12.12.2017 u 22:00\nUređaj može na servis samo uz saglasnost kupca\nOsnovni sud u Užicu doneo je presudu koja bi morala da promeni odnos trgovaca prema potrošačima i ohrabri građane da, ukoliko nisu zadovoljni, bez bojazni presaviju tabak i na ovaj način zaštite svoja prava. Ovako je postupio i kupac računara iz Bajine Bašte, s početka nesiguran u šta se upušta, jer nije postojala sudska praksa koja bi mu garantovala da će dobiti spor protiv trgovca. Laptop koji je, u februaru prošle godine, kupio kod poznatog regionalnog trgovca u Užicu, pokvario se posle sedam meseci. Kupac je podneo reklamaciju na propisan način, ali je trgovac insistirao na popravci. Pošto nije bio zadovoljan pozvao se na zakon i tražio nov uređaj, ali trgovac je insistirao na svome i tvrdio da kupac pravo na nov računar ima samo u prvih šest meseci. Godinu dana kasnije,\n29.11.2017 u 17:00\nKoliko koštaju cipele naručene preko interneta\nZa robu kupljenu preko interneta čija je vrednost veća od 50 evra plaća se i carina i PDV, dok pošiljke koje su koštale manje od tog iznosa podležu samo naplati PDV-a u iznosu od 20 odsto, saopštila je Uprava carine. Napominju da se sva roba, koja se naručuje onlajn, carini po jedinstvenoj carinskoj stopi od 10 odsto na utvrđenu carinsku osnovicu. Na sajtu Uprave carina dati su i primeri. Recimo, ako cipele koštaju 80 evra, a transport 10 evra, carinska vrednost robe biće 90 evra. Na taj iznos obračunava se carinska stopa od 10 odsto, što je devet evra. Osnovica za plaćanje PDV-a biće, dakle, 99 evra. Porez, u iznosu od 20 evra, u ovom konkretnom slučaju iznosiće 19,8 evra. Kupca će, na kraju, cipele poručene preko interneta koštati dodatnih 28,8 evra (u dinarima po\n23.11.2017 u 22:00\n„Crni petak” na srpski način\n„Crni petak” stigao je i u Srbiju. Gotovo da nema trgovca koji se ove godine nije priključio planetarno poznatom danu rasprodaje, koji se svake godine održava četvrtog petka u novembru. Za razliku od američkog tržišta, gde se smatra uvertirom za početak božićnih rasprodaja, kod nas je ovo više praznik za trgovce i odlična prilika za čišćenje zaliha i privlačenje kupaca. Prošle godine nazvali su ga crnim po pazarima, jer niti su popusti bili drastični, niti su kupci na kraju meseca bili platežno sposobni za velike kupovine. Reklame za „crni petak” krenule su još prošle nedelje, a najglasniji su bili prodavci tehničke robe. Međutim, rasprodaje su najavljene i u svim velikim tržnim centrima, a cene su snižene za 20 do, navodno, 80 odsto. I dok se na Zapadu noć uoči ove kupovine euforično\n22.11.2017 u 22:00\nAmerikanci hoće „Viktorija grupu”\nKompanija „Viktorija grupa” na korak je do dokapitalizacije. Makar tako tvrde iz konzorcijuma dva strana fonda – „Jork kapital menadžment” i „Elements kapital partners” – koji su juče saopštili da su dostavili zajedničku ponudu za otkup akcija „Viktorija grupe”. Planiraju da ulože sto miliona evra, kako bi stabilizovali njeno poslovanje i dodatno uposlili još 500 novih radnika. U dopisu poslatom „Politici” potencijalni investitori tvrde da im je namera da ugovor potpišu u naredne dve nedelje – najkasnije do 4. decembra.\n04.10.2017 u 14:30\nČesi kupili kruševački IMK „14. oktobar”\nKompaniju „SCMG 14. oktobar” iz Beograda, ćerka firma korporacije „Čehoslovak grupe” (Czechoslovak) kupila je kruševački IMK „14. oktobar”, nekadašnjeg privrednog giganta koji je u stečaju od januara 2016. godine. Ugovor o preuzimanju IMK „14. oktobar” potpisali su Zoran Milosavljević ispred Agencije za licenciranje stečajnih upravnika i Vojislav Sparavalo, direktor SCMG, saopšteno je iz kruševačkog preduzeća. „Čehoslovak grupa” je takođe vlasnik velikih kompanija kao što su „Tatra kamioni”, „Tatra vojna vozila” i „Avia”. „Pogone ćemo simbolično preuzeti 14. oktobra, na Dan oslobođenja Kruševca u Drugom svetskom ratu, po kojem je fabrika i ponela ime, a tada ćemo javnosti predstaviti dugoročne planove za razvoj preduzeća”, najavio je Sparavalo. Preuzimanjem preduzeća koje je\nVeća prava za kupce koji plaćaju na rate\nKupili ste nameštaj na rate, prekrivač od memorijske pene, posuđe ili kozmetiku na prezentaciji koju je firma organizovala u restoranu. Potpisali ugovor i otišli kući gde ste shvatili da je odluka o kupovini bila ishitrena. Ako ste ugovorili da robu platite na rate a želite da odustanete – imate pravo na to u roku od 14 dana. Po važećim propisima, iako se o tome malo zna, veća prava imaju oni koji plaćaju na odloženo nego u kešu.\nTrgovci ne primaju kartice zbog visokih bankarskih provizija\nZa svaki račun koji kupac plati karticom u Srbiji, banka od trgovca naplati proviziju od dva do četiri odsto samo na ime ostvarenog platnog prometa – zato što je kartica provučena kroz POS terminal. Ove provizije naplaćuju se na bruto iznos, dakle i na PDV, a o kakvom je bogaćenju banaka reč dovoljno govori podatak da su ove naknade u Evropskoj uniji limitirane na 0,2 do 0,3 odsto po transakciji. Dakle, deset puta manje nego kod nas. Ne čudi onda to što trgovci sve češće sugerišu kupcima da plate gotovinom\n10.06.2017 u 22:00\nBivša mis Braničevskog okruga nova vlasnica „Želvoza”\nSmederevo – Nekadašnji srpski gigant, remonter vagona „Želvoz” iz Smedereva, nedavno je prodat iz petog puta. Oko 20 hektara zemljišta i 95.500 kvadratnih metara zgrada sa opremom, nedaleko od centra grada, kao i četiri povezana preduzeća sa kompletnom imovinom, otišlo je u ruke novog vlasnika, firme „Viktori solušns” iz Beograda. Preduzeće je kupljeno za 163 miliona dinara, što je praktično oko 14 odsto procenjene vrednosti. Odluku da se fabrika u stečaju proda ovom ponuđaču doneo je Odbor poverilaca, postupajući po zakonu, potvrdila je Agencija za licenciranje stečajnih upravnika.\n06.05.2017 u 22:00\nNa prodaju i tlo pod nogama\nPenkalo kojim je potpisan SSP između Srbije i Evropske unije kao eksponat navodno se još čuva u vitrinama Ministarstva spoljnih poslova. Tim čuvenim nalivperom Božidar Đelić, tadašnji vicepremijer, u aprilu 2008. potpisao je sporazum po kome se naša država obavezala da će od 1. septembra 2017. godine omogućiti stranim državljanima i firmama da kupuju zemlju (i sve druge nepokretnosti) pod jednakim uslovima kao i građani Srbije. Od tada, punih devet godina traje polemika o prodaji zemlje strancima. Sporazum za koji se verovalo da Srbiji sigurno otvara vrata Evrope zapravo ih je samo odškrinuo. Ali su zato naše kapije ostale širom otvorene. Dragan Stojanović\n26.10.2021 u 21:19\nMarković: Strane službe htele da kriminalizuju Miloševića\n26.10.2021 u 21:15\nKlavir bez granica\n26.10.2021 u 20:29\nOdbijen zahtev za smenu ministra odbrane BiH\n26.10.2021 u 20:10\nPad Eskobarovog naslednika


Đeljošaj: Građani Tuzi mogu izaći u svoje dvorište, najviše dvoje i na propisanoj distanci\nČetvrtak, 26.03.2020 | 21:55\nGrađani Tuzi od večeras mogu izaći u svoje dvorište, ali najviše dvije osobe, uz držanje propisane dostance. Ovo su mjere kojima se u Tuzima bore protiv širenja koronavirusa.\nOvo je na svom Facebook statusu napisao predsjednik Opštine Nik Đeljošaj, a informacija je objavljena i na sajtu Opštine.\n“Nadležni organi su ispoštovali moj zahtjev da se građanima Tuzi dozvoli izlazak u dvorište. U dvorištu istovremeno mogu biti najviše dvije osobe i uz propisanu distancu”, kazao je Đeljošaj.\nU Tuzima je do sada registrovano 26 zaraženih koronavirusom. Izdata je naredba da ne napuptaju svoje domove, a hrana, ljekovi i ostale potrepštine im se dostavljaju na kućnu adresu.\nŽiteljima Tuzi nije dozvoljeno ni da napuštaju teritoriju Opštine. Policija je u protekla dva dana, zbog kršenja ovih mjera, procesuirala 16 građana Tuzi, koje je zatekla u Zeti i na Koniku.


21.12.2021 u 15:38\nU trci za zaradom ne haju za propise\nŽure, hitaju, jurcaju... sve da bi što pre stigli da obave svoje dnevne zadatke. O bezbednosti u saobraćaju misle malo ili nimalo, pa tako ni ne čudi vest da je jedan dostavljač hrane ovih dana osuđen na novčanu kaznu zbog toga što se odvažio da, uprkos propisima, biciklom izađe na auto-put. Tridesetčetvorogodišnji biciklista u žurbi da zaradi zaboravio je na svoju bezbednost, ali i na bezbednost ostalih sugrađana. Nažalost, on nije jedini. Mnogo je onih koji krše zakon na ovaj način, ali nikada ne dolijaju policiji. – Dostavljači hrane znaju da budu jako opasni. Pre nekoliko dana jedan od njih je, dok sam stajala na semaforu, prošao pored mene i udario mi u retrovizor. Nije se ni okrenuo, nego je lagano nastavio kroz raskrsnicu uprkos crvenom svetlu – žali se sugrađanka Danijela\n16.08.2017 u 21:00\nPojavivši se na kioscima 6. maja 2004. godine, neposredno po okončanju vanrednog stanja proglašenog nakon atentata na premijera Zorana Đinđića, s neskrivenim ciljem da ospori rezultate istrage i potpomogne projekat rušenja optužnice protiv organizatora i neposrednih učesnika u tom kriminalnom delu, tabloid Kurir postaće u narednih 14 godina sinonim za nedoslednost, kršenje profesionalnih normi i standarda, tabloidizaciju medijske scene Srbije, kao i krajnju relativizaciju problema kriminala, korupcije i sistema vrednosti uopšte. U tom periodu, u zavisnosti od trenutnih interesa svog osnivača, Kurir je po potrebi bio instrument delova domaćih tajnih službi, kriminalnih organizacija, struktura vlasti, domaćih tajkuna i stranih obaveštajnih službi...\n22.06.2017 u 10:27\nPink: Rodić na ispitivanju zbog pretnji novinarima\nVlasnik Kurira Aleksandar Rodić je na ispitivanju u Službi za borbu protiv organizovanog kriminala, zbog pretnji ubistvom novinarima, prenosi portal Pink.rs. Kako je naveo taj portal, Rodić je stigao je u Službu za borbu protiv organizovanog kriminala, na ispitivanje zbog pretnji smrću Milanu Lađeviću i Saši Milovanoviću, i njihovim porodicama. Vlasnik „Kurira” pretio je uredniku i direktoru „Srpskog telegrafa” da će dati novac kako bi oni „nestali”, navodi portal. Portal Pink.rs navodi da predsednik „Adria Media grupe” u čijem vlasništvu je list „Kurir” već duže vreme pokušava da izbegne plaćanje poreza od oko 450 miliona dinara, objavljujući u svom listu neistine o državnom rukovodstvu i novinarima, pokušavajući da ih izreketira, te da prisili državu da mu taj dug izbriše. (Tanjug)\nSrdačnost s kojom je premijer Zoran Zaev u utorak u Skoplju dočekao Aleksandra Rodića, vlasnika „Adria medija grupe”, izdavača tabloida „Kurir”, iznenadila je jedino one koji ne poznaju prilike na medijskoj sceni Makedonije. Još krajem oktobra prošle godine, Rodić je kupio makedonski dnevni list „Sloboden pečat” (u prevodu „Slobodna štampa”) koji je neskriveno bio naklonjen opozicionoj, a sada vladajućoj Socijal-demokratskoj partiji čiji je Zaev lider.\nSusret novog premijera Makedonije Zorana Zaeva i medijskog „mogula” Aleksandra Rodića u Skoplju pre neki dan ne bi u nekom drugom političkom kontekstu bio baš toliko neuobičajen da nije imao prenaglašenu postavku „visokog susreta” važnih ličnosti i još svečanija saopštenja, zaklinjanja i obećavanja medijskih sloboda, u regionu, šire ali i uže. Zaev, još nedovoljno zreo i iskusan političar, nije još ni zaseo u premijersku fotelju a već se istakao neprimerenim diplomatskim gafovima protiv Srbije i njenog predsednika Vučića pa se potom skrušeno izvinjavao a onda ponovo ušao u kolo spletki i podmetanja. Rodić i Zaev nisu jedan drugog iskoristili nego su udružili snage za svoju rabotu, kako kažu naši južni susedi.


