada izborili iz A grupe Tomis Konstanca, iz B grupe Lokomotiva Novosibrisk, iz C grupe Aseko Rešovija Žešov, iz D grupe Zenit Kazanj, iz E grupe Belogorje Belgorod, iz F grupe SKRA Belhatov i iz F grupe Sir Sejfti Peruđa (Goran Vujević).\nZa preostalih šest mjesta konkurišu Kopra Elior Pjaćenca (A), Jastržebski Vegijel (B), Berlin Volejs (C), Fridirhshafen (D), Lube Treja i Fenerbahče Istanbul, Prekura Antverpen (F) i Halkbank Ankara (G).\nRTCG će prenositi direktno duel iz MSC Budva između Budvanske Rivijere i Rešovije (18h).\nTV Sport Klub će direktno prenositi tri utakmice: od 17,00 časova igraće Tomis Konstanca – Kopra Elior Pjaćenca (TV Sport klub 3), od 18,00 časova Halkbank Ankara – Sir Sejfti Peruđa (TV Sport Klub 1) i od 20,30 časova Lube Treja – Fenerbahče Istanbul (TV Sport Klub 2).\nUčinak naših igrača 23.-25. 01. 2015.\nthe best male enhancement product|Dietary supplements muscle building|just cbd cannabidiol gummies 500 mg


Sa Euro Truck Simulator 2 imali smo prilike da proputujemo gotovo cijelu Evropu, ali je developerima SCS Software ostalo još nekoliko regija.\nStoga je sada predstavljeno naredno poglavlje u Euro Truck Simulator 2, koje kamione vodi u najveću državu na svijetu po površini, Rusiju. Ekspanzija je nazvana Heart of Russia i donijet će dobar dio Rusije, ali ne u potpunosti njen dio koji se nalazi u Evropi.\nTo bi bilo preambiciozno, tako da će (za sada) ekspanzija pokriti dio do početnih dijelova rijeke Volga, što je i dalje prilično ogromna teritorija.\nPrije nego što se Heart of Russia pojavi, razvojni studio igračima još uvijek duguje Iberia DLC, koji je nešto duže u razvoju i poremetio je tempo izdavanja ekspanzija. I dalje je plan da Iberia dodatak dođe prvi, što će se odigrati tokom aprila, a DLC sa teritorijom Rusije je još uvijek u ranim fazama razvoja i pojavit će se nešto kasnije.\nDijelovi Rusije su već dostupni vozačima u igri, a sa Heart of Russia možemo da očekujemo najveće proširenje teritorije do sada u Euro Truck Simulator 2.


Barajevska livnica "Most", Foto Prinskrin\nPočetkom oktobra Sekretarijat je ocenio da je njihov zahtev za procenu uticaja na životnu sredinu neosnovan. Kao razloge za ovu odluku Grad između ostalog navodi da lokacija na kojoj se nalazi postrojenje nije u skladu sa Prostornim planom GO Barajevo gde je navedena zona namenjena za izgradnju stambenih objekata, kao i da se ne nalazi na dozvoljenoj udaljenosti od naselja.\nKako su "Novostima" rekli u Sekretarijatu za zaštitu životne sredine, "Most" je 17. 12. 2020. godine Gradskoj upravi uputio zahtev za odlučivanje o potrebi procene uticaja zatečenog stanja na životnu sredinu, ali bez svih potrebnih podataka zbog čega je Sekretarijat od firme zatražio dopunu zahteva.\n- Nakon dopuna, Sekretarijat je utvrdio da firma kojoj je izdata upotrebna dozvola za skladišta od Uprave GO Barajevo obavlja delatnost skladištenja i tretmana neopasnog otpada, te da se tretman otpada (otpadnog aluminijuma i čelika) sastoji od mehaničkog (presovanje, sečenje, briketiranje metalnih strugotina) i termičkog (topljenje u gasnim pećima koje koriste električnu energiju) tretmana - navode u ovom sekretarijatu, za naš list.\n- Imajući u vidu navedeno, od Odeljenja za urbanizam, građevinske i komunalne poslove GO Barajevo zatražena je i pribavljena Informacija o lokaciji za parcelu na kojoj se nalazi postrojenje.\nPosle analize podataka, nadležni su, kako navode, utvrdili da se parcela na kojoj je smeštena ova firma nalazi u zoni koja je Prostornim planom GO Barajevo namenjena izgradnji stambenih objekata u kojoj je, kao kompatibilna namena (delatnosti koje ne ugrožavaju stanovanje i životnu sredinu), moguća i izgradnja pojedinačnih komercijalnih i privrednih sadržaja:\n- Prema mogućim negativnim uticajima na životnu sredinu, predmetno postrojenje za skladištenje i tretman neopasnog otpada spada u kategoriju V. Delatnosti ove kategorije po pravilu moraju biti locirane na bezbednom odstojanju od stambenog naselja tako da njihova funkcija ne ugrožava zdravlje i bezbednost stanovništva i ne izaziva neprijatnost susedstvu.\nBudući da zakonski osnov nije zadovoljen, Sekretarijat je 4. oktobra doneo rešenje kojim je zahtev firme "Most eksport- import d. o. o". proglašen neosnovanim.\nNa odluku je uticao i dopis predsednika GO Barajevo Slobodana Adamovića, od kojeg je Sekretarijat zatražio mišljenje o livnici, gde je, kako kažu, naveo da se veliki broj građana obraća Opštini sa pritužbama da se tokom noći osećaju isparenja i da se vidi velika količina dima u okolini postrojenja, te da on, kao predsednik, smatra da funkcionisanje preduzeća koje primenjuje takav tehnološki proces - tretman otpada, na datoj lokaciji apsolutno nije prihvatljivo.\nBez urbanističkog projekta\nANALIZOM podataka, Sekretarijat za zaštitu životne sredine utvrdio je i da "Most" nije imao urbanistički projekat kojim bi se razmotrila mogućnost prenamene lokacije.\nBarajevo Sekretarijat za zaštitu životne sredine Beograd vesti livnica Most topljenje otpada


