99. sjednica Vlade Federacije BiH\n99. SJEDNICA VLADE FEDERACIJE BiH:\nUTVRĐEN NACRT ZAKONA O KONCESIJAMA\nVlada Federacije BiH je, na današnjoj sjednici u Sarajevu, utvrdila i u parlamentarnu proceduru uputila Nacrt zakona o koncesijama, koji uređuje vrste, načela, definicije, područje i predmet koncesija. Također su precizirane odredbe koje se odnose na postupak dodjele, ugovore o koncesijama, nadležna tijela, pravnu zaštitu, upravni i inspekcijski nadzor i druge upravne mjere, rješavanje sporova i druga pitanja od značaja za dodjelu koncesija u Federaciji FBiH.\nCilj Zakona je jačanje privrednog razvoja Federacije BiH, stvaranje efikasnog pravnog okvira za promovisanje i olakšavanje provođenja i razvoja koncesijskih projekata, unapređenje transparentnosti procesa dodjeljivanja koncesija, kao i njihove efikasnosti i dugoročne održivosti.\nNjime je sveobuhvatno regulirana oblast koncesija na teritoriji FBiH, transparentnost njihove dodjele, uvođenje u sistem postojećih korisnika prirodnog bogatstva, dobara u općoj upotrebi i obavljanje djelatnosti od općeg interesa, ubiranje koncesionih naknada i kontinuirano punjenje budžeta FBiH. Definirano je da je koncesija za privredno korištenje dobara od općeg interesa ili objekata sagrađenih na dobru od općeg interesa ugovorom uređen pravni odnos čiji je predmet korištenje određenog dobra od općeg interesa ili objekata sagrađenih na dobru od općeg interesa.\nUređivanje uvjeta, načina i postupka zaključivanja ugovora o koncesijama, zasniva se na načelima zaštite javnog interesa, efikasnosti, ekonomičnosti, transparentnosti, jednakog i pravičnog tretmana, slobodnog natjecanja, zaštite okoliša, autonomije volje, ravnopravnosti ugovornih strana, načelu zabrane diskriminacije i načelu uzajamnog priznavanja.\nZa koncesije u nadležnosti Federacije BiH odgovorna je Vlada Federacije BiH kao koncesor, a odnose se na dodjelu koncesija za obavljanje privrednih djelatnosti i usluga i izvođenje radova u područjima autocesta, brzih cesta i magistralnih cesta uključujući i objekte u zaštitnom pojasu ovih cesta, vodne luke za međunarodni promet, željezničke pruge i njihovog zaštitnog pojasa, energetskih objekata prema propisima koji definiraju oblast električne energije u FBiH, terminala za uskladištenje tekućina i plinova, vodotoka i drugih voda na prostoru ili od interesa za dva ili više kantona i hidroakumulacija na prostoru ili od interesa za dva ili više kantona.\nTakođer, nadležnost Federacije BiH je i izgradnja cjevovoda i terminala za uskladištenje i transport tekućina i plinova, eksploatacija mineralnih sirovina kao što su energetske mineralne sirovine i mineralne sirovine iz kojih se mogu proizvoditi metali i njihova upotrebljiva jedinjenja koji se nalaze na području dva ili više kantona. I eksploatacija svih vrsta soli i podzemnih voda (termalne, termomineralne i mineralne), geotermalne energije, pružanje telekomunikacijskih i poštanskih usluga je u nadležnosti Federacije BiH.\nKantoni će svojim zakonima odrediti način, uvjete i nadležnosti za koncesije koje nisu u nadležnosti Federacije BiH.\nKoncesionar je dužan plaćati novčanu naknadu za koncesiju u iznosu i na način kako je to uređeno ugovorom o koncesiji, a ona može biti ugovorena kao stalan jednak iznos i/ili kao varijabilni iznos, ovisno o posebnostima pojedine vrste koncesije.\nRaspoređivanje naknade kantonima, gradovima i općinama utvrđuje koncesor za svaki konkretan predmet koncesije na prijedlog ugovornog tijela prilikom donošenja odluke o dodjeli koncesije.\nOdredbe ovog zakona ne primjenjuju se na postupak dodjele ugovora o koncesiji za istraživanje i eksploataciju i proizvodnju nafte i plina u FBiH u slučaju kada je ugovor o koncesiji proglašen strateškim ugovorom od interesa za FBiH, ni na utvrđivanje naknade za koncesiju i raspodjelu prihoda iz koncesije u ovom slučaju.\nZakon određuje Vladu Federacije BiH kao koncesora kada je predmet koncesije u nadležnosti Federacije BiH, odnosno vlade kantona ako je predmet u kantonalnoj nadležnosti.\nOno što je bitna novina jeste da je ugovorno tijelo, koje odredi koncesor, prije odluke o pokretanju koncesije dužno pribaviti urbanističku saglasnost ili lokacijsku informaciju, okvirnu vrijednost koncesijskog projekta i okolišnu dozvolu, te riješiti imovinsko-pravne odnose.\nUTVRĐEN NACRT ZAKONA O OBRTU I SRODNIM DJELATNOSTIMA\nVlada FBiH je utvrdila Nacrt zakona o obrtu i srodnim djelatnostima. Ovim je Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta izvršilo zaključak Vlade koji se odnosi na izradu novog Zakona o obrtu i srodnim djelatnostima, i imenovanje komisiju sa zadatkom da, uz podršku Grupacije Svjetske banke (Međunarodne finansijske korporacije IFC) provede kvalitativnu i kvantitativnu analizu postojećeg okvira i pripremi Prednacrt zakona.\nPodrška Grupacije Svjetske banke definisana je potpisanim Ugovorom o savjetovanju u kojem su definisane aktivnosti koje bi se odnosile za unapređenje legislative i pojednostavljenje registracije za poboljšanje poslovnog okruženja.\nVišegodišnje iskustvo u primjeni Zakona o obrtu i srodnim djelatnostima Federacije BiH pokazalo je da zakonska rješenja utvrđena ovim zakonom imaju značajne manjkavosti, zbog čega se i pristupilo studioznoj analizi i izradi novog koji će, pored uspostavljanja i obavljanja obrta, regulisati i odredbe o vrstama i prijenosu obrta, te nadležnostima obrtničke komore, kao i sve druge mjere koje su nezaobilazne u obrtničkoj djelatnosti.\nKako obrtnici predstavljaju važan segment privrede u Federaciji BiH, Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta, kao obrađivač zakona, smatra da će predloženo zakonsko rješenje značajno doprinijeti unapređenju obrtničke djelatnosti, povećanju učinkovitosti sistema, boljoj koordinaciji općinskih, kantonalnih i federalnih vlasti, svrsishodnijem trošenju sredstava, smanjenju troškova fizičkim osobama i povećanju zaposlenosti.\nNacrt zakona o obrtu i srodnim djelatnostima Federacije BiH treba da doprinese i suzbijanju sive ekonomije i jačanju tržišta. Cilj je, prije svega, razvoj i unapređivanje obrta i srodnih djelatnosti, zaštita starih i tradicionalnih zanata i domaće radinosti.\nUbrzanje procesa registracije obrtnika i osoba koje obavljaju srodnu djelatnost bit će postignuto skraćenom i pojednostavljenom procedurom otvaranja obrta prema kojoj nadležni organ u roku od sedam dana (ranije 15 dana) od prijema urednog zahtjeva donosi rješenje kojim odobrava obavljanje obrta i upisuje u Obrtni registar. Za obavljanje posebnih obrta propisano je da nadležno kantonalno ministarstvo izdaje saglasnost u roku od sedam dana (ranije 15 dana) od prijema urednog zahtjeva i upisuje ga u Registar saglasnosti.\nSkraćen je i pojednostavljen postupak izdavanja odobrenja za obavljanje srodnih djelatnosti, kao i upis u Obrtni registar. Poslovanje srodnih djelatnosti, njihovo obavljanje putem voditelja djelatnosti, prenos srodnih djelatnosti, zajedničko obavljanje, privremena obustava i prestanak obavljanja srodnih djelatnosti vrše se u skladu sa odredbama kojima je propisan način poslovanja obrta, obavljanje obrta putem voditelja obrta, prenos obrta, zajedničko obavljanje obrta, privremena obustava i prestanak obrta.\nUpis u Obrtni registar vrši nadležni opštinski, odnosno gradski organ, putem popunjavanja registarskog lista, koji je sastavni dio rješenja o odobravanju obavljanja djelatnosti. Pristup Obrtnom registru, koji vodi Ministarstvo, nadležni organ ostvaruje putem korisničkog imena i dodijeljene šifre.\nU cilju javnosti podataka ministarstvo će omogućiti svim zainteresovanim osobama elektronsku pretragu i pregled podataka koji su predmet registracije.\nU poglavlju Zakona koji propisuje obrazovanje i osposobljavanje za obavljanje obrta i srodnih djelatnosti uvedeno je rješenje da se obrazovanje za obavljanje djelatnosti za koje se traži odgovarajuća školska sprema, pored osnovnih, srednjih škola i visokoškolskih ustanova, može vršiti i u ustanovama za obrazovanje odraslih u skladu s kantonalnim zakonima. Zadržana su rješenja o majstorskom ispitu, uvjetima, programu izvođenja i komisiji, uvažavajuži ustavnu nadležnost kantona u oblasti obrazovanja.\nU prekršajnim odredbama, izvršeno je usklađivanje sa Zakonom o prekršajima u FBiH i utvrđeni su viši početni iznosi novčanih kazni za prekršaje utvrđene zakonom. Svrha kazni jeste prvenstveno sprečavanje počinjenja prekršaja, što je i bio razlog za strožije novčane kazne. Predviđena je i prekršajna odgovornost voditelja obrta, voditelja djelatosti i privremenog radnika.\nU odnosu na postojeći zakon uvedene su novine u prekršajnom kažnjavanju odgovorne osobe u nadležnom organu u slučajevima kada nije doneseno rješenje u propisanom roku ili rješenje ne sadrži registarski list iz Obrtnog registra, zatim ako sva rješenja u vezi sa obavljanjem obrta nisu dostavljena nadležnim organima u propisanom roku, te ako po službenoj dužnosti obrtnik ili osoba koje obavlja srodnu djelatnost nije obaviještena o obavezi i rokovima usklađivanja poslovanja i dokumentaciji potrebnoj za usklađivanje poslovanja.\nZnačajna novina u Zakonu je da obrtnik može obavljati registrovane djelatnosti u vanjskotrgovinskom poslovanju, u skladu s propisima kojima se uređuje vanjskotrgovinska politika.\nNovinu predstavlja i ograničavanje odgovornosti obrtnika cjelokupnom svojom imovinom u smislu Zakona o izvršnom postupku, prema kojoj se izvršenje radi ostvarenja novčanog potraživanja protiv obrtnika ne može provesti na onim stvarima i pravima na kojima se protiv njega ne bi mogla provesti kad ne bi obavljao privrednu djelatnost, te na onim stvarima i pravima koja su nužna za obavljanje njegove privredne djelatnosti ako mu je ona osnovni izvor sredstava za život, kao i na nekretnini u kojoj izvršenik stanuje u obimu nužnom za zadovoljavanje osnovnih stambenih potreba njegovih i osoba koja je po zakonu dužan izdržavati.\nPojednostavljenjem postupaka za registraciju i rad obrtnika u Federaciji BiH bi bilo ostvareno pola miliona KM direktnih ušteda privatnom sektoru na godišnjem nivou. Znatno je ubrzano provođenje procedura i postupaka obuhvaćenih ovim zakonom i potrebno vrijeme skraćeno za 50 posto. Unaprijeđen je i postupak razmjene informacija, te popunjavanja Jedinstvenog registra obrtnika u FBiH.\nNovi Zakon će omogućiti i osigurati moderan i efikasan okvir za poslovanje obrtnika kao pokretača ekonomije, te podstaći jačanje obavljanja obrtničke djelatnosti.\nRAZMATRAN NACRT ZAKONA O IZMJENAMA\nI DOPUNAMA ZAKONA O UPRAVLJANJU OTPADOM\nFederalna vlada razmatrala je danas Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom, u kojem su novina definicije o “posebnim kategorijama otpada“, “proizvođačima i uvoznicima proizvoda“ i “operater sustava”.\nNakon rasprave, zaključeno je da u tekst novog zakona treba, u konsultacijama s Federalniom ministarstvom zdravstva, uvrstiti odredbe koje uređuju medicinski otpad, a treba detaljnije razraditi i poglavlje o kaznenim sankcijama.\nJAVNI INTERES ZA IZGRADNJU BRZE CESTE LAŠVA - NEVIĆ POLJE\nFederalna vlada je donijela Odluku o utvrđivanju javnog interesa za izgradnju brze ceste Lašva - Nević Polje u dužini od 24,385 kilometara. Korisnik eksproprijacije nekretnina potrebnih za njenu izgradnju je JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar. Ovom javnom preduzeću je naloženo da pokrene postupak eksproprijacije nekretnina prema već urađenim elaboratima.\nVlada Federacije BiH je 2014. godine donijela Odluku o utvrđivanju općeg interesa za izgradnju brze ceste Lašva - Vitez - Donji Vakuf, a kako je od dana njenog donošenja protekao rok od dvije godine u kojem je bilo potrebno pokrenuti postupak eksproprijacije, donesena je nova odluka o utvrđivanju javnog interesa, što je zakonski uslov za pokretanje postupka eksproprijacije.\nODLUKA O KRITERIJIMA I IMENOVANJU ČLANOVA ETIČKOG KOMITETA\nVlada FBiH utvrdila je kriterije, postupak izbora i imenovanja članova u Etički komitet Federalnog ministarstva zdravstva, kao stručnog tijela koje prati pružanje i provođenje zdravstvene zaštite na načelima etike medicinske deontologije na teritoriji Federacije BiH.\nEtički komitet ima pet članova iz reda istaknutih stručnjaka koji imaju značajne rezultate u radu i doprinos u oblasti zdravstvene zaštite, profesionalne etike zdravstvenih radnika i humanističkih nauka.\nEtički komitet imenuje i razrješava federalni ministar zdravstva, uz ravnopravnu zastupljenost oba spola, na mandat od četiri godine s mogućnošću reizbora za još jedan mandatni period.\nUspostava Etičkog komiteta obaveza je prema članu 77. Zakona o zdravstvenoj zaštiti.\nUSVOJEN IZVJEŠTAJ O PROVEDBI AKCIONOG PLANA\nRAZVOJA MALOG I SREDNJEG PODUZETNIŠTVA U 2016. GODINI\nFederalna vlada je usvojila izvještaj Federalnog ministarstva razvoja, poduzetništva i obrta o implementaciji Akcionog plana za realizaciju projekta „Razvoj malog i srednjeg poduzetništva u FBiH” za 2016. godinu.\nOvo ministarstvo će, u saradnji sa ostalim nositeljima pojedinih mjera iz Projekta „Razvoj malog i srednjeg poduzetništva u FBiH za period 2016.-2018. godina“, nastaviti realizaciju ciljeva i mjera iz Akcionog plana koji je jedan od pet projekata koji čine „Strategiju ekonomskog razvoja FBiH” i predstavljaju strateški okvir za razvoj poduzetništva i malih i srednjih poduzeća.\nAkcioni plan sadrži osam strateških ciljeva u okviru kojih je utvrđeno 17 prioriteta i 23 mjere za njihovo realiziranje. Svakom mjerom obuhvaćena je jedna ili više aktivnosti za koje su određeni ciljevi, nositelji i rokovi izvršenja koji su za neke aktivnosti precizirani, a za neke planirani kao kontinuirano djelovanje.\nStrateški ciljevi su smanjenje administrativnih prepreka, promidžba poduzetništva, jačanje institucija i organizacija koje su u funkciji razvoja i promidžbe poduzetništva, financijska podrška, stručno usavršavanje svih relevantnih osoba za malo i srednje poduzetništvo, jačanje poslovne infrastrukture, tehnološki razvitak i poticanje poduzetništva ciljanih skupina.\nKako je navedeno u izvještaju, pojednostavljivanje i uklanjanje administrativnih prepreka u poslovanju je prvi strateški cilj, što je kontinuiran proces koji utječe na poslovni ambijent, a time na konkurentnost regija ili zemalja. Iako su, prema izvještaju „Doing Business 2016”, u BiH dugi administrativni procesi za osnivanje firme, dobivanje građevinskih dozvola, priključka za električnu energiju, registraciju zemljišta, izdavanje PDV broja itd., Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta nema nadležnosti u većini ovih administrativnih postupaka. Međutim, Vlada Federacije BiH je u 2016. godini potpisala sporazum o suradnji sa Svjetskom bankom koji se odnosi na provedbu regulatorne reforme na lokalnom nivou u kreiranju povoljnog poslovnog okruženja za investiranje u lokalnim zajednicama. Ministarstvo je određeno kao nositelj aktivnosti u prijenosu metodologije regulatorne reforme s ciljem da bude potpuno osposobljeno samostalno provoditi regulatornu reformu na lokalnom nivou u partnerstvu sa lokalnim zajednicama. Ove aktivnosti se za sada provode u dvadesetak općina i gradova u sklopu Projekta „Life”.\nNa javne natječaje za dodjelu bespovratnih poticajnih sredstava malom i srednjem poduzetništvu po projektima ovog ministarstva u 2016. godini se prijavilo 1.425 subjekata, što je za 5,7 posto više od prethodne godine. Suradnja sa udruženjima i obrtničkim i privrednim komorama ostvarena je kroz Projekt „Poticaj udruženjima, komorama i obrazovnim institucijama”, vrijedan od 201.489 KM.\nU prošloj godini kroz Program „Kreditni poticaj razvoju poduzetništva i obrta” odobreno je 15 kredita, od čega pet za mikro, osam malim i dva srednjim poduzećima u ukupnom iznosu od 3.318.271,30 KM.\nU cilju poticanja učenika da se obrazuju za obavljanje djelatnosti deficitarnih zanimanja proveden je Projekt „Stipendiranje učenika koji se obrazuju za deficitarna zanimanja i tradicionalne i stare obrte”. Na osnovu javnog natječaja dodijeljena je 41 jednokratna stipendija učenicima srednjih škola.\nMinistarstvo je u 2016. godini objavilo Javni natječaj za jedinice lokalne samouprave u Federaciji BiH u sklopu Grant sheme „Unaprjeđenje poduzetničkih zona u FBiH”. Sredstva za realiziranje osigurale su Vlada FBiH (1.000.000 KM) i Europska unija (400.000KM) putem Projekta integriranog lokalnog razvoja koji provodi UNDP BiH. Na javni natječaj se prijavilo 30 jedinica lokalne samouprave, a deset je dobilo grant sredstva.\nZa poticaj poduzetničkih pothvata temeljenih na inovacijama i komercijalizaciji intelektualnog vlasništva dodijeljena su bespovratna poticajna sredstva za deset inovatora u ukupnom iznosu od 49.350 KM\nZa jačanje konkurentnosti malih i srednjih poduzeća kroz podršku u procesu uvođenja standarda i sustava kvalitete, te stjecanju potrebnih certifikata, bespovratna sredstva su osigurana za 32 mala i srednja poduzeća i izdvojeno 224.800 KM.\nZa jačanje konkurentnosti tehnološki suvremenih subjekata MSP-a u 2016. godini je izdvojeno 1.503.434,76 KM, a potpore je dobilo 79 malih i srednjih poduzeća.