UKC | Tuzlanski.ba | Page 3\nPrezentiran idejni koncept Urgentnog centra UKC Tuzla\nNa Univerzitetskom Kliničkom centru Tuzla danas je upriličena prezentacija idejnog koncepta Urgentnog centra UKC Tuzla. Realizacijom projekta, kako je istaknuto, riješio bi se dugogodišnji problem Kliničkog centra, što je jedan od akreditacijskih standarda.  Idejni…\nS obzirom na trenutnu epidemiološku situaciju u našem gradu izazvanu virusom COVID-19, značaj Univerzitetsko Kliničkog centra Tuzla, kao i na broj zaraženih pacijenata koji se trenutno nalaze u navedenoj Ustanovi, osjećali smo odgovornost i potrebu…\nU Kantonu Sarajevu 59 novih slučajeva zaraze koronavirusom, dvije osobe preminule\nNovi slučajevi zaraze zabilježeni su i u Unsko-sanskom kantonu i to osam, te u Kaknju 11, Zavidovićima tri, Travniku dva i Bugojnu jedan U Kantonu Sarajevu registirano je 59 novih slučajeva zaraze koronavirusom, a nakon…\nPremijer Tuzlanskog kantona Denijal Tulumović danas je obećao nabavku ultrazvučnog aparata za potrebe Klinike za interne bolesti UKC-a Tuzla. Naime, nabavka ovog veoma značajnog uređaja bila je glavna tema današnjeg sastanka premijera Tulumovića sa predsjednikom…\nLjekari UKC-a Tuzla prvi u BiH operisali rijedak tumor nosa kod 14-godišnjeg dječaka\nU Univerzitetskom kliničkom centru Tuzla uvedena je procedura operativnog liječenja juvenilnog angiofibroma. Riječ je o benignom tumoru koji raste u stražnjem dijelu nosa, a pojavljuje se gotovo isključivo kod dječaka u pubertetu. Premda tumor nije…\nBosnalijek uručio vrijednu donaciju Univerzitetskom kliničkom centaru Tuzla. Riječ je o digitalnom logopedskom instrumentu Behringer koji predstavlja standard u rehabilitaciji slušnih i govorno-jezičkih poremećaja. Prema riječima načelnika Klinike za bolesti uha, grla i nosa, doc.…\nVlada TK dala saglasnost za imenovanje Vahida Jusufovića za direktora UKC-a Tuzla\nOdržana 61. redovna sjednica Vlade TK. U okviru kadrovskih pitanja Vlada je danas dala saglasnost na prijedlog Odluke Upravnog odbora Javne zdravstvene ustanove Univerzitetski klinički Centar Tuzla o imenovanju Prof. dr. med. sci. Vahida Jusufovića,…\nPreminuo ljekar Marko Pekija nakon više od mjesec dana borbe sa korona virusom\nNakon više od mjesec dana borbe sa novim koronavirusom juče je preminuo ljekar dr. Marko Pekija iz Klinike za intenzivnu medicinu za nehirurške grane Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske u Banjaluci, u Bosni i Hercegovini,…\nLjekari Klinike za kardiovaskularnu hirurgiju, Klinike za anesteziologiju i reanimatologiju UKC Tuzla u saradnji sa kolegama iz American hospital Tirana u protekla tri dana u Univerzitetskom kliničkom centru Tuzla uradili su tri operativna zahvata na…\nKantonalni odbor SDP BiH Tuzla: Vlada TK i menadžment UKC Tuzla urušavaju dignitet i ugled najboljeg kliničkog centra u BiH\nUniverzitetsko klinički centar u Tuzli decenijama je bio najbolji klinički centar u Bosni i Hercegovini. To potvrđuje i priznanje kojim je UKC Tuzla od strane NVO Krug proglašen najboljom javnom zdravstvenom ustanovom u Bosni i…\nU BiH do kraja juna 100.620 doza vakcina\nApel Udruženja Pomozi.ba: Porodica Smajlović ostaje bez krova nad…


Vučić: Dok sam ja premijer neće biti žice na našim granicama | N1 Srbija\nVučić: Dok sam ja premijer neće biti žice na našim granicama\n05.09.2015. |19.38 |\nSrpski premijer Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija nikada neće podizati zidove protiv izbeglica i zatražio zajedničko rešenje EU za izbegličku krizu, uz ocenu da će u suprotnom nastati haos.\nPremijer je u intervjuu švajcarskom dnevniku "Blik" istakao da je izbeglička kriza evropski problem, problem svih nas, te je neophodno da se tom pitanju priđe ozbiljnije i humanije - solidarno i tolerantno.\nOn je rekao da "Srbija nikada neće podizati bodljikavu žicu niti zidove".\nVučić i Ponta za jaču ekonomsku saradnju Srbije i Rumunije\nAustrija, Mađarska, Makedonija i Srbija potpisale sporazum o zajedničkoj zaštiti granica\n"Sve dok sam ja premijer na našim granicama nećete videti nikakvu bodljikavu žicu, jer smo se protiv toga borili", objasnio je Vučić.\nNa konstataciju da mađarski premijer Viktor Orban planira druge zidove, on je rekao da Srbija ima dobre odnose sa svojim susedom Mađarskom i da ih neće ugroziti zbog tog zida.\n"Međutim mi smo sve osim radosni zbog bodljikave žice na granici. Zbog toga imamo više izbeglica u Srbiji, koje ostaju duže - deset umesto tri dana. Pošto smo suočeni sa tim dodatnim izazovom uspostavićemo dva nova prihvatna centra, jedan u Beogradu, a drugi na severu zemlje. Zima se približava, a izbeglicama je u Srbiji potrebna bolja infrastruktura", naglasio je Vučić.\nSrbija, kako je rekao, želi da bude deo evropskog rešenja i spremna je da preuzme svoju odgovornost, iako nije članica EU.\n"Moramo sada pokazati naše evropsko lice i pomoći ljudima u nevolji", poručio je Vučić.\nOn je švajcarskom dnevniku preneo da svakodnevno u Srbiju dolazi oko 2.200 migranata, a da ih je bilo 7.000 dnevno kada je Makedonija zatvorila i ponovo otvorila svoje granice.\n"Mi registrujemo sve. Svi prolaze lekarske preglede, bivaju fotografisani, uzimaju im se otisci prstiju. Te podatke delimo sa EU", objasnio je Vučić navodeći da je ove godine do sada u Srbiju došlo 106.000 migranata, od kojih je 521 podneo zahtev za dobijanje azila.\nUpitan zašto više njih ne želi da ostane u Srbiji premijer je kazao da ne zna odgovor, ali da je verovatno zbog želje da nastave put u bogatiju zemlju.\nNa pitanje kako Švajcarska može da pomogne i šta je potrebno Vučić je kazao da je potrebna humanitarna pomoć u vidu ćebadi i jastuka.\n"Za novac ne molim nikoga. Da me niste pitali ne bih to ni pomenuo", kazao je on navodeći da se ulažu svakodnevni napori da bi se situacija sa izbeglicama u Srbiji poboljšala.\nTrenutno, ponovio je Vučić, u Beogradu je u toku uspostavljanje novog prihvatnog centra, jer tokom zime sigurno niko neće više napolju da spava.\nPodneto 528 krivičnih prijava protiv onih koji koriste situaciju\nOn je odbacio tvrdnje da Srbije ne deluje odlučno protiv onih koji profitiraju od aktuelne situacije.\n"Do sada smo podneli 528 krivičnih prijava protiv takvih profitera. Srbi ne smeju zarađivati na transportu ljudi u nevolji. Možemo izbeglicama dati nešto da jedu, da ih zbrinemo, ali ne smemo ih krijumčariti. Ne tolerišem ništa što je ilegalno", podvukao je Vučić.\nOd EU, kako je naglasio, očekuje uključenje u zajedničko rešenje, istakavši da bi, ako svaka zemlja samo sebe bude gledala, imali haos.\nUkazujući da 70 odsto izbeglica dolazi iz Iraka i Sirije, Vučić je ocenio da te dve zemlje moraju rešiti svoje probleme, a svet im u tome mora pomoći.\nTakođe je naglasio potrebu za borbom protiv Islamske države.\nUpitan da li Katar ili Saudijska Arabija treba da prime više izbeglica Vučić je kazao da živimo u otvorenom svetu i da ljudi izbegavaju Saudijsku Arabiju, jer se nadaju boljem životu u Evropi, što im se ne sme zabraniti.\nNa pitanje koji bi bio njegov recept za rešenje krize, Vučić je istakao da mnoge zemlje EU i kandidati uvek nešto očekuju od Unije.\n"Jednostavno je biti proevropski nastrojen ako dolazi novac iz evropskih fondova. Međutim, sada je situacija teška i svi moramo nešto doprineti zajedničkom rešenju. Srbija ne može ponuditi rešenje, jer smo mala zemlja, ali možemo pomoći u zajedničkom rešenju, podvukao je premijer.\nVučić je zaključio da je jasno da bez jedinstva ne može ništa da se postigne.\nAleksandar Vučić izbeglice azilanti\nDa je bilo pameti ti nisi ni trebao da budes premijer!!! Ograde ce biti ili nece biti, to od tebe ne zavisi!!! Ne duvaj se da si mocan!!!\nNase meko srce :D\nKomšije napravile o svom trošku mi ne moramo.


August 2018 - FinConf News\n30/08/2018 03/09/2018 Sanja Bogdanovic\nUgovor o kreditnoj liniji za povoljnije finansiranje kupovine nekretnine uz hipoteku – Rješavanje stambenog pitanja je jedna od značajnijih stvari u životu svakog pojedinca pri čemu uslovi finansiranja predstavljaju važan parametar ukoliko se kupovina vrši iz sredstava kredita. Obzirom da našu ponudu nastojimo prilagoditi potrebama i očekivanjima naših klijenata, izuzetno me raduje nastavak dugogodišnje saradnje s EBRD-om koja će nam omogućiti da klijentima ponudimo optimalno rješenje kada su u pitanju stambeni krediti, izjavio je Karlheinz Dobnigg, predsjednik Uprave Raiffeisen banke. Raiffeisen banka i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD)…\nCalm waters – but there may be a storm on the horizon Following three rescue packages in eight years, the eurozone’s problem child is standing on its own two feet again. But the debt crisis has merely been managed, not resolved. Alex Rankine reports. What has happened? Last Monday Greece exited its third eurozone bailout programme. After eight years of tight supervision by the “troika” of the European Commission, European Central Bank and International Monetary Fund (IMF), which demanded sweeping economic reforms, deep spending cuts and privatisation in return for…\nPovećan profit banaka u BiH u drugom kvartalu – Dobit za šest mjeseci 225,7 mil KM\n29/08/2018 Sanja Bogdanovic\nBankarski sektor Bosne i Hercegovine je u prvom polugodištu 2018. godine ostvario je neto dobit u iznosu od 225,7 mil KM, izvještava Indikator.ba. To je za oko 4,9% više nego u istom periodu prošle godine kada je dobit iznosila 215,2 mil KM. Nakon skromnijeg početka godine i ostvarene dobiti od 110,3 mil KM u prvom kvartalu (7,8% manje nego u prvom kvartalu 2017), profitabilnost bankarskog sektora povećana je u drugom kvartalu ove godine. Polovinu profita ostvarile su dvije najveće banke u sistemu UniCredit bank Mostar i Raiffeisen bank Sarajevo. Profit…\nDobrovoljno penzijsko osiguranje u RS uplaćuje 20 firmi – Pristup fondu uglavnom preko poslodavaca\nEvropski dobrovoljni penzijski fond, prvi za ovu vrstu osiguranja u Republici Srpskoj, u prvih devet mjeseci rada ugovorio je saradnju sa 20 poslodavaca koji za svoje radnike uplaćuju dobrovoljno penzijsko osiguranje. Direktor Evropskog dobrovoljnog penzijskog fonda Tomaž Završnik rekao je za Capital da je proces pristupanja ili donošenja odluke o pristupanju do sada završilo više od 20 poslodavaca, među kojima su Krajinapetrol, Banjalučka berza, Destilacija Teslić, Triglav osiguranje, Autoputevi RS, Pošte Srpske, Boksit Milići, NLB banka i drugi. Iako imaju mogućnost da samostalno uplaćuju novac u fond, Završnik kaže da…\nRS prodala obveznice vrijedne 1,5 mil KM\n28/08/2018 Sanja Bogdanovic\nPromet na Banjalučkoj berzi danas (28. avgusta 2018. godine) je bio 1,77 mil KM u 112 zaključenih poslova, podaci su sa berze. Najveći promet od 1,56 mil KM ostvaren je trgovanjem obveznicama Republike Srpske po kursu od 90,50 KM. Najveći rast vrijednosti od 19,98% imale su akcije Željeznica Republike Srpske, a najveći pad od 2,75% akcije fonda Invest nova. Vrijednost berzanskog indeksa porasla je za 0,41% i iznosila je 527,40 poena.


Udruživanjem proizvođača do veće prepoznatljivosti rakije kao srpskog brenda – Portal NAŠE SELO\nU okviru projekta Ministarstva poljoprivrede za unapređenje sektora za proizvodnju voćnih rakija u Topoli su se okupili vlasnici destilerija iz različitih krajeva Srbije, kako bi preko stručnih predavanja unapredili svoja znanja i upoznali se sa najnovijim tehnologijama proizvodnje. Cilj je da, unapređivanjem proizvodnje ali i udruživanjem proizvođača, rakija kao srpski brend postane prepoznatljiva i van granica naše zemlje.\nSavez proizvođača voćnih rakija Srbije ima preko sedamdeset članova, destilerija koje su udružene u deset regionalnih centara. Ove nedelje vlasnici destilerija okupili su se u Topoli na stručnom predavanju o najnovijim tehnologijama u proizvodnji vrhunskih rakija ali i o starim sortama šljiva požegače i crvene ranke koje su zastupljene u Šumadiji.\n-Zato i jeste srce Šumadije i dole neki južniji kraj poznat po tim starim sortama i sada upravo imamo predavanja gde hoćemo nekako da se izborimo da sačuvamo te neke stare sorte jer za deset godina nažalost ih možda neće ni biti, dok je recimo Vojvodina više poznata po kajsiji, dunji i viljamovki. Imali smo veliki uspeh sa rakijom od kajsije 2019. godine naše destilerije Hubert, gde je u Kini bilo takmičenje Spirits selection, to je jedno od većih takmičenja u svetu gde je naša rakija ušla među prvih devet najboljih žestokih pića na svetu, a tu nisu bile samo rakije, kaže Miroslav Knežević, predsednik upravnog odbora Saveza proizvođača rakije Srbije.\n„Rakija je uvek bila srpski brend i uvek je bila nešto na šta se svako domaćinstvo ponosilo. Najbolja se rakije uvek iznosila pred goste, za slavu i tu domaćin garantuje da je to rakije sa njegovog imanja, od šljive koje je on brao i to je prosto neka naša tradicija. Kao što je u Škotskoj viski tako je u Srbiji rakija, oni proizvode od žita, mi proizvodimo od voća, tako da mi imamo konja i te kako za trku da kažem i dokazujemo to sa brojnim nagradama poslednjih godina“, naglašava Milan Zarić, član upravnog odbora Saveza proizvođača rakije Srbije.\nProizvodnja rakije u Srbiji uglavnom se i dalje odvija na tradicionalan način dvostrukom destilacijom, međutim manje destilerije često opremu nabavljaju iz zapadnih zemalja a tu se voćne rakije uglavnom proizvode jednokratnom destilacijom pa je neophodno proizvođačima objasniti kako da dostignu vrhunski kvalitet, a najbolji način je kroz razmenu iskustva upravo udruživanje.\nJako je bitno iz razloga što suštinski mi kao pojedinci, kao i u svemu imamo vrlo malo snage ili ograničenu moć da možemo da na bilo šta utičemo. Ovo je sektor koji je vrlo bitan pre svega kada pričamo o tradicionalnom srpskom proizvodu i on se zaista bitno razlikuje od svih ostalih sličnih, a sa druge strane rakija je kroz našu istoriju bila i hrana i lek i kapital pa naš odnos prema rakiji mora da bude malo drugačiji, odnosno da joj mnogo više pažnje posvetimo kao proizvodu. Kroz udruživanje pre svega postoji razmena iskustava, a postojanjem Saveza proizvođača rakije kao krovnog udruženja, svi proizvođači imaju jednu bazu, maticu gde mogu da se obrate za bilo kakav problem, objašnjava Ivan Urošević, potpredsednik upravnog odbora Saveza proizvođača rakije Srbije.\nProizvođači voćnih rakija su složni u tome da rakiju kao pravi srpski brend postave na svetsku mapu poznatih žestokih pića čime bi se uvećala i potražnja ali i proizvodnja kvalitetnih voćnih rakija u Srbiji. Piše: Ana Rebić, RTV\nTagged RAKIJE, srpska rakija, udruženje\nAlarmantni izveštaji naučnika, građanska neposlušnost, protesti mladih širom sveta, već godinu dana su zemlje potpisnice Pariskog sporazuma na meti pritisaka bez presedana da nešto preduzmu. Moto konferencije je Vreme za akciju (#TimeforAction).Svet je već topliji za oko jedan stepen Celzijusa, što dovodi do sve većeg broja klimatskih katastrofa, i svaki dodatni stepen će povećati obim […]\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao izmene i dopune Zakona o vodama i vratio ga je Skupštini Srbije na ponovno odlučivanje, preneli su danas mediji. jer nije uskladjen sa Ustavom Srbije. Brojni Ekološki aktivisti i stručnjaci su kritikovali izmene Zakona o vodama, koji je Skupština Srbije usvojila 14. jula, jer se izmedju ostalog, menjaju odredbe […]\nPosted on October 26, 2021 November 2, 2021 Author Sonja Cvetković