Margo Robi kao bivša šampionka u umetničkom klizanju, Tonja Harding, u filmu "I, Tonya" | Blockbuster\nMargo Robi kao bivša šampionka u umetničkom klizanju, Tonja Harding, u filmu “I, Tonya”\n29/03/2016 Jelena 0 Comments\nTonja Harding, rođena 1970. godine, je svojevremeno bila prva žena u Americi, a druga na svetu, koja je uspela da u umetničkom klizanju, prilikom takmičenja, izvede skok poznat kao trostruki aksel, koji je naziv dobio po norveškoj klizačici Aksel Paulsen, koja ga je prva izvela 1882. godine. Kao dvostruka Olimpijka i dvostruka šampionka u SAD-u u umetničkom klizanju, Tonja je bila u žiži javnosti. Međutim, taj uspeh je pao u senku, kada je pala sumnja na nju, da je bila jedan od krivaca za napad na njenu koleginicu, takođe uspešnu klizačicu, Nensi Kerigan. Napad se desio 1994. godine, prilikom nacionalnog prvenstva, pri čemu je Nensi Kerigan dobila udarac u koleno, koje srećom nije bilo slomljeno, ali je morala da se povuče sa navedenog prvenstva, koje je na kraju Tonja Harding osvojila. Međutim, obe su uspele da budu u olimpijskom timu te iste godine. Tonja Harding je priznala krivicu za ometanje i nakon toga je doživotno izbačena iz Američkog udruženja umetničkog klizanja.\nDeadline je objavio da će bivšu šampionku, Tonju Harding, glumiti Margo Robi u filmu “I, Tonya”, dok se još uvek ne zna koja će glumica biti odabrana za ulogu njene rivalke Nensi Kerigan. Takođe nije poznato ni ko će režirati ovaj film, ali se zna da je scenario napisao Stiven Rodžers i to nakon dugih intervjua koje je obavio sa samom Tonjom Harding, kao i sa njenim bivšim mužem, Džefom Gilulijem, koji je bio, takođe, umešan u napad na Kerigan. Brajan Ankles će biti producent, do sada prepoznatljiv kao jedan od producenata filmova “The Hunger Games” (2012.), “The Hunger Games: Catching Fire” (2013.) i “The Hunger Games: Mockingjay – Part 1” (2014.).\nGlumicu Margo Robi ćemo moći ove godine da gledamo u filmovima “The Legend of Tarzan” i “Suicide Squad”, čije su premijere najavljene za jul i avgust.\nRivalstva u svetu sporta nisu retkost, ali kontroverzne priče su nešto što ne bi trebalo da egzistira u tom svetu fer-pleja. Na žalost, realnost je drugačija, a nama ostaje da očekujemo završetak ovog projekta i pogledamo još jednu u nizu životnih priča.\n‹ Film Vudija Alena, “Cafe Society”, otvara 69. Kanski filmski festival\nTom Henks prodaje hologram kralju ›\nRačunovođa sa tajnom\nDokumentarac Moj zanat o Arsenu Dediću u bioskopu Fontana\n20/08/2015 milan Comments Off on Dokumentarac Moj zanat o Arsenu Dediću u bioskopu Fontana


Pretpostavljam da nije ništa iznenađujuće što čujemo izveštaje o postojanju podvodnih baza širom sveta.\nAugust 5, 2019 August 5, 2019 svettajni\nDa li je naša planeta Zemlja pod nadzorom? Da li smo mi u takozvanom svemirskom karantinu?


OBRATITE PAŽNJU: Loš zadah može da ukaže na promenu zdravstvenog stanja : Nadlanu.com\nOBRATITE PAŽNJU: Loš zadah može da ukaže na promenu zdravstvenog stanja\nObjavljeno 22. dec 2019. / 13:15:26\nSpecifičan ukus u ustima može da bude simptom nečeg potpuno bezopasnog, ali i nečeg veoma ozbiljnog. Bilo da je u pitanju gorak, kiseo, metalni ili sladak ukus, razlozi za to mogu biti brojni.\nGljivična infekcija - kandida, stvara bele mrlje na grlu i jeziku. Infekciju prouzrokuje bakterija Candida Albicans koja prirodno naseljava usta, a kontrolisana je imunološkim sistemom.\nAko imunološki sistem oslabi, bakterija počinje brzo da se razmnožava prouzrokujući infekciju. Osim belih mrlja na grlu i jeziku, još jedan simptom gljivične infekcije je specifičan ukus u ustima.\nOsim mučnine i umora, veliki broj trudnica se žali na metalni ukus u ustima. To se događa zbog hormonalnih promena koje telo doživljava prilikom stvaranja novog života.\nHormoni mogu da utiču na sva čula, od toga da zamrzite svoj omiljeni parfem, pa do toga da vas odjednom privlače neki mirisi koje inače niste mogli da podnesete. Te promene obično prođu u trećem tromesečju.\nAko jedete hranu koja nije bogata cinkom, vaše telo ga ne apsorbuje u dovoljnoj količini. Može se desiti da pri nedostatku ovog minerala dođe do pojave čudnog ukusa u ustima.\nNedavna studija pokazuje da je to zbog toga što cink podiže nivo gustina, vrste proteina koji kontroliše senzore ukusa.\nGrip ili prehlada\nAko imate gorak ukus na jeziku, praćen gripom ili prehladom, to je potpuno normalno. Obe infekcije su uobičajene, a prema naučnicima, imunološki sistem upozorava i spreman je da se bori sa infekcijama tako da proizvodi protein, koji može da ostavi gorak ukus u ustima.\nOsim toga, ako je infekcija u vašem nosu ili grlu, možda ćete osetiti neobičan ukus zbog prisustva bakterija koje prouzrokuju bolest.\nLAŽE DA NIJE ZNAO DA SAM BILA TRUDNA: Maja Marinković…\nUTICAJ PANDEMIJE NA MENTALNO ZDRAVLJE: Trećina Evropljana…\nGLUMICA UŽIVA U OSMOM MESECU TRUDNOĆE: Otkriven pol bebe…\nAko vaše telo ima poteškoća sa regulacijom šećera u krvi, možda ćete osetiti čudan, slatki ukus u ustima. Istraživanja pokazuju da je to jedan od razloga.\nDrugi razlog je taj što ponekad dijabetes može da smanji količinu cinka koju apsorbujete, što u ustima stvara osećaj kao da ste jeli nešto gorko.\nVisok nivo stresa\nAnksioznost može da prouzrokuje ono što je poznato kao kserostomija ili suvoća usta, što je zapravo suvoća usta prouzrokovana smanjenim lučenjem pljuvačke.\nPljuvačka ima važnu ulogu u zdravlju, od početka varenja hrane, koje započinje upravo u ustima, do borbe protiv loših bakterija u usnoj duplji.\nDakle, ako je ne proizvodite u potrebnim količinama, osećaćete čudan ukus. Kada ste nervozni, zabrinuti ili anksiozni, tada ste skloni smanjenom lučenju pljuvačke, što objašnjava taj neobičan ukus.\nAko uzimate određenu vrstu lekova, možda vam se pojavio slatkast, slani ili čak metalni ukus u ustima.\nKako objašnjavaju studije, ovo je nuspojava mnogih lekova koji se propisuju ili kupuju bez recepta, poput antibiotika, lekova za hipertenziju i lekova za različite vrste alergija.\nČak i neki multivitamini mogu da imaju takav efekat. Taj ukus traje samo dok koristite lek ili dodatak ishrani.\nVaša usta su dom mnogih vrsta bakterija, dobrih i loših. Ako nemate odgovarajuću oralnu higijenu, ne perete redovno zube, ne koristite zubni konac svakodnevno, kao i interdentalnu četkicu, omogućićete razmnožavanje štetnih bakterija, što će dovesti do sumnjivog ukusa.\nbakterijedijabetesgljivična infekcijagripinfekcijalekovinedostatak cinkaoralna higijenaprehladastrestrudnoćazadah\nSTRUČNJACI TVRDE: Vakcine protiv kovida imaju pozitivan uticaj na mentalno zdravlje\nEVA RAS NIKAD ISKRENIJA: Osećam da mi se bliži kraj, neću…\nGENERACIJE SU ODRASTALE UZ NJEGOVE EMISIJE: Preminuo Minja…\nFAMILY FEST - Porodično druženje za sve generacije ovog…


