1 novembra, 2015 – Cveće zla i naopakog\nDay: 1. novembra 2015.\nVideo igre: Life is Strange (prva sezona)\nObjavljeno 1 novembra, 2015 22 februara, 2020 by mehmetkrljic\nSada ću malo pisati o Life is Strange. Neću spojlovati ništa značajno, ali hoću spojlovati generalne principe naracije i mehanike, onoliko koliko se moglo videti iz najava za igru i prikaza prve epizode. Ako neko ne želi baš NIŠTA da zna u vezi sa ovom igrom, legitimno je da se edžektuje na ovom mestu. Ostali, koje interesuje zašto i kako bi mogli da budu zabavljeni i malko izazvani ovim epizodnim naslovom, a ne mare da čuju elemente zapleta i žanrovske odrednice, neka nastave sa čitanjem. Zaista neću ništa ključno spojlovati.\nJer, realno, ideja da u Telltale-style igri imamo u opisu posla da donosimo izvanredno teške odluke sa dalekosežnim posledicama kojih možda unapred ni ne možemo da budemo sasvim svesni i nije neko iznenađenje. Jedina dva iznenađenja u vezi sa Life is Strange su ova:\n1) Kako to da je studio koji je dosada napravio jednu prilično osrednju akcionu igru, u sebi zapravo sve vreme krio kapacitet da porodi jednu visokoproduciranu i fantastično sigurno vođenu Choose Your Own Adventure seriju od pet epizoda, kopirajući najvažnije elemente Telltale-style igara ali i unapređujući osnovni model na nekoliko mesta\n2) Kako im je Square-Enix dopustio da igri daju do izbezumljenja generički i, uostalom, neadekvatni Kusturica-knockoff od naziva: Life is Strange ?\nDakle, ovog vikenda sam momački bindžovao Life is Strange i, kako svaka epizoda pakuje između tri i četiri sasta igranja, bezbedno je reći da sam porodicu uspešno zapostavljao barem 17-18 časova tokom Subote i Nedelje. Kako sam usput stigao i da idem u kupovinu, menjam mačkama posip, prevodim neka pisma, napravim signature musaku (sa sojom, ne ložite se) i generalno budem skoro pa koristan član kolektiva može se objasniti ili time da sam pokupio neke od moći manipulacije vremenom glavne junakinje ove igre ili, prostije, redukcijom časova posvećenih spavanju na apsurdno malu količinu. No, ljubav zahteva žrtve.\nElem, Life is Strange je, samo da podsetimo, druga igra studija Dontnod iz Pariza, čija je prva igra bila ambiciozni Remember Me, naslov koji se trudio da pomeša ozbiljnu combo-heavy borbu golim rukama klasičnih Capcomovih naslova, platformske elemente Tomb Raider ili Uncharted igara i interesantnu mehaniku remiksovanja sećanja koja je bila najoriginalniji element gejmpleja.\nU praksi, ovo je bio i jedini element vredan podrobnije pažnje jer su borba i platformašenje bili u najboljim trenucima prosečnog kvaliteta. Remiksovanje sećanja je, pak, bilo zanimljivo osmišljeno, opremljeno jednostavnim interfejsom i vizuelno veoma dopadljivo, a u domenu gejmpleja je imalo dalekosežan potencijal. Nažalost, iako je ovo i u marketinškom nastupu bio temelj identiteta igre, instanci remiksovanja je bilo SVEGA četiri tokom cele igre i na kraju nije imalo mnogo uticaja na inače sasvim linearnu kampanju.\nDakle, Remember Me je prsao na, jelte, blagajnama zato što je imao JEDNU zanimljivu mehaniku koja nije bila adekvatno iskorišćena a onako okružena prosečnjikavim akcionim gejmplejem i nije nešto mogla da zablista. Nažalost, izmešane poruke sa tržišta su sugerisale da je možda igra imala slabu prođu i jer je protagonistkinja bila em žensko em mešane rase. Dva velika SJW poena na strani Remember Me su kod izdavača sa kojima je Dontnod pregovarao palila velika crvena svetla pa je na kraju ostalo nejasno koliko je ovo doprinelo nepopularnosti igre a koliko ne preterano sjajan gejmplej.\nOpet, Dontnod su ovom igrom dokazali da imaju šlifa da se nadmeću na AAA terenu, dobre grafičke dizajnere, solidne programere i planere pa kada su najavili da će njihova sledeća igra biti epizodna narativna avantura, stvari su delovale interesantno. Iz ovih ili onih razloga, na njedra ih je ponovo privio japanski izdavač, ovog puta Square-Enix i Life is Strange se stidljivo na tržište isteturao ovog proljeća. I mada je prva epizoda dobila oprezno povoljne ocene tek negde od treće je krenuo cunami pohvala i (preu)ran(j)e(ne?) nominacije za igru godine. Nakon što sam igru doterao do kraja (welp, jednog od krajeva) mogu da bezbedno kažem kako je, uzimajući u obzir i različite ukuse i kvalitet produkcije i konkurenciju ove sezone, sasvim legitimno reći da je LiS igračko iskustvo po kome ćemo, između ostalog pamtiti 2015. godinu. Naravno, Witcher 3, Arkham Knight, Battlefront, Bloodborne i Metal Gear Solid V, te Fallout 4 su definitivno naslovi koji će biti u vrhu svih lista ali Life is Strange na svojoj strani ima originalnost, prijemčivost široj publici nego što je hardcore massive te jednu indie drčnost koju nije uspeo da zaguši ni brutalno korporacijski izdavač. Kako god da se okrene, Life is Strange je uspešan već utoliko što je u pitanju daunloudabilni epizodni naslov koji je izašao naporedo sa nekim od najšire reklamiranih Telltaleovih naslova i uspeo da bez mnogo dileme sebe nametne ne samo kao ravnopravnog takmaca već kao legitimnog proširivača i produbljivača formule.\nNaravno, već sam pomenuo Davida Cagea kada sam juče komentarisao ovu igru i legitimno je povlačiti mnoge paralele između njegovih recentnijih radova i Life is Strange. Zapravo u neku ruku, Life is Strange i jeste kao izbor najboljih elemenata Telltale igara ukršten sa produkcijskim filozofijama Heavy Rain i Beyond: Two Souls tako da se iz formule izbaci većina balasta a da se odigra na najjače strane modela. Tako ovde imamo nesputan, jako naglašen narativ koji često zna da bude i po nekoliko minuta čistog gledanja kinematika, bez interakcije, sa presudnim momentima u kojim igrač mora da donese binarni (ređe trostrani ili četvorostrani) izbor kao interpunkcijom, ali onda između tih momenata imamo „pravi“ gejmplej sa slobodnim kretanjem, istraživanjem i malim količinama akcije.\nOno gde Dontnod prebacuju granice koje očekujemo od Telltalea je u tehnologiji koji koriste i baratanju alatkama koje ta tehnologija pruža. Za razliku od Telltaleovog sada već dobrano ostarelog endžina koji (pogotovo na konzolama) već jedva da tera njihove igre u prihvatljivom frejmrejtu i i dalje nas smara neobičnim uglovima kamere i mrtvim zonama na ekranu, Life is Strange izgleda i ponaša se elegantno na Unreal arhitekturi gde istraživačke sekcije deluju udobno i prirodno, a igra se čak usuđuje i na par stealth sekcija koje nisu FANTASTIČNE ali se ni ne sramote. Ono gde Dontnod nadmašuju Davida Cagea je u mnogo boljem razumevanju toga šta igrači žele da RADE u ovakvim igrama. Za razliku od Cageovih igara u kojima je igrač primoran da radi mnoge banalne poslove da bi bolje „osetio“ prirode protagonista koje vozi, Dontnod nas time ne smaraju. Postupci igrača su uvek smisleni, u tome da doprinose boljem upoznavanju okruženja ili rešavanju konkretnog problema. Tako da onda čak i najprostije radnje, kao što je prolazak po sobi i ispitivanje jednog po jednog predmeta služe da se mapira inventar potencijalno korisnih informacija ili alata, kao i da se otvore elementi narativa iz prošlosti, ili naprosto postraničnog narativa koji kontekstualizuje akcije. Okruženje u kome se igra odvija je „klasično“ omladinsko: mali grad u Oregonu sa univerzitetskim kampusom, ali već posle par sati igranja igrač ima utisak da poznaje ne samo arhitekturu spavaonica i zgrade za nastavu već i prirode studenata onjušene kroz usputne razgovore, SMS poruke, grafite po zidovima, fejsbuk zidove, postere na fizičkim zidovima spavaonica, plakate sa oglasima, odeću, muziku, DVD filmove, žargon… Veliki deo ovoga dobija se kao nagrada za istraživanje okruženja svojim tempom i u skladu sa svojom znatiželjom i ovde igra i igrač, mislim, rade u dobroj harmoniji: on njoj daje svoje vreme a ona njemu u dovoljno kratkim razmacima dovoljno interesantnih informacija da mu tog vremena nije žao. U poređenju sa ovim, Cageovi isprazni zadaci deluju potpuno promašeno.\nNo, ono gde Dontnod bez sumnje idu Cageovim stopama je to nastojanje da kroz pokazivanje (relativno) običnih ljudi i njihovih života prvo postignu identifikaciju na strani igrača a zatim i empatiju. Cage je poznat po tome da stalno tupi o EMOCIJAMA kada priča o svojim igrama i Life is Strange je igra koja svakako u velikoj meri ide na emotivni rispons kod igrača, vodeći ga kroz tinejdžerske drame koje sigurnim pripovedanjem eskaliraju od uobičajenih omladinskih tlapnji sve do epskih, videoigračkih razmera u kojima se moraju činiti OGROMNE žrtve da bi se spaslo sve što postoji. Dobro, ne sve što postoji, svet i univerzum nikada nisu vidno ugroženi, ali osećaj sudbinske dramatičnosti je veoma dobro pogođen.\nU tom smislu, Life is Strange impresivno radi na nekoliko nivoa. Jedan je nivo omladinske (melo)drame u kojoj gledamo sazrevanje nekoliko starijih tinejdžera, komplikovane (i nama, starijima potpuno urnebesno preozbiljno shvaćene) odnose na kampusu i u gradiću, sa sve buliingom, dilovanjem narkotika, prangijama, roditeljima koji nisu tu kad treba a mešaju se samo kad mogu da sve pokvare, nešto malo seksa, tuče, psovanja, ali i zezanja i provoda. Uzevši u obzir da je igru pisao par sredovečnih muškaraca, mislim da se Life is Strange da pohvaliti za solidno vođenu omladinsku dramu koja, istina je, ima neke čudne i smešne anahronizme i korišćenja žargona, ali ima i te neke bezvremene sastavne delove, te dileme odrastanja, ta naivna detinja prijateljstva koja u kriznim vremenima sazrevaju u nešto dublje i značajnije, te neobične momente otkrovenja kada klinci koji sve vreme insistiraju da znaju sve bivaju suočeni sa nečim novim. Pošto Life is Strange traje dosta vremena i ima prostora za mnogo narativa, neću da idem u detalje ali reći ću da su podrobno ispitani mnogi elementi ovih motiva, od odnosa dece i roditelja, preko odnosa nastavnika i studenata, pa do komplikovanih odnosa samih vršnjaka koji su legalno već (skoro) ljudi ali su emotivno i dalje (skoro) deca.\nNo, onda narativ ima i još nivoa, od kojih je glavni onaj naučnofantastični. Naravno, ovde nemamo „tvrdu“ naučnu fantastiku. Igra se zadovoljava time da pominje najbazičnije popkulturne reference vezane za kvantnu mehaniku i teoriju haosa, kao i da svoj žanrovski kredibilitet podupire salvama referenci na literaturu i filmove. No, sam centralni motiv nikada nije objašnjen, čak protagonisti i sami u nekom momentu odustaju od pokušaja da utvrde da li se radi o magiji ili nauci. Ovo je naučna fantastika koju interesuju posledice koje manipulacija vremenom može da ostavi na ličnost, na okruženje i odnose među ljudima, a ne zanima je da objašnjava KAKO se to događa. Što deluje pomalo kukavički sve dok se ne setite da su dve od najboljih Silverbergovih knjiga (Umiranje iznutra i Knjiga lobanja) utemeljene upravo na ovim idejama.\nLife is Strange, vrlo sigurno, manipulaciju vremenom (ono što bismo nazvali „premotavanjem“ vremena unazad) uvodi kao jasnu metaforu za tinejdžersku nesigurnost, za ono doba u životu kada sve odluke deluju kao da su sudbinske a da nemamo dovoljno informacija na osnovu kojih da ih donesemo, i kao ispunjenje najdubinskijih žudnji da, kada nešto na kraju zajebemo, možemo da pokretom ruke vreme premotamo unazad i pokušamo ponovo. Prince of Persia: Sands of Time je zapravo bio na istom tragu, ali Life is Strange oko ove ideje gradi impresivnu arhitekturu granajućeg narativa u kome igračeve odluke isprva deluju kao jednostavne (hej, pa svaka se odluka može preokrenuti kada se vidi koje su joj bile posledice!) a zatim, kako igra nastavlja da se razvija, počinju da se pokazuju kao ograničujuće. Jer, naravno, SVAKA odluka ima posledice koje ne mogu biti predviđene u datom trenutku i igrač je, zajedno sa protagonistkinjom veoma vešto proveden kroz nekoliko faza lične filozofije, od one u kojoj je siguran da može sve, da je superheroj koji će uvek moći da spase i zaštiti sve oko sebe, preko one u kojoj ne želi da više koristi moć premotavanja vremena jer je sada svestan da svaka odluka ima svoju cenu, pa do one u kojoj mora da odvagne koliku cenu na kraju želi da plati.\nOvo je sve nošeno pričom koja zapravo sledi cageovsku trajektoriju, započinjući kao drama a završavajući u žanrovskom trileru, osim što Dontnod mnogo sigurnije rade ovu tranziciju, sa dvojicom scenarista koji su naprosto BOLJI od Cagea u tome što rade. Life is Strange započinje maltene kao tinejdž koktelčić Beverly Hills 91210 i Dawson’s Creek da bi proleteo kroz eksploatacijski horor i završio duboko u Lynchovom zagrljaju a usput uglavnom ne gubi ni emotivnu srž koja treba da ga nosi niti likovi na ijednoj tački postaju dvodimenzionalni akcioni heroji sa kojima identifikacija više i nije moguća. Ovo, takođe treba imati na umu, pričam iz perspektive sredovečnog muškarca koji po definiciji ima najnepoverljivije moguće predrasude prema osamnaestogodišnjakinjama koje misle da sve znaju, imaju tetovaže kojih će se kasnije stideti i slušaju nemoguće banalnu muziku.\nIzvan odluka-i-posledice gejmpleja koji čini mehaničku srž igre, Dontnod se trude da malo posole i nekakvim „pravim“ avanturističkim sadržajem, sa promenljivim uspehom. U principu, zahvalan sam na ovim mehaničkim epizodicama jer osvežavaju dinamiku igre i malo presecaju taj osnovni sendvič narativa i odlučivanja. Neki od ovih zadataka se svode na „pretraži okruženje i nađi pet komada nečega“ naređenja, dok su neki za nijansu cerebralniji i zahtevaju dedukciju rešenja iz dostupnih podataka. Ne pričamo ni o čemu kompleksnom i potrebe da se gleda u FAQ nema. Naravno, najinteresantniji momenti u igri, barem u ovom domenu, su kada igrač mora da kreativno koristi sposobnost premotavanja vremena da bi prebrodio neke od prepreka i ovde su Dontnod konačno realizovali ono što su u formi zametka imali u sekvencama remiksovanja sećanja u Remember Me. Utemeljivši najveći deo gejmpleja na ideji kreativnog manipulisanja naizgled linearnim narativnim tokom, igračima su pružili uzbudljiv i konstantno zanimljiv način komunikacije sa igrom putem jednostavnih ali efektnih alatki.\nOvo je i odlično vezano za narativ pa ono što na početku izgleda kao relativno prizemna avantura u američkoj provinciji u kasnijim fazama dobija grandiozne razmere igranja sa silama koje ne razumemo i koje bukvalno deluju kao da će rastrgnuti realnost koje se grčevito držimo. Nekoliko preokreta u igri su toliko uspeli zato što se sve vreme drže osnovnih pravila koja su zadata a tiču se SF novuma narativa (poslednje pravilo se uvodi u trećoj epizodi) i povezani su sa izgrađenim emotivnim relacijama između protagonista.\nIli drugim rečima, igrajući Life is Strange imao sam emotivni i duhovni rispons ne značajno različit od onoga što sam osećao u najboljim trenucima Groundhog’s Day, Misfits, ili Echo Round His Bones, 12.01 ili,\nAli ozbiljno, Life is Strange vrlo temeljito ispituje posledice manipulacije vremenom i mada se ne sme reći da igra u svemu biva podjednako uspešna, uzimajući u obzir sa koliko niti narativa se ovde barata, mislim da je serija finala kojima se završava veoma opravdana i na kraju sasvim razumljiva i smislena igraču. Što je ređa pojava nego što bi smelo da bude.\nKonačno, na produkcijskom planu, Unreal endžin ovde blista sa divnim mekim, dinamičkim osvetljenjem i senčenjem koje pomalo krutim modelima daje dovoljno crtanofilmovskog šmeka da se izbegne najstrašniji uncanny valley efekat. Animacije nisu sjajne sve vreme, pogotovo sinhronizacija usana, ali pošto je ovo spora igra sa OGROMNOM količinom priče i solidnim radom kamere, ovo ne smeta previše. Glasovna gluma varira mada je uglavnom sa prave strane prihvatljivog a muzika je licencirana, efektna i dobro iskorišćena na pravim mestima i ako zastupljene žanrove volite više nego ja, sigurno ćete uživati. Opet, ovo je igra koja na više nivoa ispituje „emo“ koncept (od igranja na kartu iskrenosti, pa sve do metakomentara koji kao da je upućen samom zemljaku Davidu Cageu, u ponovljenim kampanjama koje jedna od devojaka u igri vodi protiv emojia u SMS porukama) pa ima smisla i da će muzika u njoj biti ovakva kakva je.\nDakle, igrajte je ako volite Telltale igre a nemate ništa protiv da je korišćen značajno bolji endžin koji čini samo igranje udobnijim. Meni je igra prijala i mislim da nije nelegitimno reći da su se Dontnod ovde svrstali rame uz rame sa Spike Chunsoftom u uspeloj proizvodnji narrative-heavy igre koja pritom ozbiljno rabi spekulativne koncepte kontrole vremena i paralelnih realnosti. Aferim.\nOznačeno dontnod, life is strange, video igre, videoigre1 komentar