Categories Završeni Archive | Centar za ravnomerni regionalni razvoj CENTRIR\nPortfolio Category: Završeni\nPeriod realizacije: jul-novembar 2019\nPeriod realizacije: jul – novembar 2019 Naručilac: Udruženje ''Siguran život'' Opovo O projektu i angažmanu CenTriR-a: Projekat ''Ostvarivanje ljudskih prava na socijalnu inkluziju i jednake mogućnosti za povratak dostojanstva osoba sa invaliditetom'' realizuje udruženje ''Siguran život'' iz Opova u partnerstvu sa lokalnim organizacijama civilnog društva posvećenim unapređenju prava osoba sa invaliditetom: UPIK iz Opova, Udruženjem paraplegičara…\nPeriod realizacije:januar 2019-jun 2020\nPartneri: Opština Beočin i Opština Šid IPA: Exchange 5 program Donator: Evropska unija O projektu: Opšti cilj projekta je podsticanje lokalnog ekonomskog razvoja i unapređenje pružanja javnih usluga građanima i biznis sektoru uspostavljanjem efikasnijeg upravljanja opštinskom imovinom. Projekat je nastavak istoimenog projekta implementiranog kroz program EU Exchange 4, tokom koga su Beočin i Šid značajno…\nPeriod realizacije: jul 2018-sept 2020\nProjekat: Podrška održivom povratku interno raseljenih lica na Kosovo* Period realizacije: 27 meseci (jul 2018–septembar 2020) Donator: Evropska unija Projekat sprovodi konzorcijum koji čine: Arbeiter-Samariter-Bund (ASB) Centar za ravnomerni regionalni razvoj (CenTriR) Grad Kruševac O projektu: Ciljevi projekta se odnose na unapređenje zapošljivosti mladih interno raseljenih lica koji su u procesu povratka na Kosovo* u…\nPeriod realizacije sept 2017-april 2018\nNaziv: Informisan građanin=aktivan građanin Period realizacije: septembar 2017–februar 2018 Donator: Projekat se realizuje u okviru programa podrške: „Kaži/traži šta te zanima“ koji izvode Nezavisno udruženje novinara Srbije, Balkanska istraživačka mreža i Slavko Ćuruvija fondacija, u okviru projekta „Javni novac za javni interes“ koji finansira Evropska unija. O projektu: Opšti cilj projekta je doprinos transparentnijem i…


Konstanstin-veliki-kao-vojskovodja | Istorija i Kultura | Istorija\nVojnička strana njegove ličnosti je u drugom planu, a ne bi trebalo: Kakav je Konstantin Veliki bio kao vojskovođa? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nIstorijski izvori uglavnom ističu veliku ulogu Konstantina Velikog u hrišćanstvu, retko kada slušamo i čitamo o tome kakav je bio vojskovođa, kako je vodio i da li je gubio bitke.\nIzvor: Mirko Kuzmanovic / Shutterstock.com\nIzvori uglavnom ističu ulogu Konstantina Velikog u hrišćanstvu prećutkujući njegove uspehe na bojnom polju. Vojnička strana njegove ličnosti je u drugom planu, a ne bi trebalo, pošto on za 30 godina ratovanja nije izgubio nijednu bitku i nijedan rat, kaže Nikola Keravica, autor knjige "Nepobedivi Konstantin".\nU knjizi Keravica pokušava da osvetli upravo vojničku nepobedivost prvog hrišćanskog rimskog imperatora.\n"O Konstantinu Velikom uglavnom su pisali ranohrišćanski autori koji su podvlačili njegov značaj za religiju, pa se i kasnije najviše pažnje obraćalo na taj aspekt njegovog života", objašnjava Nikola Keravica za Politiku.\nProfesor Radivoj Radić, vizantolog, napisao je u pogovoru "Nepobedivog Konstantina" da ratni podvizi ovog imperatora "svrstavaju rame uz rame s najvećim vojskovođama antičkog sveta – Aleksandrom Velikim, Hanibalom, Pirom, Cezarom".\nKeravica se slaže sa ovom ocenom.\n"Malo je vojskovođa u antici koji imaju tako blistavu karijeru. Njegov rođak Julijan, koji je kasnije takođe postao rimski car, govorio je o Konstantnu kao o najboljem vojskovođi, ravnopravnom sa drugim velikanima. I vojnici su ga izuzetno voleli."\nIstorija ga, međutim, pre svega pamti po Milanskom ediktu kojim je 313. godine u Rimu zagarantovao slobodu veroispovesti proganjanim hrišćanima ili po činjenici da je prestonicu izmestio na Bosfor, osnivajući Konstantinopolj.\nKao i Dioklecijan pre njega, reformisao je vojsku i upravu. Autor predstavlja rimsku vojsku 3. veka, njeno naoružanje, opremu i taktiku. Opisuje vojne pohode Konstantina Velikog od početka njegove vojne karijere, preko pohoda na varvarska plemena uz severne granice, pobeda u građanskim ratovima, do poslednjeg pohoda 337. godine, kada je umro.\nIako je na prvi pogled ova epoha toliko daleka i strana modernom dobu, Keravica kaže da bi moderan čitalac mogao da pronađe dosta sličnosti između svog i Konstantinovog vremena.\n"I za taj period, kao i za današnjicu, karakteristična je kriza: u ekonomiji, u državi, unutrašnji i spoljni ratovi, beda, i prevlast jedne moćne imperije."\nOsim toga, Rim se tada mnogo menjao, a Konstantin je bio glavni reformator. Zato i jeste prozvan velikim.\n"Ljudi su u njemu videli nekog ko će već posustali Rim izvući iz krize, i on to i jeste učinio. Carstvo će, naravno, propasti sto godina kasnije, ali je najgora kriza zaustavljena prvo za vreme Dioklecijana, a onda i Konstantina."\nZbog svega toga, Konstantinu Velikom kao vojnom zapovedniku i nije preostajalo ništa drugo nego da, zaključuje Keravica, ostane u senci, ali ne drugih vojskovođa, već svojih dela i zasluga.\nZlatnici za vojsku\nPrvi rimski imperator koji je prihvatio hrišćanstvo bio je i prvi koji je skovao zlatni novac.\n"On je uveo zlatni novac solidus. Od imena ovog novca potiče reč solidan, kao i engleska reč za vojnika (soldier) jer su vojnici dobijali platu u solidusima", objašnjava Nikola Keravica.\nBesmrtni car |\nPoslednji vizantijski car je poreklom bio od Nemanjića: 10 činjenica o Konstantinu XI Paleologu Dragašu\nGruba majka koja je sinu iskopala oči ili mudra žena i vladarka? Irina Atinjanka, prva carica Romeje


Ova 37-godišnja Splićanka je u karijeri dva puta bila šampionka sveta na otvorenom (Osaka 2007. i Berlin 2009) i dva puta u dvorani (Valensija 2008. i Doha 2010), dok je jednom bila prvakinja Evrope (Barselona 2010).\nNa Olimpijskim igrama osvojila je srebro 2008. u Pekingu, kao i bronzu 2016. godine u Rio de Žaneiru, što joj je bio i poslednji nastup, nakon kojeg je usledila njena borba s povredama i za povratak na zaletište.\n"Još od Rija se trudim da zakrpim povredu, pune četiri godine nade da ću još jednom stati pred letvicu i izazvati samu sebe. Dišem sport od svog rođenja, skok u vis je nedeljivi deo mene i tako će uvek biti. Zato sam pustila da odluka o prestanku karijere dođe prirodno", napisala je Blanka Vlašić u saopštenju, prenosi Hina.\nAtletika kraj karijere Blanka Vlašić hrvatska atletičarka