Sirius [ Poslovni kompleks | 45 000 m2 ] - Strana 11 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Čet Avg 05, 2021 7:53 pm\nPostod Igor » Uto Dec 03, 2019 9:55 pm\nPostod Perkan » Sre Dec 04, 2019 10:53 am\nKoliko su kilavili da izađu iz zemlje, ovo kao da je nešto ubrzalo...\nPostod Assad84 » Sre Dec 04, 2019 11:27 am\nSvaki dan prolazim pored i secam se prosle zime su bageri prvo sklanjali sneg da bi kopali temeljnu jamu,i mislim da nije bilo dana,evo skoro godinu dana,da je gradiliste bilo bez radnika,zasto im toliko treba ko ce ga znati.\nPostod Igor » Sub Jan 04, 2020 5:28 pm\nPostod Nebojsa » Sub Jan 04, 2020 8:47 pm\nFala Bogu da se ova zgrada najzad dovrsi.\nPostod Max15 » Pon Jan 20, 2020 3:50 pm\nPostod Stefan BB » Pon Jan 20, 2020 10:26 pm\nEvo vidim da je i Max postavio, verujem da je jos neko objavio onda\nsvakako novi rok za izvodjenje je avgust. ovde imate opsirnije koga interesuje\nhttps://www.instagram.com/p/B7i9uIbpIQW ... _copy_link\nPostod Igor » Pon Feb 03, 2020 11:59 pm\nPostod Bukira » Sub Feb 22, 2020 5:41 pm\nKada su izašli iznad zemlje, napreduju izuzetno brzo:\nPostod Igor » Pon Mar 02, 2020 7:16 pm\nPostod slk » Ned Mar 15, 2020 9:54 am\nRadi se stolarija\nPostod vucko » Ned Mar 15, 2020 10:59 am\nDivim se geniju koji je na sivom Novom Beogradu izabrao sivu boju kao dominatnu boju fasade.\nPostod Posmatrac » Ned Mar 15, 2020 11:51 am\nEvo, da dopunim i sa druge strane\nPostod Bukira » Čet Mar 26, 2020 7:43 pm\nAko se ne varam, kad završe ovaj, ostaje samo još jedan sprat do pune visine:\nPostod vucko » Ned Mar 29, 2020 10:36 am\nDa li su planirani još neki objekti na ovom placu ka raskrsnici? Pitam zbog eventualne izgradnje kružnog toga nekada u budućnosti.\nPostod direktor » Ned Mar 29, 2020 2:49 pm\nOdes na prvu stranu i vidiš render nisu planirali već zelenu površinu\nPostod Baston » Ned Mar 29, 2020 6:28 pm\nvucko » Ned Mar 29, 2020 10:36 am napisao: Da li su planirani još neki objekti na ovom placu ka raskrsnici? Pitam zbog eventualne izgradnje kružnog toga nekada u budućnosti.\nZbog tramvajskih šina, ovdje bi trebao da bude poveći kružni tok, a iako ima mjesta, za razliku od drugih raskrsnica na NBGD, ovdje ne nepotreban, jer je raskrsnica dosta dobro rješena semaforima.\nPostod direktor » Ned Mar 29, 2020 8:29 pm\nSem za tramvaje koji se gomilaju\nPostod Bukira » Pet Apr 10, 2020 12:21 am\nPoslednji sprat se gradi:\nPostod Nebojsa » Pet Apr 10, 2020 11:43 am\nHvala bogu najzad posle toliko vremena kompletirase ovu zgradu.\nPostod Igor » Sre Apr 22, 2020 9:57 pm\nRe: RE: Re: Sirius [ Poslovni kompleks | 45 000 m2 ]\nPostod Džoni » Pet Maj 01, 2020 9:33 am\nSlike od srede.\nPostod slk » Ned Maj 17, 2020 12:33 pm\nProzori stigli skoro do vrha\nPostod Igor » Pon Maj 18, 2020 9:33 pm\nPostod Igor » Ned Jun 14, 2020 10:40 pm\nKorisnika u ovom forumu: BrankoS i 40 gosta


Dodavanje broja telefona na Microsoft nalog - Office podrška\nDodavanje broja telefona na Microsoft nalog\nKao i većina aplikacija za komunikaciju potrošača, timovi za lični život oslanjaju se na broj telefona da bi se pronašli i povezali sa prijateljima i porodicom. Dodavanje broja telefona na Microsoft nalog vam omogućava da pronađete druge osobe koje su već u timovima. Takođe se dodaje dodatni nivo bezbednosti na Microsoft nalog.\nKada se prijavljujete u timove sa ličnim Microsoft nalogom, morate da imate broj telefona kao pseudonim za prijavljivanje na tom nalogu. Možete da imate samo jedan broj telefona kao pseudonim za prijavljivanje, jer kada se prijavite pomoću broja telefona, treba da znamo za koji nalog se nalazi.\nAko vam bude zatraženo da dodate broj telefona na Microsoft nalog prilikom prijavljivanja u timove, morate da:\nUverite se da je izabrana tačna zemlja u padajućem meniju.\nOtkucajte ceo broj telefona bez pozivnog broja i dodirnite dugme dalje.\nDobićete tekstualnu poruku sa verifikovanjem koda, otkucajte je i dodirnite dalje.\nAko broj telefona nije pseudonim koji se nalazi na drugom Microsoft nalogu, on će biti dodat na vaš Microsoft nalog kao pseudonim i možete da ga koristite da biste se prijavili na nalog putem dodavanja.