SUDSKA KRONIKA: GALIC 'POSTOVAO PRIMIRJA' | Institute for War and Peace Reporting\n"[Bosanska] vojska nije postivala nijedno primirje. Nakon sto je nekoliko nasih ljudi stradalo, pozalili smo se Galicu", rekao je zasticeni svjedok, koji se pred sudom pojavio pod sifrom DP 17. "On nam je rekao da bez obzira na to tko je od nas pogodjen, ne smijemo uzvracati."\nDP 17 se pri tom predstavio kao netko tko je prvobitno bio zaduzen za moralna i vjerska pitanja, da bi kasnije postao i nacelnik staba Ilidzanske brigade bosanskih Srba.\nGalica se tereti za granatiranja i snajperske napade na sarajevske civile koji su pocinjeni tokom 44 mjeseca opsade bosanske prijestolnice. Njegovi nekadasnji potcinjeni u vise su navrata, medjutim, posvjedocili da nisu izvodili nikakve protuzakonite napade, te da su sve civilne zrtve zapravo predstavljale kolateralnu stetu.\nDP 17 je izjavio da su njegove starjesine odobravale vojne akcije iskljucivo protiv naoruzanih osoba, a nikako protiv civila. On je pred sudom rekao i da je potpuno siguran u to da su takva naredjenja zaista bila postivana od strane srpskih jedinica na terenu.\nTuzilac Deril Mundis (Darril Mundis) uporno je tvrdio da su se krsenja primirja ipak dogadjala, isticuci da je u zapovjednistvu Ilidzanske brigade bio odrzan i sastanak - prisustvovao mu je i sam Galic - na kome se raspavljalo o prituzbama UNPROFOR-a koje su se ticale snajperskih napada.\n"Muslimani bi izvijestili o napadima i general Galic bi odmah zabranio sve akcije protiv civila ... a mi bismo se pobrinuli da se to i postuje", odgovorio je svjedok, koji je takodje tvrdio da u njegovoj brigadi nije postojao nijedan specijalizirani snajperist.\nTuzilac se pak pozvao na izvjestaj vojnih promatraca UN-a, u kome stoji kako je zapovjednik te brigade priznao da je snajperska vatra ipak bila upucivana s jedne lokacije i obecao da ta lokacija vise nece biti koristena u te svrhe.\nDP17 je na to uzvratio kako sumnja u istinitost tih tvrdnji. Sudjenje se nastavlja.


Miloš Biković nesreća na snimanju | Lifestyle | Poznati\nPUŠKA MU JE OTKINULA PRST: Miloš Biković o nesreći koja se dogodila na snimanju 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPUŠKA MU JE OTKINULA PRST: Miloš Biković o nesreći koja se dogodila na snimanju\nAutor Marija Milenković 26.10.2021 18:48\nKao iskusan glumac, Miloš Biković je svestan da se nesreće na snimanju dešavaju često, nažalost.\nTragedija koja se dogodila na snimanju filma "Rust", kada je Alek Boldvin slučajno upucao dvoje ljudi, pod još uvek nerazjašnjenim okolnostima, u kojoj je Hejlin Kačins preminula dok je režiser Džoel Souza ranjen, šokirala je svet.\nJoš uvek se nagađa šta se tačno dogodilo i da li će Boldvin krivično odgovarati. Porodica tragično stradale snimateljke smatra da odgovornost treba da snosi tim oružarnice koji je radio na filmu.\nGOVORIO JOJ JE NEZAMISLIVE STVARI, A SADA SE OGLASILA POVODOM TRAGEDIJE: Ćerka Aleka Boldvina ima poruku za oca\nOvu temu prokomentarisao je i glumac Miloš Biković koji tvrdi da se na snimanju nikad ne koristi bojeva municija.\n"Nikada se bojeva municija ne koristi na snimanju, ne postoji jednostavno razloga za to. Mene su učili da pre takvih scena sam proverim pištolj, okvir, cev... Nažalost svašta se dešava na snimanju", rekao je Miloš za Alo! i otkrio situaciju koja se dogodila na snimanju filma u kom je on učestvovao.\n"Jednom našem oružaru, čoveku koji je proveravao oružje za nas desilo se da mu puška otkine prst jer nije bila pripremljena. Da je otišla u ruke nekom drugom, to bi bio propust oružara, ali se to desilo njemu", izjavio je Biković.


Victoria Group dobila priznanje za pomoć humanitarnim projektima - Bizlife.rs\nVictoria Group dobila priznanje za pomoć humanitarnim projektima\n12:47 Beograd, 10/05/2013\nKompanija Victoria Group dobila je priznanje „Moj izbor“ za društvenu odgovornost koju tradicionalno dodeljuju udruženje „Moja Srbija“ i Privredna komora Beograda.\nVictoria Group dobila je priznanje u kategoriji “Podrška humanitarnim projektima“ zahvaljujući ostvarenoj saradnji sa čak 130 organizacija tokom protekle godine, preko kojih je podržala veliki broj aktivnosti usmerenih ka pomoći ugroženim grupama stanovništva, razvoju poljoprivrede i ruralnih zajednica i očuvanju životne sredine. Za društveno odgovorne aktivnosti koje je kompanija sprovodila u periodu poslednjih pet godina izdvojeno je preko dva miliona evra.\nPolitika kompanije je da svake godine ulaže značajne resurse u domenu društvene odgovornosti, te je do sada finansijski podržala više od 1.000 organizacija i pojedinaca investirajući u razvoj društva u proseku 500.000 evra godišnje. Kroz humanitarne projekte Victoria Group posebnu pažnju posvećuje najugroženijim slojevima društva – egzistencijalno i zdravstveno ugroženim građanima, deci bez roditeljskog staranja i osobama sa invaliditetom, ali i sistemskom rešavanju potreba stanovništva, poput nabavke dva aparata (Pathfast i EEG-1200K) koji će značajno uticati na poboljšanje zdravstvenog stanja mnogih pacijenata, među kojima i dece.\nPriznanje „Moj izbor“ dodeljuje se tradicionalno, svake godine, sa cilјem isticanja kompanija koje odgovorno posluju i brinu o svojim zaposlenma, životnoj sredini i lokalnoj zajednici. Osim kategorije „Podrška humanitarnim projektima“ priznanja su dodeljena i u kategorijama kultura i umetnost, sport, razvoj nauke i obrazovanja, razvoj lokalne zajednice, očuvanje životne sredine, inkluzija osoba sa invaliditetom, a cilj dodele priznanja "Moj izbor" za društvenu odgovornost jeste podsticanje privrednih subjekata koji posluju u Srbiji da ulažu u očuvanje životne sredine i u razvoj zajednice.\nvictoria group priznanje


Hotel - oblast Vorarlberg, , Аустрија - Rezervacija sa 30% popusta\n> Europe > Аустрија > Vorarlberg Vorarlberg hoteli Vorarlberg infos >\n3 zvezdice 133\nHotel za oblast Vorarlberg (Аустрија) : 483 pronađenih hotela\nLandhaus Dajana Hotel sa 0 zvezdice\nUnter Trantrauas 64c - 6793 Gaschurn - Pronađite na mapi\nNa 5 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Unter Trantrauas 64c sa pozicijom jugozapad za grad Gaschurn, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nek...Još informacija\nHotel Pension Hubertusklause Hotel sa 3 zvezdice\nSilvrettastraße 55 b - 6794 Gaschurn - Pronađite na mapi\nNa 11 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Silvrettastraße 55 b, a pozicija mu je severozapad za grad Gaschurn. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline....Još informacija\nLandhaus Heidi Hotel sa 4 zvezdice\nSilvrettastraße 18 - 6794 Gaschurn - Pronađite na mapi\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Gaschurn, a nalazi se u ulici Silvrettastraße 18 , na samo 13 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Landhaus Heidi je Moderan, a pruža pun komfor i usluge...Još informacija\nPfefferkorn's Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nDorf 138 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nPfefferkorn's Hotel ima 29 soba/e/u. Cene se kreću od 4 986 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Na 13 minuta hodom ud...Još informacija\nHotel-Garni Felsenhof Hotel sa 3 zvezdice\nTannberg 182 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nSa kapacitetom od 36 soba/e svih kategorija (od soba tipa doubleRoom do soba tipa total), Hotel-Garni Felsenhof nudi cene koje se kreću od 3 464 dinar - Srbija .Pozicija ovog hotela je severozapad za ...Još informacija\nAm Steinenbach 9 - 6900 Bregenz - Pronađite na mapi\nNa 16 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Am Steinenbach 9 sa pozicijom severozapad za grad Bregenz, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekol...Još informacija\nHotel Lech & Chesa Rosa Hotel sa 3 zvezdice\nLech 263 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nNalazi se u ulici Lech 263, pozicija mu je severozapad za grad Lech, a od centra je udaljen samo 11 minuta hodom.U hotelu Hotel Lech & Chesa Rosa pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel katego...Još informacija\nHotel Antonius Hotel sa 4 zvezdice\nTannberg 289 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nNa 16 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Tannberg 289, a pozicija mu je severozapad za grad Lech. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Hot...Još informacija\nMERCURE BREGENZ CITY Hotel sa 4 zvezdice\nPlatz Der Wiener Symphoniker 2 - 6900 Bregenz - Pronađite na mapi\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Platz Der Wiener Symphoniker 2 sa pozicijom zapad za grad Bregenz, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete sa...Još informacija\nTannbergerhof Hotel sa 4 zvezdice\nDorf 111 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Lech, a nalazi se u ulici Dorf 111, na samo 14 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Lech. U njemu će...Još informacija\nPension Churlis Hotel sa 0 zvezdice\nHaus 371 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nNa 16 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Haus 371, a pozicija mu je severozapad za grad Lech. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela Pens...Još informacija\nHotel Sursilva Hotel sa 4 zvezdice\nDorf 487 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nU hotelu Hotel Sursilva pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Nalazi se u ulici Dorf 487, pozicija mu je severozapad za grad Lech, a od centra je ...Još informacija\nHotel-Pension Roggal Hotel sa 4 zvezdice\nOmesberg 184 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nU hotelu Hotel-Pension Roggal pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Lech: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Bespl...Još informacija\nSeehotel Am Kaiserstrand Hotel sa 4 zvezdice\nAm Kaiserstrand 1 - 6911 Lochau - Pronađite na mapi\nSa kapacitetom od 102 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Seehotel Am Kaiserstrand nudi cene koje se kreću od 15 210 dinar - Srbija .Na 9 minuta hodom udaljenosti od centra, ...Još informacija\nHotel Vitalquelle Gauenstein Hotel sa 4 zvezdice\nAusserlitzstrasse 80 - 6780 Schruns - Pronađite na mapi\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Schruns, a nalazi se u ulici Ausserlitzstrasse 80, na samo 4 minuta kolima od centra grada.U hotelu Hotel Vitalquelle Gauenstein pronaći ćete sve usluge, a ...Još informacija\nHotel Garni Lavendel Hotel sa 4 zvezdice\nDorf 447 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nHotel Garni Lavendel ima 15 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 4 648 dinar - Srbija . Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Lech, a nal...Još informacija\nExplorer Hotel Montafon Hotel sa 0 zvezdice\nDorfstr. 127b - 6793 Gaschurn - Pronađite na mapi\nStil hotela Explorer Hotel Montafon je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Dorfstr. 127b, a pozicija mu...Još informacija\nPension Gradenburg Hotel sa 3 zvezdice\nStrass 301 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nStil ovog hotela za grad Lech je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Nalazi se u ulici Strass 301, pozicija mu je sever za grad Lech, a od centra je ...Još informacija\nBest Western Plus Central Hotel Leonhard Hotel sa 4 zvezdice\nLeonhardsplatz 2 - 6800 Feldkirch - Pronađite na mapi\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Feldkirch, a nalazi se u ulici Leonhardsplatz 2, na samo 4 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Best Western Plus Central Hotel Leonhard je Luksuzan, a ...Još informacija\nAppartement Omesberg 1 Hotel sa 0 zvezdice\nOmesberg 1 - 6764 Lech - Pronađite na mapi\nStil hotela Appartement Omesberg 1 je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 18 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Omesberg 1, a pozicija mu je ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za oblast Vorarlberg (Аустрија) : 483 pronađenih hotela