Imena Київ (ukrajinski), Киев (ruski) – u originalu izgovara se Kijiv.\nFudbalski klub(ovi) Dinamo, Arsenal, Obolon…\nMalo gradova na istoku Evrope može da se po značaju meri sa današnjom prestonicom mlade ukrajinske države. Kijev je majka svih ruskih gradova i mesto na kojem je započet put koji će Rusiju učiniti najvećom carevinom na planeti, a danas je najveći grad po površini najveće evropske države posle upravo Rusije.\nPredanje kaže da je Kijev osnovan 482. godine – tri brata i sestra plemićkog porekla tražili su mirno mesto za život, pošto im je postojbinu uništio zavojevač sa istoka. Naišli su na široki Dnjepar, a na suprotnoj, desnoj obali reke prostiralo se sedam brežuljaka. Prešli su reku i osnovali grad, po drugom predanju baš na mestu koje je vekovima ranije predvideo sveti Andrija. Najstariji brat zvao se Kij, i po njemu je grad dobio ime. Preostala dvojica su Šček i Horiv, a sestra Lebed.\nBilo ovo istina ili ne, Kijev je svakako bio grad dugo pre nego što će postati centar prve velike države u istočnoj Evropi – Kijevske Rusije. Vladari te države bili su Varjazi, kako su Sloveni zvali severnjake, na zapadu poznate pod nazivom Vikinzi. Na poziv lokalnih plemena grupa ljudi sa tla današnje Švedske (tadašnja oblast Rusalage, otud najvećem slovenskom narodu ime Rusi) došla je da uvede red i osnovala dinastiju Rurikovića, koja će zemljom vladati od 862. do 1598. godine.\nSmešten na raskršću bitnih puteva, ravnice koja spaja zapad i istok i velike reke koja od Baltika vodi ka Crnom moru, Carigradu i dalje Mediteranu, Kijev je bio predodređen da uspe. Postao je glavni grad nove države, i usledili su vekovi prosperiteta. U tom gradu Rusi su primili hrišćanstvo, kada je veliki Knez Vladimir 988. oženio vizantijsku princezu Anu. Grad će neometano rasti sve do sredine XIII veka (50.000 stanovnika), kada će ga mongolska najezda bukvalno pregaziti.\nBiće to težak udarac za dugo moćni grad, kojem će vekovi trebati da ponovo stekne značaj. U međuvremenu su se za plodnu crnicu Ukrajine tukli Litvanci, Tatari, Rusi, Turci i Poljaci, pa je i grad prelazio iz ruke u ruku, stalno kao pogranično utvrđenje. Konačno rusko osvajanje sredinom XVII veka donelo je trajni mir, posle kojeg je za uspon grada značajan bio doprinos crkve i hodočasnika, za koje je i danas Kijev sveto mesto. Kijev status svetog mesta nosi od pre mongolske najezde, jer je u XII veku u njemu bilo preko 400 crkava.\nIndustrijska revolucija ključno je doprinela usponu grada i cele Ukrajine, a izvoz žita i šećera dao je regionu na značaju. Zahvaljujući tome u Kijev je počeo da stiže novac, sa njim i stanovnici – od 1870. Do 1914. Se u četvorostručio na skoro pola miliona. Kada je izgledalo da stvari idu na ruku Kijevljana stigao je Svetski rat, pa revolucija, a ponovo su različite vojske defilovale gradom – u dve godine 16 puta je menjao gospodare, od Nemaca, carske Rusije, ukrajinskih separatista, Poljaka, konačno do Crvene armije.\nAko su industrijalizacija i jačanje socijalnog statusa u prethodnom veku grad od ukrajinskog pretvorili u ruski, komunistički plan o masovnom preseljenju stanovništva u gradove vratio mu je potpuno ukrajinski karakter. Grad je rastao neslućenom brzinom, što je ovekovečio genijalni Dziga Vertov u remek-delu „Čovek sa filmskom kamerom“.\nTurbulentna vremena su se nastavila – od Velike gladi, koja je počev od 1932. odnela milione ukrajinskih života zbog komunističke nesposobnosti u upravljanju, preko Staljinovih čistki i konačno rata, koji je u Kijev stigao u jesen 1941. Nemci su brzo zauzeli grad, zaveli teror protiv lokalnog slovenskog stanovništva, a mnoge Jevreje (oko 34.000) pokupili su i pobili u zloglasnom Babi Jaru. Jevrejska populacija pala je sa četvrtine stanovništva početkom 30-ih na manje od procenta danas.\nPosle rata grad se brzo oporavio i postao jedno od ključnih ekonomskih i društvenih sedišta SSSR, sve dok se ta zemlja na ulasku u poslednju deceniju veka nije raspala i ustupila prostor nezavisnoj Ukrajini. Kao glavni grad ukrajinske republike još od 1934, Kijev je postao prestonica i nezavisne države. Nešto pre toga havarija nuklearke u Černobilju uticala je na grad, smešten ni 100 kilometara od elektrane.\nBroj gradova širom sveta koji su počeli kao naseobine na sedam bregova zaista nije mali, a Kijev je jedan od njih. Njegov raspored sličan je beogradskom – veći, stari deo grada nalazi se na desnoj, brežuljkastoj obali, dok je manji i noviji deo na ravnoj levoj obali (isti je koncept i Budimpešte, ali je Pešta prerasla Budim).\nDruga važna komponenta grada je voda – Dnjepar je izuzetno širok na putu kroz grad, na nekim mestima i po dva kilometra, na teritoriji grada ulivaju se u njega i još neke reke, od kojih je najznačajnija Desna (koja dolazi, logično, sa leve strane), a u samom centru nalazi se nekoliko ada, od kojih tri izuzetno velike i uglavnom namenjene izletnicima.\nZanimljivo je da ćete u centralnim gradskim ulicama češće čuti ruski od ukrajinskog jezika, iako je Kijev glavni grad ukrajinske države, sa preko 80 posto Ukrajinaca, i mada je tri puta više ljudi u njemu prijavilo ukrajinski kao maternji u odnosu na ruski.\nGrad je podeljen na deset opština, sedam na desnoj, tri na levoj obali. Praktično sve znamenitosti nalaze se na desnoj obali, jer je leva uglavnom sastavljena od stambenih naselja nastalih u XX veku. Kijev i dalje raste, za razliku od Ukrajine – grad je dobio oko pola miliona stanovnika za 20 godina, dok je država izgubila gotovo šest miliona, manjim delom zbog bele kuge, a većim zbog masovnog iseljavanja u Rusiju i na zapad.\nEkspanzija koju je doživeo neposredno pre Prvog svetskog rata, kada je za kratko vreme učetvorostručeno stanovništvo, donela je i proširenje grada, sa preko 1000 izgrađenih objekata u poslednjih sedam predratnih godina. Većina ih je vidljivo i danas i to čini jedan od zanimljivijih aspekata posete Kijevu.\nIpak, turistima su najinteresantnije crkve. Kijev je uvek bio mesto poznato po crkvama, još od dobijanja hrišćanstva u desetom veku, iako se vekovima borio sa Mongolima, poljskim katolicima i komunistima, crkve su opstajale, sa svojim zlatnim krovovima i danas imaju najveću privlačnu moć za sve koji dođu u glavni ukrajinski grad.\nFudbalska istorija Kijeva\nPriča o ukrajinskom fudbalu mora da počne od imena Valerija Vasiljoviča Lobanovskog. Zaleđeni izraz lica dok njegovi igrači vode u Barseloni 4:0, Lobanovski je legenda fudbala, kojeg je od terena odvojila smrt u 64. Godini, i čije ime već deceniju nosi stadion Dinama iz Kijeva. Lobanovski je od 1974. do 2002. u tri navrata vodio Dinamo i za 20 sezona doneo mu 25 domaćih i 5 međunarodnih trofeja. U tri navrata je vodio i sovjetsku reprezentaciju, dovodeći je do evropskog srebra i olimpijske bronze. Pred kraj života vodio je i nacionalni tim Ukrajine, odakle je otpušten jer u baražu nije izbacio Nemce, buduće vicešampione sveta. Pre svega toga bio je odličan strelac, poznat po proučavanju fizike, izvođenju suvog lista i golovima iz kornera.\nIme Lobanovskog, čuvenog po upotrebi nauke, a još više po insistiranju na striktnoj disciplini, zauvek će biti vezano za kijevskog giganta. Iako je Steaua iz Bukurešta osvojila titulu šampiona Evrope, većina zaljubljenika u fudbal smatra Dinamo Kijev jedinim konkurentom Crvene zvezde u borbi za neslužbeni naslov „najvećeg kluba Istoka“, uz prednost na strani ukrajinskog kluba. Razlog za takav opšti stav je u tome što, uprkos činjenici da je ukupno deset klubova sa Istoka osvajalo evrotrofeje (još i Magdeburg, Dinamo Tbilisi, Slovan Bratislava (svi KPK), Dinamo Zagreb (KSG) i u poslednjih deset godina CSKA Moskva, Zenit i Šahtjor (svi Kup UEFA)), samo su Dinamo Kijev i Zvezda decenijama bili u evropskom vrhu, dok su ostali imali samo po jedan period ulaska među najbolje na kontinentu.\nDinamo Kijev je u istoriji osvojio tri međunarodna trofeja (Kup kupova 1975. i 1986, Superkup 1975. godine) i igrao u polufinalima Kupa i Lige šampiona u tri različite decenije, i čak je 12 puta doživeo proleće u Evropi (tj. Plasirao se najmanje u četvrtfinale nekog kupa). Dinamo je najtrofejniji sovjetski klub (do 1991. godine) i najtrofejniji ukrajinski klub – u obe države osvojio je po 13 titula i devet kupova. Posle raspada SSSR osvojili su 4 Kupa ZND i jedan Kup Prvog kanala, takmičenja za šampione i najjače ekipe država sa prostora nekadašnjeg Saveza.\nDinamo je osnovan 1927. godine (kao klub tamošnjeg trgovačkog sindikata), i bio je jedan od osnivača Sovjetske lige devet godina kasnije. Do rata najveći uspeh bio je jedno drugo mesto, a jedna epizoda iz doba nemačke okupacije proslavila je klub širom planete – Meč smrti. Radi se zapravo o seriji utakmica, koje je FK Start, tim jedne kijevske pekare igrao sa pripadnicima okupacionih nemačkih, rumunskih i mađarskih trupa, pobeđujući ih redovno, često i ubedljivo. Tim je činilo osam igrača Dinama i tri člana gradskog rivala Lokomotive, pošto su oba kluba Nemci raspustili.\nPosle sedam pobeda nad raznim okupatorskim timovima (45:8), za 9. avgust 1942. je zakazan revanš protiv najjače nemačke ekipe – tima protivavionske odbrane (FlakElf). Uprkos pretnjama predstavnika Gestapoa, uplašenih za moral svoje vojske, Ukrajinci su vodili 5:3, kada je meč završen, pošto je jedan od igrača predriblao ceo protivnički tim i golmana, i onda sa gol-linije namerno vratio loptu na centar. Epizoda je inspirala mnoge knjige i filmove, uključujući i slavni „Beg u pobedu“, u koji su holivudski tvorci pored Pelea, Ardiljesa i drugova uspeli da uguraju i Amerikanca, ali nisu ni pomenuli Ukrajinu. Jasno, poniženje Nemci nisu mogli da podnesu (mada više izvora tvrdi da su ukrajinski kolaboracionisti odigrali ključnu ulogu u onome što je usledilo). Ceo tim je jednog dana pokupljen i poslat u logor, a oslobođenje su dočekala samo tri člana.\nDugo posle rata Dinamo Kijev je živeo u dubokoj senci moskovskih klubova, sve do početka šezdesetih. Prvi trofej pripao im je 1954, kada je gol Komana doneo pobedu 2:1 nad jerevanskim Spartakom i Kup SSSR, a sedam godina kasnije ekipa u kojoj je tada igraoLobanovski postala je prvak SSSR, sa četiri boda više od Torpeda (i uz prosečnu gledanost od 65 hiljada ljudi).\nNa sledeću titulu Kijevljani su čekali pet godina, kada ih je preuzeo Viktor Maslov, verovatno tvorac taktike 4-4-2, koja će posle SP 1966. postati svetski standard. Iako su do tog trenutka moskovski rivali Spartak, Dinamo i CSKA bili znatno uspešniji, preostalih četvrt veka u SSSR prolazi u znaku Dinama iz Kijeva. O tome svedoči podatak da su Kijevljani u sovjstskim i ukrajinskim šampionatima za skoro pola veka (1965-2012) samo šest puta bili ispod trećeg mesta, a da su za isto vreme osvojili 25 titula i 16 kupova.\nNa evropske uspehe morali su da sačekaju Lobanovskog, koji je klub preuzeo kao trener 1973. i odmah osvojio dve titule, pre nego što će u finalu Kupa kupova poraziti Ferencvaroš, a u Superkupu Evrope dvaput potući Bajern. Stub ekipe bio je Oleg Blohin, petostruki najbolji strelac sovjetske lige i ključni igrač reprezentacije duže od decenije i po. Prvi uspešni evropski talas zaključen je polufinalnim ispadanjem u Kupu šampiona od M'gladbaha 1977, pošto su na putu pregazili Partizan i PAOK (zbirno 11:0) i tukli Bajern.\nSledeća spektakularna generacija stvorena je sredinom osamdesetih, kada je tim iz Kijeva osvojio dve vezane titule prvaka i očitao lekciju Atletiku u finalu Kupa kupova (3:0, sjajna igra Belanova, Blohin i dalje u timu). Lobanovski je u poslednjem momentu pozvan da bude selektor SSSR, pa je u Meksiko poveo tim za koji su u šali govorili da je „kijevski Dinamo oslabljen igračima drugih klubova“ – od 22 igrača na turniru, 12 je bilo iz kijevskog kluba. Sovjeti su igrali fantastičan fudbal, dali 12 golova na 4 meča i ispali od Belgije u osmini finala, pod čudnim okolnostima.\nEkipa za EP je malo promenjena (Kijev 11 od 20 igrača), igra je bila znatno drugačija i odvela je tim u finale. Na domaćem planu nisu bili tako uspešni – tri sezone bez titule najduži je niz u poslednjih pola veka.\nDinamo je osvojio pretposlednju titulu zajedničke države, a po raspadu vezao je devet naslova državnog prvaka (pet duplih kruna), u doba kada su evropskim terenima vladali Ševčenko, Rebrov i drugovi. Novi vek doneo je veliki rivalitet sa Šahtjorom, u kojem veliku prednost poslednjih godina ima klub iz Donjecka – Dinamu je pripao samo jedan trofej u pet godina.\nDinamo Kijev je jedan od samo dva kluba koji su igrali u sve 54 sezone sovjetske lige, a samo je jednom grad imao dva predstavnika u eliti – Lokomotiva je igrala 1938. U eksperimentalnoj nacionalnoj ligi od 26 klubova (bili su 17. i ispali sa još jedanaest ekipa; imali su drugu najslabiju odbranu u ligi, ali su dali znatno više golova od četvrtoplasiranog Dinama). Iako stariji od Dinama (1919) klub je raspustio seniore odmah posle rata i od tada ima juniorske kategorije, a prvi tim im igra u lokalnim rangovima.\nNi u samostalnoj Ukrajini pažnja publike u Kijevu se nije rasipala, jer su samo još dva kluba iz grada igrala u Premijer ligi. Nama poznatiji svakako je Arsenal, ranije CSKA. Poreklo kluba seže do 1934, kada je u Harkovu osnovan regionalni klub Crvene armije, koji će se do raspada SSSR nekoliko puta seliti, ali će većinu vremena provesti u Kijevu pod imenom SKA (najveći uspeh druga liga SSSR). Po nezavisnosti CSKA ulazi u prvu ligu, u nekoliko navrata se spaja i razdvaja sa nekoliko klubova iz kijevskog regiona, a od 2001. nosi ime Arsenal. U poslednjim danima pod starim imenom CSKA je u jesen 2001. izbacio Crvenu zvezdu iz Kupa UEFA, što se vodi kao najveći uspeh u istoriji kluba. Ove sezone izjendačili su peto mesto, najbolji ligaški plasman ikada, a dvaput su bili finalisti Kupa Ukrajine (1998, 2001).\nAko je Arsenal sa 17 uzastopnih sezona u eliti već standardan, ekipa sa severa grada to nikako nije. Obolonj je klub koji nosi ime po severnom predgrađu Kijeva (isto ime nosi i najveća ukrajinska pivara i glavni sponzor lige). Zeleni su osnovani 1992. pod imenom Zmina, ali su uskoro promenili ime i postali profesionalni klub. Prvi put su u najviši rang ušli 2002, posle dve uzastopne promocije, i zadržalki se tri sezone. U naredne tri godine izmicao im je povratak u elitu za po jedno mesto, ali su 2009. konačno uspeli. Opet su ostali tri sezone, a od jeseni će ponovo u niži rang. Najveći uspeh im je šesto mesto iz 2004, a ni u kupu nisu stigli dalje od jednog četvrtfinala.\nFudbalska istorija Kijeva inače seže do prvih godina XX veka, prvi ozbiljan klub stvorili su 1906. studenti i radnici Politehničkog instituta, a Politehniki je tri puta bio šampion grada. Godinu dana kasnije nastao je Sport, a zatim i Makabi, klub jevrejske opštine. Sva ta tri kluba ostvarivala su dobre rezultate pre i tokom Prvog svetskog rata, ali su ugašeni dolaskom komunista.\nPuno ime: Національний спортивний комплекс "Олімпійський"\nAdresa: вул. В. Васильківська, 55, Київ, 03150\nOtvaranje: 12 Aug 1923\nCena: 400 miliona evra\nRekordna poseta: 102,000 (Dinamo Kijev – Bajern 16 Mar 1977)\nUkrajina 2:1 (0:0) Švedska Grupa D\nShevchenko 55’, 62’ Ibrahimović 52’\nžuti kartoni Elm 83’ | Källström 11’\nvreme i mesto odigravanja 11. jun u 20:45 Olimpijski stadion, Kijev\nŠvedska 2:3 (0:1) Engleska Grupa D\nJohnson 49’ ag Carroll 23’\nMellberg 59’ Walcott 64’\nžuti kartoni Mellberg 63’ | J. Olsson 72’ | Svensson 90’ | Milner 58’\nvreme i mesto odigravanja 15. jun u 20:45 Olimpijski stadion, Kijev\nŠvedska 2:0 (0:0) Francuska Grupa D\nžuti kartoni Svensson 70’ | Holmén 81’ | Mexès 68’\nvreme i mesto odigravanja 19. jun u 20:45 Olimpijski stadion, Kijev\nEngleska 2:4 (0:0) Italija Četvrtfinale\nžuti kartoni Maggio 94’ | Barzagli 82’\nvreme i mesto odigravanja 24. jun u 20:45 Olimpijski stadion, Kijev


Sremskomitrovački portal Završeno prvenstvo kajakaša za juniore i mlađe seniore: MITROVAČKI "VAL" POTOPIO EVROPU! - Sremskomitrovački portal\nZavršeno prvenstvo kajakaša za juniore i mlađe seniore: MITROVAČKI „VAL“ POTOPIO EVROPU!\njuniori, kajak, prvenstvo\nProteklog vikenda u Beogradu na Adi Ciganliji održano je Evropsko prvenstvo u kajaku za juniore i mlađe seniore na kome je učestvovalo 38 zemalja. Kajakaši mitrovačkog „Vala“ nastavili su da nižu uspehe osvojivši tri medalje.\nMarija Dostanić je osvojila zlatnu medalju u jednosedu na 500 metara u juniorskoj konkurenciji pobedivši u vremenu 1 minut i 58.628 sekundi. Srebrna medalja pripala je Sofi Kinclovoj iz Češke (01:59.224), dok se za bronzu izborila Alina Svita iz Belorusije (02:00.028).\nMarija se poslednjeg dana šampionata takmičila i u jednosedu na 200 metara. U trci na najkraćoj deonici zauzela je 4. mesto u vremenu (44.472).\nBojan Zdelar je osvojio dve bronzane medalje u juniorskim jednosedima. U trci na 1000 metara bronzu je osvojio u vremenu 3 minuta i 36.212 sekundi. Zlatnu medalju je osvojio Rasmus Knudsen iz Danske(03:33.388), a srebro mađar Adam Varga(03:35.260). Na 500 metara do bronzane medalje je došao u vremenu 1 minut i 42.788 sekunde. Zlatnu medalju je osvojio Dmitri Daniljenko iz Ukrajine(01:42.704), a srebrnu medalju Čaba Zalka iz Slovačke (01:42.724).\nNajbliži medalji bio je Petar Milković u mlađeseniorskom četvorosedu na 1000 metara osvojivši 4. mesto sa Nikolom Rasulićem, Anđelom Džombetom i Mihailom Subotićem(03:00.464). Ovim rezultatom četverac je ostvario normu za Svetsko prvenstvo. Petar je nastupio i u jednosedu na 500 metara gde je završio na 3. mestu(01:43.512) u B finalu, ukupno zauzevši 12. mesto.\nOlivera Mihajlović je u juniorskom dvosedu sa partnerkom Evom Bartom ostvarila odlične rezultate. U trci na 500 metara zauzele su 6. mesto (01:52.816), to jest na 1000 metara 8. mesto (03:50.244).\nStefan Vrdoljak i Nemanja Tajbl su nastupili u juniorskim četvorsedima. U trci na 1000 metara su sa Stefanom Vasićem i Žarkom Jakovljevićem polufinalnu trku završili na 4. mestu(03:07.132), dok na 500 metara sa Vasićem i Andrej Njarijem nisu uspeli da se plasiraju u polufinale (01:31.228).\nSandra Polovina je u konkurenciji mladjih seniorki u jednosedu na 1000 metara u polufinalu zauzela 5. mesto (04:18.584).\nAnastazija Bajuk je nastupila u četvorosedu na 500 metara za juniorke sa Tijanom Janić, Zoranom Dolovac i Jelenom Bodor gde su završile takmičenje u kvalifikacijama.\nPovodom velikog uspeha mitrovačkih sportista, danas će u Gradskoj kući, sa početkom od 10 časova, biti organizovan prijem naših kajakaša koji su nas obradovali medaljama sa Prvenstva Evrope za juniore i mladje seniore koje je bilo proteklog vikenda u Beogradu. Kajakaše će pozdraviti gradonačelnik Vladimir Sanader i načelnik gradske uprave za sport Ilija Nedić.