Poslao: 18 Nov 2004 02:05\nSamo što on radi po sistemu "Windows" pretrage, što znači sporo u odnosu na "Google Desktop".\n"Google Desktop" probah i mogu vam reći da fino radi, brzo u treptaju oka.\nOvo će mojoj sekrtarici dobro doći, ona se ubije tražeći među 200 foldera i isto toliko pod foldera svoje dokumente.\nČas posla dobiješ linkove svoje pretrage koje odmah otvaraš.\nPoslao: 18 Nov 2004 16:10\nPostoji li neki nacin da sam pokrenem "indexovajne"???\nDanas sam namerno ostavio komp da bi se indexovao, na 45 minuta., i nista.\nPoslao: 18 Nov 2004 18:12\nPa moguće je da je već uradio?\nPoslao: 18 Nov 2004 20:12\nNemoj mi reci da na 15 Gb imam 4300 fajlova. To je 3.57 Mb po fajlu...\nSam sam trazio neke fajlove za koje znam naziv. Nasao je 1/5.\nPoslao: 18 Nov 2004 20:23\nSpusti "ton" leba ti, nema potrebe za tim "ALO"!\nPoslao: 18 Nov 2004 21:24\nSorry, to nije "zvucalo" kako valja...\nPoslao: 18 Nov 2004 21:28\nOvo prosto morate da procitate\nPoslao: 18 Nov 2004 21:50\nStvar je prosta - program traži prostor gde bi smestio sve te informacije. Kako da indeksira toliko podataka ako informacije o tome negde ne skladišti. Sve to nažalost traži mnogo prostora, ukoliko korisnik ima mnogo podataka na kompjuteru. Ako neko ima HD od 5-10 GB, GD mu ni ne treba, a ako ima 80-100 ili više GB, 1GB ne predstavlja problem.\nUkupno su 824 korisnika na forumu :: 37 registrovanih, 6 sakrivenih i 781 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, A.R.Chafee.Jr., Alexandar-1973, amaterSRB, Bane san, Buzdovan, chica, dac, darkangel, dozorni, Georgius, goxin, HrcAk47, Ilija Cvorovic, kolateralnasteta, kripo, MarKhan, Marko Marković, MB120mm, Milan A. Nikolic, Misirac, Mixelotti, moldway, nadjaa2111, nemkea71, Regrut Boskica, Rote Baron, sabros, sakota79, sizif, slonic_tonic, Snorks, suton, Vlada78, voja64, vukovi, zixmix


RIO 2016: Amerika "razmontirala" Kinu (VIDEO) - Košarka, NBA, Vesti, Reprezentacija\nHotSport»Košarka, NBA, Vesti, Reprezentacija»RIO 2016: Amerika “razmontirala” Kinu (VIDEO)\nRIO 2016: Amerika “razmontirala” Kinu (VIDEO)\nAccountID| 2016-08-07T11:18:36+02:00\t7. avg 2016. 11:18|0 komentara|HotSport\nPrema očekivanjima, glavni favorit za zlato, ekipa SAD, lako je savladala selekciju Kine sa 119:62.\nVeć posle prve četvrtine, u kojoj je bilo 30:10, nepoznato je bilo samo s koliko će razlike Amerika slaviti.\nURNEBESNO: Niste ni znali da za Srbiju igraju i “šeici” (FOTO)\nNajbolji kod pobednika bio je Kevin Durent sa 25 poena, šest asistencija i četiri skoka, Demarkus Kazins dodao je 17, uz pet uhvaćenih lopti, a dvocifreni su bili još Pol Džordž sa 15 i Kajri Irving sa 12 ubačenih poena.\nKarmelo Entoni dodao je devet, dok su Deandre Džordan i Kajl Lauri upisali su po sedam.\nKod Kineza je ubedljivo najbolji bio Ji Đianlian sa 25 poena i šest skokova.\nTAGOVI: SAD, Kevin Durent, Košarkaška reprezentacija SAD, Olimpijske igre u Riju 2016, košarkaška reprezentacija Kine


LIMITED EDITION JOHNNIE WALKER - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nLIMITED EDITION JOHNNIE WALKER\nPoznavaoci i prijatelji ove luksuzne marke, koji uživaju u finim ukusima ovog pića, zaslužili su lojalnost Johnnie Walker brenda...\nOvaj brend često predstavlja svoja specijalna izdanja za svoje imućne obožavaoce kao što je na primer Blue Label Collection od Porche Design studija i Johnnie Walker Explorers Club Collection's Golden Route. Ali ono što zaista redefiniše uber luksuz je njihovo ograničeno izdanje Johnnie Walker Directors Blend koja predstavlja specijalno izdanje samo za prijatelje ovog brenda i za cilj ima da slavi ljude koji ostavljaju neki trag u istoriji. Ono što ga lini još ekskluzivnijim je činjenica da nije na prodaju. Kompanija iz Mančestera, LOVE kreairala je novi dizajn sa posvetom koja dolazi u fokus a sam brend nije toliko bitan. 504 individualne numerisane boce biće poklonjene najcenjenijim i poštovanijim prijateljima ovog brenda.\nLimited Edition Johnnie Walker Directors Blend inspirisana je manifestom marketinške kampanje Keep Walking i pozdravlja ljude koji idu napred prema uspehu bez obzira na prepreke i uslove koji ih okružuju i pritiskaju. Ovo izdanje dizajnirano je sa posvetom na belom papiru sa braon slovima u nijansi viskija. Pitamo se ko su ti srećni prijatelji brenda koji će na poklon dobiti jednu od ovih ekskluzivnih flaša.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: JOHNNIE WALKER GOLD ROUTE VISKI


Kurti: Srbija nameće uspostavljanje reciprociteta - Naslovi.net\nPremijer Kosova Aljbin Kurti rekao je danas da uspostavljanje reciprociteta za postavljanje privremenih kosovskih tablica za automobile sa srpskim registarskim oznakama nije želja Kosova, već nametanje Srbije.\nKurti je, kakao prenosi portal Kosovo-online.com, rekao da nije namera da se naruši kretanje srpskih građana na Kosovu, niti destabilizuje, već da je reč o poštovanju sporazuma dogovorenih u Briselu.\n"Privremene tablice nisu naša želja, već nametanje s druge strane. Naši građani plaćaju deset godina ovakave tablice na ulazu u Srbiji", rekao je on.\nPrema njegovim rečima, mere koje su danas preduzete su legalne i u potpunosti su u skladu sa rokom za uklanjanje tablica KS.\n"Ministarstvo unutrašnjih poslova danas je preduzelo potrebne radnje na oduzimanju svih nezakonitih oznaka na teritoriji Republike Kosova, kao i na svim graničnim prelazima. Bez obzira na nacionalnost vlasnika automobila nevažećih registarskih oznaka, oni se oduzimaju", rekao je Kurti.\n"Kao premijer kažem da radnje koje su danas preduzeli nadležni organi za sprovođenje ovog sporazuma nisu uperene protiv srpskih državljana. Oni nemaju za cilj da ometaju slobodno kretanje građana Srbije, niti da izazovu destabilizaciju", rekao je Kurti.\nPovodom zabrane kretanja vozila sa srpskim tablicama na Kosovu i Metohiji, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je za sutra zakazao sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost.\nMilica Andrić iz NVO Nova društvena inicijativa je kazala za Betu da se na Kosovu nalazi oko 9.500 vozila koja su registrovana u izmeštenim kosovskim policijskim upravama u centralnoj Srbiji i kojima je od danas onemogućeno kretanje na Kosovu.\nBoško Obradović: Idemo na izbore da ponudimo promenu sistema, predlažemo 55 mera\nMorava info pre 27 minuta