\nZa projekt „Unaprjeđenje institucijske poduzetničke infrastrukture”, s ciljem uređenja i opremanja prostora za prihvat malih i srednjih poduzetnika, te poduzetnika početnika, u 2016. godini su bila planirana sredstva od 48.511KM, a podržane su četiri poduzetničke potporne institucije.\nAkcionim planom je planirana izrada projekata temeljenih na potrebama poduzetništva, jer je uočena nedovoljna povezanost obrazovnih i znanstvenih institucija i MSP sektora kod transfera znanja i korištenja novih tehnologija. Kroz realizaciju Projekta „Poticaj udruženjima, komorama i obrazovnim institucijama” data je podrška određenom broju visokoškolskih obrazovnih institucija.\nProjekt „Poticaj poduzetništvu mladih”, čija vrijednost je 347.889,49 KM, namijenjen je subjektima malog gospodarstva koji su u vlasništvu, ili su većinski osnivači mladi do 35 godina starosti. Data je potpora za 45 mlada poduzetnika/ice, a prosječan iznos bespovratne potpore po korisniku iznosio je 7.730 KM.\nZa projekt „Poticaj starim i tradicionalnim obrtima” u 2016. godini za 89 obrtnika koji su registrirani kao stari i tradicionalni obrti izdvojeno je 347.875,75 KM.\nZa poticaje zapošljavanju i samozapošljavanju mladih, kao i dugoročno nezaposlenih osoba i pokretanje biznisa realizirano je 704.863 KM, a obuhvaćena su 132 novoosnovana subjekta malog gospodarstva.\nZa izvozno orijentirana mala i srednja poduzeća u 2016. godini značajan je Projekt „Jačanje konkurentnosti tehnološki suvremenih subjekata MSP” čija vrijednost je 1.503.434,76 KM.\nKako preradivački sektor u posljednjih deset godina kontinuirano iskazuje rast dodane vrijednosti, ima najveći udio u izvozu i predstavlja potencijal za novoupošljavanje, projekt je prije svega bio namijenjen subjektima malog gospodarstva u preradivačkom, proizvodnom i proizvodno uslužnom sektoru. Kroz ovaj projekt podržano je 79 privrednih subjekata.\nIZVJEŠTAJ O INSPEKCIJSKOM NADZORU\nFederalna vlada je usvojila izvještaj o inspekcijskom nadzoru federalnih inspektora za matične knjige, lično ime i državljanstvo. Kako je zaključeno, Federalno ministarstvo unutrašnjih poslova će i u 2017. godini provoditi inspekcijski nadzor i kontinuirano sarađivati s kantonalnim inspektorima s ciljem pravilne i jednoobrazne primjene propisa iz ove oblasti, te davati upute i objašnjenja kantonalnim ministarstvima unutrašnjih poslova, gradovima, općinama i drugima koji rade na poslovima matičnih knjiga i primjeni ovih propisa.\nTakođer je istaknuta potreba stalne saradnje i održavanja sastanaka predstavnika Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva inostranih poslova BiH, Ministarstva pravde BiH i Notarske komore Federacije BiH kako bi bili riješeni problemi prilikom upisa činjenica nastalih u inostranstvu, a koje se upisuju u matične knjige u Federaciji BiH.\nO PROVEDBI PRAVILNIKA O UPRAVLJANJU OTPADOM\nOD ELEKTRIČNIH I ELEKTRONSKIH PROIZVODA\nVlada Federacije BiH je na današnjoj sjednici usvojila izvještaj Koordinacionog tijela koje prati provedbu Pravilnika o upravljanju otpadom od električnih i elektronskih proizvoda.\nKoordinaciono tijelo je zaduženo da utvrdi način dokumentovanja i dokazivanja aktivnosti subjekata upravljanja otpadom od električnih i elektronskih proizvoda (operatera, sakupljača, reciklera, prerađivača sekundarnih sirovina i sl.), koji obavljaju djelatnost na teritoriji Federacije BiH, što bi trebalo biti dio izmjena i dopuna Pravilnika o upravljanju otpadom od električnih i elektronskih proizvoda.\nFederalno ministarstvo okoliša i turizma zaduženo je da, u saradnji s nadležnim federalnim institucijama uključenim u rad Koordinacionog tijela, ubrza donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom, kao i izmjene i dopune provedbenih propisa koji preciznije rješavaju upravljanje elektronskim i elektroničkim otpadom.\nFederalna uprava za inspekcijske poslove je zadužena da, u saradnji s Koordinacionim tijelom, izradi Plan provođenja nadzora nad primjenom Pravilnika o upravljanju otpadom od električnih i elektronskih proizvoda.\nO UTROŠKU PROŠLJOGODIŠNJIH TRANSFERA ZA POLJOPRIVREDU\nVlada FBiH je usvojila informaciju o odobrenim transferima za poljoprivredu u skladu s Programom utroška sredstava poticaja za poljoprivredu, utvrđenih Budžetom FBiH za 2016. godinu Federalnom ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.\nProgram je implementiran u saradnji s nadležnim kantonalnim ministarstvima i poljoprivrednim inspekcijama, federalnim poljoprivrednim zavodima u Sarajevu i Mostaru, Federalnom upravom za inspekcijske poslove (FUZIP) i Federalnim ministarstvom finansija.\nPoticaji za 2016. godinu realizovani su u iznosu od 67.880.856,80 KM, od čega je lani ukupno realizovano 12.555.724,05 KM po modelu poticaja proizvodnji i 356.265,48 KM po modelu ostalih vrsta novčanih podrški iz prethodnih perioda.\nU 2016. godini je ukupno odobreno 79.059 zahtjeva za novčane podrške. Odobreno je 3.379 zahtjeva za biljnu proizvodnju, 75.533 za animalnu proizvodnju, 18 za ostale podrške, kao i 128 zahtjeva u ponovljenim postupcima po žalbama i sudskim presudama.\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva je preduzimalo mjere iz svoje nadležnosti za osiguranje nadzora i kontrole namjenskog utroška sredstava za podrške. Ministarstvo je usko sarađivalo sa FUZIP-om, te je dostavljalo inspekciji spiskove za kontrole, a u 2016. godini je intenziviran broj kontrola od strane nadležnih kantonalnih uprava za inspekcijske poslove, FUZIP-a kao i Ministarstva.\nFUZIP je izvršio kontrolu 190 klijenata, od čega je u animalnoj proizvodnji 58, biljnoj proizvodnji 77 i po modelu ostalih podrški 55 klijenata. Od kontroliranih klijenata u animalnoj proizvodnji, FUZIP je izdao 48 obavijesti da je aplikacija u skladu sa zakonskim propisima, sedam obavijesti da aplikacija nije u skladu sa zakonskim propisima, izdana su tri rješenja o povratu sredstava. U biljnoj proizvodnji je 48 obavijesti da je aplikacija u skladu sa zakonskim propisima, 28 da nije u skladu sa zakonskim propisima, a bilo je jedno rješenje o povratu sredstava. Po modelu ostalih vrsta podrški, izdano je sedam obavijesti da je aplikacija u skladu sa zakonskim propisima, 38 da aplikacija nije u skladu sa zakonskim propisima, a izdana su dva rješenja o povratu sredstava. Timovi Federalnog ministarstva izvršili su kontrolu 18 zahtjeva za novčane podrške po modelu poticaja proizvodnji.\nNa zahtjev Federalnog ministarstva izvršena je kontrola po prijavama u animalnoj proizvodnji, te je bilo ukupno 642 kontrola od strane kantonalne inspekcije, a utvrđeno je umanjenje obračuna kod 64 klijenata, dok je 20 klijenata odustalo od tova.\nNerealizovani zahtjevi iz prethodnih perioda su predviđeni Odlukom o usvajanju Programa utroška sredstava “Subvencija privatnim preduzećima i preduzetnicima - Poticaj za poljoprivredu“ utvrđenih Budžetom FBiH za 2017.godinu i ukupno iznose 19.176.894,20 KM, od čega je 1.164.436,60 KM po modelu poticaja za biljnu proizvodnju i 18.012.457,60 KM po modelu poticaja za animalnu proizvodnju. O ovim zahtjevima Federalno ministarstvo i nadležne inspkecije vrše dodatnu administrativnu kontrolu i nadzor.\nUkupne novčane podrške u 2016. godini su na nivou Federacije i na nivoima kantona iznosile 86.444.460,93 KM.\nJAVNI PRIHODI U 2016. GODINI\nUkupno ostvareni prihodi u Federaciji BiH u 2016. godini iznosili su, bez sredstava financiranja, 7.717,9 milijuna KM, što je za šest posto ili za približno 453,4 milijuna KM više u odnosu na prethodnu godinu, navedeno je u informaciji koju je danas usvojila Vlada FBiH. Ukupni proračunski prihodi iznosili su 4.550,1 milijuna KM, te su veći za sedam posto ili za 279,6 milijuna KM u odnosu na 2015. godinu.\nKada je riječ o Proračunu FBiH, ukupni prihodi, s uključenim sredstvima na ime otplate vanjskog duga, tekući transferi, donacije i primici iznosili su 2.373,8 milijuna KM i veći su za četiri posto ili za 92,1 milijuna KM u odnosu na razdoblje siječanj - prosinac 2015. godine, a prihodi po osnovi neizravnih poreza su iznosili 1.370,6 milijuna KM.\nUkupno ostvareni prihodi kantonalnih i općinskih proračuna, kantonalnih direkcija za ceste i ostalih korisnike javnih prihoda, sa uključenim grantovima i transferima drugih razina vlasti, iznosili su 2.818,2 milijuna KM i veći su za četiri posto ili za 105,8 milijuna KM.\nPrihodi izvanproračunskih fondova u Federaciji BiH su u 2016. godini ostvareni sa 2.982,5 milijuna KM, s rastom od četiri posto u odnosu na prethodnu godinu.\nPri tome su doprinosi za mirovinsko-invalidsko osiguranje iznosili 1.646,8 milijuna KM (povećanje za četiri posto ili za 57,9 milijuna KM), za zdravstveno osiguranje 1.199,8 milijuna KM (veći za pet posto ili za 59,6 milijuna KM) i za osiguranje od nezaposlenosti 136 milijuna KM (veći za šest posto ili za 7,3 milijuna KM).\nZAKLJUČAK O PLAVOM DIZELU\nVlada FBiH danas je razmatrala moguće posljedice zbog toga što Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH nije planirano uvođenje plavog dizela na nivou cijele države.\nStoga je danas Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva zaduženo da Vladi FBiH, za narednu sjednicu, dostavi informaciju o mogućnostima uvođenja plavog dizela za poljoprivredne proizvođače u Federaciji BiH.\nPOTREBNE PRECIZNIJE DEFINICIJE\nNakon današnjeg razmatranja, Federalna vlada je ocijenila da u Nacrtu ugovora o osnivanju Transportne zajednice jugoistočne Evrope treba preciznije definisati pojedine odredbe. Među njima je i član 11. kojim je definisano da željezničko preduzeće koje ima dozvolu za rad dobivenu od organa iz država EU ili iz država potpisnica Ugovora imaju pravo pristupa infrastrukturi u svim državama EU i u državama potpisnicima Ugovora. Ako Bosna i Hercegovina potpiše ugovor (bez dodatnih odredbi kojima bi bilo zaštićeno tržište do konačnog ulaska BiH u EU) bila bi izgubljena ovlaštenja Regulatornog odbora željeznica BiH. Naime, prema predloženim rješenjem niko ko se želi baviti pružanjem usluga željezničkog prevoza u Bosni i Hercegovini nije dužan podnositi zahtjev Regulatornom odboru, pošto mu je Ugovorom dozvoljen pristup željezničkoj infrastrukturi u cilju obavljanja međunarodnog putničkog ili teretnog saobraćaja.\nVlada Federacije BiH nije protiv integracije željezničkog sistema FBiH u Evropski željeznički sistem kada se za to steknu uslovi.\nDo vremena ispunjenja zadanih ciljeva potrebno je preciznije definisati odredbe Ugovora vezane za nadležnosti i obaveze upravitelja infrastrukture i operatora u zajednici Jugoistočne Evrope.\nPOLITIKA RAZVOJA INFORMACIONOG DRUŠTVA\nVlada FBiH danas je, uz određene napomene, dala pozitivno mišljenje na Nacrt odluke o usvajanju Politike razvoja informacionog društva Bosne i Hercegovine za period 2017.-2021. godina.\nKako je Ministarstvo komunikacija i prometa BiH nosilac aktivnosti kreiranja i implementacije Politike sektora elektronskih komunikacija BiH za ovaj period koja, između ostalog, ima u vidu i Digitalnu agendu za Evropu, ciljevi i zadaci predložene Politike informacionog društva se u dobroj mjeri preklapaju sa aktivnostima definisanim Politikom i Akcionim planom sektora elektronskih komunikacija, zato je stav Federalne vlade da je vrlo bitno obezbjeđenje koordinacije u provođenju ove dvije politike, naročito kod jasnog definisanja nosilaca i rokova.\nTakođer, u Akcionom planu trebaju biti dati jasni pravci djelovanja u pogledu razvoja industrije informacionih tehnologija, kao što su startup projekti i tehnološki centri, posebno u dijelu koji se odnosi na kadrove, obrazovanje i zapošljavanje, a što u tekstu Politike nije jasno definisano.\nPODRŠKA SARAJEVO BUSINESS FORUMU\nFederalna vlada dala je saglasnost za izdvajanje 30.000 KM iz Tekuće rezerve u svrhu sufinansiranja 8. međunarodne investicijske konferencije - Sarajevo Business Forum 2017.\nGeneralni sekretarijat Vlade BiH će zahtjev za izdvajanje ovih sredstava dostaviti Federalnom ministarstvu finansija, koje će za narednu sjednicu pripremiti prijedlog konačne odluke.\nDirektor Ureda premijera FBiH zadužen je da koordinira sve aktivnosti u vezi sa učešćem predstavnika Federalne vlade u radu Konferencije.\nPREPORUKE ZA REFORMU JAVNE UPRAVE\nVlada FBiH upoznala se danas o aktivnostima federalnih organa uprave koji rade na ispunjavanju obaveza sadržanih u Preporukama Europske komisije u kontekstu reforme javne uprave, te se obavezala na nastavak aktivnosti na njihovoj realizaciji.\nIstovremeno, zaduženi su predstavnici Vlade FBiH, federalnih ministarstava i drugih federalnih organa uprave da u radnim grupama iz oblasti reforme javne uprave dosljedno zastupaju stavove Vlade FBiH.\nNIJE PRIHVAĆENA PONUDA ZA KUPOVINU UDJELA U ŽELJEZNICAMA FBiH\nVlada Federacije BiH, nakon današnjeg razmatranja, nije prihvatila ponudu udjeličara Ivana Knezovića za kupovinu udjela u JP Željeznice FBiH d.o.o. Sarajevo.\nUprava Željeznica FBiH je, u skladu sa Zakonom o privrednim društvima, 24.2.2017. godine uputila obavijest o prodaji udjela u osnovnom kapitalu od strane člana Društva - udjeličara Ivana Knezovića.\nPonuda nije prihvaćena uz obrazloženje da je Vlada Federacije BiH trenutno u postupku utvrđivanja programa restrukturiranja JP ŽFBiH d.o.o. Sarajevo, kojim će se opredijeliti o budućem modelu organizovanja ovog društva.\nU izvještaju o radu Federalnog zavoda za zapošljavanje u 2016. godini, kojeg je danas usvojila Vlada FBiH, navedeno je da su u prošloj godini nastavljeni pozitivni trendovi na tržištu rada većeg intenziteta.\nTako je, u poređenju s prosječnim brojem zaposlenih u 2014. godini (443.587) i u 2015. godini (450.121), u FBiH lani ponovo evidentiran rast broja zaposlenih na 457.974. Također je zabilježeno povećanje broja zaposlenih u privredi u odnosu na vanprivredu.\nIstovremeno, broj nezaposlenih u 2016. je, u odnosu na 2015. godinu, manji za 12.350, odnosno 3,31 posto. Na zabilježeni rast broja zaposlenih i smanjenje broja nezaposlenih su svakako uticali i programi i mjere aktivne politike zapošljavanja koje su u prethodnom periodu implementirane putem Federalnog zavoda i kantonalnih službi za zapošljavanje.\nOd problema s kojima se suočava tržište rada u FBiH, u izvještaju je ukazano na neravnoteža između ponude i potražnje, te neusklađenost u pogledu zanimanja, vještina, kvalifikacija ili regionalnog rasporeda.\nU radno sposobnom stanovništvu i radnoj snazi još je veliki broj nekvalificiranih osoba koje se, bez programskih ili strateških intervencija, suočavaju s rizikom marginalizacije, dugotrajne nezaposlenosti i smanjenim šansama za zaposlenje.\nI dalje je visoko učešće zaposlenosti u neformalnoj ekonomiji, što se ogleda i u iskazivanju različitih vrijednosti anketne i registrirane stope nezaposlenosti, ali i zaposlenosti. Visoko učešće zaposlenosti u neformalnoj ekonomiji u ukupnom broju zaposlenih je jedan od glavnih problema na tržištu rada, koje, pored nelojalne konkurencije među poslodavcima i nepoštivanja finansijske discipline, utiče na sagledavanje realne stope nezaposlenosti, ali i na socijalni status i prava osoba koje rade u takvom okruženju.\nPrema procjenama, broj zaposlenih u neformalnoj ekonomiji oscilira izmedu 25 i 29 posto ukupne zaposlenosti, tj. više od 200.000 zaposlenih.\nDanas usvojeni izvještaj Vlada FBiH će uputiti Parlamentu FBiH na razmatranje.\nFederalna vlada donijela je Odluku kojom je odobreno izdvajanje nedostajućih novčanih sredstava za izmirenje preostalih obaveza Fondacije za održivi razvoj - OdRaz, koja prestaje s radom 30.4.2017. godine, u iznosu od 241.920,70 KM.\nDanas je donesena Odluka o prenosu 9.000.000 KM prikupljenih po osnovu takse za uspostavu rezervi naftnih derivata, planiranih u Budžetu FBiH za 2017. godinu na poziciji „Tekući transferi i drugi tekući rashodi - Subvencije javnim preduzećima - Poseban namjenski transakciji račun za uplatu takse za uspostavljanje rezervi naftnih derivata“. Sredstva će biti utrošena u skladu sa Odlukom o načinu namjenskog utroška sredstava ostvarenih po osnovu takse za uspostavu rezervi naftnih derivata za period 2014. - 2018. godina, a koja se odnose na 2017. godinu.\nFederalnom zavodu PIO danas je Vlada dala saglasnost da, u skladu sa sporazumom, vrši plaćanje računa za banjsko liječenje i rehabilitaciju penzionera za usluge izvršene u 2017. godini, a do visine iznosa predviđenog Finansijskim planom Federalnog zavoda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2017. godinu.\nZa učešće u radu i odlučivanju na 45. (vanrednoj) skupštini dioničara JP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo, zakazanoj za 18.4.2017. godine, Vlada FBiH danas je opunomoćila Jasminu Pašić.\nU Upravni odbor Projekta hitnog oporavka od poplava u Bosni i Hercegovini za područje Federacije BiH danas su imenovani Ervin Bibanović, Mario Jurkić i Hašim Mujanović.\nSjednica Vlade FBiH je završena u 14.15 sati.\n114. sjednica Vlade FBiH Saopćenje o radu\n114. sjednica Vlade FBiH 20.06.2018\nPlan javnih nabavki Generalnog sekretarijata Vlade FBiH za 2018. godinu (27.04.2018.)