Saša Janković Archives - podunavlje.info\nDANAS: Jeremić pozvao na podršku Georgievu\nDANAS, 3. mart 2017 – “Vlado Georgiev se „drznuo“ da podrži Sašu Jankovića i zbog toga se sve ovo dešava. U subotu ću biti u Čačku, ali pozivam sve koji mogu da dođu u Smederevo na skup podrške, da se pojave”. Rekao je za Danas predsednički kandidat Vuk Jeremić, povodom sutrašnjeg protestnog skupa inicijative građana „Koncert Vlada Georgieva – ipak…\nDanas, Saša Janković, Smederevo, Vlado Georgiev, Vuk JeremićLeave a comment\nIncidenti na tribini Vuka Jeremića\nSMEDEREVO, 3. februar – Predsednik Centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (CIRSD) Vuk Jeremić, posle tribine u Smederevu, koja je pokušana da se verbalno sabotira od neistomišljenika (čitaj političkih protivnika), izjavio je za Podunavlje.info i za Danas da je važno “da nastavimo dijalog i da se čuje svačije mišljenje”. “Nažalost, to je deo stvarnosti koju mi danas u Srbiji…\nCentar za kulturu, Incidenti, Predsednički kandidat, Saša Janković, Smederevo, Tribina, Vuk JeremićLeave a comment\n27/11/2021, 7:17 am


Amerika i politika: Tramp ušao u istoriju - drugi put opozvan, on poziva na mir - B92\nIako je Trampu do isteka mandata ostalo još samo sedam dana, Predstavnièki dom je insistirao da bude smenjen.\nIzvor: BBC èetvrtak, 14.01.2021. | 12:31 -> 11:45\nPredstavnièki dom amerièkog Kongresa izglasao je opoziv odlazeæeg predsednika Donalda Trampa, koga demokrate žele da smene posle napada na zgradu Kapitola u kojoj je pet ljudi izgubilo život 6. januara.\nSada æe se suoèiti sa postupkom u Senatu, a ako gornji dom potvrdi opoziv nikada više neæe moæi da se kandiduje, iako je on ranije najavio da bi mogao ponovo da uèestvuje u predsednièkoj trci 2024. godine.\nRepublikanci u Predstavnièkom domu veæinom su glasali protiv opoziva, mada je nekoliko njih podržalo zahtev demokrata.\nMalo je verovatno da æe Senat održati sednicu pre isteka Trampovog mandata 20. januara, kada æe zakletvu položiti novoizabrani predsednik Džo Bajden kao 46. predsednik SAD.\nDa li æe se Trampu ranije okonèati mandat na osnovu 25. amandmana Ustava\nTokom rasprave oglasio se i Tramp, koji je u saopštenju iz Bele kuæe pozvao na mir u danima koji slede.\n"Zbog izveštaja da se sprema još protesta, naglašavam da ne sme biti nasilja, kršenja zakona i vandalizma bilo kakve vrste", naveo je Tramp u saopštenju.\nVoða republikanske veæine u Senatu Miè Mekonel ranije je najavio da neæe sazvati hitnu sednicu gornjeg doma Kongresa kako bi se održala rasprava o opozivu.\nPrethodno je Predstavnièki dom usvojio Rezoluciju kojom je zatražio od potpredsednika Majka Pensa da se pozove na ustavna ovlašæenja za uklanjanje Trampa sa funkcije.\nPre glasanja o Rezoluciji, Pens je poruèio predsedavajuæoj Predstavnièkog doma Nensi Pelosi da se protivi pokretanju 25. amandmana.\nTramp je treæi amerièki predsednik u istoriji protiv koga je pokrenut impièment, a prvi je protiv koga je pokrenut dva puta tokom mandata.\nU decembru 2019. godine, pokrenut je pokušaj opoziva Trampa zbog optužbi za kršenje zakona, jer je, navodno, zahtevao od Ukrajine da istraži njegovog rivala na predsednièkim izborima.\nSvi napadi u istoriji amerièkog Kongresa\nTramp je prvi predsednik u istoriji èiji je opoziv pokrenut dvaput/Getty Images\nAnaliza Entonija Zurèera, reportera iz Amerike\nOdlazeæeg predsednika sada èeka suðenje pred Senatom i ovaj proces biæe održan u prvim danima mandata novog predsednika Džoa Bajdena.\nTo æe svakako predstavljati još jedan novi, veliki izazov za Bajdena.\nIstovremeno æe izazvati raspravu meðu republikancima oko toga u kom smeru stranka treba da ide u buduænosti.\nRepublikanska stranka je na putu koji vodi u dva potpuno razlièita pravca.\nDrugi je put nesigurne buduænosti, ali bez Trampovog jedinstvenog zapaljivog stila i retorika koja je, kako veruje i neki republikanca, doprinela upadu u Kapitol 6. januara.\nRasprava u Predstavnièkom domu\nPrvi put od Drugog svetskog rata u zgradi Kongresa bila je rasporeðena vojska kako bi spreèila eventualno novi pokušaj napada na zgradu Kongresa poput 6. januara.\nPosle napada pristalica odlazeæeg predsednika Donalda Trampa na Kongres, uèestali su pozivi da on bude smenjen pre isteka mandata zato što je "podstrekivao" na nerede.\nTokom rasprave u Predstavnièkom domu demokrate su oštro govorile o Trampu i njegovoj odgovornosti za napad na Kongres, dok su pojedini republikanci ocenili da bi opoziv samo produbio duboke podele u društvu.\n"O ovoj istorijskoj meri raspravljamo na mestu zloèina i ne bismo bili ovde da nije bilo predsednika Sjedinjenih Država", rekao je demokrata Džim Mekgovern.\nOptužio je Trampa da je "podgrevao bes nasilne rulje" i dodao da je "èudo što nije više ljudi nije poginulo".\n"Nikada neæu zaboraviti ono što sam video kad sam pogledao u oèi tim nasilnicima u predvorju doma. Video sam zlo."\nOdgovorio mu je republikanac Tom Kol, ocenjujuæi da æe opoziv samo dodatno pojaèati podele u amerièkom društvu.\nRekao je da su neredi bili "najmraèniji dan" njegovog mandata kao predstavnika, ali da sada, kada je potvrðena pobeda Džoa Bajdena, ishitreni opoziv neæe pomoæi naciji da napreduje.\nDodaje da demokrate to èine znajuæi da Senat neæe razmatrati ove optužbe tek pošto Trampov mandat bude okonèan.\n"Ne mogu da zamislim ništa što bi moglo da dovede do dalje podele od puta kojim veæina u ovom domu sada ide.\n"Umesto da se raduje novoj administraciji, veæina pokušava da izravna raèune sa starom", poruèio je ovaj republikanac.\nSliènu poruku imao je republikanac Džejson Smit iz Misurija, koji je pozvao demokrate da teže zaceljivanju rana i oporavku društva.\n"U vreme kada je naša nacija podeljena više nego ikada pre, stavimo ljude ispred politike.\n"Predsednik Tramp odlazi za sedam dana. Pokušajmo da izleèimo ovu naciju, poslušajmo amerièki narod", rekao je.\n"Kad god mi republikanci osudimo bilo kakav oblik nasilja - nasilje ovog leta (tokom protesta Životi crnaca su važni) ili nasilje prošle nedelje - stièe se utisak da uvek nekako grešimo".\n"Demokrate mogu da pookrenu postupak opoziva predsednika Sjedinjenih Država... ali ne žele da gledaju na izbore oko kojih 80 miliona Amerikanaca, republikanaca i demokrata, imaju sumnje.\n"Ne znam kuda sve ovo ide, ali ovo je zastrašujuæe za zemlju", zakljuèuje on.\nUoèi sednice, Liz Èejni, æerka bivšeg potpredsednika Dika Èejnija, saopštila je da æe podržati impièment, rekavši da je Tramp "zapalio plamen" napada. na Kongres 6. januara.\n"Nikada nijedan predsednik Sjedinjenih Država nije napravio veæu izdaju i više prekršio zakletvu", dodala je predstavnica Vajominga, treæa najviša zvaniènica Republikanske stranke u Predstavnièkom domu.\nDvoje drugih èlanova Republikanske stranke u domu, Džon Katko i Adam Kinzindžer, rekli su da æe takoðe glasati za impièment.\nLider republikanaca u Predstavnièkom domu Kevin Mekarti, Trampov saveznik, rekao je da se protivi impièmentu.\nPrema Njujork Tajmsu, lider republikanske stranke u Senatu Miè Mekonel rekao je svom okruženju osobama da je zadovoljan što demokrate žele da izglasaju opoziv, jer veruje da æe to pomoæi da se Republikanska stranka oslobodi Trampa.\nZa sada nema naznaka da æe demokrate obezbediti veæinu u Senatu, gde drže samo polovinu poslanièkih mesta.\nU dopisu savetnika lidera republikanskog poslanièkog kluba u Senatu Mièa Mekonela navodi se da je najbrže što gornji dom može da se sastane i zaseda po pitanju bilo kakvih èlanova opoziva dobijenih od Predstavnièkog doma 19. januara.\nU tom dokumentu se navodi da prema kuænom pravilniku Senata zasedanje o Trampu ne može da poène do sat vremena pošto je on napustio dužnost ili èitav dan kasnije. Opoziv (impièment)\nTramp je veæ prošao jedan proces opoziva zbog navoda da je tražio od Ukrajine da se meša u amerièku politiku/Getty Images\nProcedura za opoziv (impièment) Trampa veæ je bila pokrenuta 2019. godine zbog optužbi da je on zatražio pomoæ od Ukrajine kako bi poveæao šanse za vlastiti reizbor.\nNovi opoziv je izglasan u Predstavnièkom domu, a sada se prosleðuje Senatu na odluèivanje.\nNeophodna je dvotreæinska veæina u Senatu da bi predsednik bio smenjen.\nVremenski okvir kada bi Senat mogao da pokrene postupak nije odreðen, ali je malo verovatno da bi to moglo da bude završeno pre nego što Tramp napusti funkciju, 20. januara.\nUkoliko bude bio proglašen krivim, Senat bi mogao da glasa i o tome da li æe Trampu zauvek biti zabranjeno da nosi državnu funkciju.\nOn bi mogao da izgubi i povlastice dodeljene njegovim prethodnicima prema Zakonu o bivšim predsednicima iz 1958. godine, koje podrazumevaju penziju, zdravstveno osiguranje i lièno obezbeðenje o trošku poreskih obveznika.\nPredsedavajuæa Predstavnièkog doma Kongresa Nensi Pelosi (desno) je zahtevala od potpredsednika Majka Pensa (levo) da smeni predsednika zbog "njegovog podstrekivanja na pobunu"/Getty Images\nGovoreæi u utorak, Tramp je rekao da postupak za opoziv "izaziva ogroman bes", ali i da "ne želi nasilje".\nNaglasio je da je ono što je rekao na skupu u Vašingtonu 6. januara bilo "potpuno prikladno".\nKompanije i društvene mreže vrše akcije protiv korisnika i veb lokacija za koje se utvrðuje da podstièu nasilje, poput društvene mreže Parler, koja je saopštila da æe tužiti Amazon zbog uklanjanja iz usluge veb hostinga u ponedeljak.\nNalozi Trampa na Fejsbuku i Tviteru veæ su uklonjeni, a i Jutjub je suspendovao njegov kanal.\nTviter je saopštio da je suspendovao više od 70.000 naloga koji promovišu teoriju zavere Kjuanon, dok je Fejsbuk zabranio bilo koji sadržaj koji se odnosi na slogan "Zaustavite kraðu" (Stop the Steal), povezan sa tvrdnjom Trampa da su izbori namešteni.\nPred Trampom su poslednji dani u Ovalnoj sobi/Getty Images\nOsim opoziva, amerièki Ustav poznaje još jedan naèin za razrešenje predsednika.\nReè je o 25, amandmanu koji omoguæava potpredsedniku da postane vršilac dužnosti predsednika kad je prvi èovek države spreèen da obavlja svoje dužnosti, ako, na primer, postane nesposoban za to zbog nekakve fizièke ili mentalne bolesti..\nNajviši demokratski zvaniènici Kongresa - predsedavajuæa Predstavnièkog doma Nensi Pelosi i lider poslanièkog kluba u Senatu Èak Šumer - pozvali su potpredsednika Majka Pensa i Trampov kabinet da smene predsednika "zbog njegovog podstrekivanja na pobunu".\nDeo amandmana o kom se govori je odeljak broj èetiri, koji omoguæuje potpredsedniku i veæini kabineta da proglase predsednika Trampa nesposobnim za vršenje dužnosti.\nMeðutim, Pens se usprotivio pokretanju 25. amandmana.\nPrema Ustavu, potpredsednik i najmanje osam èlanova kabineta bi morali da potpišu pismo upuæeno predsednici Predstavnièkog doma i predsedavajuæem Senata u kom se predsednik proglašava nesposobnim da vlada ili nesposobnim da "koristi moæi i sprovodi dužnosti svoje funkcije".\nPredsednik dobija priliku za pismeni odgovor i, ako ospori taj zakljuèak, onda je na Kongresu da donese odluku.\nSvako glasanje u Senatu i Predstavnièkom domu kojim se traži smena predsednika zahteva dvotreæinsku veæinu.\nAli više demokrate u Predstavnièkom domu kažu da njihova stranka možda neæe proslediti èlanke opoziva Senatu sve dok ne istekne Bajdenovih prvih 100 dana na funkciji.\nTo bi Bajdenu omoguæilo da potvrdi novi kabinet i pokrene kljuène politièke odluke ukljuèujuæi borbu protiv korona virusa - što bi sve inaèe moralo da saèeka ako Senat veæ dobije èlanke opoziva.\nStruèaci za ustav podeljeni su oko toga da li procedura za opoziv može da se održi nakon što je predsednik veæ napustio funkciju.\nTramp bi mogao da postane prvi predsednik u istoriji èiji je opoziv pokrenut dvaput./Getty Images\nOèekuje se da æe biti optužene još stotine, a onima koji eventualno budu proglašeni krivim za pobunu i zaveru preti i do 20 godina zatvora, naveo je FBI.\nFBI je upozorio u utorak na moguæe oružane proteste Trampovih pristalica u danima pre Bajdenove inauguracije.\nPostoje izveštaji da æe se odreðene grupe naoružati i okupiti u svih svih 50 glavnih gradova amerièkih država, kao i u Vašingtonu, uoèi Bajdenove inauguracije, piše u internom biltenu FBI.\nObjave na mrežama naklonjenim Trampu, ali i nekim radikalnim, desnièarskim grupama pozivale su na proteste nekoliko dana, ukljuèujuæi oružane demonstracije u gradovima širom zemlje 17. januara i marš u Vašingtonu na sam dan inauguracije.\nU internom biltenu FBI, o kome izveštavaju ABC Njuz i drugi mediji, navedeno je upozorenje da jedna grupa poziva na "napad" na državne, lokalne i savezne sudove širom zemlje ako Tramp bude uklonjen sa funkcije ili na sam dan inauguracije\nIako je nasilje u amerièkom Kapitolu bilo najupeèatljivije, slièni manji incidenti zabeleženi su i drugde u zemlji.\nPrema amerièkim medijima, lokalne policijske snage dobile su nareðenje da pojaèaju bezbednost svih državnih institucija.\nPolitièki posmatraèi su rekli da Tramp razmišlja da izda pomilovanje samom sebi u poslednjim danima mandata./Getty Images\nPredsednika veæ èekaju brojni sudski procesi, ukljuèujuæi njujorške istrage oko toga da li je obmanuo poreske vlasti, banke ili poslovne partnere.\nKratki odgovor je da ne znamo, imajuæi u vidu kratke definicije ali široku primenu ustava, i èinjenicu da ne postoji presedan amerièkog lidera koji je izdao takvo pomilovanje.\nNeki pravni struènjaci prethodno su rekli da je to nemoguæe.\nPozvali su se na mišljenje Ministarstva pravde izdato nekoliko dana pre ostavke Rièarda Niksona da on ne može da pomiluje samog sebe "prema fundamentalnom pravilu da niko ne može da bude sudija u vlastitom sluèaju".\nDrugi, meðutim, tvrde da ustav nièim na spreèava samopomilovanje.