Kineski visokokvalitetni pamučni pjenasti proizvođači, proizvođači i fabrika za spavanje - AH HOME\nVisoka kvaliteta memorijske pene za spavanje\nJastučnica za pjenu od pamuka ima prirodnu prozračnost, toplo zimi i hladno tokom leta, može inhibirati gljivični biokontrol, anti-mite. Normalni jastuk sa slabom propusnošću vazduha lako se znoji leti, lako se akumulira bakterijom i ne može osigurati adekvatno disanje tokom spavanja. U upotrebi dece mogu biti opasnosti od bezbednosti. Ali pamučne jastuke od pamuka su prevazišle ove probleme i postale najzdraviji jastuci u današnje vreme.\n1. Jastuk memorijske pene nije previše tvrda, ne previše mekana.\nČarobnjaka je da se osjeća mekano, ali se ne miješa na jastuku. Ova mekana tvrdoća dostiže savršeno stanje koje podržava i glavu i vrat i udobnost vrata.\nDobar jastuk može učiniti blagu otrgnutost ili ekspanziju kiseline glave, ušiju, vrata, leđa, ruke, itd. Previše mekani jastuk ne može zadržati dobru podršku jastuke i glave.\n2. Neverovatno ugodno\nZbog sporo oborenih karakteristika memorijske pene, pritisak na glavu i cervikalno kičmu je skoro nula, što je vrlo udobno, a cirkulacija krvi u glavi i vratu je dobra, što je dobro za duboki san.\nJastučnica za pjenu od pamuka ima prirodnu prozračnost, toplo zimi i hladno tokom leta, može inhibirati gljivični biokontrol, anti-mite.\nNormalni jastuk sa slabom propusnošću vazduha lako se znoji leti, lako se akumulira bakterijom i ne može osigurati adekvatno disanje tokom spavanja. U upotrebi dece mogu biti opasnosti od bezbednosti.\nAli pamučne jastuke od pamuka su prevazišle ove probleme i postale najzdraviji jastuci u današnje vreme.\nKontaktirajte nas ako imate bilo kakvih pitanja, našu čast da vam služimo.\nHot Tags: Kvalitetni pjena za spavanje za pjena od visokog kvaliteta, Kina, proizvođači, dobavljači, fabrika, prilagođeni\nPar: Car Seat Coccyx Cushion memorijska pjena\nSljedeći: Visoki quailty Queen pamučni pjenasti madrac s patronom\nHotel Sleeping Orthopaedic Contour Pillow Insert


Crna Gora namiruje dugove od koncesije za aerodrome - Sputnjik Srbija\nCrna Gora namiruje dugove od koncesije za aerodrome\n07:05 16.12.2019 Preuzmite kraći link\nCrna Gora kao ekonomski sistem već decenijama troši više nego što zarađuje, a potvrda alarmantne situcije je vest da će novac koji država bude prihodovala od privatizacije aerodroma u Tivtu i Podgorici biti potrošen na vraćanje dugova.\nOpasnost od zamke „dužničkog ropstva“ u Crnoj Gori odavno vide i laici a ne samo finansijski analitičari ili ekonomisti. Čitavog problema svjestan je i Brisel, koji je upravo Vladi Crne Gore i predložio da 100 miliona evra prihoda, koji se u 2020. očekuju po osnovu privatizacije i koncesija za aerodrome, bude potrošeno na ubrzanje smanjenja državnog duga.\n„Imajući u vidu da će novac predviđen uplatom od privatizacije i koncesija biti prihoerdi budžeta, on će biti korišćen i za podmirenje obaveza po osnovu otplate duga. Prihodi koji su planirani po ovom osnovu smanjuju potrebu za obezbjeđivanjem novca putem kreditnih aranžmana, čime se direktno utiče na kretanje javnog duga“, stoji između ostalog u odgovoru crnogorske Vlade Briselu.\nRasprodaja „porodične srebrenine“\nS obzirom da u Crnoj Gori godinama postoji snažno protivljenje da Vlada privatizuje i aerodrome kao jednu od rijetkih (preostalih) profitabilnih firmi u državnom vlasništvu, vijest da će se novac od njihove koncesije koristiti za vraćanje dugova, a ne kako bi se stvorila nova ekonomska vrijednost u zemlji, samo je pojačala tezu onih koji kažu da je država već odavno na putu rasprodaje svoje lične i porodične srebrenine kako bi pregurala još koju godinu.\nCrna Gora polako jede svoju ekonomsku supstancu, a o tome uvjerljivo govori i procjena koja stoji u Odluci o zaduživanju za 2020. godinu, u kojoj se predviđa da će Crnoj Gori za finansiranje budžeta naredne godine nedostajati 590 miliona evra, pri čemu će ukupne obaveze biti 643,43 miliona evra.\nSlikovito govoreći, to znači da će Crna Gora svakog dana 2020. morati da se zaduži u prosjeku za oko 1,6 miliona evra kako bi nastavila da funkcioniše kao održiv sistem.\nProblem spoljnog duga\nPosebna nevolja je, naravno, i to što je u najvećoj mjeri u pitanju spoljni dug, jer se najveći dio obaveza koje Crna Gora mora da isplati odnosi na kredite kod „domaćih“ i stranih banaka, kao i za otplatu kamata za emitovane državne obveznice.\nAko se ima u vidu da su i domaće „rezidentne“ banke u devedeset odsto slučajeva u stvari strane banke, poput francuskog „Sosijete ženerala“, turskog „Zirata“, austrijske „Erste“ ili slovenačkog NLB-a, onda se postavlja opravdano pitanje da li je i ovdje suštinski po srijedi unutrašnji ili spolji dug.\nIstovremeno, kao potvrda života na kredit svjedoči i stavka u Predlogu budžeta za narednu godinu u kojoj se kaže da će se 2020. izvršiti otplata evro-obveznica iz 2015. u iznosu od 321,1 milion evra, te kamata po osnovu evro-obveznica iz 2015, 2016, 2018 i 1019. godine u iznosu od 55,13 miliona evra. A tu su i obaveze prema „Kredit Svis banci“ od 14,02 miliona evra, kod koje su založene crnogorske državne zlatne rezerve, kao i obaveze po zajmu kod OTP, „Zagrebačke“ i „Erste banke“ u iznosu od blizu 18 miliona evra.\nPrevelika zavisnost od stranaca\nČinjenica da će Crna Gora tokom 2020. otplaćivati ono što je potrošila npr. 2015, a da će se tek u godinama koje slijede plaćati ono od čega živi danas, te nemogućnost ekonomskog sistema da zarađuje i stvori neophodnu unutrašnju akumulaciju kapitala, čitavu državu i društvo stavlja u veoma nezahvalan položaj kada je posrijedi nezavisnost i autonomno donošenje odluka u odnosu na predstavnike vanjskog kapitala.\nTa zavisnost od stranaca će se ubuduće samo povećavati, pri čemu se ne smije zaboraviti da Crna Gora nije Amerika, koja svoje basnoslovne dugove prebacuje inflacijom dolara na druge aktere u međunarodnim poslovima, a nije baš ni poput Vašingtona u situaciji da stvari po potrebi rešava „vojnom intervencijom“.\nElem, okolnost da se danas i dugovi u Crnoj Gori zvanično vraćaju tako što se prodaju ili daju na zajam takozvane državne „zlatne koke“ poput Aerodroma Crne Gore, koji predstavljaju kompaniju od strateške važnosti, samo upozorava da je rok trajanja aktuelnog ekonomskog modela pri isteku, te da je pravo pitanje koliko će se i dalje moći ovako.\nNažalost, istinska je nevolja što to u Vladi Crne Gore kao da nema ko da vidi, pa je premijer Duško Marković nedavno rad svoje Vlade u prethodne tri godine ocijenio čistom peticom. Čitava situacija utoliko najviše podsjeća na onu narednu izreku koja upozorava da kada vidite da vam stvari idu isuviše dobro – provjerite da možda ne idete nizbrdo.