Kako da se rešim neprijatnog mirisa nogu? | Planeta Zdravlja\nKako da se rešim neprijatnog mirisa nogu?\nDa li osećate neprijatnost kada treba da se izujete kada odete u goste, u strahu da će neprijatan miris preplaviti vašu okolinu, i da ćete odati utisak neuredne osobe?\nPojačano znojenje nogu ne mora da bude u vezi sa lošom higijenom. Nekim osobama se noge, jednostavno, više znoje nego drugima.\nMeđutim, morate imati u vidu da je od izuzetnog značaja obuća koju nosite, tj. materijal od kog je napravljena, ali i čarape, koje moraju biti od 100 postotnog pamuka. Obuća treba da bude od kože, bez veštačkih materijala, kako bi koža mogla da diše. Kada se noga upari u cipelama od skaja i sintetičkih materijala, neprijatan miris je neizbežan.\nSvakodnevna higijena nogu se podrazumeva, i ona je najvažnija, a ako imate uslove, pre ponovnog obuvanja noge treba oprati.\nVažno je noge dobro osušiti!, pre nego što obujete čarape i cipele, jer ne zaboravite: gljivice se najbolje razvijaju u toplim i vlažnim uslovima.\nGljivice (mikoza) mogu biti uzrok neprijatnog mirisa nogu.\nZa terapiju mikoze najčešće se koristi antimikotik krema, koja može da se nabavi bez recepta. Maže se 5 dana ujutro i uveče (naročito izmedju prstiju).\nTreba ponavljati proceduru kad počne ponovo da se oseća neprijatan miris, što je od 3-5 nedelja posle. Pri tom treba poštovati pravilo da se obuća nikad ne obuva na vlažne noge. One moraju biti potpuno suve.\nMorate imati u vidu da ako se ne pridržavate uputstva, može da se stvori rezistencija na ovu antibiotsku mast, a to ne rešava problem, nego ga produžava.\nS obzirom da mikoza ne mora uvek da bude uzrok neprijatnog mirisa, praškovi i sprejevi koji se mogu kupiti u parfimerijama i supermarketima mogu vam pomoći da se osećate sigurnije kad je ovaj problem u pitanju.\nPrašak koji se kod nas često upotrebljava je Natura Bel Timijan prašak, proizvođača BeoLab, laboratorije Zemun. Nedostatak je jedino taj što on ostavlja bele tragove na čarapama i obući, ali to se može zanemariti, s obzirom na njegov učinak.\nOn upija znoj sa stopala i onemogućava da se noga upari i tako stvori neprijatan miris.\nUkoliko se odlučno suprotstavite rešavanju problema neprijatnog mirisa vaših stopala i budete se pridržavali ovih uputstava, taj problem je rešiv.\nBudite istrajni i dovešćete ga pod kontrolu.\n2012-05-11T14:13:59+02:00By Planeta Zdravlja|BudiZdrav|0 komentara