Toyota preuzima fabriku u Češkoj iz zajedničkog poduhvata sa PSA - Auto Republika\nПочетна Vesti Toyota preuzima fabriku u Češkoj iz zajedničkog poduhvata sa PSA\nToyota preuzima fabriku u Češkoj iz zajedničkog poduhvata sa PSA\nJapanska marka i francuska grupacija potvrdile su da će Toyota preuzeti u potpunosti svojinu nad fabrikom u Kolinu.\nU ovom pogonu sklapani su Peugeot 108, Citroen C1 i Toyota Aygo, a japanski brend preuzeće kontrolu nad fabrikom u januaru 2021. godine. U međuvremenu, PSA i Toyota nastaviće saradnju na nekoliko frontova, a najznačajnija će biti na polju komercijalnih vozila.\nFrancuzi i Japanci ušli su u zajednički poduhvat 2002. godine u Češkoj, ali će nakon 19 godina saradnje prekinuti partnerstvo u ovoj sferi, a upravljanje pogonom u Kolinu ostaje Toyoti. Kako navode francuski mediji, japanski proizvođač namerava da uloži dodatna sredstva u već pomenutu fabriku, kao i da je plan da se ovde sklapa mali SUV najverovatnije pripadnik B ili C segmenta.\nPSA nije dala nikakva saopštenja povodom budućnosti modela 108 i C1. Oba automobila postavljena su na Toyotinoj platformi, a veliko je pitanje da li uopšte ovaj segment može opstati sa konvencionalnim motorima, ili je rešenje u prelasku “na struju”.\nNi zvaničnici Toyote nisu želeli da preciziraju šta se može očekivati za fabriku u Kolinu. Naglašeno je da je japanska marka posvećena tome da proizvodi automobile tamo gde ih i prodaje, kao i da ovaj pogon očekuje “svetla budućnost”. Tako će Kolin 2021. godine postati osmo postrojenje Toyote u Evropi. Kapacitet proizvodnje je trenutno 300.000 automobila na godišnjem nivou, a prošle godine je iz ove fabrike izašlo 199.000 vozila.\ntagovi: Češka automobilska industrija PSA toyota\nprethodni Rukovodilac BMW-a: Sledeći M4 dolaziće sa manuelnim menjačem!\nsledeći Honda se odriče dizel motora u Evropi\nPoslednji Saab 9-3 Aero na aukciji\n08/06/2019 - 19:26


Cherrylee B&B (UK Sandown) - Booking.com\nHoteli: Sandown 80 smještajnih objekata\nCherrylee, ponude u gradu 'Sandown' ((UK)\n15 beachfield road, Sandown, po36 8lt, Ujedinjeno Kraljevstvo – Izvrsna lokacija - prikaži kartu\nIzvrsna lokacija — ocjena 9/10! (na temelju 36 recenzija)\nOcijenili gosti nakon svog boravka u objektu 'Cherrylee'.\nIskoristite odlične cijene u objektu Cherrylee - nedavni gosti ocijenili s 8,7.\nLiezel, Ujedinjeno Kraljevstvo\nMd, Ujedinjeno Kraljevstvo\nArun, Ujedinjeno Kraljevstvo\nC_patel, Ujedinjeno Kraljevstvo\nZainab, Ujedinjeno Kraljevstvo\nOvaj se objekt nalazi na 2 minute hoda od plaže. Cherrylee Bed and Breakfast is just a 2-minute walk from the centre of Sandown, on the Isle of Wight. With the seafront and pier also 2-3 minutes away, Cherrylee Bed and Breakfast offers stylish en suite rooms with free Wi-Fi.\nCherrylee pruža dobrodošlicu Booking.com gostima od 16. ruj. 2013.\nKada želite boraviti u objektu Cherrylee?\nUpravo rezervirano u gradu 'Sandown': Na našoj je stranici upravo rezervirano 1 objekata kao što je 'Cherrylee'\nZračna luka Southampton 35,9 km\nZračna luka Bournemouth 50,2 km\n3 razloga za odabir objekta Cherrylee\nSadržaji u smještajnom objektu Cherrylee Izvrsni sadržaji. Ocjena gostiju - 8,2\nKorisne informacije Objekt Cherrylee prima posebne zahtjeve - dodajte zahtjev u sljedećem koraku!\nGosti su objekt The Royson Guest House ocijenili s 9,4\nPogledajte 10 najboljih smještaja s doručkom i prenoćišta u gradu 'Sandown', na temelju 2.697 provjerenih recenzija smještaja s doručkom i prenoćišta na Booking.com-u.\nPrikaži recenzije od: Recenzije svih gostiju Obitelji (17) Parovi (18) Grupe prijatelja (1) Poslovni putnici (1) Prikaži recenzije od: Sve ocjene gostiju Izvanredan: 9+ (19) Dobar: 7 – 9 (12) OK: 5 – 7 (4) Loš: 3 – 5 (1) Vrlo loš: 1 – 3 (0)\nHotel s 4 zvjezdice 9,8 Izuzetan 114 recenzija\nHotel s 3 zvjezdice 8,4 Vrlo dobar 722 recenzije\n8,2 Vrlo dobar 942 recenzije\nPronašli smo još objekata kao što je Cherrylee koji su se svidjeli drugim putnicima\nshoreside inn Hotel s 4 zvjezdice\nYelf's Hotel Hotel s 3 zvjezdice\nJoš tražite? Istražite hotele slične objektu Cherrylee\nZračna luka Bournemouth (BOH) 50,2 km


Apartman Senjak 011 - Smeštaj u BeograduSmeštaj u Beogradu\nSavski Venac Trosoban Koste Glavinića 6 75 m²\ntan na dan – Apartman Senjak 011, nalazi se na Senjaku idealan je za smeštaj turista i poslovnih ljudi. Pogodan je da primi maksimalno 6 gostiju. Udaljen je 5 minuta peške od Beogradskog Sajma i vrlo je dobro povezan sa centrom Beograda koji je udaljen ne više od 10 minuta. Stan na dan je elegantno uređen, trosoban, površine 75m2 sa terasom od 30m2. Prostran i svetao apartman poseduje sve što je potrebno za udoban boravak. Dostupan je besplatan parking, bežični internet, flat televizor, klima uređaj i kompletno opremljena kuhinja. Na raspolaganju su 4 ležaja od kojih jedan king size – francuski krevet, 2 singl kreveta i jedna komforna sofa koja se otvara. Ležaji su novi i stan je kompletno renoviran. Smešten je na prvom spratu zgrade bez lifta. U okruženju apartmana Senjak 011, se nalaze sve neophodne uslužne delatnosti kao što su banka, bankomat, pošta, pijaca, pekare, supermarketi, restorani i kafei. U blizini se nalazi veliki izbor gradskog prevoza.\n1 osoba 35 € 35 € 32 € 30 €\n2 osobe 50 € 50 € 46 € 40 €\n3 osobe 60 € 60 € 50 € 42 €\n4 osobe 70 € 70 € 60 € 45 €\n5 osoba 80 € 80 € 68 € 50 €\n6 osoba 90 € 90 € 70 € 60 €


Vatrogasci pokazali zašto OBAVEZNO treba vrata spavaće sobe noću držati zatvorenim! (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n30.05.2020. • 10:54 Srbija Danas\nFoto: Facebook printscreen/Sister bay\nŠto je sigurno, sigurno.\nVatrogasci iz Viskonsina podelili su snimak koja najbolje dočarava zašto treba zatvarati vrata spavaće sobe noću, nakon što su prošle nedelje ugasili požar u Sister Beju.\n"Jednostavan čin poput spavanja sa zatvorenim vratima spavaće sobe zaista bi mogao da napravi razliku u preživljavanju u požaru, možda bi vam kupio malo vremena da dođete do drugog izlaza iz kuće", rekao je načelnik vatrogasne službe Kris Hekt iz lokalne vatrogasne zajednice u okrugu Door.\nHekt je rekao da želi da zahvali vlasniku stana koji mu je dopustio da podeli snimak jer je dobar primer i dobra prilika da podseti ljude na sigurnosne mere, uključujući i na proveru detektora dima i detektora ugljenog monoksida.\nVatrogasci navode i kako tokom požara niko nije povređen.


General NATO: Niko ne želi sukob sa Rusijom - Smedia\nGeneral NATO: Niko ne želi sukob sa Rusijom\n"Ukoliko bi u teoriji razmišljali o sukobu sa zemljom kao što je Rusija, posledice bi bile višestruko teže a mnogo komplikovanije da se izađe iz tog sukoba. Tako da, šta god možemo da uradimo da izbegnemo sukob, uključujući i to što može u nekim fazama da izgleda kao ustupanje jačem, učinimo to", kazao je Pavel u intervjuu koji u novom broju objavljuje češki nedeljnik Refleks.\nPo rečima visokog zvaničnika NATO Rusija je zemlja koja je vrlo asertivna u nametanju svoje...


U KBC „Dragiša Mišović“ nastavljena Mozzartova akcija donacije kreveta za intenzivnu negu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » U KBC „Dragiša Mišović“ nastavljena Mozzartova akcija donacije kreveta za intenzivnu negu\n1Piše: Promo 30. novembra 2020. 16.19 Izmenjeno: 16.22\nPrethodno su prošireni kapaciteti na Institutu za ortopediju Banjica, kao i u dve kovid-bolnice – KBC Zemun i KBC Zvezdara. I u KBC na Dedinju trenutno se zbrinjavaju najteži slučajevi obolelih od korona virusa, pa je svaki krevet od velikog značaja. Tokom uručenja donacije, bio je primetan veliki broj vozila Hitne pomoći koja dovode nove nove pacijente.\n„Stanje je prilično teško, imamo veliki broj pacijenata, jer se kod nas prebacuju iz drugih ustanova kada im se pogorša stanje. Na intenzivnoj nezi nam je uvek potrebno još kreveta, pa nam je ova pomoć od velikog značaja, hvala mnogo kompaniji Mozzart. Mi smo od prvog dana u kovid-režimu i bilo je dosta izazovno da se prilagodimo novim uslovima tokom epidemije, jer nismo nikada radili sa infektivnim pacijentima, ali već devet meseci zbrinjavamo zaražene“, istakla je Nataša Bogunović, glavna sestra KBC „Dragiša Mišović“\n„Svesni smo teškog momenta u kome se nalazi cela država, a pogotovo prestonica. U saradnji sa našim partnerima iz Ministarstva zdravlja, pokrenuli smo akciju doniranja kreveta za intenzivnu negu, kako bismo proširili kapacitete u bolnicama koje su izuzetno opterećene u ovom trenutku. Uvek se trudimo da brzo reagujemo tamo gde je pomoć najpotrebnija, pa ćemo nastaviti niz akcija kako bi uslovi u bolnicama bili još bolji“, naglasio je Borjan Popović, direktor sektora korporativnih komunikacija kompanije Mozzart.\ndonacija, kbc dragisa misovic, mozzart, mozzart sportBeograd\n30. novembra 2020. u 20.53\nVeliko razocarenje da dajete prostor kockarnici da se reklamira… narocito na ovakav nacin, koji je krajnje degutantan, kao sto vec rekoh u komentaru koji niste objavili.