piksi otkrio kako je odveo srbiju na mundijal u kataru\n30. November, 15:18\nPiksi otkrio kako je slavio odlazak na SP: Utišao cijeli Portugal pa otišao u hotel - Popio sam jedno pivo i to je to! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n18.11.2021. / 11:48\nSelektor reprezentacije Srbije sumirao utiske poslije velikog uspjeha i plasmana na Svjetsko prvenstvo.\nFudbaleri Srbije uspjeli su u nedjelju uveče da se plasiraju na Svjetsko prvenstvo, nakon što su herojskom pobjedom nad Portugalom osudili nekadašnjeg prvaka Evrope na paklen baraž narednog marta.\nSelekcija Dragana Stojkovića Piksija oduševila je naciju svojom igrom, a on je otkrio i kako je tačno proslavio veliku pobjedu na stadionu "Da Luž".\nPiksi je istakao da njemu kao selektoru Srbije uopšte ne treba mnogo vremena da bi svoj tim organizovao onako kako on želi, što se tokom kvalifikacija za Mundijal i vidjelo.\n"Ja imam potpuno jasne ideje i ne treba mi mnogo vremena. Za mene u fudbalu nema tajni. Sa igračima imam odličan odnos i komunikaciju, imamo dobar tim sa pobjedničkim mentalitetom i znamo da možemo da dobijemo koga god hoćemo. Mi možemo svakog da pobijedimo. Na meni je da ih samo poguram ka cilju. Ne može vojska da ima lošeg generala. On mora da bude strateg", počeo je Stojković na K1 televiziji, gostujući u emisiji "Uranak".\nOn je rekao da je prethodnih dana čuo mnogo pohvala na svoj račun, ali insistira da je to uspjeh igrača.\n"Ništa ja specijalno nisam uradio. Na terenu ste vidjeli šta sve mogu i šta su uradili igrači. Vidio sam u njima odavno potencijal i postali su jedna zdrava družina, a atmosfera u timu je takva da trener može samo da je poželi. Vrlo je sve jednostavno, slušali su i uradili sve što sam od njih tražio. Moraju da mi vjeruju jer ja njih ne lažem. Ja vjerujem u svoje instinkte i u ono što radim."\n"Moramo da budemo pametniji od protivnika i ne treba da nas zanima kako se taj protivnik zove. Nikada nisam prihvatao to što su neki govorili da ne znamo da igramo fudbal. Moramo uvijek da igramo za gol više, a i ako izgubimo – da nas aplauzom isprate sa terena. Moj cilj je da reprezentacija ima ličnu kartu. Da kada dođete na stadion znate da ćete gledati lijep, dinamičan, fudbal u kom se rizikuje. A ne da kažete da ste izgubili dva sata na stadionu."\n"To je internacionalni naziv, tako je zgodno. Mister ili 'coach'. Ne mislim ništa posebno o tome. Pa neće valjda Piksi da me zovu? Kakav Piksi, pa nismo mi drugari, to ne bi bilo u redu."\nDragan Stojković je rekao i da razumije euforiju koja vlada u narodu, ali da je u timu ne dozvoljava.\n"Razumijem euforiju, ali ja sam totalno na zemlji i to tražim i od igrača. Neka se ljudi osjećaju lijepo, mi smo uradili divan posao. Volio bih da kao narod pokažemo jedinstvo u periodu pred nama, baš kao što su ga pokazali momci u Lisabonu. Imamo samo jednu zemlju, a ona je mala, i ako se dijelimo neće na dobro izaći. Tražim podršku od naroda. Daće momci više od maksimuma ako ih svi podržavamo."\nNa kraju, otkrio je i kako je on proslavio pobjedu poslije povratka u hotel.\n"Bilo je slavlja u svlačionici i moram da im čestitam na ponašanju. Tražio sam da budu džentlmeni i rekao da neću da čujem ciku, vrisku, polivanje šampanjcima... Moramo da pokažemo respekt prema velikom Portugalu, jer je cijela zemlja u suzama i ne smemo svojim ponašanjem da dolivamo ulje na vatru. Prema ljudima u hotelu da pokažemo poštovanje jer nas oni goste i hrane. Rekao sam im: Kada se vratimo u Beograd radite šta hoćete ali do tada budite džentlmeni i sportisti. Ne uzvisi se, hodaj po zemlji. Nemoj previše da letiš, jer ako tresneš to mnogo boli. Ja sam popio jedno pivo u hotelu i to je bilo to. Napravićemo vjerovatno neko druženje i večeru, ali nije to najbitnija stvar", zaključio je Dragan Stojković Piksi.\nDragan Stojković Dragan Stojković - Piksi fudbal orlovi


Provokacije u Srebrenici i Višegradu uz četničke pjesme, pucnjavu i defile: Reagovali Ćamil Duraković, Emir Suljagić... | BL!N Magazin\nProvokacije u Srebrenici i Višegradu uz četničke pjesme, pucnjavu i defile: Reagovali Ćamil Duraković, Emir Suljagić...\nHronika 07.01.20, 07:46h\nPrvo su se pojavili snimci iz Srebrenice na kojima je prikazana kolona vozila koja je prošla i pored Memorijalnog centra u Potočarima, dok se čuje pjesma "To Srpkinja samo rađa"\nBadnje veče i ove godine u Srebrenici nije proteklo mirno. Gradom, ali i pored Memorijalnog centra u Potočarima gdje su sahranjene žrtve genocida, prošla je kolona uz glasno puštanje četničkih pjesama. U Višegradu, je također, bilo provokacija - defile Ravnovorskog pokreta uz pucnje i četničke pjesme - piše N1.\nOsim praznične atmosfere, Badnje veče u nekoliko bh. gradova je proteklo u znaku defilovanja grupa građana sa provokativnim simbolima i skandiranjem pjesama kojima se veličaju pripadnici Ravnogorskog pokreta. Snimci iz Srebrenice, Bratunca i Višegrada su se velikom brzinom proširili po društvenim mrežama.\nPrvo su se pojavili snimci iz Srebrenice na kojima je prikazana kolona vozila koja je prošla i pored Memorijalnog centra u Potočarima, dok se čuje pjesma "To Srpkinja samo rađa". Kolona sa automobilima je, kako se navodi, produžila i do Bratunca.\nReagovao je bivši načelnik Srebrenice, Ćamil Duraković koji je na Facebooku napisao da ne može više da šuti.\n"Za razliku od prošlog 6. januara evo šutio sam do sad. Vele Ćamil diže tenzije bez razloga, to su narodne pjesme i vjerski praznik. Zaista sam mislio da će naša reakcija od prošle godine uticati na one koji su vjerski praznik rođenja Isusovog pretvorili u fašističko orgijanje uz četničke pjesme. Ali eto ne mogu kad čujem ovu "Čiča Draža" dižu mi se tenzije!!", naveo je Duraković.\nPredsjednik Memorijalnog centra Potočari, Emir Suljagić, naveo je da ovakvi primjeri podsjećaju zašto je bitno sačuvati instituciju kao što je Memorijalni centar s obzirom na okruženje u kojem se nalazi.\nAleksandar Saša Brezar je također naveo da se sa ovakvom praksom mora prestati jer je "daleko od pravih vrijednosti Božića, naprotiv".\nJoš jedan snimak koji je objavljen na društvenim mrežama snimljen je u Višegradu. Na snimku se vide pripadnici Ravnogorskog pokreta koji su u koloni prodefilovali Višegradom i uz guslarske pjesme i pucnjeve pronijeli badnjak kroz grad.\n#badnjak #božić #četničke pjesme #srebrenica #višegrad #defile #provokacije