Igrao za Benfiku i Porto, seli se u treću hrvatsku ligu\nReč je o klubu iz Slavonskog Broda koji trenutno nastupa u trećoj ligi, a radi se o Leosisiju Samiju, 32-godišnjem fudbaleru reprezentacije Gvineje Bisao\nNapadač je ponikao u Benfiki, potom je nastupao u Elektriku, Avešu i Maritimu. Nakon čega ga je kupio Porto. Tamo se nije izborio za mesto u prvom timu, te su usledile brojne pozajmice.\nNakon epizoda u Omanu i na Malti stigao je u Marsoniju, klub u kome su ponikli asovi poput Ivice Olića, Marija Mandžukića i Borisa Živkovića.\nFK Benfika FK Porto fudbalski transferi FK Marsonija Leosisi Sami


Kragujevac - Zastave i grbovi Srbije\nTeritorijalna organizacija > Centralna Srbija > Šumadijski okrug > Kragujevac\nZnamenje grada Kragujevca je usvojeno 17. Aprila 1996, delo je Srpskog heraldičkog društva i primer je nove srpske teritorijalne heraldike. Grb se navodi u tri osnovna nivoa, mada se često prave greške u upotrebi (najčešće se koristi samo veliki grb).\nOsnovni grb je štit sa srebrnim poljem na kome je crna otrgnuta glava vepra, zlatno oružana, crvenog jezika i ranjena u čelo po kosini crvenom strelom (što predstavlja jedan od najstarijih grbova dodeljenih Srbiji, a od 1804. i popularnosti u ustanku postaje nezvanični grb Šumadije). Glava štita je rascepljena; u desnom polju je na crvenom srebrni krst između četiri ista takva ocila (što je aluzija na Kragujevac kao prestonicu u prvoj polovini XIX veka), a u levom na crvenom dve unakrst postavljene topovske cevi okrenute ustima naviše (simbol topolivnice, začetka moderne srpske industrije).\nNa nivou Srednjeg grba se iznad Osnovnog grba javlja zlatna bedemska kruna sa četiri vidljiva merlona i zlatna dijadema ukrašena draguljima (što je još jedna predstava Kragujevca kao nekadašnje prestonice).\nČuvari štita na Velikom grbu su dva na uzlet spremna heraldička kraguja (asocijacija na mogući toponim) koji pridržavaju stegove Srbije (desno) i grada (levo). Oba oko vrata na plavoj traci nose štit, desni plav sa otvorenom srebrnom knjigom zlatnog poveza, a levi crn sa tri zlatna stuba i obrnutim srebrnim ševronom preko svega (simboli grada kao univerzitetskog centra i streljanog odeljenja V -3). Postament je šumom obrastao brežuljak sa lentom na kojoj je ispisano ime grada, a o nju je obešen Orden Sv. Save prvog stepena kojim je Sveti arhijerejski sinod odlikovao Kragujevac.\nHeraldički steg je kvadratnog oblika srebrnog polja na kome je heraldički kraguj koji stoji na odsečenoj plodnoj zlatnoj hrastovoj grani, a u gornjem desnom kantonu je ponovljen motiv srebrnog krsta sa ocilima na crvenom polju.\nSajt grada Kragujevca\nKragujevac - Mesne zajednice (mesta/naselja/sela)\nAdžine Livade ● Baljkovac ● Botunje ● Bukorovac ● Velika Sugubina ● Velike Pčelice ● Veliki Šenj ● Vinjište ● Vlakča ● Goločelo ● Gornja Sabanta ● Gornje Grbice ● Gornje Jarušice ● Gornje Komarice ● Grošnica ● Desimirovac ● Divostin ● Dobrača ● Donja Sabanta ● Donje Grbice ● Donje Komarice ● Dragobraća ● Drača ● Drenovac ● Dulene ● Đuriselo ● Erdeč ● Jabučje ● Jovanovac ● Kamenica ● Korman ● Kotraža ● Kragujevac ● Kutlovo ● Lužnice ● Ljubičevac ● Mala Vrbica ● Mali Šenj ● Maršić ● Masloševo ● Mironić ● Novi Milanovac ● Opornica ● Pajazitovo ● Poskurice ● Prekopeča ● Ramaća ● Resnik ● Rogojevac ● Stragari ● Trešnjevak ● Trmbas ● Ugljarevac ● Cvetojevac ● Cerovac ● Čumić ● Šljivovac ●\nSrednji grb Kragujevca\nVeliki grb Kragujevca


Izrael odobrio vakcinu protiv kovida-19 za mlađu decu - Portal Iz Prve Ruke\nIzrael odobrio vakcinu protiv kovida-19 za mlađu decu\nIzrael je odobrio da se vakcina protiv kovida-19 daje deci od 5 do 11 godina.\nOdluka Ministarstva zdravlja Izraela je doneta sinoć pošto je početkom novembra imunizacija za taj uzrast odobrena u SAD. Izrael je jedna od prvih zemalja koja je započela masovnu kampanju vakcinacije odraslog stanovništva i adolescenata početkom ove godine i postala je prva zemlja u svetu koja je pokrenula široku buster kampanju tokom leta.\nEksperti kažu da su takva nastojanja doprinela zaustavljanju širenja korona virusa i dovela najnoviji talas zaraze delta sojem pod kontrolu. Međutim, korona virus je nastavio da se širi među nevakcinisanom populacijom, uključujući decu.\nKako je navedeno u saopštenju generalni direktor Ministarstva zdravlja Izraela Nahman Aš je prihvatio preporuku stručnjaka savetnika da se imunizuju deca sa vakcinom Fajzer/Biontek. Većina savetnika veruje da korist od vakcine prevazilazi rizike.\nMinistarstvo je najavilo da će objaviti početak kampanje u narednim danima dok su Izraelski mediji javili kako se očekuje da vakcinacija dečjom dozom vakcine počne sledeće nedelje.\nPovezane temeDecakovid 19pandemijaVakcina\nDijabetes ne voli kada se brinete o sebi!\nStrah od omikrona se „prelio“ na berze\nOmikron odleteo „u nebesa“ – pravi „ludilo“ na tržištu\nCene nafte ponovo rastu posle šoka izazvanog novim sojem korona virusa omikron\nDvoje ljudi zaraženo je novom varijantom korona virusa, od juče poznatom pod imenom Omikron, javile su zdravstvene vlasti u Velikoj Britaniji.\nNovi soj identifikovan je u Južnoj Africi, Bocvani, Belgiji, Hong Kongu i Izraelu.\nBiznispre 10 minuta\nSrbijapre 21 minut\nKulturapre 40 minuta


"Amerika zna ko će imati poslednju reč po pitanju Kosova" | Radio Kosovska Mitrovica\n“Amerika zna ko će imati poslednju reč po pitanju Kosova”\n6. November, 2019 10:50 |\nAmerika oštro nastupila u nameri da po ubrzanom postupku reši status Kosova. Da li je trenutak da se u taj proces aktivno uključi i Rusija, pita se Sputnjik.\nBivši ambasador SRJ u Ujedinjenim nacijama Vladislav Jovanović i diplomata u penziji Zoran Milivojević saglasni su: šta god da sada rade Amerika ili Zapad, na kraju će se naći pred Rusijom u SB UN.\nDrugim rečima, Rusija će imati poslednju reč. Takođe, ukoliko se menja format pregovora, sagovornici Sputnjika ocenjuju da bi odmah trebalo uključiti i Moskvu.\n“I to bi moralo da se rešava u okviru odluke Badinterove arbitražne komisije o tome da sve bivše jugoslovenske republike postaju nezavisne u republičkim granicama. SRJ je u UN primljena u republičkim granicama, a u okviru Srbije je bilo i Kosovo i Metohija. Dakle, to bi trebalo postaviti kao početnu osnovu za pronalaženje konačnog i trajnog rešenja. To bi trebalo da bude postupak zasnovan na međunarodnom pravu i principima Saveta bezbednosti UN-a”, navodi Jovanović.\nOn kaže i da se za sada ne zna da li će do ove opcije doći i dodaje da nam, na žalost, ostaje samo da čekamo. Amerika, smatra on, u ovom trenutku nije spremna da iz ruku ispusti Kosovo, kao stečeno dobro posle vojne agresije na Srbiju i SRJ.\n“Bilo bi dobro, mada se ona indirektno već uključila, jer je nekoliko puta naglasila da pregovore podržava, ali samo na osnovu rezolucije 1244. To znači da nešto što je ispod toga, a Briselski sporazum to jeste, mora da se podigne na nivo Rezolucije 1244. A ona predviđa ne nezavisnost Kosova, već nezavisnost Srbije u okvirima međunarodno priznatih granica.”\n“Stav Rusije je jasan i tu nema nikakve dileme. Dakle, bilo koja verifikacija nekakvog sporazuma koji predviđa regulisanje statusa KiM podrazumeva da sve prođe kroz SB UN. A Rusija insistira da taj sporazum bude na platformi međunarodnog prava i na osnovu Rezolucije 1244. Ambicija Amerike, Prištine i NATO da takozvano Kosovo postane članica UN i da dobije pun subjektivitet i ne može da se ostvari bez SB UN i Rusije”, dodaje Milivojević.\nOn veruje da je Amerika svesna da je Rusija indirektno uključena u pregovore i šta god da Vašington želi da izgura opet mora dobiti saglasnost od Rusije.\n“Prema tome, podrazumeva se da je Rusija uključena u proces, u smislu da će pratiti pregovore i razgovore, kakvi god oni da budu. Ako se ide ka nekom finišu procesa i ako Srbiji bude odgovarao nekakav sporazum, onda bi to bio trenutak kada bi i Rusija morala da kaže svoju reč i na neki način se direktno uključi u završnu fazu”, zaključuje Milivojević.


Blagim dvorišnim nameštajem i udobnim garniturama za sedenje, Paola Lenti stvara modernu, luksuzniju, drugačiju vrstu enterijera.\nOvi dizajni su se razvili izvan svojih granica. Njihova neobavezna, udobna i savremena estetika je dovršena arhitektonskim elementima kao što su letnje kućice, jedra i zasloni koji su u dvorištu, a mogu delovati kao da su unutra.\nRaznovrstan, moderan nameštaj u Cabanne kolekciji nudi klupe, stolove za kafu koji mogu greškom da se koriste za meditaciju ili jogu!\nKompletna atmosfera ovih enterijera je Zen do n-tog nivoa. Svi ovi elementi su u zemljanim bojama, od rustičnih materijala. Preporučujemo vam da pogledate sajt Paola Lenti.