BANJALUKA, Nadzorni odbor Javnog preduzeća “Šume Republike Srpske” prihvatio je program konsolidacije preduzeća koji je napravila uprava u skladu sa zahtjevima Vlade, uz preciziranje nosilaca obaveza i rokova za njihovo izvršenje, kao i mjera za gazdinstva koja su poslovala sa gubitkom.\n“Da li se sada izvodi neka provjera, nije moja dužnost da to znam“, rekla je Markovićeva i dodala da utvrđivanje da li je bilo namještanja poslova određenim privatnim preduzećima takođe spada u nadležnost drugih subjekata.\nVršilac dužnosti direktora “Šuma Republike Srpske” Radenko Laketić rekao je da je, osim programa koji je usvojio Nadzorni odbor, i svaki organizacioni dio javnog preduzeća koji je poslovao sa gubitkom imao obavezu da izradi svoj program proizvodno-finansijske konsolidacije, koji je razmotrila radna grupa formirana od uprave preduzeća i sada ima obavezu praćenja njihovog provođenja.\nLaketić je izrazio uvjerenje da će “Šume Republike Srpske“ sa krajem devetog mjeseca poslovati pozitivno, ukoliko ne bude većih poremećaja na tržištu šumskih drvnih sortimenata.\n“Mjere idu u pravcu što većeg povećanja prihoda, kroz realizaciju fizičkog obima proizvodnje, kvalitetno krojenje i klasiranje šumskih drvnih sortimenata kod panja i da se što je moguće više umanje troškovi“, rekao je Laketić.\nGovoreći o najvećim gubitašima među šumskim gazdinstvima, Laketić je izrazio očekivanje da za “Oštrelj“ Drinić ne bi trebalo da predstavlja problem da pozitivno posluje u navedenom periodu, ali da će kod “Jahorine” Pale i “Birča” Vlasenica biti potrebno više vremena da regulišu nelikvidnost, ali da planirane zadatke moraju izvršavati.\n“Sigurno je da će kasniti njihovo saniranje minusa na centralnom računu, jer se radi o većim iznosima i nerealno je očekivati da se to u kratko vrijeme sanira“, rekao je Laketić.\nOn je naveo da je izuzetno nezahvalno posmatrati tromjesečni izvještaj u šumarstvu, zato što je to period kada se manje radi zbog vremenskih uslova na terenu. Srna\nTagovi: biljana markovicnadzorni odborradenko laketicsume republike srpsketop


Showbiz Autor:Marija Dejanović22. jan. 202121:45 > 21:57\nFoto: Printscreen/YouTube/Avaz TV\nIsak Šabanović, takmičar "Zvezda Granda" iz Bijelog Polja bio je gost emisije "Đir sa Memom". On je sa voditeljem Sulejmanom Memom Haljevcem pričao o tome kako se osećao kada je tokom svog nastupa ostavio žiri ovog takmičenja bez daha.\nIsak Šabanović je Zvezda Granda o kojoj se u poslednje vreme mnogo pisalo zbog njegovog poslednjeg nastupa, tokom kojeg je oduševio članove žirija, i dobio maksimalan broj glasova. Od dobrog pevača se to i očekuje, i besprekoran nastup ne bi napravio toliku pompu, ali kod Isaka je zanimljivo to što su ga, kako je i sam rekao, nakon najgore audicije ipak pozvali u Grand.\nOn je u ovoj emisiji objasnio kako se osećao u tom trenutku, kada je nakon prvih otpevanih stihova odmah prošao u drugi krug takmičenja.\n„Imao sam knedlu u grlu kada sam završio sa prvom pesmom. Nikoga nisam video, ni da imam šest glasova, ni da su ustali da aplaudiraju. Čučnuo sam i iz mozga sam zaplakao, samo da se oslobodim svega“, rekao je Isak, te je dodao:\n„Drugu pesmu sam super otpevao, sa osmehom na licu, kao šmeker neki, ali niko ne zna kako mi je bilo u tom trenutku.“\nVoditelj je pitao Isaka da li mu se javila bivša devojka da mu čestita, a mladi pevač je potvrdno odgovorio.\n„Jeste. Mi smo ostali u kontaktu. Drago joj je zbog mene. Pružila mi je podršku, kao i njena sestra, pa i cela porodica.“\nĐir sa MemomintervjuIsak ŠabanovićZvezde Granda


Dragan Marković Palma, povodom seoske slave Svetog Jovana, sinoć je u svom rodnom selu u Končarevu kod Jagodine po 18. put organizovao sportsko-muzički sprektakl, a preko 10.000 posetilaca uživalo je uz muziku Harisa Džinovića i\nJuče održan miting radikala u Beogradu\nSrpska radikalna stranka održala je juce skup u Beogradu "Vidovdanska buktinja srskog radikalizma", sa kojeg je njen lider Vojislav Šešelj poručio da će, posle vanrednih izbora, formirati prvu radikalsku vladu posle Milana Stojadinovića.\nParalija - deo Srbije u Grčkoj\nOsim dva hektara plaže, koju su na poklon dobili Jagodinci, u Paraliji postoji i srpska kancelarija koja pomaže turistima, ali i sveštenik SPC za njihove duhovne potrebe . Grcki grad Paralija nije vise obična turistička destinacija, jedna od\nKancelarija JS u Paraliji servis za sve građane Srbije\nPredsednik Jedinstvene Srbije (JS) Dragan Marković Palma izjavio na otvaranju kancelarije te partije u grčkom letovalištu Paralija da je to "servis za sve građane Srbije, koji se nađu na letovanju, a treba im je neka pomoć".Grci imaju interes\nU pripremi novi zakon o socijalnoj zaštiti\nPenzioneri ogorčeni zbog poskupljenja struje


Nenad Suzić, Vera Jelić i Ankica Milivojac\nODVAJANJE BITNOG OD NEBITNOG: OBN MODEL UČENJA\n"U ovom istraživanju prikazana je eksperimentalna primjena OBN modela učenja u nastavi. Radi se o odvajanju bitnog od nebitnog, OBN modelu koji je primijenjen u eksperimentu sa rotacijom grupa. Naime, prvo su tri odjeljenja drugog, trećeg i četvrtog razreda vjeržbala primjenu OBN modela na 12 časova, a tri paralelna odjeljenja predstavljala su K-grupu i radila po tradicionalnom nastavnom modelu. "\nUPRAVLJANJE AKTIVNOSTIMA U FAZI DO OTVARANJA SPORTSKOG DOGAÐAJA TEHNIKOM MREŽNOG PLANIRANJA\n"U radu su prikazane tehnike mrežnog planiranja koje doprinose uspješnoj organizaciji sportskih i specijalnih događaja, i kao takve mogu naći svoju širu primjenu u menadžmentu u sportu. Sportski događaji uključuju često veoma velik broj učesnika (osim publike, sponzora i pripadnika medija, na Olimpijskim igrama se npr. susreće preko 10.500 učesnika)."\nUTICAJ PSIHOLOŠKIH KARAKTERISTIKA NA EFIKASNOST IZVOÐENJA ODBRANE OD NAPADA RUKOM\n"Polazeći od činjenice da psihološke karakteristike imaju značajnu ulogu u obuci iz Specijalnog fizičkog obrazovanja, kako za programiranje selekcione dijagnostike tako i za programiranje metoda i sredstava u savladavanju specifičnog nastavnog plana i programa, obavljeno je istraživanje koje je imalo za cilj utvrđivanje uticaja kognitivnih sposobnosti i konativnih karakteristika studenata Visoke škole unutrašnjih poslova na kvalitet izvođenja odbrane od napada rukom u glavu iz programa Specijalnog fizičkog obrazovanja."\nVeroljub Stanković, Julijan Malacko, Ivana Bojić i Jelena Ilić\nRELACIJE MORFOLOŠKIH VARIJABLI I NORMALNIH I PATOLOŠKIH KONATIVNIH KARAKTERISTIKA RUKOMETAŠA\n"Cilj istraživanja je ispitivanje relacija morfoloških, normalnih i patoloških konativnih karakteristika rukometaša Prve rukometne lige Srbije. U istraživanju je primijenjen sistem od 51 varijable (23 antropometrijske, 16 normalnih konativnih i 12 patoloških konativnih varijabli). Podaci su prikupljeni na prigodnom uzorku (N=71) i obrađeni pomoću kanoničke korelacione analize. Rezultati pokazuju da između sistema antropometrijskih varijabli i sistema normalnih konativnih karakteristika postoji kanonička korelacija (Rc=0,80; p<0,00), a između sistema normalnih i patoloških konativnih karakteristika dobijene su dvije statistički značajne korelacije (Rc=0,69; p<0,00 i Rc=0,62; p<0,02)."\n"Čedomir Milić je, od oca Jovana Milića i majke Soke Milić (devojačko Govedarica), rođen 23. marta 1886. godine u Mostaru, a ubijen je 22. novembra 1941. godine u blizini Nikšića. Od osnivanja prvog srpskog gimnastičkog društva „Obilić“ u Mostaru 1904. godine (od 1910. godine „Srpski Soko“), Milić se uključuje u njegov rad i ceo svoj život je posvetio sokolskom i nacionalnom radu. Kroz sokolska i pobratimska društva borio se za duhovno i telesno jačanje svog naroda. Bio je poštovan ne samo od strane sokola i pobratima, već i od umnih ljudi tog vremena."\nPavol Pivovarniček, Martin Pupiš, Zuzana Tonhauserová, and Martina Tokárová\nNIVO SPRINTERSKIH SPOSOBNOSTI, Eksplozivne snage I SPECIJALNE IZDRŽLJIVOSTI VRHUNSKIH MLADIH FUDBALERA NA RAZLIČITIM POZICIJAMA\n"Cilj studije bio je da se analizira nivo sprinterske sposobnosti, eksplozivnih sposobnosti donjih ekstremiteta i specifične izdržljivost igrača u zavisnosti od pozicije u timu (golmani, odbrambeni igrači, vezni igrači, napadači) slovačkog fudbalskog nacionalnog tima ispod 21 godine (N=18, golmana n=2, odbrambenih igrača n=4, veznih igrača n=7, napadača n=5) tokom kvalifikacija za UEFA Evrop- skog prvenstva ispod 21 godinu 2011. Nivo sprinter- skih sposobnosti dijagnostikovana je uređajem Fitro Light Gates (FiTRONIC, Bratislava, Slovačka Republika)."\nGoran Nešić, Dejan Ilić, Nikola Majstorović, Vladimir Grbić i Nedžad Osmankač\n"Fizički razvoj i usavršavanje motoričkih sposobnosti, značajne su komponente na koje se može djelovati programiranim fizičkim vježbanjem, odnosno treningom. Cilj ove studije je prikaz i analiza uticaja odbojkaškog treninga na promjene nekih opštih i specifičnih motoričkih sposobnosti odbojkašica uzrasta 13-14 godina. "\nSrđan Pavlović, Munir Talović, Elvir Kazazović i Rasim Lakota\nANALIZA I RAZLIKE U BAZIČNO-MOTORIČKIM I SITUACIONO-MOTORIČKIM SPOSOBNOSTIMA RUKOMETAŠICA PRVE FEDERALNE LIGE I PRVE LIGE REPUBLIKE SRPSKE\n"Osnovni cilj ovog istraživanja bio je utvrditi razlike u bazično motoričkim i situaciono motoričkim sposobnostima rukometašica. Istraživanje je urađeno na 77 rukometašice,seniorskog uzrasta iz Prve federalne lige BIH i Prve lige Republike Srpske. "\nZoryana Semeryak, Yuriy Briskin, Maryan Pityn i Oleksandr Vaulin\nKORIŠĆENJE TRENING TEHNOLOGIJE AUTORA U TEHNIČKO-TAKTIČKOJ OBUCI MAČEVALKI U DISCIPLINI SPORTKI MAČ\n"Mačevanje spada u grupu borilačkih sportova u promenljivim uslovima takmičarske aktivnosti, koje određuju prioritete u strukturi mogućnosti treninga sportista u cilju efikasne realizacije taktičkog i tehničkog skupa kretnji. Nivo rivalstva na takmičenjima u mačevanju u Ukrajini sa svim vrstama oružja, uključujući tu i borbu mačem, je veoma nizak. "


Ekipa ribolovaca iz Svrljiga pobednik 70. Kupa OSR "Timok" u Zaječaru\nEkipa ribolovaca iz Svrljiga pobednik 70. Kupa OSR “Timok” u Zaječaru\nOrganizacija sportskih ribolovaca “Timok” iz Svrljiga ekipni je pobednik jubilarnog 70. Kupa OSR “Timok” Zaječar, održanog danas na Popovoj plaži u disciplini “Lov ribe udicom na plovak”. Član pobedničke ekipe – Slaviša Tošić, prvoplasirani je pojedinac na današnjem takmičenju sa 2.330 grama ulovljene ribe.\nDrugoplasirana ekipa je OSR “Rudar” iz Bora, treći su članovi KSR “Trnjane” iz Trnjana, a četvrti domaćini OSR “Timok” 1 Zaječar. Od pojedinaca drugo mesto pripalo je Goranu Stojkoviću (820 gr.) iz OOSR “Nišava” iz Niša, a treće Aleksandru Petroviću (750 gr.) iz OSR “Šaran” iz Brze Palanke.\nInače, današnje takmičenje okupilo je 48 takmičara, odnosno 16 ekipa iz Niša, Bora, Kladova, Negotina, Paraćina, Čačka, Leskovca, Prokuplja i Zaječara. Prema rečima takmičara, teško je bilo doći do ulova klena ili skobalja jer je Timok brz i plitak s obzirom na to da je brana na Popovoj plaži spuštena zbog čestih kiša koje mogu povećati vodostaj. Važan je sportski duh i druženje, ističu ribolovci među kojima je bilo i članova srpske reprezentacije, ali i dugogodišnjih zaljubljenika u reku i pecanje.\nSvi učesnici su današnjim okupljanjem u Zaječaru uveličali i jubilej Organizacije sportskih ribolovaca “Timok” koja je sa 70 godina rada među najstarijim klubovima u Srbiji.\nkup ribolov zaječar


Kineski stručnjaci procenili koliko Srbiji treba vremena da suzbije epidemiju (video)\nM. K. 23. marta 2020. 06:16\nUkoliko od današnjeg dana svi počnu da se pridržavaju svih mera, stručnjaci iz Kine procenjuju da će Srbiji trebati 29 dana da stabilizuje situaciju sa korona virusom, izjavio je večeras ministar zdravlja Zlatibor Loncar.\nLončar kaže za RTS da su prve reakcije kineskih stručnjaka zadovoljavajuće i da su zadovoljni merama koje je Srbija preduzela.\nStrašno: „Biće dobar posao ako zadržimo broj mrtvih ispod…\nZapošljavaju na hiljade novih radnika: Koje kompanije su profitirale…\nKineski stručnjaci smatraju, naveo je ministra, da je potrebno 29 dana da bismo, u slučaju da se pridržavamo sadašnjih mera, došli do situacije da nam ne rast broj novih slučajeva korona virusa.\n„To je njihova prva verzija, oni se još ograđuju. Stvarno se nadam da ćemo sutra imati neki novi predlog i set mera“, ističe ministar zdravlja.\n„Ne bih mere nazvao strogim ili bilo šta, nego boljim i najboljim, moramo da dođemo do najbolje mere, to je mera koja spasava ljudski život. Mi ćemo sve uraditi što je do nas da spasimo ljudske živote, odnosno da dođe do zaustavljanja virusa“, naglašava Loncar.\nMinistar je danas u 19 časova telefonom razgovarao sa građanima koji imaju pitanja o koronavirusu.