Istoričarka Dubravka Stojanović o tome šta smo bili a šta smo postali - BIZlife\n12/11/2018 | 10:14\nIstoričarka Dubravka Stojanović o tome šta smo bili a šta smo postali\nIstoričarka Dubravka Stojanović ocenila je za “Danas” povodom sto godina od primirja u Prvom svetskom ratu, da je Srbija od tada “u slobodnom padu”.\n“Te, 1918.godine, Srbija je bila ugledna država saveznica, s procentualno najvećim žrtvama, s izuzetnim pobedama na početku i kraju rata, s gotovo neverovatnim povlačenjem preko Albanije. Uz to, to je bila država koja je krenula sa velikim programom integracije južnoslovenskog prostora, koja je imala viziju ujedinjenja i relativno modernog državnog ustrojstva. Imala je i evropski obrazovanu elitu koja je mogla da, na diplomatskom nivou, izbori bitke koje nisu bile ništa lakše. Tokom 20. veka Srbija je od svega toga odustala elita joj se stvara negativnom selekcijom. Ratovima devedesetih godina sasvim je uništila svoje pozicije i odlučila se za etničku državu koja još pokušava da makar malo proširi granice.To se zove istorijski debakl”, ocenila je Stojanović.\nBeograd “kasni” sa uključenjem dekorativne rasvete, očekuje se sledeće nedelje\nPreminuo Sten Li – tvorac Spajdermena, Iksmena, Halka…\n26/02/2020 | 18:35\nHAOS zbog otvaranja prodavnica sa alkoholom: Uveden “korona porez“ (FOTO)...\n13/11/2018 | 15:02\nSa istorijske distance svima je jasno da odluka o Kraljevini SHS nije bila u interesu srpskog naroda...a da je Kralj imao malo vise postovanja prema bratskom srpsko/crnogorskom narodu,formirao bi Kraljevinu SCG ili barem Kraljevinu Srbiju sa Knezevinom CG.Pa na kraju krajeva i njegova prva zvanicna titula je bila Crnogorski Zet -Petru ili Unuk Crnogorskog Knjaza Nikole-Aleksandru ( koji je i rodjen na Rijeci Crnojevica-Cetinju).Tek posle se istorija poigrala i dodelila im titulu Srpskog Kralja, Nezahvalnost prema Crnoj Gori skupo nas je sve kostala...\n14/11/2018 | 12:39\nИсторија се поиграла и додлелила му титулу ?????? А шта је захвалношћу Црногораца према нама. Само кад имате корист. Па кад тако не ваљамо што не одете од нас.


K2.0 je ranije organizovalo mnoge raznolike aktivnosti, od blogerskih radionica i diskusija na teme naših štampanih izdanja do velikih žurki sa lokalnim bendovima i međunarodno poznatim di-džejevima — čak smo vodili i kampanje zagovaranja. Do nedavno, naši događaji su se uvek održavali u našim prostorijama, ali sada imamo vlastitu kuću i želimo da je podelimo s vama.\nOtvorili smo vrata u našim novim prostorijama u centru Prištine, na mestu koje neguje kreativno razmišljanje, aktivno građanstvo i nove ideje.\nIako sami organizujemo naše javne događaje, otvoreni smo za saradnju i da podržimo dešavanja koja su od interesa za javnost; to mogu biti otvorene diskusije, koncerti malog formata, kreativni događaji, konferencije, radionice, prezentacije, konferencije za medije, ili nešto sasvim drugačije — bilo da ste pojedinac, da imate biznis ili vodite neprofitnu organizaciju, stupite u kontakt s nama da bismo popričali o vašim idejama.\nTakođe smo raspoloženi za to da neko koristi naše prostorije nezavisno od nas, ako je to ono što želite.\nPošaljite kratki pregled svoje ideje na contact@kosovotwopointzero.eu sa naslovom “K2.0 House”, a mi ćemo vam se javiti.\nKUHINJA K2.0 ZA SARADNJU\nMi vam ustupamo kuhinju, a vi dođite ovde da radite!\nOtvorena za vreme radnog vremena (zvanično, radnim danima od 9 do 5), naša prostorija za rad je spremna za vas.\nAko vam treba neko udobno i mirno mesto za rad, ali i dalje želite da imate neko društvo oko sebe, pišite nacontact@kosovotwopointzero.eu sa naslovom “Co-working Kitchen”.


Turistička agencija / Letovanje, Putovanja, Avio karte, Zima / Euroturs\nPočetna / Turistička agencija EUROTURS – poslovnice\nTuristička agencija (tur operater) u Srbiji sa upisanom imovinom od 190 miliona dinara, koja je najbolji garant sigurnost vašeg putovanja. A za kvalitet garantuje tridesetdvogodišnja tradicija, preko 50 visoko obučenih profesionalaca, ISO 9001:2015 sertifikat, 9 turističkih autobusa u vlasništvu, apart hotel na Halkidikiju – Polihrono, poslovnice u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Vranju…\nTuristička agencija “Euroturs” nudi sledeće usluge u turizmu: rezervacija i direktna prodaja avio karata svih avio kompanija (IATA licenca); rezervacija smeštaja, transfera i putnih karata, rent a car usluga putem globalnih rezervacionih sistema; organizacija kongresa, sajmova, seminara; organizacija putovanja u zemlji i inostranstvu; organizacija rekreacije, rehabilitacije i edukacije zaposlenih; team building; organizacija studentske i đačke ekskurzija; zimovanja, letovanja, kružne ture; receptivni turizam; najam udobnih turističkih autobusa; mogućnost plaćanja usluga na maksimalno 12 rata; smeštaj u našem hotelu u Polihronu (36 apartmana)\nTuristička agencija “Euroturs”, 32+ godina tradicije i poverenja putnika.\nIščekujemo Vaš poziv i nadamo se uspešnoj saradnji sa našom turističkom agencijom.


Čitajte sutra | Otisak na displeju\n21 thoughts on “Čitajte sutra”\nskitara0404 29. novembra 2018. u 23:07 reče:\nКаже се И сутра, Пикс, са акцентом на И!\nPixel 30. novembra 2018. u 14:34 reče:\nDa ne bude mnogo? Vidim, zavladao neki kolektivni umor.\nskitara0404 1. decembra 2018. u 03:12 reče:\nПиксела никад много. Што више, реалнија фотографија (живота).\ngradimopoeziju....by Ivana A. 30. novembra 2018. u 09:47 reče:\nIma tu malo vere u sebe ali ipak je najbolje kad si pomalo glup i neobrazovan a izuzetno sujetan pa misliš da si najpametniji tad se baš brzo postiže uspeh, kad mnogo znaš to te čini skromnim i ćak nesigurnim jer kao što reće Sokrat jednom: Znaš koliko ne znaš a to je uvek mnogo više od onoga sto znaš.\nPixel 30. novembra 2018. u 12:45 reče:\nKažem ja, svi smo u toj spirali… 🙂\nsanjamatic 30. novembra 2018. u 10:15 reče:\nPa to se zna, ne treba o tome pisati ako nije deo dobre priče. Uzgred, ovde su neki pisci a mnogi jedu g… a. Posebno Vi bez lica.\nsanjamatic 30. novembra 2018. u 10:17 reče:\nNisam mislila ni na koga posebno.\nIzvinjavam se ispala sam krajnje vulgarna.\nPixel 30. novembra 2018. u 12:35 reče:\nСтанимир Трифуновић 30. novembra 2018. u 15:53 reče:\nНајбољи мотивациони говор је оно што је потписао један Чаробњак још пре четири године:\nPixel 30. novembra 2018. u 16:41 reče:\nHvala Stanimire. Pozdrav! 🙂\nдамбица 1. decembra 2018. u 03:16 reče:\nПрава реч Чаробњак, и додала бих Човек.\nPixel 1. decembra 2018. u 11:55 reče:\nHvala Dambice! 🙂\nСтанимир Трифуновић 1. decembra 2018. u 12:20 reče:\n…То је једна дивна, стара прича…\nМиловановић Синиша 30. novembra 2018. u 19:35 reče:\nПостоје неки од нас које Пикселови текстови мотивишу.\nPixel 30. novembra 2018. u 20:12 reče:\nМиловановић Синиша 1. decembra 2018. u 23:44 reče:\nljiljkinsvetljubavi 30. novembra 2018. u 21:36 reče:\n„Stvar u svoje ruke…“!!!\nSlažem se da smo svi u spirali „Mlečnog puta“ i da ćemo na kraju….isto proći. 😊\nPixel 30. novembra 2018. u 21:42 reče:\nPozdrav Ljiljana! 🙂\nValent 22. decembra 2018. u 12:10 reče:\nPrevazilaženje sebe, e, to je uspeh! 🙂\nPixel 22. decembra 2018. u 14:12 reče:


Recept za sreću | Stil magazin\nPočetna > Planeta > Recept za sreću\nAustrijski milioner Karl Rabeder rasprodao je celokupno bogatstvo da bi pomogao drugima i sebi\nKarl Rabeder (48), biznismen koji već 13 godina živi u malom gradu Telfsu, pre nekog vremena dospeo je na naslovne strane novina širom sveta kada je najavio da će rasprodati sve što ima kako bi pomogao siromašnima u Latinskoj Americi. Na aukciji je već prodata lepa farma na jugu Francuske zajedno sa njegovom firmom, uključujući i audi od 68.000 dolara i malu flotu vazduhoplovnih jedrilica. Ostao mu je još samo dom kod Inzbruka s pripadajućim jezerom, saunom i spektakularnim pogledom na planine, vredan više od dva miliona dolara. Rabeder će uskoro predati ključeve svoje tirolske kuće iz snova srećnom dobitniku evropske lutrije i preseliće se u drvenu kolibu u Alpima, što, kako kaže, jedva čeka.\nIz svile u prnje\nŠto se novca tiče, a njegovo lično bogatstvo iznosi blizu pet miliona dolara, prelazak iz „svile u prnje" donosi mu znatno više zadovoljstva nego da je situacija obrnuta.\n- Bogatstvo ne donosi sreću, 25 godina sam radio kao rob, za stvari koje nisam želeo i koje mi nisu trebale. Sada mi je san da nemam ništa - kaže Karl Rabeder, koji izgleda veoma pedantno i profesionalno u kariranoj košulji i s metalnim okvirima za naočare.\n- Sve iz moje kuće, čak i stolice na kojima sedimo, otići će kada ovo prodam. Ostavio sam samo rezervnu odeću, dve kutije s knjigama i laptop. Živeću od mesečnog izdržavanja od oko 1.290 dolara i uveren sam da mi neće biti potrebno ni pola od toga.\nProdavao cveće iz bašte\nKada je bio mlad, verovao je da je svrha njegovog života da pravi novac.\n- Kao dete bio sam vrlo siromašan, oca nisam upoznao, recimo da je birao između alkohola i porodice i izabrao ovo prvo. Živeo sam s majkom kod babe i dede, baba je uvek umela dobro da upravlja novcem. Verovala je da ljudi vrede onoliko koliko su štedljivi. Počeo sam da radim na našem malom porodičnom imanju kad sam bio dete. Prodavao sam povrće i tada sam prvi put shvatio da umem s parama. Kao tinejdžer sam radio da bih finansirao studije matematike, fizike i hemije. Razgranavao sam posao, prodavao sam cveće iz naše bašte, zatim sam prešao na suvo cveće i vaze. Na pola puta do druge diplome moj posao sa domaćinstvom je funkcionisao tako dobro da nije imalo smisla više raditi bilo šta. Novac je u početku bio koristan, ali sam potom počeo da razmišljam da li postojim da bih proizvodio sve te predmete. Odgovor je sve češće bio ne - tvrdi Rabeder.\nŽivot s pet zvezdica\nPostajao je sve bogatiji, ali se osećao sve gore. Njegovo nezadovoljstvo dostiglo je vrhunac 1998. godine za vreme odmora na Havajima s tadašnjom suprugom Irenom.\n- Planirali smo savršen godišnji odmor i bili u zamkama života s pet zvezdica. Tokom našeg tronedeljnog boravka uvideli smo da tu nije bilo pravih ljudi, nego samo glumaca. Zaposleni radnici su bili prijatni i predusretljivi samo zato što su igrali svoje uloge, dok su gosti isticali svoje bogatstvo i sujetu. Vratili smo se kući i otišli na planinarenje. U nekoj brvnari visoko na planinskom pašnjaku jedna žena nam je donela dve velike čaše mineralne vode sa jabukovim sokom i pola prosula po našim pantalonama, ali nam je to bilo savršeno jer smo se vratili u stvarni svet - priča Rabeder.\nBaš u vreme kad se Rabeder pripremao da odbaci svoj raskošan životni stil, doživeo je šok nakon što ga je žena ostavila 2003. godine. Danas Rabeder o tome govori kao pozitivnom iskustvu.\n- Upoznala je drugog čoveka, i to je bilo najbolje što je moglo da mi se dogodi. Istina, navikao sam na naš odnos koji nije bio ništa posebno, ali takav preokret pomogao je mojoj mentalnoj tranziciji. Naš rastanak me je naučio da više pažnje posvetim sadašnjem trenutku - objašnjava Rabeder.\nSreća u davanju\nPrimetio je da u manje razvijenijim zemljama ljudi mogu da vode mnogo ispunjeniji život. Kad god bi se iz Salvadora vratio u Frankfurt, posmatrao je lica ljudi oko sebe, pitajući se da li se možda dogodio teroristički napad. Onda je shvatio da su takvi izrazi lica standardna pojava u razvijenom svetu.\n- U Trećem svetu sreo sam mnogo ljudi koji su imali sužen izbor mogućnosti, ali su bili u stanju da žive za trenutak. Polako sam dolazio do zaključka da mi ne treba kuća u Austriji, Provansi, skupoceni automobili, jedrilice ili raskošne večere. Prvi korak je bio povezivanje s drugim ljudima. Za vreme jednog putovanja upoznao sam nadarenog stolara. Bio je umetnička duša sa idejom za ručno rađeni nameštaj i bila mu je potrebna posebna vrsta testere. Bez garancije banka nije htela da odobri sredstva za kupovinu i zato sam mu dao 300 dolara kao bespovratni zajam. Sledeće godine sačekao me je na aerodromu, srdačno zagrlio i vratio mi novac - priča Karl Rabeder.\nTaj susret je bio podsticaj za mikrokreditiranje, tako je počeo finansiranje nekoliko filantropskih projekata širom Latinske i Centralne Amerike. Jedan takav projekat je i školska pekara na periferiji peruanskog grada Lime.\nLutrijska prodaja kuće\nLutrijska prodaja njegove kuće sa 99 evra po tiketu, smišljena je kao\nmarketinški potez. Sa 21.999 tiketa na prodaju, to znači da je uključeno\nmnogo više ljudi. Njegova filozofija: „Otarasi se bogatstva i osvoj\nživot" je zarazna, a njegovi tečajevi za samopomoć šire se Evropom. Sve\nto mu je obezbedilo ugovor za knjigu s jednim velikim nemačkim\nSrce može promeniti svet\nNa nemačkom postoji izreka: „Jednostavni ljudi srećno žive". To ne mora\nda bude bezuslovna istina, ali je jedno sigurno - što više imate opcija\nna raspolaganju, više odluka morate da donesete o tome šta za vas ima\nvažnost a šta nema. Između moje petnaeste i četrdesete godine nisam se\npitao šta je za mene važno, već samo šta je za mene moguće. Sada, kada\nživot konačno živim po svome, često me pitaju da li verujem da ću\npromeni svet? Tada odlučno odgovaram da je razvijeni potencijal tu i\npokazujem mesto na grudima gde se nalazi srce.\nMladež koji upozorava\nMoj pobednički tim