Pšenica i brašno 2019: Dovoljno za narod, malo za izvoz - AgroSmart\nPšenica i brašno 2019: Dovoljno za narod, malo za izvoz\nSrbija raspolaže ukupno sa 2.808.000 tona pšenice. Od ovogodišnjeg roda pšenice izvezeno je 61.330 tona zrna i 25.815 tona brašna. Ove godine je dvomesečni izvoz pšenice manji od prošlogodišnjeg za 345.336 tona\nBilans pšenice za ekonomsku 2019/20 godinu sačinjen je na osnovu zvaničnih statističkih podataka o proizvodnji pšenice roda 2019. godine i podataka koji se odnose na mesečni izvoz pšenice i brašna iz Srbije. Sve ostale kategorije koje sadrže predmetni bilans procenjene su na osnovu višegodišnjeg iskustva, kaže Zdravko Šajatović, direktor ,,Žitounije’’ u Novom Sadu. Prema raspoloživim podacima (izvor “Žita Srbije“ odnosno Uprava carina), vidi se da je izvoz najmanji u poslednje četiri godine.\nIZVOZ BRAŠNA od pšenice roda 2019.godine:\nPROCENA UKUPNE PROIZVODNJE I RASPOLOŽIVIH KOLIČINA PŠENICE U EKONOMSKOJ 2019/20 GODINI U SRBIJI\nPROCENA POTROŠNJE PŠENICE U EKONOMSKOJ 2019/20 GODINI\nizvoz jul 2019-jun ………………………….. 61.000 tona\nraspoloživo za izvoz do kraja tek. ek. 2019/20 godine i prelazne zalihe\njuna 2020.godine ……………………. cca 1.077.000 tona.\nIzvezeno brašno u periodu jul 2019-avgust 2020 godine……….. 816 tona =====================================================\nUkupan rod pšenice procenjuje se na 2.409.782 tone, što je oko 532.000 tona manje nego prethodne godine. Procenjuje se da je prosečan prinos iznosio 4.136 kilograma po hektaru, što je u odnosu na rod 2018.g. manje za 403 kilograma po hektaru. Prema proceni Ministarstva poljoprivrede, prelazne zalihe pšenice na dan 30. jun 2019. godine iznose 398.000 tona.\nBilansni višak pšenice za izvoz u ekonomskoj 2019/20.godini, (i brašna pretvorenog u pšenicu), za preostalih deset meseci, iznosi oko 1.077.000 tona.\nIzvoz pšenice u avgustu 2019.godine, iznosio je svega 31.095 tona. Ostvareni izvoz pšenice u periodu jun-avgust 2019 godine u odnosu na iste mesece 2018. godine, manji je za 345.336 tona, i najmanji je ostvareni dvomesečni izvoz u poslednje četiri ekonomske godine. Osnovni razlog je visoka cena pšenice (merkantilne i stočne) koja se ne uklapa u izvozne kalkulacije.\nIzvoz brašna u avgustu 2019.godine iznosio je 13.727 tona i na nivou je prosečnog izvoza u poslednjih dvanaest meseci u protekloj ekonomskoj 2018/19.godini (koji je iznosio 12.853 tone).\nIzvoznici pšenice i brašna u tekućoj ekonomskoj godini moraće posvetiti povećanu pažnju kontroli kvaliteta pšenice i brašna da ne bi sadržaj dontoksina prelazio dozvoljene granice, jer će i uvoznici kontrolisati taj parametar.\nU Srbiji se godišnje do pre nekoliko godian trošilo oko 109 kilograma hleba po stanovniku. Poslednaj istrazivanja pokazuju da je ta potrosnja sad na 83 kilograma po stanovniku, što je na nivou Nemacke iEU. Srbiji mesečno za ishranu stanovništva treba oko 120.000 tona pšenicee.\nU Srbji i danas postoji Pravilnhik o otkupu pšenice u tri klase, donet još 1988. godine u vreme SFRJ. On nikad nije ukinut, ali se prećutno prestalo sa njegovom primenom. Predsednik Unije pekara Srbije Zoran Pralica kazao je agenciji Beta da se u Srbiji dnegno proizvede oko 3,5 miliona vekni hleba, a potroši oko 3,3 miliona tona.\nPralica je naglasio da će snabdevanje hlebom u Srbiji biti redovno, a ni cena najzastuplјenije vrste hleba neće rasti, odnosno biće maksimalno 46 dinara po vekni. On je dodao i da Unija pekara Srbije ne obeležava 16. oktobar – Svetski dan hleba, već da ima svoje dane, kao što su Pekarski dani i Pekarska slava. Hleb ima posebno mesto i u srpskoj kulturi i tradiciji. Koristi se u mnogim obredima vezanim za rođenje deteta, ženidbu ili udaju, kućnu i seosku slavu ili godišnje praznike. U Srbiji dočekati nekoga hlebom i solјu simbol je dobrodošlice.\nU Sremu, u selu Pećinci, nalazi se i Muzej hleba, u kome je izložena zbirka od 96 različitih vrsta hlebova koji su se mesili za praznike i porodične običaje. Kroz izložbenu postavku, ispričana je priča o hlebu i načinu na koji se on dobijao u Srbiji nekada, o njegovom značaju i simbolici, ali i o lјudima, običajima i načinu života u prošlosti.\nU okviru muzejskog kompleksa u Pećincima, nalazi se furuna za pečenje hleba, ognjište i crkva posvećena hlebu.\nizvoz brašna izvoz pšenice\nSiva knjiga NALED: Uvesti online registar poljoprivrednih gazdinastava i subvencija\nUskoro zakon o pojednostavljenom angažovanju sezonskih radnika\nKonkurs za bolji život krajem marta


Sportske.net - Da nije bilo Minjoleovih kikseva...\nIsto ono sto se desavalo i Arsenalu godinama sa Scesnjijem, Almuniom. Jednostavno stub odbrane je golman. Pa suprotnu stvar imamo sa Arsenalom, da nam nema Ceha mi bi dijelili mjesto sa Liverpolom.\nŠto ne napišete koliko je Minjole puta spasao gol neverovatnim intervencijama? Centar-šutevi koštali su ekipu brdo bodova, nije Minjole kriv, jednostavno svima ne ide i to je to.\nOvde se govori o njegovim greskama, koje su dovele do gola. On je doveden da brani i moguce i nemoguce, jedini problem je sto on prima ono sto bi iskreno, golman, mnogo manje poznat i sa mnogo manjim primanjima lagano skidao.\nNe uzimam u obzir utakmicu sa Lesterom, vec ostale. Za ovu utakmicu delimicno nije kriv, maada da je stojao gde je trebao, i ono bi uhvatio :)\nOdbrani nemoguce a dobije go koji je isto tako nemoguce primit\nA šta je taj isti Minjole sve odbranio protiv Lestera?\nOvo je ogroman klub i zasluzuju daleko sigurnijeg golmana.\nLiverpulu najvise treba krilo. Ne moze Milner da igra krilo. A iskreno ni Lallana. Meni su obojica za klupu. Skoro svi engleski fudbaleri su precenjeni, pa medju njima i Henderson, Clyne...Eto jedino po meni Sturridge, ako izuzmemo povrede, lici na opasnost. nOd ove ekipe trenutne, zadrzao bih 10tak igraca, sve ostalo bih prodao, a medju njima prvi je Minjole. Milner i Hendo nista konkretno ne rade, jedino sto trce. Lallana je dao par bitnih golova ove sezone, ali dosta davi loptu. Clyne previse nesiguran kad se nadje ispred gola protivnika, izgubi se covek.\nFudbal nije samo ono sto vidis,Henderson kao i Carrick su podcenjrni igraci a mnogo znace ekipi.\nJa kao navijač LFCa te pitam kojih 10 igrača? Osim Staridža, Kutinja i Firmina niko ne zaslužuje crveni dres. Sve ih bre treba protjerati i postepeno dovoditi prave igrače. Dok god je tu FSG LFC će da tone.\nНови голман, нови леви бек ( као подршка Морену ), Нови задњи везни / везни уместо Лукаса, минимум два крила + Марковић и један шпиц уместо Бентекеа и она може Ливерпул да личи на тим. А ово што играју сад је ,, вожња на поледици са летњим гумама '' јер Клоп покушава да навикне тим на стил игре за који, тренутно, нема играче.\nTreba nam novi golman. Setite se samo sezone 13/14. I tada smo primali glupe golove. Ista priča se nastavila i 14/15. Ova sezona je njegova najgora u Liverpulu. Kao realne mete za leto mogu biti Ter Stegen, Leno i Sirigu.\nBrani nesto neverovatno a prima mnogo glupih golova.Nije kvalitet za Liverpul,za drugog golmana dobar\nNa svaku tu jednu nevjerovatnu slijedi dva glupo primljena gola.\nPa ispada tako nekako.Kad bolje razmislim Liverpul ima jednog od najlosijih golmana u ligi,nema mnogo klubova sa slabim golmanom\nDzabe ta mreza, lako je cuvati mrezu kad protivnik dva pua dodje do nje i ima neke suteve, Minjole je klasican linijas, dobro brani suteve, cak su mu i penali jaca strana, ali ume da kiksne stravicno. Spasavao je Liverpool par puta, ali najveci golmani su jednostavno konstantni, mozda ne odbrane neki penal koji bi Minjole odbranio ili neki sut gde se ovaj baci, ali zato ne propustaju loptu kroz ruke, ne primaju golove iz kornera, ne desava im se da prmase loptu prilikom ispucavanja na vakoj utakmici, umeju da postave zivi zid, i ona onabitniej ne idu u nekakve driblinge, pa onda prime gol...Koliko puta je spasio Liverpool bar duplo je direktno uticao da se dobijeni poeni izgube.\nDa bi imali pravu racunicu,bilo bi dobro vidjeti koliko nas je puta spasao,a iskreno spasavao nas je,pa tek onda suditi koliko nas je,stvarno,ostetio..ali i bez takve racunice, neka moja slobodna procjena, je da bismo sigurno bili u top4,a da smo doveli Ceha,sigurno bi se borili za titulu..ali opet kazem,sta bi bilo kad bi bilo...\nCovek zna da kiksne, ali I brani neverovatne stvari. Prekidi i centarsut su mu izuzetno slabi. Ali u sustini, bez njega Liverpul ne bi osvajao neke bodove, tako da je potrebno analizirati druge linije tima, pogotovu vezu.\nJedan od najgorih u Pl.\nSmesan komentar. Da Junajted nije izgubio od Svonsija, Norvicai Bornmuta bio bi drugi na tabeli. Za Celsija da i ne givorim. Jednostzvno Liverpul trenutno ima prisecan igracki kadar.\nMa gde bre, novi golman i jedan dobar stoper i ova ekipa ce liciti na nesto drugo siguran sam bar sto se defanzive tice, jer Minjole unosi paniku u celu odbranu, a jedan stoper ce dobro doci, lider odbrane.


Brnabić: Srbija nikad brže ka EU - Blitz RS - Vesti\nAna Brnabić je, nakon sastanka Saveta za stabilizaciju i pridruživanje između Evropske unije i Srbije, navela da dolazi u Brisel sa izuzetno dobrim vestima koje se tiču daljeg evropskog puta Srbije.\nBrnabićeva je, na zajedničkoj konferenciji sa Žozepom Boreljom i Oliverom Varheljijem, istakla da se većina građana na referendumu o ustavnim promenama u oblasti pravosuđa, 16. januara, izjasnila pozitivno, odnosno rekla da su građani glasali da imamo veću vladavinu prava, nezavisno sudstvo i samostalno tužilaštvo.\n„To je ogroman uspeh za Srbiju, velika stvar koju smo uspeli da uradimo i ponosna sam na taj uspeh. To je jedna od velikih stvari na našem EU putu, jer je to osnovna reforma kada se govori o reformama u oblasti vladavine prava“, rekla je Brnabićeva.\nDodala je da će se bez pauze nastaviti rad na reformama u oblasti vladavine prave, sa svim partnerima, kako bi se bez odglaganja formirala Radna grupa, bez čekanja na izbore 3. aprila, kako bi se već započeo rad na setu zakona u oblasti pravosuđa, budući da je kratak period usklađivanja sa Ustavom, od kako parlament potvrdi izmene najvišeg pravnog akta.\n„Nastavljamo u istom duhu i sa istim entuzijazmom, pokazali smo da možemo mnogo i treba bez pauze da radimo na tome“, rekla je Brnabićeva.\nNastaviće se reforme u oblasti javne uprave\nPremijerka je poručila da će se nastaviti i reforme u oblasti javne uprave, koje će ojačati tržišnu ekonomiju, ekonomiju generalno, kao i reforme koje se tiču zelene agende, unapređenje zaštite životne sredine i tranzicije ka zelenoj, održivoj i cirkularnoj ekonomiji.\n„Te četiri oblasti ostaju naši ključni prioriteti u evropskim integracijama“, poručila je Brnabić.\nPremijerka je rekla da je Srbija ostvarila odlične ekonomske uspehe, uprkos kovidu 19, te da je važno da naša zemlja bude spremna za članstvo u Evropskoj uniji.\n„Čini mi se da nikada ranije nismo na ovako pozitivan način, ovom brzinom išli ka Evropskoj uniji“, poručila je Brnabić.\n„Regionalna saradnja, bolje povezivanje i razumevanje u regionu su ključni za dalji proces evropskih integracija. Veliki deo razgovora bio je o regionalnom pozvezivanju, saradnji i odnosima u regionu, te šta je ono što Srbija radi i može da uradi da region bude još stabilniji i bezbedniji i da još brže napreduje ka EU“, rekla je Brnabić.\n„Srbija je bezbedna zemlja“\nBrnabićeva je navela da je Srbija apsolutno bezbedna zemlja i da smo bezbedniji time što imamo međunarodnu saradnju i što je tako efikasno razmenjujemo informacije sa drugim državama.\nBrnabić je, na konferenciji za štampu, posle sastanka Saveta za stabilizaciju i pridruživanje Srbije sa EU, odgovarajući na pitanje koliko je Srbija spremna da ispuni bezbednosne standarde, pošto 18 godina nakon ubistva premijera (Zorana Đinđića) postoje pretnje za život predsednika Aleksandra Vučića i koliko je Srbija bezbedna zemlja, kazala da se radi o zlonamernom pitanju.\nKako je reklapitanjem se insinuira da Srbija nije bezbedna zemlja samo zato što je dobila informacije o planiranom atentatu iz Europola.\n„To upravo pokazuje suprotno, a to je da Srbija jeste bezbedna zemlja, jer su naše obaveštajne službe dobro povezane i sarađuju sa službama širom sveta. Da to nismo ne bi bili bezbedna zemlja“, podvukla je ona.\n„Srbija je prosperitetna zemlja i predsednik Aleksandar Vučić dobija pretnje upravo zato što se bori da postanemo zemlja u kojoj postoje jake institucije i vladavina prava. Njegov život je ugrožen što se bori za vladavinu prava, borbu protiv mafije, organizovanog kriminala“, kazao je on.\nS tim u vezi je ukazala da je sproveden referendum, koji je, kako je rekla, „izgurala SNS“.\n„Mi nismo dobili podršku ni organizacija civilnog društva, koje svakodnevno pričaju da se bore za nezavisno sudstvo, a kada je došao istorijski dan da kažemo „da“ za nezavisno sudstvo i vladavinu prava rekle su glasajte ‘ne'“, ukazala je ona.\n„Cilj otvaranje još dva klastera do kraja godine“\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je danas u Briselu da će Srbija nastaviti da radi na otvaranju klastera 3, na narednoj međuvladinoj konferenciji u junu, kao i na pripremi još jednog klastera za otvaranje do kraja godine.\nBorelj: Nema mesta poricanju genocida, važan napredak u dijalogu\n„Treba ostvariti brzi napredka u normalizaciji odnosa i sprovođenja postignutih dogovora. Očekujemo da će Beograd i Priština napredovati kroz dijalog ispunjavajući svoje obaveze. Obe strane imaju svoje obaveze. Treba stvoriti prave uslove za dalje sprovođenje dijaloga i suzdržati se od jednostranih dela i retorike govora“, podvukao je on.\n„Nastavljamo sa pripremama za obnavljanje dijaloga Beograda i Prištine“\nVisoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku je dodao da će sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Miroslavom Lajčakom nastaviti da radi na obnavljanju dijaloga Beograda i Prištine, ali i naveo „da Kosovo pokazuje više nespremnosti da učestvuje u tome“.\nRekao je da će sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Miroslavom Lajčakom nastaviti sa pripremama za obnavljanje dijaloga u Briselu, ali samo, kako kaže, ako su obe strane spremne da se dogovore o pozitivnim rezultatima i da pokažu rezultate.\n„Radićemo sa Lajčakom na tome, a posebno u pogledu Kosova, koje pokazuje više nespremnosti da učestvuje u tome“, rekao je Borelj.\nPonovio je da će Lajčak sa predstavnikom SAD prvo sledeće nedelje ići na KiM, kako bi se, kaže, zalagao za obnavljanje dijaloga.