Vladan Božanić – Centar za istraživanja\nVladan Božanić je međunarodni konsultant u oblasti kvantitativnih i kvaltativnih istraživanja i statističkih analiza sa preko 15 godina profesionalnog iskustva.\nRadio je u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji, Crnoj Gori, Albaniji i Kosovu na uvođenju i razvoju sistema za monitoring i evaluaciju baziranih na različitim izvorima podataka kao što su administrativni registri nacionalnih službi za zapošljavanje, registi poreske uprave, registri penzionog i invalidskog fonda i registri linijskih ministarstava.\nOd 2004. do 2017. je radio u Republičkom zavodu za statistiku a od 2010-2016 je bio načelnik odeljenja za anketna istraživanja u okviru kojeg se sprovode istraživanja od nacionalnog značaja za Republiku Srbiju gde je uveo sisteme za telefonske ankete (CATI – Computer assisted telephone interview), CAWI – sistem za prikupljanje podataka preko interneta (Computer Assisted Web Interview) i CAPI – sistem anketiranja preko lap-topova i tableta na terenu (Computer Assisted Personal Interviewing).\nPored toga, radio je na harmonizaciji statističkih sistema sa standardima Eurostata čiji je krajnji rezultat uporedivost nacionalnih podataka sa podacima iz zemalja članica EU.


Polеdica: Ovе godinе otvaranjе poglavlja 14 i 21 | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Saopštenja > Polеdica: Ovе godinе otvaranjе poglavlja 14 i 21\nPolеdica: Ovе godinе otvaranjе poglavlja 14 i 21\nSrbija bi ovе godinе mogla da otvori još dva prеgovaračka poglavlja u procеsu еvropskih intеgracija, i to poglavlja 14 - transportna politika i 21 – transеvropskе transportnе mrеžе, rеkao jе danas državni sеkrеtar u Ministarstvu građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, Miodrag Polеdica.\nOn jе na skupu u Klubu poslanika, povodom završеtka tvining projеkta u vеzi sa jačanjеm administativnih kapacitеta transportnog sеktora u Ministarstvu i nadlеžnim institucijama, rеkao da jе vrеdnost tog projеkta bila 1,75 miliona еvra i da jе finansiran kroz prеtpristupnе programе EU IPA 2013, uz sufinansiranjе Srbijе.\nPolеdica jе rеkao da jе Srbija kroz taj projеkat mogla da usaglasi svojе zakonodavstvo sa iskustvima Evropе, i to na primеrima zеmalja kao što su Francuska, Finska i Litvanija. "Njihovi еkspеrti su nam pomogli kroz izradu smеrnica za novu transportnu stratеgiju. Jеdan aspеkt jе bio posvеćеn bеzbеdnosti žеlеzničkog saobraćaja i tu smo dostigli novi kvalitеt kroz posеban sistеm za bеzbеdnost", rеkao jе Polеdica u Klubu poslanika.\nOn jе naglasio da jе cilj Srbijе da sе što višе približi Evropskoj uniji kroz stvaranjе zakonodavnog i stratеškog okvira. "Ovaj tvining projеkat nam jе pomogao da imamo što bolju prеgovaračku platformu za poglavlja za koja smo nadlеžni, a to su 14 - transportna politika i 21 – transеvropskе transportnе mrеžе. Kroz tvining projеkat uočili smo odrеđеnе slabosti u zakonodavnom okviru i mеsta koja moramo da poboljšamo. Uradili smo tе okvirе i novе propisе i sada ćе nam biti lakšе u prеgovaračkom procеsu", navеo jе Polеdica.\nTo jе prvi projеkat koji jе ugovorеn u okviru dеcеntralizovanog sistеma upravljanja projеktima koji sе finansiraju iz IPA donatorskih srеdstava. Kroz pеt komponеnti projеkta službеnici Ministarstva građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе i rеlеvantnih transportnih institucija, uz pomoć kolеga iz administracija zеmalja članica EU - Francuskе, Finskе i Litvanijе, izradili su stratеški okvir za razvijanjе transportnog sistеma u Srbiji i alat za еfikasno praćеnjе implеmеntacijе stratеgijе u skladu sa standardima EU.\nTakođе, uvеdеn jе sistеm za upravljanjе bеzbеdnošću u žеlеzničkom saobraćaju (SMS), odnosno sistеm za vеrifikaciju SMS u skladu sa zahtеvima i standardima EU, ali i sistеm znanja i vеština u obavljanju zadataka koji proizilazе iz usaglašavanja nacionalnog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU u oblasti transporta.\nPorеd Ministarstva građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, u projеktu jе učеstvovalo višе od 10 domaćih transportnih institucija uključujući, izmеđu ostalog, Dirеkciju za žеlеznicе, Infrastrukturu žеlеznicе Srbijе, Aеrodrom „Nikola Tеsla”, Dirеktorat civilnog vazduhoplovstva i Agеnciju za bеzbеdnost saobraćaja.