ena luna tviter napad | wanted.rs\nTVITERAŠI SE OBRUŠILI NA INFLUENSERKU: Kako je korset Ene Lune izazvao pometnju na Internetu, a sve zbog jednog detalja 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n02.02.2021. / 16:17\nNjen dekolte je glavna tema na društvenim mrežama\nKada spomenete reč "influenser", prvo što većini prođe kroz glavu su: visoka zarada, sjajne krpice, putovanja, i uopšteno - raskošan život.\nIpak, svaka medalja ima dve strane, a koliko je težak "influenserski hleb" osetila je ovih dana na svojoj koži i blogerka Ena Luna, kada se našla na meti kritika zbog onoga što je obukla.\nNaime, kada je objavila fotografiju iz bivše Versaće vile, internet se usijao. Verovali ili ne, okidač je bio korset koji je ponela, a zbog njenog dekoltea, vodila se ogromna polemika na Twitteru.\nDa li Ena Luna ima silikone ? #caosvima#enalinapic.twitter.com/uYBM4vh2gZ\n— (@blackdiamontttt) January 29, 2021\n"Da li ima prave grudi", "konačno je izvadila silikone", "užasno joj stoji", "odakle joj hrabrost da obuče ovako nešto"... samo su neki od negativnih komentara koji su se nizali na Tviteru, ali nisu svi delili isto mišljenje.\nNa Instagramu je situacija bila potpuno drugačija, pa su je žene većinom podržale sa: "Goriš ženo!", "U moru silikonskih lepotica, konačno jedna prirodna i normalna žena", "Grmiš!", "Đani je zadovoljan", "Dok većina žena povećava grudi u Photoshopu, Ena kraljica ih smanjuje"...\nZa kratko vreme, fotografija je prikupila preko 28 hiljada lajkova, pa je ovo definitivno jedna od influenserkinih najpopularnijih objava u poslednjih nekoliko dana.\nKorseti su se, bez sumnje, vratili na velika vrata, o čemu smo vam već pisali, a možete se podsetiti OVDE, a ovaj Versaće model košta preko 500 dolara.\nIako pompa traje danima, Ena se za sada nije oglašavala povodom napada na Tviteru, ali jedno je sigurno - pored skupog ukusa i dubokog džepa, za ovako oskudan model, ipak je potrebno i malo hrabrosti.\nEna Luna korset Versaće dekolte


Okrugli sto „Od CEFTA-e do jedinstvenog tržišta EU: lekcije naučene iz V4 do WB6“ | Crnogorska Panevropska Unija PanEvropa.me\nOkrugli sto „Od CEFTA-e do jedinstvenog tržišta EU: lekcije naučene iz V4 do WB6“\nPosted on 20 мај 2022\nCrnogorska panevropska unija u saradnji sa Unijom Instituta Robert Šuman za razvoj demokratije u centralno-istočnoj Evropi (RSI), organizovala je okrugli sto pod nazivom „Od CEFTA-e do jedinstvenog tržišta EU: lekcije naučene iz V4 do WB6“ u onlajn formatu.\nOkrugli sto je aktivnost projekta „V4 podrška za promociju zajedničkog regionalnog tržišta WB6: jedno tržište za oporavak nakon COVID-a“ koji sufinansiraju vlade Češke, Mađarske, Poljske i Slovačke kroz višegradske grantove iz Međunarodnog višegradskog fonda.\nCilj ovog onlajn događaja bio je da se kroz iskustva i preporuke zemalja Višegradske grupe (V4) razmijene iskustva prethodnih i pogledi na buduće regionalne ekonomske inicijative, na zajedničkom putu ka EU, kao i o izazovima regionalne integracije zemalja u regionu – WB6 (spoljnotrgovinske politike regiona, CEFTA 2006, Zajedničko regionalno tržište u okviru Berlinskog procesa, Regionalna inicijativa otvorenog Balkana i druge inicijative).\nCEFTA kao regionalna zona slobodne trgovine zemalja Centralnoistočne Evrope osnovana je 1992. godine od strane V4 i postala je uspješna priča o ekonomskoj integraciji, jer su sve istočnoevropske zemlje koje su nekada bile dio CEFTA-e, sada članice EU i njenog Jedinstvenog tržišta. Zemlje Višegradske grupe su posebno koristile ekonomsku integraciju koja je došla sa članstvom u CEFTA-i i EU za jačanje trgovine i postepeno jačanje svojih ekonomija.\nOkrugli sto je pružio otvoren prostor za dijalog između projektnog tima, istraživača, predstavnika akademske zajednice i drugih učesnika iz zemalja V4 i WB6. Okrugli sto je važan kao izvor podataka i analiza u korist finalizacije e-knjige (glavni rezultat projekta) i preporuka za unapređenje i usmjeravanje regionalne ekonomske saradnje unutar dva regiona i između njih.\nVebinaru je prisustvovalo 44 učesnika. Nakon izlaganja govornika, uslijedila je diskusija sa učesnicima.\nVideo zapis okruglog stola, dostupan je na sledećem linku:


Dijaspora i dalje uz poplavljene\nizvor: agencije 24.07.2014\nHumanitarna organizacija Srbi za Srbe, koja okuplja više hiljada članova iz rasejanja i Srbije, pokrenula je veliku akciju pomoći ugroženim domaćinstvima u Srbiji i Republici Srpskoj, čija su imanja pogođena jednom od najvećih elementarnih nepogoda u poslednjih 100 godina.\nNakon dva meseca od početka poplava, i prikupljenih preko pola miliona evra u donacijama širom sveta, Humanitarna organizacija Srbi za Srbe sprovela je u Paraćinu 19. i 20. jula prvu veliku akciju pomoći poplavljenim područjima.\nČlanovi ,,Srbi za Srbe" dostavljaju pomoć\nZa ukupno 52 domaćinstva, obezbeđena je vredna humanitarna pomoć u vidu bele tehnike u vrednosti od 2.266.650 dinara i to: 28 veš mašina, 26 kombinovanih frižidera, 23 električna šporeta i 8 zamrzivača. U pitanju su aparati koji imaju pet godina garancije, a isporučeni su uz pomoć prijatelja organizacije i sveštenstva crkve Svete Trojice u Paraćinu.\nOvo je prva faza akcije BORBA PROTIV POPLAVA, koja ima za cilj da obezbedi 1.000 aparata bele tehnike za oko 500 porodica iz Srbije i Republike Srpske kako bi bili u mogućnosti da povrate, usled tragičnih okolnosti, izgubljenu nadu.\n,,Svesni smo činjenice da donacije koje smo prikupili nisu velike u odnosu na katastrofu koja nas je zadesila, ali nas to ne sprečava da obezbedimo pomoć za što više porodica i mesta u granicama mogućnosti naše organizacije. Izuzetno nam je drago da smo uspešno završili, slobodno mogu reći, do sada najveću akciju naše organizacije u vrednosti od preko 20.000 evra i da smo obezbedili neophodnu pomoć za čak 52 poplavljene porodice u Paraćinu, uz neizostavni žal zbog stotina drugih porodica koje nismo uspeli da obiđemo i pomognemo usled ograničenih sredstava", ističe predsednik organizacije Srbi za Srbe, Igor Rašula.\nJedna od 52 porodice koja je dobila pomoć\nHumanitarna organizacija Srbi za Srbe poziva sve nadležne institucije, fondacije i pojedince da pomognu poplavljenim porodicama u Paraćinu jer je čak 1.200 domaćinstava teško nastradalo od majskih poplava, a voda je u mnogim kućama prelazila i nivo od 2.5 metra u šta su se uverili članovi organizacije na licu mesta.\nHumanitarna organizacija Srbi za Srbe poziva sve dobre ljude u Srbiji i širom sveta da se uključe tako što će uplatiti sredstva u skladu sa svojim mogućnostima na neki od računa organizacije - srbizasrbe.org/donacije.\nStudenti kreću na putovanje po Evropi\nPovratak unutrašnjeg mira\nVozačke dozvole - stvar dogovora dve države\nProdužen rok za konkurs "Upoznajte Srbiju"\nKad Jugoslavija ne ostavi testament\nViše od 600 000 dolara pomoći stiglo iz Kanade\nMađarska: Srbin „poslanik“ - portparol\nNemačka: Minimalna zarada i dvojno državljanstvo\nSednica Poslovnog saveta za dijasporu\nZajedničke ambasade za sada samo ideja\n> Der Titel der Seite wird von NetObjects Fusion 1&1 Edition generiert