Institut za bezbednost i sigurnost na radu (IBS) - UGONS\nIzveštaji upravnog odbora\nListe provere (Ček liste)\nDokumentacija za inspekcije\nLetnje i zimske bašte\nPonude za analizu hrane\nPonude za bezbednost i ppz\nPonude za deratizaciju i dezinsekciju\nZakon i podzakonski akti o fiskalizaciji 2021\nSaradniciBezbednost na radu i protivpožarna zaštita\nInstitut za bezbednost i sigurnost na radu (IBS)\n„IBS“–„Institut za bezbednost i sigurnost na radu“, društvo sa višegodišnjim iskustvom u oblasti kontrolisanja nad specifičnom opremom, objektima i procesima, kao što su liftovi, skloništa, buka, dizalice, sredstva za rad, bezbednost mašina, uvažavajući potrebe tržišta i tržišne trendove, uspostavio je sistem menadžmenta u skladu sa zahtevima standarda SRPS ISO/IEC 17020:2002 i SRPS ISO/IEC 17025:2000. Ciljevi su obezbeđenje postignutog kvaliteta svojih usluga, poboljšanje postignutog kvaliteta, povećanje konkurentnosti na tržištu i ostvarivanje i zadovoljavanje interesa svih zaposlenih u „Institutu za bezbednost i sigurnost na radu“.\nDa bi navedeni ciljevi bili ispunjeni, napori svih zaposlenih u „IBS“- u usmereni su na:\n– izgradnju i održavanje „IBS“-a kao Kontrolnog tela;\n– izvršenje usluga koje će u pogledu kvaliteta u potpunosti i uvek ispunjavati zahteve zakona, standarda i propisa društva;\n– izgradnju partnerskih odnosa sa korisnicima usluga, uz obavezu svakog zaposlenog da obezbedi poverljivost informacija koje dobije od korisnika usluge;\n– neutralno i bez uticaja sa strane sprovođenje kontrolisanja i ispitivanja za koja je osposobljen, u skladu sa zahtevima zakona, tehničkih propisa i standarda;\n– strogo pridržavanje propisanih postupaka;\n– pažljiv izbor i uspostavljanje korektnog partnerskog odnosa sa akreditovanim laboratorijama i isporučiocima robe i usluga za potrebe svoje delatnosti;\n– strogo preispitivanje i lični doprinos poboljšanju kvaliteta usluga;\n– razumevanje i doslednu primenu politike „IBS“-a;\n– sistematsko i permanentno stručno osposobljavanje za oblast obezbeđenja kvaliteta.\nNačin ispunjavanja zahteva i standarda SRPS ISO/IEC17020 i SRPS ISO/IEC17025 opisani su u Priručnicima o kvalitetu, operativnim postupcima i dokumentima sistema kvaliteta.\nDoslovna primena Priručnika o kvalitetu, operativnih postupaka i dokumenata sistema kvaliteta je obaveza svih zaposlenih i predstavlja preduslov uspešnog funkcionisanja sistema kvaliteta i realizaciju ispitivanja bez grešaka, što će omogućiti ostvarivanje poslovnih ciljeva „IBS“ -a.\nViše informacija o ponudi možete pogledati u dokumentu u prilogu.\nKoste Racina 19,\nInstitut za bezbednost i sigurnost na radu\nOpšte udruženje ugostitelja Beograda\nUdruženje preduzetnika – Zrenjanin\nOpšte udruženje preduzetnika – Sombor\nNastupom Vojvođanskog simfonijskog orkestra sutra počinje Nomus u Sinagogi. Nomus će trajati do 28. oktobra.\nTeatrić Muzeja Vojvodine\nNacrt Zakona o radnom angažovanju i komentari\nOdobrene prioritetne mere pomoći za ugostitelje Novog Sada\nZaštite svoj biznis, upoznajte moguće rizike\nUdruženje ugostitelja Novog Sada 🍷☕🍴\nZa događaje u UGONS lokalima zapratite @dogadjaji_novisad 🥳\nPosetite naš vebsajt. 👇\n❗U decembru prošle godine usvojen je novi Zakon\nOvog vikenda još malo o vinima. Saznajte koje su\nDragi prijatelju, počivaj u miru.\nNovi tekst na portalu!👇 "Vino je kulturno pić\nUdruženje ugostitelja Novog Sada Vam želi srećn\nSa tugom vas obaveštavamo da je 12. novembra 2020\nKomentari i primedbe na predlog zakona o fiskaliza\nŠta se dešava večeras u gradu? Za sva aktuelna\nUčitaj još... Zaprati\nUdruženje ugostitelja Novog Sada “UGONS 1946” je dobrovoljno, nevladino udruženje, osnovano radi ostvarivanja ciljeva u oblasti ugostiteljstva.\n064 185 19 72\nPredsednik udruženja Milenko Mijić\n064 397 88 13\nSekretar Ružica Ćoškov\nsprat V, kancelarija 508\nFestival mentalnog zdravlja - Novosađanima svih generacija nude se brojni besplatni psihološki i kreativni sadržaji.\nTeatrić Muzeja Vojvodine - Кratke edukativne lutkarske predstave, inspirisane predmetima i pričama iz Muzeja Vojvodine .\nIzložba „HORMONOLOGY Talks and Recognitions“\nIzložba „HORMONOLOGY Talks and Recognitions“ - 1. oktobar - 1. novembar 2021. - Muzej Savremene umetnosti Vojvodine.\nCaffe concept bar (41)Dostava za ugostitelje (1)Fast food (16)Hotel, caffe, restoran, smeštaj (12)Indonežanska hrana (1)Kafane (4)Kafe poslastičarnice (8)Kafići (48)Kineska hrana (2)Noćni klubovi (14)Peciva i ketering (2)Picerije (11)Pabovi i pivnice (18)Restorani (60)Salaši i čarde (9)Sale za proslave (7)Splavovi (3)Vegetarijanska hrana (1)Zabavni park i igraonice (4)\n© 2021 UGONS Sva prava zadržana


Pipkanje - Blic Online\nPIPKAO ŽENE Napadač sa Floride i ranije bio hapšen zbog uznemiravanja\nSudski podaci danas su pokazali da je 40-godišnji Skot Pol Berle koji je u studiju joge usmrtio dve osobe a ranio četiri, ranije bio uhapšen zbog neprikladnog dodirivanja jedne žene.\nMuškarac je PIPKAO ŽENU U AVIONU, a onda se desilo nešto što nam govori koliko je Tramp POGREŠIO\nMuškarac koji je je pipkao ženu u avionu na letu iz Hjustona (Teksas) za Albukerki (Novi Meksiko) pravdao se nakon što je uhapšen da "predsednik Sjedinjenih Država kaže da je u redu hvatati žene za intimne delove tela", stoji u krivičnoj prijavi Federalnog istražnog biroa.\nUHAPŠEN MANIJAK Priveden zbog napastvovanja devojčice od 12 godina\nA.B. (67) iz Smederevske Palanke je lišen slobode u nedelju pod sumnjom da je neprilično dodirivao devojčicu (12), učenicu petog razreda.\nPogledajte: Majli Sajrus se ispipala sa Deda Mrazom\nMajli Sajrus je našla novu žrtvu. Ovog puta, to je "bezobrazni" Deda Mraz. Kada mu je Majli pokazala zadnjicu, on ju je ispipkao a ni ona njemu nijem ostala dužna pa ga je uhvatila u predelu međunožja.\nDeda Mraz optužen za pipkanje "vilenjaka"\nMuškarac koji je glumio ulogu Deda Mraza u tržnom centru u Hanoveru, Masačusets, optužen je za pipkanje tinejdžerke koja je bila njegov vilenjak u predstavi.\nPolicija podnela prijave protiv trojice đaka koji su pipkali mlađu učenicu i sve snimali telefonom\nPolicija je podnela prijave protiv učenika tehničke škole "Rade Metalac" u Leskovcu zbog sumnje da su seksualno uznemiravali jednu učenicu, rekao je Tanjugu portparol Policijske uprave Leskovac Boban Zdravković.\nUčitelj optužen za pipkanje devojčica vraćen na posao u Srbobranu\nDvadeset dvoje mlađih osnovaca srbobranske OŠ „Vuk Karadžić“ već tri dana ne pohađa nastavu, a tzv. „dnevni boravak“ u školi je prazan. Roditelji mališana odlučili su da bojkotom nastave zaštite svoju decu od učitelja Dušana Dobrosavljevića protiv kojeg je polovinom 2011.godine zbog „ljubljenja, pipkanja i maženja“ 8-godišnje učenice T.K. podignuta optužnica zbog „nedozvoljenih polnih radnji i obljube zloupotrebom službenog položaja“.\nDžeremi Ajrons: Priznajem, volim da pipkam ljude\nNakon što je razbesneo feministkinje svojom izjavom da žene sa smeškom treba da prihvate pljeskanje po guzi, Džeremi Ajrons je sada otkrio i da voli da pipka ljude.


To je predložio Fond za zdravstveno osiguranje (FZO) povodom izrade novog zakona o zdravstvenom osiguranju.\nJavna rasprava povodom Nacrta zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju biće održana u utorak, 26. marta 2019. godine.\nIz Instituta za javno zdravlje (IJZ) tražili su da dužina bolovanja koju utvrđuje izabrani ljekar bude najmanje 30 dana jer bi to doprinijelo očuvanju zdravlja najmlađih građana i manjem obolijevanju i izloženosti infekcijama u objektima u kojima borave.\n"Dopunske razloge treba tražiti i u povećanim troškovima rada ljekarskih komisija, čija sredstva bi bilo poželjnije staviti u svrhu unapređenja zdravlja građana umjesto troškova administracije", predložili su iz IJZ. Ministarstvu su ovi predlozi prihvatljivi. Prije samo tri godine, usvojen je propis kojim je definisano da izabrani doktor može odobriti bolovanje do 15 dana. Novim propisom ukida se dopunsko zdravstveno osiguranje, a predlaže se da se definišu usluge za koje će dio građana plaćati participaciju.\nFZO traži od Ministarstva zdravlja, koje je kreator zakona, da se uredi pitanje bolovanja, jer postoje zloupotrebe fiktivnih privatnih firmi koje prijavljuju Poreskoj upravi zaposlene žene samo da bi zbog održavanja trudnoće, kasnije porodiljskog i roditeljskog odsustva, primale zaradu o trošku države.\nIz FZO su objasnili da naknadu zarade za vrijeme bolovanja zbog održavanja trudnoće FZO refundira poslodavcu od prvog dana odobravanja privremene spiječenosti za rad.\n"U praksi ima primjera da se osnuje privatna firma sa jednim zaposlenim koji odmah nakon zaposlenja počinje da koristi bolovanje. Postavlja se pitanje kako firma isplaćuje naknadu zarade a nema drugih zaposlenih i stoji pretpostavka da se ne obavlja nijedna djelatnost jer nema ko da radi", ukazali su iz FZO. Ta ustanova predložila je da za ostvarivanje prava na naknadu zarade za vrijeme bolovanja staž osiguranja po osnovu zaposlenja podrazumijeva staž kod istog poslodavca.\nIJZ je tražio od Ministarstva zdravlja da se izbriše odredba važećeg Zakona o zdravstvenom osiguranju ("Sl. list CG", br. 6/2016, 2/2017, 22/2017 i 13/2018), po kojem pacijent koji želi pregled ili operaciju mimo redosljeda sa liste čekanja sam plaća uslugu. Prema njihovim riječima, ovakvim postupanjem se narušava pravo da se svim osiguranicima obezbijedi pravo na načelima obaveznosti, uzajamnosti i solidarnosti.\n"Svjetska zdravstvena organizacija preporučuje da zdravstveni sistem mora težiti da na isti način omogućava dobijanje zdravstvenih usluga svima koji imaju istu zdravstvenu potrebu, a da daje prednost onima čija je zdravstvena potreba veća. Način finansiranja zdravstvene zaštite koji je opisan navedenim članom povećava već visoko učešće izdvajanja iz džepa ili takozvanog "out-of-pocket" plaćanja, koja predstavljaju najregresivniji način plaćanja zdravstvenih usluga, a izlažu korisnike usluga finansijskom riziku", poručili su iz IJZ.\nFZO je predložio Ministarstvu i da se pravo na pokušaj vantjelesne oplodnje uz pomoć asistirane reproduktivne tehnologije (ART) omogući ženama do navršene 42, umjesto 44 godine. Ukazali su da je to iz razloga što u svim zemljama u okruženju, kao i evropskim, pravo na vantjelesnu oplodnju ostvaruju žene najviše do 42. godine života.\n"Pitanje gornjeg limita godina po različitim evropskim zemljama uglavnom je od 39. do 42. godine. Razlozi za ovakvu vrstu ograničenja prije svega su medicinske prirode i očekivanoj limitiranoj mogućnosti za uspjeh u određenom reproduktivnom dobu, tako da nakon četrdesete godine mogućnost opada na ispod 20 odsto, uz drastični dalji pad uspješnosti u narednim godinama starosti...", ukazali su, dodavši da je limit, prema medicinskim stručnjacima, vezan i za činjenicu da se osoba izlaže svim rizicima kompleksnog tretmana uz vrlo male šanse za uspjeh. Ministarstvo zdravlja ovaj predlog nije uvrstilo u Nacrt zakona.\nFZO je ukazao i da određeni broj stranaca dolazi u Crnu Goru, kako bi o trošku države ostvario pravo na tri pokušaja vantjelesne oplodnje. Oni su tražili da se u zakon uvrsti da pokušaj vantjelesne oplodnje ne ide na teret obaveznog zdravstvenog osiguranja ako su oba bračna, odnosno vanbračna supružnika strani državljani.\nIZVOR: Vebsajt Vijesti, Ana Komatina, 18.03.2019.