Uhapšena još dvojica vehabija\nponedeljak, 31 decembar 2007 16:59\nBEOGRAD- Pripadnici policija Srbije, Nema?ke i Francuske su u zajedni?koj akciji locirali i uhapsili dvojicu ljudi zbog sumnje da su organizovali teroristi?ke kampove na planini Ninaja, u blizini mesta Žabren, kod Novog Pazara. Uhapšeni su Adnan Hot (28) i Nedžad Memi? (30) zbog organizovanja kampova u kojima je izvodjena teroristi?ka obuka i u kojima je pronadjeno oružje i minsko-eksplozivna sredstva. Nakon završenog ekstradicionog postupka u Nema?koj, Hot je preba?en u Srbiju i priveden istražnom sudiji Posebnog odeljenja Okružnog suda u Beogradu, dok se Memi? trenutno nalazi u ekstradicionom pritvoru u Francuskoj, po odluci suda u Dižonu. Policija je sredinom marta u mestu Žabren, na planini Ninaji, oko 30 kilometara od Novog Pazara, pronašla kamp vehabija i uhapsila pet ljudi zbog sumnje da su pripremali teroristi?ke napade.\nDo?ek 2008. na Trgu slobode\nponedeljak, 31 decembar 2007 16:57\nBIJELO POLJE - Ve?ina Bjelopoljaca ?e 2008. godinu, kao i prethodne ?etiri, do?ekati na Trgu slobode u tom gradu, uz kulturno-zabavni program koji je organizovala lokalna samouprava. Savetnik za sport i kulturu u lokalnoj samoupravi Goran Kora? rekao je agenciji Beta, da ?e posetioce novogodišnje fešte zabavljati muzi?ki sastav "Legende", solisti Sladjana Djogani iz Beograda, Stefan Filipovi? iz Budve i Drago Kova?evi? iz Nikši?a. Kora? je dodao da su sredstva za organizaciju do?eka Nove godine u iznosu od 25.000 evra obezbedili lokalna samouprava, ZOIL "Lov?en" i nekoliko lokalnih privatnih preduze?a.\nNovogodišnja humanitarna pomo? za socijalce\nponedeljak, 31 decembar 2007 16:56\nBIJELO POLJE - Crnogorsko-franjeva?ko društvo "Framog" iz Nema?ke, u saradnji sa tamošnjom humanitarnom organizacijom "Johanita" i crnogorskom dijasporom dopremilo je u Bijelo Polje 1.350 humanitarnih paketa. "Pakete su dobile materijalno najugroženije bjelopoljske porodice, medju kojima je 75 romskih, rekao je agenciji Beta gradona?elnik tog grada Tarzan Miloševi?. Miloševi? je rekao da paketi sadrže prehranu i higijenska sredstva, da je vrednost cele pošiljke oko 60.000 eura, te da su prikupljanje te pomo?i obavili predsednik i sekretar crnogorske dijaspore Vojo Vuksanovi? iz Podgorice, Ele Br?vak iz Bijelog Polja i potpredsednik "Framog-a" Ljubo Dabovi? iz Bara. On je dodao da je pomo? identi?ne sadržine od istih donatora ukoli?ini od 600-800 paketa stigla i opštinama Kolašin, Mojkovac, Berane i Rožaje.\n?arovac ušao u istoriju planinarenja\nsubota, 29 decembar 2007 21:20\nNOVI PAZAR- ?lan novopazarskog društva “Sandžak” Basar ?arovac osvojio je danas vrh Vinson i postao prvi planinar iz Srbije koji je osvojio najvišu ta?ku Južnog pola. ?arovac je ovaj vrh na Antarktiku, visok 4.897 metara, osvojio sa još dva planinara iz SAD i Južne Koreje. “Pokušali smo da izadjemo na vrh i dan ranije, ali su nas niska temperatura i vetar spre?ili. Sa?ekali smo drugu priliku i iskoristili je”, rekao je ?arovac Sto plus radiju. Ovaj planinar “Sandžaka” je do sada osvojio pet najve?ih kontinentalnih ta?aka, jer se pre Vinsona popeo na Kilimandžaro (Afrika), Akonkagvu (Južna Amerika), Mont Everest (Azija) i Elbrus (Evropa). Osim toga, osvojio je i Damavand, Ararat, Erdžijas i himalajske planine Ajland Pik, Lobo?e i ?o Oju. ?arovac tokom 2008. godine planira penjanje najve?ih ta?aka Severne Amerike, Australije i Okeanije.\nMešihat:Cinizam Ministarstva potvrdjuje naše optužbe\npetak, 28 decembar 2007 15:51\nNOVI PAZAR- Mešihat Islamske zajednice u Srbiji na ?elu sa muftijom Muamerom Zukorli?em odbacio je danas optužbe Ministarstva vera da "samovoljno ograni?ava i bezobzirno gazi verska prava svih muslimana". Ju?erašnje saopštenje Ministarstva vera “upravo potvrdjuje” naše optužbe, saopštila je IZ. Ministarstvo vera Srbije ju?e je, izmedju ostalog, optužilo Mešihat Islamske zajednice u Srbiji na ?ijem je ?elu muftija Muamer Zukorli? da "samovoljno ograni?ava i bezobzirno gazi verska prava svih muslimana". Ministarstvo je "energi?no odbacilo neosnovane, nepravedne i neodgovorne optužbe koje je na ra?un Ministarstva i Vlade Srbije uputio muftija Zukorli? ?estitaju?i muslimanima Bajram. Kako je saopštila Informativna služba Mešihata, stav da IZ krši verska prava muslimana je „više nego cini?na i podse?a na vreme kada je Miloševi? branio Albance od Albanaca, Madjare od Madjara, Bošnjake od Bošnjaka, umislivši da im je ve?i prijatelj nego oni sami sebi“. Odgovaraju?i na optužbe da je Mešihat neopravdano neke u?enike udaljio iz Medrese, IZ je odgovorila da takav stav Ministarva „overava“ njihove optužbe o tendencioznoj umešanosti Ministarstva vera protiv Islamske zajednice. „Pisac ovog saopštenja koristi iste formulacije koje svakodnevno ?ujemo od politikanata Sulejmana Ugljanina i koje smo svojevremeno ?uli od njegovog saveznika u razbijanju IZ Milana Radulovi?a“, saopštila je IZ. „Vrhunac paradoksa u obra?anju Ministarstva leži u tezi kako ipak Ministarvo po zakonu priznaje samo jednu IZ, zaboravljaju?i pri tome da su nedavno saopštili da priznaju dve Islamske zajednice, a pri tom isti?u?i da priznaju tri ustava Islamske zajednice“, saopštio je Mešihat na ?elu sa Zukorli?em. Kako se dodaje u saopštenju, IZ ?e ostati dosledna svojim opredeljenjima, kao faktor stabilnosti i partnerstva sa državom, „?ak i kada pojedini državni ?inovnici nisu na visini zadatka“.


Mladi fudbaler kaže da stariji saigrači pružaju podršku mladim novajlijama i da drugi deo sezone želi da provede u crveno-belom dresu.\n- Na meni je da se trudim, vredno radim i dajem maksimum na svakom treningu. Uprava kluba i šef stručnog štaba će odlučiti da li ću se vratiti u Grafičar, gde sam igrao prvi deo sezone ili ću ostati u Crvenoj zvezdi. Prijao mi je staž u našoj filijali, mislim da sam odigrao dobro, i da sam napredovao u svakom pogledu. Naravno, voleo bih da nosim crveno-beli dres na proleće, to je san svakog dečaka koji prođe Zvezdinu školu.\nJug nije štedeo reči hvale za novog šefa stručnog štaba crveno belih, Dejana Stankovića.\n- Strpljiv je. Stalno razgovaramo, savetuje sve fudbalere, a pogotovo nas mlade igrače. On je legenda kluba i veliko ime evropskog fudbala i čast je raditi sa njim. Siguran sam da će nastaviti tamo gde je Milojević stao. Verujem da ćemo konačno osvojiti duplu krunu, vreme je. Imamo veliku bodovnu prednost, ali nema opuštanja, jer kao što je i Stanković rekao – mi krećemo od nule. Neki mladi igrači će dobiti šansu i možemo samo biti optimisti pred nastavak sezone - uverava Stanojev.


Izvođač Advokati - Izgradnja Advokati u Dubai, Sharjah, Abu Dabiju -Parnica Arbitraža advokati u UAE - Odvjetnici od Arapskih zemalja. Arapskih advokati Online.\nIzvođač Advokati - Izgradnja Advokati u Dubai, Sharjah, Abu Dabiju -Parnica Arbitraža advokati u UAE\nTakođer mogu pomoći s obzirom da ugovor interpretacija\nNišta sa vezi gradnje i povezanim polja, kao inžinjering, spada pod granu zakona zvao izgradnju zakonOvo granu zakona drži sva pravna pitanja, pitanja, i aktivnosti za izgradnju. Dakle, izgradnju zakon je svuda. Gdje izgradnja je, ovaj tip zakon je poklon, za uređenje efikasnosti, sigurnost i etiku ove stvari. Ovo zakon jamči da će izgradnja bilo zgrada je uradio pod potrebne i definiran standardima. U Ujedinjenim Arapskim Emiratima, zgrade se roje na zemlji kao što je jedan od najbržih raste mjesta na svijetu.\nOvo se čini da je to očito da propisi su sigurno je legao da se reguliše izgradnju ove zgrade.\nKada izvođač želi natjecati za projekat, bacač u njihove predloge, izgradnju advokati može pomoći u pravljenju.\nmože biti prosledio do advokat pomagati u ovome\nU slučaju da prijedlog je odbacila ili se vratio da ih unawarded, ovi advokati također može pomoći i pomoći u izazov za to. Možemo vam pomoći u izradi ugovora koji će služiti biti obavezujući dokumenata između tebe i tvojih klijenata. Pomažući te, možemo biti sigurni da je vaša ugovore imati odgovarajuću klauzule, uslovima, uslovima, itd. Građevinske ugovor advokat čini siguran da sve troškove koji će nastati, bit će navedene u ugovoru biti prekriven izvođač radova je klijent. Kao po dogovoru, to je potpisao između partije, građevinske zakon advokat će osigurati da isplatu je u potpunosti primio izvođač radova (koja pokriva taj materijal, rada, itd.). Akciju će biti snimljen od strane advokata ako u slučaju da još uvek postoji neplaćeni sumu da bi bili pokriveni, kao po datum ili uvjete ugovora. Kao po zahtjev, potraživanje za dodao vrijeme i naknada, kašnjenja, dizajn manama, gradilište uslovima, itd. Advokat može predstavljati jednog svedoka u pregovore. Građevinske advokat će osigurati sve tvrdnje skladu da li ugovorna obveza ili pravni zahtjeva. Zbog složenosti koja ide uz to, tamo može biti pravna pitanja sa kojima to treba da bude obrađen kao problema s obzirom da ugovor, poremećajima u izgradnji, povrede, ili nesreca na poslu ili pitanja u dobijanje građevinske dozvole. Vlada je igraš svoju ulogu u regulišu ovo određene aspekt u zemlji, koji je izgradnja zgrade. Ima stroga pravila i propisa sa obzirom da je ovo industrija kao gubitak ljudskih života i finansijski poraz može izazvati sa jednim i najmanja greška. Stoga, ne poštuju zakone će rezultirati uvođenje ogromne kazne. Ovo je zašto izgradnju advokati u UAE su dostupni da prosire njihovu pomoć od početka sporazum do kraja i kroz sve tvrdnje protiv njih.\nStranke su savetovao svojih obaveza i odgovornosti, kao njihova prava.\nTakođer su obaviješteni o tome kako da bolje poštuju zakone zemlje. Izgradnju advokati će pomoći klijenti sa ugovor za sve predvidjeti da bi mogli nastati tokom pogubljenje pozornice i nakon toga. Advokati također direktno stranke kako oni bi trebali raditi sa takvim dešavanjima. Nešto s tim u vezi gradnje i vezane polja za to, kao inžinjering, spada pod granu zakona zvao izgradnju zakon. Ovo granu zakona drži sva pravna pitanja, pitanja, i aktivnosti za izgradnju. Postoji zgrada skoro svuda u svetu Dakle, izgradnju zakon je svuda. Gdje izgradnja je, ovaj tip zakon je poklon, za uređenje efikasnosti, safeness, i etiku ove stvari. Sa ovom zakonu, izgradnju bilo zgrada je osigurana da određene standard koji treba da bude.\nU Ujedinjenim Arapskim Emiratima, zgrade se roje na zemlji kao što je jedan od najbržih raste mjesta na svijetu.\nOvo se čini da je to očito da propisi su sigurno je legao da se reguliše izgradnju ove zgrade. Kada izvođač želi natjecati za projekat, bacač u njihove predloge, izgradnju advokati može pomoći u pravljenju. Također mogu pomoći s obzirom da ugovor interpretacija. U slučaju da prijedlog je odbacila ili se vratio da ih unawarded, ovi advokati također može pomoći i pomoći u izazov za to. Možemo vam pomoći u izradi ugovora koji će služiti biti obavezujući dokumenata između tebe i tvojih klijenata. Pomažući te, možemo biti sigurni da je vaša ugovore imati odgovarajuću klauzule, uslovima, uslovima, itd. Građevinske ugovor advokat će biti siguran da su svi troškovi će biti neizbježna će biti navedene u ugovoru biti prekriven izvođač radova je klijent. Kao po dogovoru, to je potpisan od obe strane, građevinske zakon advokat će osigurati platio je u potpunosti primio izvođač radova (koja pokriva taj materijal, rada, itd.). Akciju će biti snimljen od strane advokata ako u slučaju da još uvek postoji neplaćeni sumu da bi bili pokriveni, kao po datum ili uvjete ugovora. Kao po zahtjev, potraživanje za dodao vrijeme i naknada, kašnjenja, dizajn manama, gradilište uslovima, itd. može da bude prosleđena advokat pomagati u ovome. Advokat može predstavljati jednog svedoka u pregovore. Građevinske advokat će osigurati sve tvrdnje skladu da li ugovorna obveza ili pravni zahtjeva. Zbog složenosti koja ide uz to, tamo može biti pravna pitanja sa kojima to treba da bude obrađen kao problema s obzirom da ugovor, poremećajima u izgradnji, povrede, ili nesreca na poslu, ili pitanja u dobijanje građevinske dozvole. Vlada je igra ulogu u regulišu ovo određene aspekt u zemlji, koji je izgradnja zgrade. Ima stroga pravila i propisa u vezi sa ovo industrija kao gubitak ljudskih života i financijskog gubitka može biti neizbježna sa jednim i malu grešku. Ovo je zašto ne poštuju zakone će rezultirati suočava ogromne kazne. Ovo je zašto izgradnju advokati u UAE su dostupni da prosire njihovu pomoć od početka sporazum do kraja i kroz sve tvrdnje protiv njih. Stranke su upozoreni svojih obaveza i odgovornosti, kao njihova prava. Također su obaviješteni o tome kako da bolje poštuju zakone zemlje. Izgradnju advokat će pomoći svog klijenta da je ugovor za sve predvidjeti da bi mogli nastati tokom pogubljenje pozornici, a nakon toga i direktno stranke kako oni bi trebali raditi sa takvim dešavanjima.\nSevernoj Karolini Imovinu Divizija Zakone - Rosen Advokatskoj Firmi\nÖlkələrin siyahısı ilə bağlı yol-nəqliyyat ölümü