Samo da vam cestitam praznike, posto sutra necu biti ovde.\nDomacini zdravi bili badnjakom se okitili,\nda Vam u domu zdravlje cveta, svako dobro da Vas sreta\nmir Bozji domu tvome, slava Hristu raspetome!\nNeka Badnji dan bude vama radostan.\nPuno zdravlja, puno srece uz krst casni, ikonu i svece.\nNek Hristovo sveto drvo podari vam zdravlje prvo\ni nek tamjan zamirise, nek' veseljem kuca dise.\nNek' se cuje pesme glas blagoslovi Boze nas.\nNaka Badnjak sveto drvo udovolji mojoj zelji\nDa u sreci i veselju zive moji prijatelji.\nU telu ZDRAVLJE,u dusi MIR,u mislima RADOST,u srcu MLADOST,u radu USPEH,u LJUBAVI SRECA,u nocima MIRAN SAN,srecan vam BADNJI DAN!\nMozas li nam objasniti, zbog ceka pravoslavni imaju Badnjak, sta on znaci i ko ga je prvi puit uveo u sluzbu i kada? Da li ti je poznato zbog cega katolici i protestanti umesto Badnjaka imaju borovo drvop a i oni su hriscani kao i pravoslavni?\nHvala unapred na objasnjenju\nБадњак символички представља оно дрво, које су пастири донели и које је праведни Јосиф заложио у хладној пећини, када се Христос родио. Бадњак наговештава и дрво Крста Христовог.\nZašto su onda pagani za praznik rođenjaBoga sunca sekli grane svetih drveća za koje su verovali da u njima žive duhovi prirode ili VALI, i unosili te grane u kuću da bi osigurali napredak doma, palili baklje, kitili mala drveća i jelke, i verovali da Bog sunca prelazi preko neba u vatrnim kolima, i donosi darove, što je aluzija na deda mraza i Božić batu.\nIma li to neke veze sa tim?\nIma veze ali u tvojoj masti.\nTi gledas "slicnost"!\nNesto sto je "slicno" ne dokazuje "identicnost"!\nSlicnosti nalazimo svuda, i to ne moze biti dokaz porekla jer "slicno" nije "istovetno"!\nNa primer i pagani imaju: oltar, tamjan, hram, prinosenje zrtava, obrede, svetu vodu, svetu goru, krstenje, ritualno pranje, svete dane, svetu knjigu, izgled hrama, likove andjela sa krilima(posebno u egiptu)...\nIpak to sve imaju i Jevreji, ali ti neces njih optuziti da su svoju religiju nacinili po ugledu na paganizm, ali ces zato optuziti Hriscane da jesu. Jer su ti masoni rekli da je sve Hriscansko poreklom - "pagansko"!(masoni ipak tvrde da je sve judejsko pagansko po istom principu).\nTo je kratkovidost, verovanje u lazi masona, i nepoznavanje istorijskih cinjenica.\nMolim te nemoj mi reci kako ti poznajes istorijske cinjenice, jer tvoja istorija je iz romana Den Braun i masonske loze Milera.\nMiler je zadojen ovom masonskom pricom, izasavsi sve slicnosti koje je nasao sa drevnim ritualima u Hriscanstvu pripisao paganizmu! Kao i svi protestantski masoni!\nZao mi je, ali to je tako!\nTi kada se uozbiljis, onda cemo moci normalno razgovarati, i pogledati sta stvarno uci crkva, a sta kaze istorija, odakle obicaji i stil Hriscanskog Bogosluzenja..\nCudim se jedino Marku, jer on je obrazovan covek, a to se uci na fakultetu, postoji i predmet Pravoslavlje! Izgleda da ih uce lazima masona tamo.\nMire, ja nikada neću seći grane drveća, ili badnjak i unositi u svoj dom, jer to nisu činili ni Jevreji starog zaveta, ni Hristos, ni apostoli, ni prvi Hrišćani, niti postoji takva zapovest, niti mene lično Bog osvedočava u to.\nAko prihvatamo reč Božju - onda činimo ono što Bog traži od nas, ne što mi mislimo da je dobro i lepo i svrsishodno.\nŠto se tiče istorijskog i uzročno posledičnog konteksta ovog problema, on je vrlo jasan.\nJa govorim o razlogu zasto se to radi, i da on nema veze sa paganizmom, vec su masoni osmislili tu pricu da diskredituju Hriscanstvo, a Miler iskren ili ne, kao i svi drugi protestantski masoni su naseli.. A ti prosto zelis da tako bude, da bi nasu crkvu ponizio a svoju uzdigao kao ispravnu. To je razumljivo.\nSto se tice badnjaka kao obicaja on nije obavezan, niti je i jedan obicaj kod nas obavezan! Tako da i nemas izgovor za odbacivanje crkve iz tog razloga, razumeo bih da vam je mozda besmrtnost duse problem i sl.., ali ne i ove druge stvari...\nNisu to izmislili masoni, već to upravo ti sam izmišljaš "da su to izmislili masoni"\nStvar je upravo suprotna, i takoreći "kompleksna" a to je - da su tradicionalne crkve prihvativši mnogobožačke filozofije sa početkom polovine 2 veka posle Hrista, u stvari prihvatile sve one ideje koje danas poseduju društva poput masonerije, new age pokreta, teozofije, i ostalih okultnih pravaca.\nDakle, nisu masoni ništa izmislili, već su elementi i učenja tradicionalnih crkava mnogobožačkog porekla, ista ona koja postoje u gore pomenutim društvima.\nRecimo jedan primer.\nU Hrvatskoj je ovih dana predsednica Grabar Kitarović podelila deci neke čokoladice fabrike Pionir iz Subotice, i izazvala kritike javnosti, jer čokoladice su poreklom iz Srbije.\nSrbi naravno ne poriču ovu činjenicu, jer fabrika jeste Srpska, ali Hrvati kažu "čokoladiced nisu naše i mi ih ne želimo" i ako su ta čokoladica napravljene od šećera, kakakoa, i ostalih elemenata - koji se koriste za spravljanje uglavnom svih proizvoda te vrste - bilo u Srbiji ili Hrvatskoj, samo je ambalaža različita.\nDakle tradicionalne crkve poriču da su mnogobožački elementi i učenja koja poseduju masonska, i ako je činjenica da svi oni postoje u masoneriji i ostalim gore pomenutim društvima, samo je ambalaža u kojoj se plasiraju različita.\nTo sto ti tvrdis svima nam je poznato, ti dokazujes putem "slicnosti"!\nTo se tako ne radi!\nDa bi dokazao da je nesto pagansko, moras da dokazes "poreklo", odnosno "vezu" sa "izvorom", da nas vodis godinu po godinu u proslost i da dodjes do "uzroka"!\nVi tu "vezu" NEMATE, ne mozete je istorijski dokazati!\nVas dokaz je u izjavi: "Eto SLICNO JE"!!!\nPostoji Mire, tačno po godinama šta je kad uvedeno, i za nedelju, i za običaje, i za praznike, i čak imena ko je šta uveo od crkvenih otaca, i sabora na kojima je uvedeno, i čak priznanja crkvenih velikodostojnika - da su oni ili crkva kojoj pripadaju uveli nešto iz mnogoboštva, i ja sam nešto od toga iznosio ovde na forumu, poput ovoga što prilažem.\n300 GODINE UVEDENA MOLITVA ZA MRTVE\n320 PALJENJE SVECA I OSENJAVANJE ZNAKOM KRSTA\n336 NA SABORU U LAODIKEJI UVEDENO PRAZNOVANJE NEDELJE\n431 POCELO OBOZAVANJE MARIJE PRVI PUT NAZVANA MAJKA BOZJA\n500 SVESTENICI POCELI DRUGACIJE DA SE OBLACE OD DRUGIH LJUDI\n593 PAPA GRGUR USPOSTAVLJA DOGMU O CISTILISTU\n600 UVEDENA MOLITVA NEPOSREDNO MARIJI, ANDJELIMA I SVECIMA\n786 ODOBRENO OBOZAVANJE KRSTA, IKONA I RELIKVIJA\n850 UVEDENA UPOTREBA VODE KOJU BLAGOSILJA SVESTENIK\n965 PAPA JOBAN XIII USPOSTAVIO KRSTAVANJE ZVONA\n995PRVI PUT PAPA JOVAN XV KANONIZUJE UMRLE SVECE\n1215 NA LATERANSKOM KONCILU USPOSTAVLJENO ISPOVEDANJE SVESTENIKU UMESTO BOGU\n1229 KONCIL U VALENSIJI ZABRANJUJE VERNICIMA LAICIMA UPOTREBU BIBLIJE KOJU JE PROGLASIO ZABRANJENOM KNJIGOM\n1251 SIMON STOK ENGLESKI MONAH UVODI BROJANICE\n1545 KONCIL U TRENTU IZJEDNACIO TRADICIJU I BIBLIJI\nTOKOM 12 VEKA UVEDENO KRSTAVANJE MALE DECE


Zija Dizdarević /O Erdoganovoj brižnosti: Od amaneta nema selameta / Radio Sarajevo\nFoto: Dženan Kriještorac / Radiosarajevo.ba/ Erdogan i Izetbegović\n05. 10. 2018. u 13:12:00\nPredsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan izjavio je nedavno u parlamentu da će njegova država nastaviti graditi bliske odnose s prijateljskim zemljama na Balkanu i dodao: "Bosna i Hercegovina ima posebno mjesto u srcu našeg naroda i sa historijskog i sa ljudskog aspekta. Biti uz našu braću Bošnjake koji su u prošlosti mnogo propatili i ispunjenje oporuke rahmetli Alije Izetbegovića smatram doživotnim dugom i obavezom", uz aplauz poslanika.\nOvako opetovan odnos prema Bosni i Hercegovini, Bošnjacima i svim drugima u BiH, iritira jednako kao kada su prvi put priču o Izetbegovićevom amanetu Erdoganu izgovarali turski predsjednik i jedan od šefova bh. države Bakir Izetbegović. Riječ je o paternalizmu što BiH tretira kao objekat nad kojim postoji posebno samovoljno pravo. Time se provociraju oni što nisu Bošnjaci, s uvrjeđujućim historijskim podsjećanjima. To izaziva indignaciju i među Bošnjacima koji se ne smatraju ničijim amanetom. Bošnjacima koji takvo nametanje skrbništva doživljavaju kao uvredu po svoju individualnost, kao atak na njihovu kulturnu, političku i svaku drugu samosvojnost.\nSultan – Erdogan ističe da je posjetio Aliju Izetbegovića u bolnici na dan njegove smrti, koji mu je kazao:«Tayyip, vi ste potomci sultana Fatiha, ovaj prostor je vama u amanet, zato ga čuvajte.» Tim povodom turski predsjednik poručuje: «Kako mi sada da ostavimo Mostar? Kako da ostavimo Drinu? Kako mi sada da ostavimo tamošnju sultan Fatihovu džamiju. Naravno da mi to nikada nećemo ostaviti. Ovo su sve spomenici koji su kruna naše civilizacije. Ta civilizacija ih je tamo podigla kao razlog postojana. Od 15. stoljeća na ovamo».\nIz ovih riječi izviru dvije pretenzije. Erdoganu očito godi povezivanje sa vremenom sultana el- Fatiha (Osvajača), jer je uspio ustavno i referendumom (sasma tijesnom većinom) status predsjednika Turske učiniti nalik sultanskim ingerencijama. Druga aspiracija je prema prostoru iz doba Osmanlija, u drugim okolnostima i na drugi način. Turska je učinila mnogo na obnovi civilizacijski važnih spomenika u BiH iz tog vremena, a devastiranih tokom agresije na BiH. To je u redu i za zahvalu, jer te su vrijednosti dio ukupne bh. kulturne baštine. Bolje bi bilo da su to uradile, prvenstveno, državne institucije, ali u datim okolonostim to je neizvodljivo.\nPozicioniranje – Turska ima izuzetan geopolitički položaj. Dijelom je u Evropi, dodiruje se sa zemljama Bliskog i Srednjeg istoka, u blizini je Rusija. Ova država na dva kontinenta ima preko 80 miliona stanovnika. Prema nekim podacima oko 6 miliona Turaka je u zapadnoj Evropi, od toga 2,7 u Njemačkoj, ne računajući one turskog porijekla.Taj faktor Erdogan koristi kako za unutarnje (uz ostalo, za izbore) i spoljnopolitičke potrebe. Turska je dugo bila bespogovoran saveznik SAD i uporište NATO-a na planetarno bitnom području - koje je i sada prostor žestokog geopolitičkog nadmetanja, ratova sa smrtonosnim i svakim drugim stradanjima miliona ljudi. U rekonstrukciji odnosa na području čiju sudbinu određuje energentski potencijal, Turska je aktivan činilac i politički i vojno, posebice u Siriji.\nSa ekonomskim snaženjem i redefinisanjem svoje međunarodne politike, Ankara se nastoji pozicionirati kao samosvojna sila koja teži globalnijem uticaju. Emancipacija od Vašingtona, ljutnja na EU (uslijed opravdanih uslovljavanja Brisela nastavka saradnje s Evropskom unijom zbog represivnosti Erdoganovog režima) i geopolitička logika – usmjerili su Tursku na razvijanje odnosa sa Rusijom, sa impresivnim snaženjem ekonomske saradnje. Erdoganovo inačenje je dovelo i do kupovine sofisticiranog oružja od Moskve. To provocira i brine Vašington i druge ključne članice NATO-a.\nDistanciranje Donalda Trumpa od rata u Siriji, jačanje pozicije Moskve u toj bitnoj zemlji, doveli su Rusiju i Tursku u još bliži odnos. Ruski predsjednik Vladimir Putin je sve uložio da se očuva režim Bašira al-Asada kojeg Erdogan smatra neprijateljem. Turska vojska je među intervencionistima u sirijskom kolopletu, s ciljem da onemoća sve one snage koje bi mogle nauditi Turskoj i Erdoganu. Turskom vladaru je najbitnije da spriječi jačanje kurdske težnje za teritorijalnom posebnošću. Kurdi su u turskom parlamentu i nezaobilazan činilac unutarnjih odnosa u Turskoj. Erdogan bi i da bude među akterima budućnosti Sirije, uz Rusiju i Iran. U središtu interesa su fosilna goriva, nafta i plin trebaju i Turskoj, koja se nudi i kao posrednik između proizvođača i potrošača energenata i ubuduće.\nNe treba zaboraviti da je na turskim plećima najveći teret izbjegličke krize izazvane ratovanjima u toj kapitalnoj svjetskoj zoni. Tamo je zbrinuto oko 3 miliona izbjeglica. Uz korištenje geopolitičkih, demografskih, ekonomskih i vojnih prednosti - Turska spoljnopolitičke intencije zasniva na historijskom i vjerskom aspektu. Erdogan neki dan u parlamentu najavljuje da će «nastaviti graditi bliske odnose i intenzivirati saradnju s prijateljskom Bosnom i Hercegovinom, Srbijom, Albanijom, Makedonijom, Kosovom, Crnom Gorom...». Dakle, na prostoru gdje su vijekovima vladale Osmanlije.\nTežnja da se ojačaju veze s Katarom govori o energentskoj motivaciji i namjeri da Turska bude posrednik u zategnutosti te državice sa susjedima. Govoreći o spoljnopolitičkim prioritetima turski predsjednik navodi status Jerusalima i podršku palestinskom pitanju. Uz ostalo, Erdogan nastoji izgraditi poziciju prvog među vođama u islamskom svijetu.\nIzetbegovići – U tom dijelu Erdoganu je važan Izetbegović otac za kojeg kaže da je:»Osim veliki državnik, bio i jedan od najvažnijih islamskih mislilaca našeg stoljeća». Pa obrazlaže: »Oni koji historiju ne ograničavaju periodom koji su sami živjeli, oni koji uspijevaju izgraditi most između prošlosti i budućnosti, oni drugačije gledaju na svoju budućnost. I rahmetli Alija je tako gledao. Činjenica da je Bosnu dao u amanet Turskoj, je manifest njegovog civilizacijskog horizonta. Jer, Alija je vidio i znao da muslimani jedino jedinstveni, u zajedništvu i solidarišući se jedni s drugima, mogu ostvariti svoju civilizacijsku misao. U tom smislu, ono što nam je danas neophodno kada su u pitanju problemi u islamskom svijetu, jeste da onima koji su u njih bolno i očajno upali omogućimo da na njih pogledaju iz mnogo šire perspektive".\nMladomuslimanski panislamizam Alije Izetbegovića, koji je jednako imao averziju prema komunistima (predvodnicima antifašizma) u Drugom svjetskom ratu i Kemalu Ataturku. Naime, Ataturk je izveo Tursku iz osmanskog konzervatizma, uveo republikansko uređenje, osnovano na sekularnoj državi i evropskim postulatima. Erdogan nastoji da se sasma obračuna s «kemalizmom» - koji i danas ima duboke korijene u Turskoj.\nNausprot kemalistima su oni što islam smatraju ne samo superiornom idelogijom, već i kao politički obrazac za uređenje društva i države. To je i kredo pisanih djela Izetbegovića oca koji slijedi sin Bakir. Otud posebna sklonost Erdogana prema Izetbegovićima. Erdogan paranoično nastoji da ukloni glavnog protivnika Fetullaha Gülena, kojem je takođe islam u osnovi političkog promišljanja. Gülen i Erdogan su bili ideološki i politički saveznici, ali su se razišli. Gülen živi u dobrovoljnom egzilu u SAD i djeluje putem hiljada škola i stotina fakulteta diljem svijeta. Gülena i njegovu organizaciju Erdogan je proglasio terorističkom, optužio ga je za pokušaj da bude nasilno uklonjen, na desetine hiljada njegovih navodnih sljedbenika je pohapšena i(li) izbačeno s posla.\nTurski predsjednik uporno traži izručenje Gülena od Vašingtona. Radi iznude drži kao taoca Amerikanca pastora Andrewa Brunson pod optužbom da je povezan sa zabranjenom Kurdistanskom radničkom partijom i gulenističkim pokretom. Zbog vojne sprege s Rusijom i zatočenja pastora, Turska je došla pod ozbiljne sankcije SAD. To je Erdogana uvelo u ekonomsko-socijalne neprilike.\nErdogan zahtjeva i od njemačke kancelarke Angele Merkel uklanjanje Gülenovih sljedbenika i članova kurdistanske PKK u toj zemlji. Kancelarka kaže da nema dovoljno dokaza da su gulenovci teroristi. Merkel - uprkos žestokom protivljenju Erdoganovim autoritarnim manirima - nastoji naći načina za nastavak saradnje. Razlozi: Trumpova diktirajuća spoljna politika koja preferira odmjeravanje «jedan na jedan» i omalovažava Evropsku uniju, važnost Turske za Njemačku u geopolitičkoj, ekonomskoj i migrantskoj sferi, te broj Turaka u vodećoj članici EU. Ipak, nakon susreta sa Merkel Erdogan je zaprijetio mogućim referendumom o tome hoće li Turci u EU.\nInteresi – Erdogan je među liderima u vremenu povratka retrogradnih ideologija (državnih i drugih nacionalizama i manipulacije religijom) i autoritarnih državnika. Izetbegoviću, još uvijek jednom od šefova bh. države, to ne smeta. Naprotiv, u njegovom političkom rječniku važno mjesto imaju iracionalna osmanska nostalgija i erdoganska turkofilija. To ide do divinizacije turskog vladara. Izetbegović je Turcima poručio da im je Erdogana Bog poslao. Erdoganova «amanetska» politika prema BiH, bliskost s predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i partnerstvo sa Putinom izazivaju i pitanje – bi li se u tom trouglu moglo dogovoriti nešto što bi dovelo u pitanje integritet Bosne i Hercegovine? Ali, kad je riječ o međunarodnim autoritetima, za sudbinu bh. države odlučujući je odnos SAD, EU i NATO. Rusija i Turska, a kamoli Srbija, nemaju toliki politički, ekonomski i vojni uticaj (i prisustvo) da mogu uraditi nešto po svojoj volji, pa makar što u dijelu bošnjačkog establišmenta traje ideja o muslimanskoj «fildžan-državi». Rusi će i dalje ometati priključenje preostalih zemalja tzv.\nzapadnog Balkana EU i NATO-u.\nDomet ruske opstrukcije zavisi od odlučnosti Zapada. Kada se radi o odnosima Turske i Bosne i Hercegovine vrijedi ona: «...od nameta nema selameta...», kako se kazuje u našoj prelijepoj sevdalinci. A nema selameta ni od ispraznog amaneta. U periodu maj 1994. – decembar 2016. Turska je bila na jedanaestom mjestu po investicijama u BiH. U 2017. nije bilo poboljšanja, naprotiv. Dobro je imati Tursku na svojoj strani. A s očekivanjem da će prijateljske relacije dviju država (a ne samo naroda) polučiti i veći obostrano koristan ekonomski boljitak. Tako bi bilo i selameta.\nTagovi: Zija Dizdarević kolumna Recep Tayyip Erdogan Alija Izetbegović Bakir Izetbegović Vladimir Putin Turska Rusija