ZA SPAS MAMULE - PETICIJA, OKRUGLI STOL, SJEDNICA SO | Radio DUX\nNaslovnica /ZA SPAS MAMULE - PETICIJA, OKRUGLI STOL, SJEDNICA SO\nZA SPAS MAMULE - PETICIJA, OKRUGLI STOL, SJEDNICA SO\nNedjelja, 16. veljače 2014. - 10:58\nZa utorak je sazvano vanredno zasjedanje Skupštine Općine Herceg Novi na kojem će zastupnici razmatrati aktuelnu situaciju vezanu za zakup ostrva Lastavica sa tvrđavom Mamula, na ulaz u Bokokotorski zaljev.\n"Cijenimo potez nadležnih koji su nas pozvali na konsultacije prilikom sazivanja pomenute sjednice i time pokazali da shvataju alarmantnost situacije i značaj naše incijative i peticije upućene državnim organima.\nPrilikom konsultacija smo zahtijevali da se peticija i naša incijativa koriste isključivo i jedino u originalnom obliku.\nTakođe smo insistirali da se sve što izlazi iz originalnih okvira peticije, jasno naznači kao inicijativa odbornika. Stoga su kao predlozi dva od tri zaključka vanrednog zasjedanja SO HN uvršteni integralni zahtjevi i tekst naše peticije upućene nadležnim državnim organima, dok je treći predloženi zahtjev inicijativa odbornika i nadamo se da će otvorena podrška najvećeg opštinskog zakonodavnog tijela doprinijeti našoj borbi za zaštitu Mamule. Još jednom ističemo da su peticija i cijela naša akcija isključivo građanske sa samo jednim ciljem i svrhom da se Lastavica i Mamula u skladu sa zakonom zaštite kao kulutrno istorijsko dobro svih i u službi svih građana Boke, Crne Gore i naših gostiju" – kaže se u priopoćenju Grupe za spas Mamule.\nMinistarstvo održivog razvoja i turizma predložiće organizovanje okruglog stola na kojem bi sve zainteresovane strane razmijenile stavove, viđenja i činjenice kojima raspolažu u vezi sa davanjem u dugoročni zakup lokaliteta ostrva Lastavica sa tvrđavom Mamula, poručio je ministar održivog razvoja i turizma Branimir Gvozdenović.\nKomentarišući peticiju koju je pokrenula Grupa građana "Za spas Mamule", Gvozdenović je rekao da je u pitanju demokratski oblik izražavanja mišljenja, o bilo kojoj temi da je riječ.\n„Istovremeno, što se tiče konkretno Mamule, cijenim da je argumentacija koju je ponudilo Ministarstvo vrlo jasna", kazao je Gvozdenović agenciji Mina-business.\nPrema njegovim riječima, budući da nema dijaloga ako svako izlaže svoje argumente bez uzajamne komunikacije, trebalo bi organizovati okrugli sto na tu temu.\nKako je priopćno iz Ministarstva održivog razvoja i turizma, Tenderska komisija je konstatovala da su pristigle dvije ponude investitora – Orascom Development Holding AG iz Švajcarske i Vos Investment Group iz Nizozemske.


U suret velikom jubileju: 215 GODINA POSTOJANJA CRKVE SVETA ANA (1806-2021) U BELOJ CRKVI – Zrenjaninska Biskupija\npisac: Fiser Edit · 9 februar 2021., utorak\nTekuće, 2021. godine, belocrkvanska rimokatolička crkva Sveta Ana proslavlja jedan redak jubilej u vojvođanskim okvirima: 215 godina aktivnog postojanja i delovanja na razvoju i održavanju verskog i duhovnog života među katoličkim stanovništvom grada Bele Crkve.\nCrkva Sveta Ana je zakoračila u svoj treći verski i religijski vek u Beloj Crkvi. Njen značaj, njena bogata istorijska, društvena, kulturna, obrazovna i verska tradicija, zaslužuju da se sačuva od zaborava. Istorijski osvrt pređenog puta koji objavljujemo tim povodom, naš je mali doprinos ovom velikom jubileju.\nRimokatolička crkva Sveta Ana je najveći crkveni objekt u istoriji belocrkvanske sakralne arhitekture uopšte, kako po svojoj spoljnoj građevinskoj kompoziciji, tako i po unutrašnjim arhitektonskim dekorativnim oblicima masivnih dimenzija. Crkva je građena u razdoblju od 1802. do 1806. godine u stilu kasne barokne gotike i klasicizma. Gradnja crkve je završena u kasnu jesen 1806. godine, kada je 9. novembra 1806. godine Presveti oltarski sakrament prenet iz stare katoličke crkve u ovu novu crkvu. Tog datuma crkva je osvećena i održana prva Sveta misa i propoved.\nTokom svoje bogate istorije, crkva Sveta Ana je bila centralno kultno mesto okupljanja rimokatoličkog stanovništva u Beloj Crkvi. Rimokatolička vera i nemački maternji jezik predstavljali su osnovu na kojoj se odvijao duhovni razvoj doseljenog nemačkog stanovništva, a kojim su upravljali župnici i katolički učitelji. Crkva Sveta Ana se nalazila u sastavu Belocrkvanskog dekanata u Čanadskoj biskupiji od 1787. do 1924. godine, kada joj je 1924. godine ukinut taj status, da bi otada bila svedena na rang obične katoličke parohije.\nNa čelu duhovnog života Belocrkvanskog dekanata, kasnije Belocrkvanske rimokatoličke župe i Rimokatoličke crkve Sveta Ana, tokom proteklih 215 godina postojanja nalazili su se brojni župnici i dekani, od kojih su mnogi imali doktorske titule, univerzitetsko obrazovanje, bavili se književnošću i istorijom. Treba takođe istaći da je Rimokatolička crkva Sveta Ana bila i rasadnik muzičkog, orkestarskog i horskog života u Beloj Crkvi tokom XVIII, XIX i prvoj polovini XX veka, u kojoj su delovali mnogi poznati orguljaši, kompozitori i školovani muzičari.\nDanas, rimokatoličku crkvu Sveta Ana u Beloj Crkvi prati sudbina sredine kojoj pripada i, suočava se, kao i druge katoličke parohije na administrativnoj teritoriji Zrenjaninske biskupije i u okruženju, sa problemom o sve manjem broju vernika.\nOpstanak katoličke vere i religije je socijalno-ekonomske prirode i u zavisnosti od trenutnih društvenih zbivanja. Prohujalih 215 godina aktivnog postojanja crkve Sveta Ana ostaju kao podsetnik i poruka budućim naraštajima vernika, da pažljivo neguju tradiciju i veru kojoj pripadaju, da hrabro idu u korak s novim vremenom i da tako nastave da ispisuju nove stranice duhovnog i religijskog života u Beloj Crkvi. Osnov je traženje puta i smernica za budućnost, revitalizacija i unapređenje crkvenog i verskog života, potvrđivanje sopstvenog identiteta, kako bi versko delovanje i religija među katoličkim stanovništvom u Beloj Crkvi bila savremenija i efikasnija.\nSavet evropskih biskupskih konferencija – Molitva za žrtve pandemije koronavirusa


Bugojanke u sjajnoj formi: ŽNK Iskra siguran u Banja Luci! - SportSport.ba\n18.10.20. 18:30 S. Mlaćo\nNakon prvog dijela Bugojanke su vodile 2:0, a oba puta pogađala je Sabina Mujagić. U nastavku po jedan pogodak Samre Bajrić i Marine Lukić.\nU posljednje četiri utakmice Bugojanke su upisale tri pobjede i jedan remi i to sa SFK 2000 u prošlom kolu kada je bilo 1:1..\nSvakako da u redovima bugojanskog premijerligaša itekako mogu biti zadovoljni, a pohvale pored nogometašica i trenera Samira Vrbana, te njegove pomoćnice Elme Basare idu i čelnim ljudima kluba na čelu sa Naimom Basarom.\nU teška vremena kada je sportu u gradu Bugojnu na izdisaju, Basara i ostali članovi Uprave dali su maksimum da klub bude uspješan, kako je to bilo u proteklom periodu. Posebno se to odnosi na sjajnu organizaciju kluba, ali i rad sa mladim nogometašicama koje su budućnost kluba, a u koje u velikom broju čine igrački kadar ovog kluba.\nNadaju se da će to prepoznati i lokalna vlast, a sa nestrpljenjem dozvolu za povratak na tribijne očekuju i fanovi ovog kluba.


DNS Bijeljina proslavio Mitrovdan\nGradski odbor DNS-a Bijeljina svečano je obilježio krsnu slavu ove stranke - Mitrovdan. Lomljenju slavskog kolača u prostorijama stranke i slavskom ručku u hotelu "Drina" prisustvovao je veliki broj članova i simpatizera DNS-a, kao i brojni gosti.\nPredsjednik Gradskog odbora DNS-a Bijeljina Diko Cvijetinović, istakao je ovom prilikom da je DNS stranka koja drži do tradicionalnih vrijednosti našeg naroda.\n- Poštujući tradiciju i svoj narod, DNS se trudi da vodi umjerenu i odgovornu politiku, da u svojim redovima okuplja vrijedne i odgovorne ljude, i da svojim političkim radom doprinesemo napretku našeg naroda i naše Republike Srpske - rekao je Cvijetinović.\nVlajko Lukić, potpredsjednik Gradskog odbora DNS-a Bijeljina i ovogodišnji kum slave, dodao je da je DNS prošao kroz težak period i velika iskušenja, ali je za Mitrovdan velika porodica DNS-a ponovo okupljena oko svoje krsne slave, zajedno sa svojim prijateljima i gostima.\n- DNS u Bijeljini danas predstavlja jedan kvalitetan spoj iskustva i istrajnosti onih koji su stvarali i gradili ovu stranku u Bijeljini, i pozitivne energije velikog broja mladih koji su se uključili u rad DNS-a. Mnogi se pitaju kolika je snaga DNS-a. A, mi vjerujemo da ćemo na sljedećim izborima ponovo pokazati veliku snagu DNS-a.\nIz bijeljinskog DNS-a ističu da su praktično već sada spremni za lokalne izbore sljedeće godine.\n- Imamo dobru organizaciju i dobru infrastrukturu na terenu. U svojim redovima imamo kvalitetne, vrijedne i odgovorne ljude koji mogu mnogo da doprinesu razvoju i napretku Bijeljine i cijele Republike Srpske. Građani to prepoznaju i pružaju nam veliku podršku - poručuju iz Gradskog odbora DNS-a Bijeljina.