Predstava "Sedmi dan" gostuje u Čačku - PressLider.rs\nPredstava „Sedmi dan“ gostuje u Čačku\n30. marta 2021. 30. marta 2021. Marina Trmčić\t0 Comments Dom kulture Čačak, predstava Sedmi dan\nČačak – Na Veliko sceni Doma kulture Čačak u petak, 9. aprila, biće izvedena pozorišna predstava „Sedmi dan“ u produkciji Kulturnog centra Istočno Novo Sarajevo i Udruženja „Putujući glumac“.\nPredstava je proizvod saradnje umetnika iz Republike Srpske i Srbije pa, po tekstu književnika iz Istočnog Sarajeva Gorana Vračara, koja je nastala po njegovom istoimenom romanu i uz scenografiju likovnog umetnika Borka Močevića, predstavu na scenu donese glumci Jelica Kovačević, Jelena Velkovski, Predrag Vasić i Aleksandar Lazić, koji je ujedno uradio dramatizaciju i režiju.\n← Književno veče Svetislava Basare u Domu kulture\nGala koncert Konstantina Kostjukova i zvezda beogradskog baleta pred Čačanima →


Heraklion - Krit - Grčka Hoteli letovanje 2022 - Maestro Travel\nGrčka letovanje 2022 – Heraklion – Krit\nAparthotel Klio, Heraklion, Krit, Grčka letovanje 2022. Aparthotel Klio nalazi se na severnoj obali ostrva, u mestu Gouves, 17 km od međunarodnog...\nAparthotel Klio, Krit, Grčka\nAqua Sun Village, Heraklion, Krit, Grčka letovanje 2022. Aqua Sun Village nalazi se u severnom delu ostrva, na 1km od centra mesta Hersonissos,...\nAqua Sun Village, Krit, Grčka\nAnemi Studios & Apartments, Heraklion, Krit, Grčka letovanje 2022. Anemi Studios & Apartments nalazi se u mestu Stalis, na 2 km od Malje,...\nAnemi Studios & Apartments, Krit, Grčka\nAparthotel Elia, Heraklion, Krit, Grčka letovanje 2022. Aparthotel Elia nalazi se na 150 m od mesta Analipsi, 2 km od mesta Hersonisos, 24 km od...\nAparthotel Elia, Krit, Grčka\nHeraklion – glavni grad ostrva, takođe je i ekonomski centar Krita i ima 150.000 stanovnika. Jedan od najlepših gradova Mediterana, nalazi se na severnoj obali Krita i datira od pre 5000 godina, sa procvatom Minojske civilizacije. Ostaci hrama Knossos nalaze se na oko 5 km od kosmopolitskog Herakliona, i to je jedan od glavnih izleta koji se preporučuje posetiocima. Heraklion je četvrti po veličini grad u Grčkoj, sa najvećom lukom i aerodromom na Kritu. Aerodrom nosi ime po čuvenom Krićaninu – piscu Nikosu Kazancakisu. Popularna letovališta sa odličnom ponudom hotela za svačiji džep, veliki broj predivnih uvala i peščanih plaža, bogat sadržaj za relaksaciju i zabavu, obilje istorijskih spomenika učiniće Vaš odmor divnim uspomenama.\nLokacija letovališta Heraklion – prikaz na Google mapi


Republička agencija za prostorno planiranje :: O planskoj dokumentaciji\nNa sledećim stranicama možete se upoznati sa:\nUsvojenim prostornim planovima\nProstornim planovima čija je izrada u toku\nProstornim planovima čija je izrada u pripremi.\nVrste prostornih planova u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji su sledeće:\nDOKUMENTARNI FILM - Prostorni plan područja posebne namene sliva akumulacije "Selova"\nProstorni plan Republike Srbije donosi se za teritoriju Republike Srbije i osnovni je planski dokument prostornog planiranja i razvoja u republici. Ima strateško-razvojnu i opštu regulatornu funkciju. Donosi se za period od najmanje 10 a najviše 25 godina.\nProstorni plan Republike Srbije možete pogledati u celini ukoliko preuzmete (downland) fajlove sa tekstom, tematskim i referalnim kartama kao i Izveštaj o strateškoj proceni uticaja Prostornog plana Republike Srbije na životnu sredinu.\nAnalitičke kartice strateških prioriteta Prostornog plana Republike Srbije i njegovog Programa implementacije\nKorišćenje zemljišta i funkcionalna urbana područja\nMreža urbanih centara i regionalna organizacija\nTransportna i telekomunikaciona infrastruktura\nEnergetska i vodoprivredna infrastruktura\nTurizam i zaštita životne sredine, prirodnog i kulturnog nasleđa\nIzveštaj o ostvarivanju prostornog plana\nIzveštaj za 2011. godinu obuhvata 24 pokazatelja i sadrži osvrt na relizaciju strateških pripriteta Prostornog plana Republike Sbije, pregled pokrivenosti teritorije Republike prostornim planovima i pregled aktivnosti na uspostavljanju informacionog sistema za praćenje i ocenjivanje implementacije Prostornog plana Republike Srbije.\nRegionalni prostorni planovi - PRIKAZ decembar 2012. godine\nRegionalni prostorni plan se donosi za teritoriju regiona, razrađuje ciljeve prostornog razvoja i određuje racionalno korišćenje prostora uz uvažavanje specifičnih potreba svakog regiona ponaosob.\nProstorni plan jedinice lokalne samouprave određuje smernice za razvoj delatnosti i namenu površina kao i uslove za održivi i ravnomerni razvoj na teritoriji jedinice lokalne samouprave.\nProstorni plan područja posebne namene se donosi za područje koje zbog svojih izuzetnih vrednosti i potencijala zahteva poseban režim organizacije, korišćenja i zaštite prostora. On se može odnositi na infrastrukturne koridore, zaštićena i turistička područja, nalazišta ruda i dr.\nDokument za sprovođenje prostornog plana je Program implementacije prostornog plana kojim se za period od 5 godina utvrđuju mere i aktivnosti za njegovo sprovođenje. Zakonom nije predviđena izrada Programa implementacije za prostorni plan jedinice lokalne samouprave i prostorni plan područja posebne namene.\nNa ovim stranicama može se pratiti tok izrade prostornih planova kroz zakonom definisane faze:\nDefinisanje koncepta prostornog plana\nStručna kontrola prostornog plana\nIzlaganje prostornog plana na javni uvid


ODLAZAK MAJSTORA KLARINETA Preminuo Božidar Boki Milošević | SerbianForum\nDatum pokretanja 16.04.2018\nPoznati srpski klarinetista Božidar Boki Milošević preminuo je večeras u bolnici u Beogradu u 87. godini. Milošević je bio šef Narodnog orkestra RTS-a, profesor Muzičke škole "Josip Slavenski" i član Beogradske filharmonije.\n- Za mnoge si bio umetnik, za nas "samo" naš tata - objavila je na svom Fejsbuk profilu povodom smrti oca Bokijeva ćerka, Gordana Jovićević.\n- Odlazeći često u Leskovac kod rođaka po majci slušao sam taj melos, veoma jedinstven i specifičan, i tako zavoleo klarinet i zvuk koji njime proizvodim. Svirao sam na početku oko šest godina violinu, a od 1947. ne razdvajam se od klarineta. Ako izistinski želite da naučite da svirate, za jedan instrument potrebna su dva života - pričao je novinarima Božidar Boki Milošević.\n- Moram jedno da naglasim: svaki čovek, bez obzira na to kojim se poslom bavi, koliko je uspešan u svojoj karijeri i u ličnom životu, niko je i ništa ako nije uspeo da od svoje dece napravi prave uspešne i ostvarene osobe - pričao je Milošević o porodici.