Godinu dana od smrti Kobija Brajanta: Po ovome ćemo ga pamtiti (VIDEO) - Bhbasket\nŽKK RMU Banovići još jednom odlično organizovao Kup BiH\nKup BiH: ŽKK Orlovi osvajač trofeja (FOTO)\nPočelo finale Kupa BiH za žene u Banovićima (FOTO)\nSvitlica pred finale: Izaći na teren i dati svoj maksimum\nUbjedljiva pobjeda Markovićevog Gazinatepa\nMusa najbolji u porazu Anadolu Efesa\nLillard jedini igrač kome je to pošlo za rukom (VIDEO)\nGriffin se odrekao 13 miliona dolara\nMajstori s Pecare: Široki upisao dva rekorda protiv Rabotničkog\nSaznajemo: Matović mijenja Filipovskog\nŠiroki išao preko 100: Rabotnički zaleđen na -29\nKenanu “ukusan” double-double, kao pita iz Dabravina\nRadost Banjalučanki nakon osvojenog Kupa BiH (VIDEO)\nLive, live, live: Leotar – Kakanj\nLive, live, live: Čelik – Bosna Royal\nLive, live, live: Zrinjski – Bratunac\nGodinu bez publike: Čamparini poeni za pobjedu Slobode i kraj sezone…\nKada je predsjednik bio Slobodin dječak\nKrešo, Dražen, Kinđe… u Kući slavnih\nKK Sarajevo: Ekipa koja je igrala za raju (FOTO)\nHena Spahić najbolja u Texasu: Zeničkim koracima osvaja Ameriku\nKadetski turnir u Hadžićima povodom Dana općine\nJasmin Efendić novi trener u OKK Vitez\nSjajne partije Timura Šabića za jednu od najprestižnijih srednjih škola u…\nVremeplov Na današnji dan Godinu dana od smrti Kobija Brajanta: Po ovome ćemo ga pamtiti (VIDEO)\nGodinu dana od smrti Kobija Brajanta: Po ovome ćemo ga pamtiti (VIDEO)\nPrije tačno godinu dana legenda NBA lige Kobi Brajant poginuo je pri padu helikoptera u američkoj državi Kalifornija, u blizini mesta Kalabasas.\nPored Brajanta tog dana život je izgubilo još osam lica – njegova kćerka Đijana (13), trener Džon Altobeli (46), njegova supruga Keri (46) i kćerka Alisa (13), Sara Čester (45) i njena ćerka Pejton (13), pomoćni trener u Brajantovoj akademiji Kristina Mauser (38), kao i pilot Ara Zobajan (50).\nI dok svijet godinu dana od tragične smrti jednog od najboljih košarkaša u historiji “magične igre pod obručima” šalje poruke upućene nastradalima, pravi je trenutak da se podsjetimo čime je Brajant zaslužio takav status među ljudima širom gotovo čitave planete.\nKobi je svoju čitavu karijeru proveo u jednom klubu. Od 1996. godine, kada je draftovan od strane Šarlot Hornetsa, a potom proslijeđen u Lejkerse, za tim iz Los Anđelesa odigrao je 1,346 utakmica za 20 sezona, od čega 1,198 kao starter u ligaškom dijelu sezone, dok je u plej-ofu odigrao 220 mečeva (200 počeo).\nTrenutno zauzima drugo mjesto po broju sezona provedenih u jednom klubu, iza Dirka Novickog (21, Dalas Maveriks), a ispred Tima Dankana (19, San Antonio Spars), Džona Stoktona (Juta Džez, 19), Redžija Milera (Indijana Pejsers, 18)…\nZa to vrijeme, Kobi je igrao sedam puta finale NBA lige. Dva puta je poražen (Detroit Pistons – 2004. i Boston Seltiks – 2008., dok je isti broj puta bio proglašen za najboljeg igrača finalne serije (2009. protiv Orlando Medžika i 2010. protiv Boston Seltiksa).\nČak 18 puta je igrao na “Ol-star” utakmici (drugi iza Karim Abdul Džabara (imao 19 nastupa), dok je jednom bio proglašen za najboljeg igrača lige (2008. godine).\nČetiri puta je bio najbolji akter ovih mečeva (2002, 2007, 2009. i 2011). Sa 18 godina i 169 dana postao je najmlađi šampion takmičenja u zakucavanju (1997), a godinu i jedan dan kasnije i najmlađi košarkaš koji je započeo ovu utakmicu.\nDa mu nije samo napad jača strana pokazao je i time što je devet puta bio biran u najbolji defanzivni tim lige, a 11 puta je bio dio najbolje petorke šampionata.\nDva puta je bio najbolji strijelac lige (2006, 2007).\nŠto se brojki koje je postigao kroz karijeru tiče, one kažu sljedeće:\nU ligaškom dijelu sezone ubacio je 33,643 poena, pogodio 1,827 trojki, zabilježio 7,047 skokova, 6,306 asistencija, 1,944 ukradene lopte, 640 blokada i 4,010 izgubljenih lopti.\nU plej-ofu na 220 mečeva došao je do sljedećeg učinka: 5,640 poena, 292 pogođene trojke, 1,119 skokova, 1,040 asistencija, 310 ukradenih lopti, 144 blokade i 647 izgubljenih lopti.\nBrajant će također ostati upamćen i kao košarkaš sa najviše ubačenih poena na jednoj utakmici (poslije čuvenih 100 Vilta Čemberlena), pošto je 22. januara 2006. protiv Toronto Reptorsa brojao do 81.\nRekordi koji su i dalje u Brajantovom “vlasništvu”\n– Najviše MVP nagrada na “Ol-star” utakmicama (4)\n– Najviše puta biran u najbolju petorku NBA lige (11, uz Karla Malouna i Lebrona Džejmsa) i defanzivnu petorku (9, uz Majkla Džordana, Gerija Pejtona i Kevina Garneta)\n– Najviše poena postignutih u jednoj dvorani (16,161, Stejpls centar, Los Anđeles)\n– Najviše utakmica u jednoj dvorani (599, Stejpls centar)\n– Bek sa najviše poena (33,643)\n– Najmlađi igrač koji je započeo utakmicu (18 godina, 158 dana), osvojio takmičenje u zakucavanju, započeo “Ol-star” meč, izabran u idealnu petorku sastavljenu od rukija (1996/97) i idealnu defanzivnu petorku (1999/2000)\n– Jedini je igrač u historiji lige koji je tri sezone zaredom postizao najmanje 600 poena u plej-ofu – 633 (2008), 695 (2009), 671 (2010)\n– Najstariji košarkaš sa ubačenih 60 poena (37 godina, 234 dana, protiv Juta Džeza na oproštaju od košarke)\nPilot kriv za smrt Crne mambe\nBizarno: Kobi nakon smrti “zaradio” 20 miliona dolara


PAJKIĆ I JA BILI SMO TU DOK SE NE USPAVA, PA IŠLI DA PLAČEMO: Isidorin 194\n12.07.2020. 15:18h 12.07.2020. 15:18h\nIva Grgurić otkrila je svoje planove posle pobede u rijalitiju, a kako sama kaže, prvo mesto nije očekivala.\nPobednica ističe da je fanove "kupila" svojom iskrenošću, kao i životnom pričom. Od novca koji je zaradila, planira da da učešće u stan kako bi se osigurala, pa je otkrila i svoje buduće zanimanje.\n"Pored toga želim da uložim u biznis i okušaću se u pevačkoj karijeri", kazala je Iva, koja će svoj prvi stan kupiti u Zagrebu.\n"Prva nekretnina će mi biti sigurno u Zagrebu, dok će druga definitivno biti u Beogradu. Ne mislim odmah obe nekretnine, nego sa vremenom to sve da postignem, jer smatram da imam dobre kvalitete", rekla je Iva, pa progovorila o svojoj vezi sa Filipom Đukićem.\n"Ne mislim da ostavim Filipa, jer nisam taj tip osobe koja će sa nekim biti zarad samo rijalitija. On mi je bio najveća podrška i nastaviću sa njim ljubavnu romansu koju smo započeli. Dok ne budemo bili sigurni i ne vidimo kako dišemo van rijalitija. Onda ćemo i daj Bože ući u neku zvaničnu, ozbiljnu vezu. Naš odnos je jako lep i zdrav. Bićete obavešteni o svemu", kazala je.\nIako su za Ivu govorili da ima taktike, ona je istakla da to nije slučaj, kao i da je bila transparentna sa svojim emocijama. Kada su je pitali za koga je očekivala da će pobediti, Iva je rekla:\n"Očekivala sam da će biti baš ovakva postavka kao sada."\nMajka pobednice Jasna istakla je da je ponosna na ćerku, ali i progovorila o ćerkinim aferama sa starijim muškarcima.\n"Nema tu podržavanja, to se tako dogodilo. O tome neću, to je duga priča, ali tako se dogodilo i to je to. Uvek sam na to gledala katastrofa, to nikad ne bih podržala. A podržavam da se pošteno zaradi, da svojim rukama stvara, Iva je kozmetičarka i tako uvek može da zaradi. Ja sam joj rekla: "Bolje da radiš kao kozmetičarka, nego bilo šta drugo da radiš", rekla je Jasna za "Pink.rs".\nKO JE POBEDNICA ZADRUGE 3? Ivu Grgurić pratili su SKANDALI, a evo šta je radila pre RIJALITIJA! Sad poručuje SAMO JEDNO!\nIva GrgurićrijalitiZadrugaZadruga 3pobedautiscimajkaJasna\nPAJKIĆ I JA BILI SMO TU DOK SE NE USPAVA, PA IŠLI DA PLAČEMO: Isidorin sin i drugarica opisali njene POSLEDNJE DANE! 194\nCELO UŽICE PRIČA O OVOJ SVADBI: Sve onako po srpski, kao naši stari! Pogledajte u čemu su se venčali Marko i Jovana FOTO 7 55\t478\nNOVAK MEDITIRAO U MORU, PA SE OKRENUO I POKAZAO TRBUŠNJAKE: Paparaci za petama Đokoviću u Marbelji (FOTO) 9\t436


Više informacija o rezolucijama – Public Policy Institut Wiki\nRSB 1820 (2008) tretira pitanja seksualnog nasilja u konfliktnim i post-konfliktnim situacijama i naglašava značaj prevencije seksualnog nasilja nad ženama i kažnjavanja učinilaca.\nRSB 1888 (2009) se oslanja na RSB 1820 i posebnu pažnju poklanja zaštiti žena i djevojčica od seksualnog nasilja u oružanim sukobima. Ona zahtijeva imenovanje specijalnog predstavnika generalnog sekretara, kao i formiranje ekspertskih timova, koji bi djelovali u okviru Ujedinjenih nacija na terenu, u cilju djelotvornije koordinacije, primjene i izvještavanja o primjeni RSB 1820.\nRSB 1889 (2009) stavlja akcenat na zaštitu žena i djevojčica u post-konfliktnim situacijama. Ona poziva na preduzimanje dodatnih mjera za povećanje učešća žena u svim fazama: rješavanju sukoba, post-konfliktnom planiranju i izgradnji mira, uključujući donošenje političkih i ekonomskih odluka, suzbijanje stereotipa i promovisanje ženskog liderstva i kapaciteta, upravljanje programima pomoći, te podršku ženskim organizacijama.\nRSB 1960 (2010) poziva na stvaranje konkretnih koraka i institucionalnih mehanizama za prevenciju i zaštitu od seksualnog nasilja u sukobima, kao ozbiljne povrede ljudskih prava i međunarodnog prava, a donesena je kao odgovor na spor napredak u rješavanju pitanja seksualnog nasilja u oružanim sukobima, posebno nad ženama i djecom.\nRSB 2106 (2013) ukazuje na spor napredak u primjeni važnih aspekata RSB 1960 i poziva na preduzimanje djelotvornih mjera u procesuiranju i reagovanju na slučajeve seksualnog nasilja, što bi znatno doprinijelo održavanju međunarodnog mira i sigurnosti.\nRSB 2122 (2013) poziva na kontinuiranu primjenu RSB 1325 i nacionalnih akcionih planova, te unapređenje sistema koordinacije, monitoringa i evaluacije. Poseban fokus stavlja na žensko liderstvo i veće učešće žena u praćenje napretka u rješavanju konflikata i očuvanju mira.\nRSB 2242 (2015), osma rezolucija Savjeta bezbjednosti o ženama, miru i bezbjednosti, predstavlja učešće žena kao centralnu komponentu napora za rješavanje izazova sadašnjeg globalnog konteksta, uključujući i porast nasilnog ekstremizma, klimatskih promjena i velikog broja raseljenih osoba. Ona jasno pokazuje suštinsku vezu između učešća žena i održivog mira i bezbjednosti. Rаdi sprovođenjа RSB 1325 Savjet bezbjednosti je, 2002. godine, podstаkаo zemlje člаnice, civilno društvo i druge relevаntne аktere dа rаzviju strаtegije i аkcione plаnove, dok je Generаlni sekretаr UN, u izvještaju iz oktobrа 2004. godine, pozvаo sve zemlje člаnice dа pripreme nаcionаlne аkcione plаnove rаdi odlučnijeg sprovođenjа RSB 1325.\nEvropska unija u okviru Zаjedničke bezbjednosne i odbrаmbene politike (CSDP) od budućih članica traži usklađivanje sa pravilima koja postoje u ovoj oblasti. Sadržina, koncept i logika ovih pravila zasniva se, između ostalog, i na političkim kriterijumima koji podrazumijevaju da je obaveza svake od budućih članica EU poštovanje evropskih vrijednosti, u koje svakako treba ubrojati i zabranu diskriminacije. Tako je pitanje položaja žena u uniformi vezano za opšte pravilo o nediskriminisanju i, naravno, ima svoje značajno mjesto i u sektoru bezbjednosti. U ovom segmentu ne postoji standard EU, ali se zato kao veoma važno pitanje preporučuje primjena RSB 1325. U procesu pregovora o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji, Poglavlje 31 – Vanjska, bezbjednosna i odbrambena politika zvanično je otvoreno 24. juna 2014. godine.\nNATO je državama članicama 2007. predložio da razviju praktične predloge za primjenu RSB 1325, a u septembru 2009. godine je donio Stratešku komandnu direktivu (BI-SCD 40-1)2 kojom se sve zemlje člаnice NATO i Pаrtnerstva zа mir upućuju da obezbijede implementaciju RSB 1325 i integrišu rodnu perspektivu u sistem odbrane. Ova direktiva se odnosi na NATO komandne strukture, uključujući Savezničku komandu za operacije i Savezničku komandu za transformaciju, kao i sve ostale komandne sturkture NATO, zatim na sve zemlje članice NATO, kao i zemlje članice PzM. Usvajanjem Direktive 40-1 uspostavljene su i tri nove dužnosti: savjetnik/ca za rodnu ravnopravnost na strateškom, operativnom i taktičkom nivou, kao i obavezne obuke iz oblasti rodne perspektive i RSB 1325 za koje će biti zaduženi obučeni treneri/ice za rodna pitanja u lancu komandovanja. U svim NATO komandama kao i u NATO vođenim operacijama imenovane su osobe na dužnosti rodnih savjetnika na različitim nivoima.\nOdbor za pitanja žena u NATO snagama (Committee on Women in the NATO Forces – CWINF), koji je imao zadatak da osigura ravnopravnost polova u NATO-u, osnovan je u julu 1976. godine, a od 1998. godine njegov rad podržava Kancelarija za žene u NATO snagama. U maju 2009. godine mandat CVINF je proširen sa ciljem da podrži integraciju rodne perspektive u vojnim operacijama NATO-a, posebno da podrži primjenu RSB 1325 i RSB 1820, i tada je Odbor preimenovan u Odbor NATO-a za rodne perspektive (NATO Committee on Gender Perspectives – NCGP).\nGeneralni sekretar NATO-a je 2012. godine imenovao Specijalnu predstavnicu NATO-a za žene, mir i bezbjednost. Njeno imenovanje je pokazalo koliko NATO vrjednuje doprinos žena u svojim oružanim snagama i operacijama i njihovu važnu ulogu u prevenciji i rješavanju sukoba, kao i da će ta pitanja biti još bolje uzeta u obzir na najvišem političkom nivou. Njen mandat uključuje i podizanje svijesti o politici i aktivnostima NATO-a u ovoj oblasti, obezbjeđujući njihovu koordinaciju i saradnju sa Ujedinjenim nacijama i drugim relevantnim organizacijama.\nOEBS-ov pristup bezbjednosti ima za cilj sprječavanje i sveobuhvatno rješavanje sukoba, što uključuje punu integraciju žena u ove procese, pa je za OEBS RSB 1325 jedan od važnih instrumenata za postizanje cilja. Generalni sekretarijat ove organizacije objavio je Studiju koja sadrži analizu 27 nacionalnih akcionih planova za implementaciju Rezolucije 1325 u zemljama OEBS-a.\nTri su ključna područja za primjenu RSB 1325 i njoj pratećih rezolucija:\npovećanje učešća žena u odlučivanju i mirovnim procesima;\nzaštita žena i djevojaka u konfliktnim zonama;\nintegracija rodne perspektive i rodnog obrazovanja u mirovne operacije.\nAkcioni plan za primjenu RSB 1325 u Crnoj Gori ima za cilj da obuhvati i razradi ova područja, kao i područje mehanizama za primjenu RSB 1325 i njoj pratećih rezolucija.\nSvi izrazi koji se, u ovom Akcionom planu, koriste za fizička lica u muškom rodu obuhvataju iste izraze u ženskom rodu.\n2 Bi-Strategic Command Directive (BI-SCD) 40-1\nPreuzeto iz „http://www.ijp.rs/wiki/index.php?title=Više_informacija_o_rezolucijama&oldid=180“\nOva stranica je poslednji put izmenjena 9. avgust 2016. u 10:05.


Spin groznica petak\nPovećajte svoju zabavu na Spin grozdu u petak\nUživajte u ljetnim slot zabavama 10 besplatne igle na kući!\nPetak, juli 6th is Spin groznica petak at u centru grada bingo i poklanjamo neverovatne 10 Free Spins na našu vruću Summer Smiles video slot.\nDa zahtevam svoje 10 besplatne igle, jednostavno finansirajte svoje Downtown Bingo račun sa jednom depozitom $ 50 ili više između Petak, juli 6 na 12: 01AM EDT i Petak, juli 6 na 11: 59PM EDT i odaberite da primimo našu fantastičnu Univerzalni bonus. Ne samo da ćete dobiti Universal Bonus da biste igrali sve naše odlične igre, takodje ćete dobiti svoj 10 besplatne igle da igraju naš omiljeni plejer, Summer Smiles video slot.\nSlobodno okretanje može se tražiti samo jednom i dostupno je samo od igrača 4th depozita pa nadalje. Novi igrači će dobiti novu ponudu ponuđenih igrača fantastičnih bonusova preopterećenja na prvom, drugom i trećem mestu.\nSpin groznica petak Ažurirano: Juli 2, 2018 Autor: Damon\nSrodni bonusi "Spin Fever Friday":\nEUR 1970 Bez depozita\nPočnite igrati sa "Spin Fever Friday"\nKomentari za “Spin Fever Friday”\nEzra Brett Oktobar 10, 2016 3: 08 pm\nLemuel Edison Novembar 2, 2016 5: 10 pm\nHans Wester Novembar 16, 2016 8: 41 am\nJustin Mcsweeney Januar 10, 2017 6: 55 am\nCarmine Gottschalk Februar 18, 2017 6: 06 pm\nAhmad Laurito Februar 24, 2017 4: 17 am\nRodžer Vuk April 4, 2017 4: 09 pm\nWaldo Mcmullan Može 18, 2017 9: 38 am\nCharley Flint Može 19, 2017 5: 43 am\nVon Augustine Može 20, 2017 8: 10 pm\nNišta posebno. Borio sam dan za mene\nScot Oshea Juni 2, 2017 8: 27 pm\nIsrael Landers Juni 22, 2017 11: 09 pm\nJerrod Harrill Juli 12, 2017 10: 14 am\nKristopher Bunton Juli 12, 2017 3: 40 pm\nLenny Scribner Juli 14, 2017 12: 12 am\nRoscoe Lundin Juli 31, 2017 11: 12 pm\nJoaquin Steed Avgust 7, 2017 12: 29 am\nStanton Shih Avgust 31, 2017 8: 20 am\nErnesto Bassett Septembar 4, 2017 10: 52 am\nAko se nešto čini pogrešnim, verovatno je; Takođe, obično postoji neka istina u glasini\nFritz Coats Septembar 18, 2017 12: 07 am\nOswaldo Roan Oktobar 4, 2017 10: 20 am\nMilan Escobar Novembar 1, 2017 7: 03 am\nChance Kellum Novembar 7, 2017 12: 35 pm\nMožda će vaš utor ispuniti\nGalen Darling Novembar 9, 2017 10: 47 am\nTimmy uzgoj Novembar 12, 2017 9: 29 am\nDominic Cannon Novembar 23, 2017 12: 49 pm\nEsteban Bentz Novembar 24, 2017 5: 41 pm\nAndreas Soule Decembar 31, 2017 3: 36 pm\nLeonardo Killough Januar 17, 2018 2: 49 am\nHuey Holter Januar 31, 2018 2: 38 am\nDemetrius Lundy Februar 6, 2018 7: 15 am\nFritz Coats Februar 13, 2018 9: 11 pm\nto je bila zabavna ruža. lmao. hvala volim to\nMilan Escobar Februar 14, 2018 3: 47 pm\nJason Groves Februar 26, 2018 2: 35 am\nEsteban Bentz Februar 27, 2018 2: 07 pm\nFritz Coats Mart 3, 2018 12: 38 am\nSolomon Shinn April 13, 2018 11: 01 am\nClaud Vanzandt Može 1, 2018 11: 36 pm\nCharley Verduzco Može 12, 2018 6: 47 pm\nAlonzo Whalen Može 23, 2018 9: 54 am\nCristobal Madison Juni 4, 2018 12: 46 pm\nModesto Blasko Juni 13, 2018 8: 43 pm\nti za podjelu\nOswaldo Roan Juni 27, 2018 1: 21 pm\nBoyd Ledesma Juli 14, 2018 10: 00 am\nJack Bonilla Juli 18, 2018 3: 14 pm\nFritz Coats Juli 22, 2018 5: 54 pm\nDee Ohanlon Juli 26, 2018 10: 36 am\nSidney Provost Juli 26, 2018 10: 14 pm\nLee Birdsall Juli 30, 2018 10: 10 pm\nAdolfo Westfall Avgust 31, 2018 2: 09 am


Trivan na konferenciji „Kako gradimo sutra?“ | Energetski portal Srbije\nTrivan na konferenciji „Kako gradimo sutra?“\n26.09. 2019 Vesti | Energetska efikasnost | Srbija\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan kazao je danas da će životna sredina biti zamajac razvoja jer Srbija, kao i mnoge druge zemlje koje su na istom stepenu razvoja, raspolaže velikom količinom mogućnosti i načina da reši pitanje otpada prekvalifikujući ga u resurs.\nTrivan je na Konferenciji Saveta zelene gradnje Srbije naveo da 39 odsto emisija štetnih gasova sa efektom staklene bašte proizvode različiti građevinski objekti u svim fazama, od projektovanja, korišćenih materijala, tehnologija i izvora energije do do održavanja i rušenja, ukazujući da su moguće transformacije ove oblasti u pravcu odgovornog odnosa prema životnoj sredini i izazovima klimatskih promena.\n„Primenom evropskih i svetskih standarda u zelenoj gradnji, reciklažom objekata, korišćenjem obnovljivih izvora energije sunca, vetra, vode a najpre biomase, ostvarićemo ekološke i ekonomske benefite“, rekao je ministar i upozorio da je neiskorišćeni obnovljivi izvor energije biomasa, koja gori u neodgovornoj i po životnu sredinu štetnoj praksi spaljivanja strnjike. Ministar je kazao da je zelenoj gradnji, koja je u našoj zemlji na početku, važna podrška resornih ministarstava, privrednih komora, našeg naučnog i stručnog kadra kako bi, oslonjena na primenu najboljih evropskih i svetskih standarda, iskustva i prakse u ovoj oblasti, mogla doprineti transformaciji društva u ekološki prihvatljivo.\nDo kraja godine biće usvojen zakon o klimatskim promenama\nSvetska nedelja zelene gradnje\nTrivan je rekao da je na putu ka Evropskoj uniji važno da čitavo društvo, javni i civilni sektor i građani uvode ekološke principe i zelene prakse nastojeći da prave što plići ekološki otisak svesni opasnosti od klimatske krize, gubitka biodiverziteta i drugih izazova za životnu sredinu. On je ukazao da je Srbija na dobrom putu da donese strateško-zakonodavni okvir borbe sa klimatskim promenama i da će se sve sektorske politike morati uskladiti sa Zakonom o klimatskim promenama koji će se usvojiti do kraja godine.\nKonferenciju pod nazivom „Kako gradimo sutra?”, organizovao je Savet zelene gradnje Srbije, kao nacionalni član Svetskog saveta zelene gradnje (WorldGBC) i deo regionalne mreže Evrope (ERN), u okviru Svetske nedelje zelene gradnje koja se obeležava poslednje nedelje septembra. Tema ovogodišnje kampanje usmerena je na jačanje svesti o emisijama ugljen-dioksida u svim fazama životnog ciklusa zgrada i mogućim transformacijama u svim sektorima građevinarstva u pravcu zelene gradnje.


Falko predstavljen u Zvezdi: Komplimenti dodatni podstrek – SveVesti.net\nFalko predstavljen u Zvezdi: Komplimenti dodatni podstrek\n“Svi komplimenti koje sam dobio su motivacija više. U svakom timu gde sam igrao davao sam maksimum, mnogo sam uložio u sebe i svoju karijeru, profesionalac sam, verujem da ću i ovde pružiti najbolje moguće partije. Fudbal je za mene zabava, nadam se da će publika uživati kada me vidi na terenu”, rekao je Falko na promociji na stadionu Rajko Mitić.\nDosadašnji fudbaler Lećea istakao je da zna sve o istoriji crveno-belih, srpskom fudbalu, večitom derbiju i ponovio da se raduje saradnji sa Dejanom Stankovićem\n“Primljen sam ovde fantastično, još bolje nego sam očekivao. Naravno, tu je i moj zemljak Dijego Falćineli, dugo se znamo, drago mi je što ćemo igrati zajedno i nadam se da ćemo se sjajno uklopiti”, istakao je italijanski fudbaler.\nOn je zadužio crveno-beli dres sa brojem 11.\n“Nisam mogao da uzmem “desetku” koja je kod Kataija. I broj 20 je zauzet (Njegoš Petrović, prim. aut), pa sam uzeo 11, jer sam rođen 11. februara”, objasnio je Falko, koji će za devet dana proslaviti 29. rođendan.\nPrevious Kokoškov: Naš cilj je da se nađemo u toj grupi; Maljkovićeva: Svejedno mi je ko je izvučen\nNext Vladimir Jovanović zvanično trener Cibone


Donington Park Farmhouse Hotel, Castle Donington – najnovije recenzije\nHoteli: Castle Donington 18 smještajnih objekata\nDonington Park Farmhouse Hotel, ponude u gradu 'Castle Donington' ((UK)\nInformacije o sobi i cijena Sadržaji Kućni red Recenzije gostiju (60)\nMelbourne Road, Castle Donington, Castle Donington, DE74 2RN, Ujedinjeno Kraljevstvo – Izvrsna lokacija - prikaži kartu\nOcijenili gosti nakon svog boravka u objektu 'Donington Park Farmhouse Hotel'.\nIskoristite odlične cijene u objektu Donington Park Farmhouse Hotel - nedavni gosti ocijenili s 8,9.\nFotografija grada 'Castle Donington' koju je snimio putnik\nSjajan 60 recenzija 8,9\nIcecube63, Ujedinjeno Kraljevstvo\nOvaj objekt također ima jednu od najbolje ocijenjenih lokacija u gradu 'Castle Donington'! Gosti su zadovoljniji ovim objektom u usporedbi s drugim objektima u okolici.\nOvaj je objekt također ocijenjen za najbolju vrijednost za novac u gradu 'Castle Donington'! Gosti ostvaruju veću vrijednost za novac u odnosu na druge objekte u ovom gradu.\nDonington Park Farmhouse Hotel pruža dobrodošlicu Booking.com gostima od 10. lip. 2010.\nKada želite boraviti u objektu Donington Park Farmhouse Hotel?\nUpravo rezervirano u gradu 'Castle Donington': Na našoj su stranici upravo rezervirana 3 hotela kao što je 'Donington Park Farmhouse Hotel'\nPark Donington 1 km\nRiver Trent Rijeka 1,2 km\nStaunton Harold Reservoir Jezero 3,2 km\nZračna luka East Midlands 4 km\nZračna luka Birmingham 47,6 km\nZračna luka Robin Hood Doncaster Sheffield 76,5 km\n3 razloga za odabir objekta Donington Park Farmhouse Hotel\nSadržaji u smještajnom objektu Donington Park Farmhouse Hotel Izvrsni sadržaji. Ocjena gostiju - 8,8\nKorisne informacije Objekt Donington Park Farmhouse Hotel prima posebne zahtjeve - dodajte zahtjev u sljedećem koraku!\nObjekt Donington Park Farmhouse Hotel prihvaća ove kartice i zadržava pravo zadržati određeni iznos prije dolaska.\nGosti su objekt Melbourne View Hotel ocijenili s 9,3\nPrikaži recenzije od: Recenzije svih gostiju Obitelji (4) Parovi (20) Grupe prijatelja (11) Solo putnici (25) Poslovni putnici (26) Prikaži recenzije od: Sve ocjene gostiju Izvanredan: 9+ (34) Dobar: 7 – 9 (23) OK: 5 – 7 (2) Loš: 3 – 5 (1) Vrlo loš: 1 – 3 (0)\nHotel s 3 zvjezdice 8,1 Vrlo dobar 1,457 recenzija\n10 ljudi traži smještaj u gradu 'Castle Donington'\nUpute za dolazak od objekta 'Donington Park Farmhouse Hotel' do 'Zračna luka East Midlands'\n„Second stay excellent rooms friendly and professional staff helpful as always.”\nPronašli smo još objekata kao što je Donington Park Farmhouse Hotel koji su se svidjeli drugim putnicima\nPosljednja rezervacija za ovaj hotel ostvarena je jučer u 09:19\nBest Western Nottingham Derby Hotel s 3 zvjezdice\nHallmark Hotel Derby Mickleover Court Hotel s 4 zvjezdice\nJoš tražite? Istražite hotele slične objektu Donington Park Farmhouse Hotel\nObiteljski hoteli u gradu 'Castle Donington'\nHoteli koji primaju ljubimce u gradu 'Castle Donington'\nHoteli s 3 zvjezdice u gradu 'Castle Donington'\nZračna luka East Midlands (EMA) 4 km\nZračna luka Birmingham (BHX) 47,6 km\nZračna luka Robin Hood Doncaster Sheffield (DSA) 76,5 km


Red Wolf Lodge At Squaw Valley Olympic Valley, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Red Wolf Lodge At Squaw Valley: Datum dolaska :\nRed Wolf Lodge At Squaw Valley - Opis\nhodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 2000 Squaw Loop Road sa pozicijom jugozapad za grad Olympic Valley, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Red Wolf Lodge At Squaw Valley pronaći ćete sve usluge, a posebno: Besplatan parking. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nRed Wolf Lodge At Squaw Valley tip(ovi):\nRed Wolf Lodge At Squaw Valley sadržaji i usluge\nNa 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 400 Squaw Creek Road sa pozicijom jugozapad za grad Olympic Valley, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete s\nStil hotela The Village at Squaw Valley je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Sobe za nepušače. Na 72 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 1750 Villag\nStil hotela VILLAGE AT SQUAW VALLEY je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je zapad za grad Olympic Valley, a nalazi se u ulici PO BOX 2025, na samo 5 minuta k\nStil ovog hotela za grad Olympic Valley je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Besplatan parking.Sa kapacitetom od 139 soba/e svih kategorija (od soba tip\nPlumpJack Squaw Valley Inn ima 57 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Standard 2 Queens do soba tipa Room, a najniža cena je 14 365 dinar - Srbija . Stil ovog hotela kategorije četiri 2,2 km -\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Olympic Valley, a nalazi se u ulici 201 Squaw Peak Rd., na samo 6 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela za grad Olympic Valley je Luksuzan, a kategorija 2,4 km -\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 2285 River Road, a pozicija mu je zapad za grad Tahoe City. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu\nU hotelu Americas Best Value Inn Lake Tahoe pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je jedna zvezdica, a 7,2 km -\nStil hotela America's Best Value Inn Lake Tahoe je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Televizija, Satelitska televizija. Na 58 minuta Aktivnosti u blizini\nTrout Creek Recreation Center infos\nTahoe Donner, Truckee infos\nSoda Springs, Norden infos\nSugar Bowl, Norden infos\nTahoe Donner Golf Course infos\nDonner Ski Ranch, Norden infos\nBoreal, Norden infos\nProverite cene i raspoloživost za Red Wolf Lodge At Squaw Valley: Datum dolaska :


Poziv ugostiteljima da podnesu zahteve za letnje bašte - KRUG\nPoziv ugostiteljima da podnesu zahteve za letnje bašte\nU skladu sa Odlukom o postavljanju manjih montažnih objekata na javnim površinama, zainteresovani zahteve mogu da podnesu Odeljenju za urbanizam, građevinarstvo i stambeno-komunalne delatnosti\nPravna lica i preduzetnici koji obavljaju ugostiteljsku, poslastičarsku ili pekarsku delatnost u ulicama koje su zabranjene za prolaz vozila (Omladinska, Miloša Velikog, Toplice Milana, Trg srpskih ratnika) na teritoriji Kraljeva, zahteve za formiranje letnje bašte mogu da podnesu do 1. februara.\nPoziv Gradske uprave u Kraljevu formiran je na osnovu Odluke o postavljanju manjih montažnih objekata na javnim površinama, a zahtev se podnosi Odeljenju za urbanizam, građevinarstvo i stambeno-komunalne delatnosti, a predaju se na pisarnici Gradske uprave grada Kraljeva – šalter 1.\nSve dodatne informacije zainteresovani mogu dobiti u kancelariji 6 ovog Odeljenja, ili na telefon 306-209.\nTags: Kraljevo, letnje baste\nKorona presek: Kraljevo i Srbija, 27. januar\nUpozorenje saobraćajne policije


You are at:Home»Vesti»Švajcarska softverska agencija najavljuje nova radna mesta u Srbiji\nŠvajcarska softverska agencija Namics – A Merkle Company planira otvaranje novih radnih mesta i proširenje kapaciteta u Republici Srbiji za 30%, najavljeno je na predstavljanju poslovne strategije te agencije za drugu polovinu 2020. godine. Implementacijom plana predviđeno je proširenje postojećih timova u beogradskoj kancelariji, ali i razvoj novih sektora unutar agencije.\n„Revizija prvog i drugog kvartala ove godine potvrdila je utisak o strateški važnoj poziciji beogradske kancelarije za čitav Namics. Inženjeri iz Srbije godinama unazad pokazuju zavidno znanje i tehničku ekspertizu, osvajaju nagrade na internacionalnim IT takmičenjima i učestvuju u razvoju naših najvažnijih projekata. Zbog toga smo odlučili da u fokus ovogodišnje strategije proširenja stavimo upravo Beograd”, objašnjava Filip Gort, izvršni direktor beogradske kancelarije Namics.\nOn dodaje da Namics do kraja 2020. godine planira rast od 30%: „Želimo da zaposlimo oko 25 softverskih inženjera, a naša biznis strategija je fokusirana na Java i Frontend inženjere koji se bave Adobe, Hybris i Magnolia platformama. Uz to, planiramo razvoj Salesforce i Drupal timova, kao i sektora za konfiguracije i analitiku.”


Zakon o zabrani negiranja genocida: “KLUB 100-PLUS” predao peticiju Valentinu Inzku sa 8.372 potpisa – BHDINFODESK\nby BHD Info Desk Administrator 12/06/2020 12/02/2021 11915\nS ovim činom predaje peticije bit će upoznati predstavnici diplomatskog kora u Bosni i Hercegovini, institucije UN i EU te mnogobrojne bh. organizacije. Tom prilikom će se od svih njih tražiti i dodatna podrška.\nZbog Covida-19 i niza zaštitnih mjera od strane OHR-a peticija je morala biti predana na ovaj način.\nGrađansku inicijativu “KLUB 100-PLUS” za sada čini 131 građanin i prijatelj Bosne i Hercegovine iz 27 zemalja.\nSAD / he United States of America\nFacebook grupa: Djeca Boraca Srebrenice\n"KLUB 100-PLUS"8.372 potpisanegiranje genocidapeticijaValentin Inzko\nTokom 2019. u BiH iz dijaspore uplaćeno 4,29 milijardi KM\nAustralija: Milka Đurašović optužena za ubistvo svoje dvije kćerke\nEditor 27/10/2019 28/10/2019\nWizz Air najavio novu liniju iz Banja Luke\nOtvoreno pismo građanske inicijativa „KLUB 100 – PLUS” Visokom predstavnika međunarodne zajednice u BiH Valentinu Inzku | Reprezent 12/02/2021 at 14:38\n[…] https://bhdinfodesk.com/2020/06/12/zakon-o-zabrani-negiranja-genocida-klub-100-plus-predao-peticiju-… […]


Konferencija (2020) - Cinemax Srbija\nRežiser: Ivan I. Tverdovskiy\t 2020 | 130 minuta\nGlume: Natalya Pavlenkova,\tOlga Lapshina,\tKseniya Zueva,\tOleg Feoktistov,\tYan Tsapnik\nGodine 2002, 40 čečenskih terorista je upalo u pozorište Dubrovka u Moskvi. Stotine ljudi je poginulo tokom ove talačke krize. 17 godina kasnije, jedan od preživelih se vraća u Moskvu da organizuje komemoraciju u praznom pozorištu.\nNatalija, časna sestra iz zabačenog ruskog manastira, dolazi u Moskvu 17 godina nakon terorističkog napada na pozorište Dubrovka. Ona je tamo poslata da organizuje komemoraciju za žrtve napada koji se dogodio u oktobru 2002. godine. Ubrzo saznajemo da su Natalija i njena porodica bili svedoci napada. Gotovo zaboravljeni od strane spoljašnjeg sveta, organizatori i učesnici komemoracije ili “Konferencije” (kako su ih zamolili da je zvanično nazovu) se osećaju kao teret za ostatak društva. Prateći hronologiju događaja iz ugla nekoliko učesnika komemoracije, saznajemo mračne detalje Natalijine lične priče.