Pocetni pozar mozes da ugasis a posle toga mozes samo da gledas ili da snimas kako gori. Tako da manite se pametovanja.\nPrava prilika da se zaradi na videu. Dok nekome u muci izgore auto, neko drugi zaradjuje na pregledu videa. Bravo!\nNase dobro gorivo\nHvala Gospodu Bogu da su svi zivi\nU auto delovima. Samozapaljenje BMW automobila je mnogo cesce nego sto mozete da zamislite. Znam dosta slucajeva u Srbiji. U svetu su povukli 300000 automobila, juzna koreja hoce da ih zabrani na putevima. Oprezno sa bmw proizvedenim posle 2011, 2012.\nAutomobili marke bmv proizvedeni od 2012 do 2020 poznati su po tome da može doći do samozapaljenja iz tog razloga kompanija bmv je proglasila kampanju promene nekih delova o njihovom trošku a naš serviser i uvoznik "delta motors "uporno o tome ćuti i neoglašava ovu kampanju\nPre 4-5 god, na par km pre Evzonija na onoj uzbrdici, pored puta izgoreo x5.\nAuto mora da je iz Nemačke, pa makar star ko starac Fočo od stotinu ljeta, pa nek crknu komšije.vA onda se naravno ugradi plin i ne popravlja dok može da ide.\nuvoz iz švice, vozila ga baba...\nbembara 91 godiste\nIsto se desilo sa BMW-om pre par meseci na autoputu blizu aerodroma. Automobil je bio 2015 godište, zapalio se u toku vožnje i izgoreo do temelja. Fabrička greška\nKo su ljudi koje prenose vesti, ako se porodica Vracala sa Zlatibora, onda je to put, Zlatibor Uzice, a ne obrnuto kako pisu\nStrava.Užas.To treba doživeti.Mogu samo da zamislim kakav stres su doživeli putnici!Pre dve godine moj sin je sa četvoricom drugova izašao iz Reno klio koji se potom zapalio.Kakav plamen,kakav dim!Kakav strah!Sve ugljenisano!\nE zato su SA2 i vatrogasno cebe u mom autu uvek...\nHvala Ti Gospode sto si ih cuvao.\nAutomobil se u Novom Sadu zapalio u toku vožnje, vozač uspeo da izađe na vreme, ali NIKO NIJE STAO DA MU POMOGNE (VIDEO)\nZAPALJEN AUTOMOBIL IZ OSVETE Novosađanka htela napakosti bivšem mužu pa platila 100 evra da mu unište vozilo


Sony BRAVIA XR | A95K | 4K OLED pametni televizor | Sony RS\nDizajn televizora od 65 inča u stilu sa prednjim položajem\nDizajn televizora od 65 inča u stilu sa prednjim položajem. Radi bezbednosti, TV treba postaviti na policu ili postolje šire i dublje od televizora.\nDizajn televizora od 65 inča u stilu sa zadnjim položajem\nDizajn televizora od 65 inča u stilu sa zadnjim položajem. Radi bezbednosti, TV treba postaviti na policu ili postolje šire i dublje od televizora.\n"Uz Sony tajni sastojak QD OLED postao je još bolji"\nXR-65A95K MASTER Series 65" TV dobitnik je CES® nagrade za inovaciju 2022.\nBRAVIA CORE je dobitnik CES® nagrade za inovaciju 2022.\nUz BRAVIA CAM uvek imate najbolje mesto u kući. On prepoznaje gde sedite i optimizuje sliku i zvuk u skladu s time. Tu su i kontrola dodirom, video razgovor i mnoga druga zabavna nova iskustva koja treba istražiti.\nDvostruki stil – napravljen da se uklopi u vaš stil života\nOvaj TV je dizajniran da funkcioniše u dva različita stila. Stil u prednjem položaju sa jednom pločom nudi nabolje uživljavanje, a stil u zadnjem položaju postavlja TV blizu zida za optimalnu harmoniju u prostoriji.\nRadi bezbednosti, TV treba postaviti na policu ili postolje šire i dublje od televizora.\nStil u prednjem položaju\nStil u zadnjem položaju\nBRAVIA XR televizori dizajnirani su za realistične doživljaje sa ekologijom na umu. Trudimo se da koristimo manje nove plastike na televizorima i ambalaži. A95K koristi Sony SORPLAS™ sa brzinom recikliranja od 85% na zadnjem poklopcu. Naše jedinstvene tehnologije kontrole pozadinskog osvetljenja, BRAVIA CAM i senzori pružaju viši kvalitet slike, ali i smanjuju potrošnju energije.\nNaš najširi spektar boja, prelep za ljudsko oko\nNovi OLED (QD-OLED) TV sa milionima pojedinačnih piksela sa sopstvenim osvetljenjem pruža više boja nego ikad ranije za potpuno nov doživljaj gledanja. Uz Cognitive Processor XR™, zasićenje, nijansa i svetlina svake boje prikazuju se sa izuzetnim detaljima, otkrivajući suptilne senke i razlike kakve obično vidite samo u stvarnom životu.\nNajsjajnije boje i čiste crne nijanse za realističnu dubinu\nXR OLED Contrast Pro podržava OLED (QD-OLED) panel tako da možete da uživate u pravom kontrastu sa najsjajnijim bojama. Uz senzor temperature i ploču za rasipanje toplote, ovaj OLED TV koristi naš Cognitive Processor XR™ za detekciju temperature ekrana i preciznu kontrolu svetlosti, pružajući do 200% veću svetlinu boja u odnosu na konvencionalne OLED televizore.\n Ploča za rasipanje toplote\nPrelepe boje iz svakog mogućeg ugla\nGledanje televizije sa strane nikad nije pružalo toliko zadovoljstva. Naš OLED(QD-OLED) panel sledeće generacije sa sopstvenim osvetljenjem na modelu A95K održava konstantnu osvetljenost. Boje su konzistentne i realistične iz svih uglova gledanja.\nManje odsjaja i refleksije, uživljavanje u sadržaj\nOdsjaj i refleksija otežavaju da jasno vidimo sliku, pogotovo u mračnim scenama u kojima su dubina i detalji često skriveni. Uz izuzetno nisku refleksivnost spoljašnjeg svetla, naš OLED(QD-OLED) smanjuje taj efekat i pruža neverovatnu osvetljenost, boju i kontrast u gotovo svim uslovima osvetljenja. Udubite se u scenu i uživite se u gledanje bez ometanja.\nEkran je zvučnik, a moćan zvuk prati slike\nZvuk dolazi direktno sa ekrana uz Acoustic Surface Audio＋™. Veliki aktuatori vibriraju, jedinstveno pretvarajući čitav ekran u zvučnik da bi kreirali moćnu akustiku koja se pomera sa slikom, tako da čujete realističniju zvučnu podlogu sa izuzetno jasnim i prirodnim dijalozima. Levi i desni niskotonac pojačavaju bas za zaista realističan bioskopski zvuk kod kuće.\nMoćnije i realističnije zvučne podloge\nDva velika aktuatora na modelu A95K, dizajnirana sa savršeno okruglim oblikom, pružaju moćniji i realističniji zvuk za sve što gledate. Vibriranjem ekrana aktuatori stvaraju jasno definisane srednje i visoke frekvencije za privlačan audio doživljaj koji odgovara onome što se prikazuje na ekranu.\nOptimalni doživljaj gledanja gde god da ste\nPovežite BRAVIA XR TV sa BRAVIA CAM-om u kompletu i uživajte u televiziji kao nikad ranije. BRAVIA CAM prepoznaje gde se nalazite u prostoriji i koliko ste daleko od televizora, a zatim prilagođava postavke zvuka i slike vašim potrebama. To znači da je zvuk – uključujući dijalog – jasniji i realističniji, a osvetljenost slike se prilagođava vašem okruženju.\nSlike su optimizovane prema vašem položaju u prostoriji\nNa osnovu udaljenosti između vas i TV-a BRAVIA CAM prilagođava osvetljenost, pa ćete uvek uživati u savršenom kvalitetu slike gde god da se nalazite u prostoriji. Senzor za svetlost i boje optimizuje slike u skladu sa uslovima osvetljenja kako biste imali najbolji mogući doživljaj.\nSavršen zvučni doživljaj sa svih strana\nBRAVIA CAM prati vas i vaš položaj čak i ako gledate sa strane i prilagođava ravnotežu zvuka s leva i desna da biste uživali u optimalnoj akustici. Gde god da ste u prostoriji, uživaćete u istom kvalitetu zvuka kao da sedite direktno ispred televizora.\nJasno slušajte glasove gde god da ste\nDetektovanjem udaljenosti s koje gledate, BRAVIA CAM automatski može da podesi približavanje zvuka kako biste jasno čuli dijaloge. Jačina zvuka dijaloga na TV-u povećava se kad se udaljite od televizora i smanjuje kad se približite.\nIstražite niz zabavnih novih TV doživljaja pomoću uređaja BRAVIA CAM, uključujući kontrolu pokretom, video-ćaskanje i još mnogo toga.\nUpozorenje o razdaljini vam omogućava da podesite preporučenu udaljenost gledanja za dete i upozorava vas ako se ono previše približi televizoru.\nKontrola pokretom vam omogućava da menjate kanale, prilagođavate jačinu zvuka i drugo pomoću jednostavnih pokreta i bez potrebe za daljinskim upravljačem.\nRežim za automatsku uštedu energije\nRežim za automatsku uštedu energije optimizuje potrošnju energije automatskim zatamnjivanjem ekrana kad niste ispred televizora.\nLako povezivanje, lako zatvaranje\nBRAVIA CAM se brzo i lako povezuje sa BRAVIA TV-om i od njega odvaja. Koristite prekidač na poklopcu kamere BRAVIA CAM da biste zatvorili poklopac ako vam je u nekom trenutku potrebna veća privatnost.\nPotpuno redizajniran daljinski olakšava kontrolu i danju i noću. Naš vrhunski daljinski upravljač lako se koristi zahvaljujući pojednostavljenoj dugmadi, pozadinskom osvetljenju koje omogućava da sve jasno vidite, čak i u mraku. Kompaktno dizajniran od aluminijuma, daljinski upravljač ima doteran izgled i udobno ga je držati u ruci.\nViše nećete gubiti daljinski iza jastuka. Pomoću Pronalaženja, samo treba da kažete: „OK Google, pronađi moj daljinski“ ili da pritisnete dugme sa strane TV-a i aktivirate izgubljeni daljinski. Daljinski će zvoniti i treperiti kako biste ga brzo pronašli.\nOvaj TV je dizajniran da funkcioniše u dva različita stila. Stil u prednjem položaju sa dizajnom sa jednom pločom fokusira vas na ekran i pruža najrealističniji mogući doživljaj bez ometanja. Stil u zadnjem položaju omogućava vam da postavite TV veoma blizu zidu, tako da bude u savršenoj harmoniji sa prostorijom.\nStvarni izgled može da se razlikuje u zavisnosti od veličine televizora. Radi bezbednosti, ovaj TV treba postaviti na policu ili postolje šire od postolja za TV.\nNaš inovativni OLED (QD-OLED) panel sa procesorom Cognitive Processor XR™ pruža neuporedivi kontrast boja i čiste crne.\n2Sinhronizovanje centra za akustiku kompatibilno je sa Sony soundbarom HT-A7000/HT-A5000 i sistemom kućnog bioskopa HT-A9. Dostupnost proizvoda zavisi od regiona.\n3Primenljive slušalice su WH-1000XM3, WF-1000XM3, WI-1000XM2, WH-1000XM4, WF-1000XM4, WH-XB900N, WH-XB700, WH-H810, WH-H910N, WF-C500, WH-XB910N.\n4Funkcije se razlikuju u zavisnosti od modela i regiona i mogu da se promene bez prethodnog obaveštenja.\n6Ovaj proizvod poznat je i kao XR-55A95K, XR-65A95K, XR55A95KAEP, XR65A95KAEP


PSŽ pao, Marsej iskoristio | Mondo Portal\nPSŽ pao, Marsej iskoristio 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n04.11.2012. / 17:12 17:14\nPSŽ pao, Marsej iskoristio\nPSŽ pukao, Marsej to iskoristio i vratio se na vrh tabele sa utakmicom manje u odnosu na najvećeg rivala. Preti i Lion.\nOlimpik Marsej iskoristio je neočekivani poraz lidera Lige 1 i najvećeg rivala, Pari Sen Žermena.\nDan posle neuspeha "svetaca" na "Parku Prinčeva" u meču sa Sent Etjenom (1:2), južnjaci su prekinuli očajan niz u prvenstvu i dobili Ajačio kao gosti - 0:2!\nOba gola dali su sinovi legendarnog fudbalera Marseja, Abedija Pelea. Prvo je pogodio stariji, levonogi centarfor Andre Ajev (55), a potom i mlađi, desnonogi Džordan Ajev (87). Andreu je to bio prvi gol u ligi za Marsej, a Džordanu treći, peti u sezoni ukupno.\nNa ovaj način, Olimpik je prekinuo niz od tri meča bez pobede (Valensijen 1:4, PSŽ 2:2, Troa 0:1). Marsej je fantastično počeo sezonu, sa šest uzastopnih pobeda, potom je pao sa vrha, ali se sada tamo vratio.\nI PSŽ i Marsej imaju 22 boda, s tim da Marsej ima zaostali meč i to veliki derbi protiv imenjaka iz Liona i to u gostima.\nLion, takođe, može u nedelju uveče da se pridruži konkurentima na vrhu tabele, ukoliko pobedi Bastiju, pa bi u tom slučaju meč Lion - Marsej (kada bude nadoknađen) mogao i da odluči novog "samostalnog" lidera.\n04.11.2012. / 22:03\nPsg uzima titulu\n04.11.2012. / 20:25\nTako je marseille.\n04.11.2012. / 19:36\ntako je frenchmen


Street Style Seconds: Belgrade Fashion Week - WANNABE MAGAZINE\nStreet Style Seconds: Belgrade Fashion Week\nPored odličnih revija naših i ponekih stranih brendova, mogli smo da uživamo i u odličnim dosetkama posetilaca. Vojničke boje su ove sezone u trendu, pa je bilo ustaljenih varijacija na tu temu i na ovom događaju. Mogli smo, takođe, da vidimo zanimljive spojeve i odlično poigravanje šarama i štampanim dezenima.\nSve pohvale za izbor šešira\nKoža uz druge materijale nešto je što nam ove sezone preporučuje većina modnih stručnjaka. Devojka je u uspešno odabrala! Ovo je još jedan odličan spoj, koji može poslužiti i za noćni izlazak.\nTorbica je tu da razbije crnilo\nTotal denim jeste trend koji je dečko odlično uklopio! U spoju sa oker-detaljima, ovde ne može da bude promašaja. Marama ljubičaste boje tu je da razbije jednoličnost teksasa i okera.\nSve pohvale za izbor ombre-košulje\nKao i na svakom događaju i ovde ima mesta za greške. Mešanje različitih stilova, materijala, printova i boja u ovoj kombinaciji nije najbolji izbor. Sako je promašaj. Helanke sa šumskim carstvom nisu najbolji izbor ni za odlazak u prodavnicu. Sve u svemu, ovo je nešto što ne treba pokušavati ni kod kuće.\nAko posle ovog događaja idemo na Noć Veštita, ova kombinacija je onda za čistu desetku\nSvaki izgled trebalo bi osvežiti nekim detaljem. Ovaj dečko je u tome uspeo. Majica sa vojničkim printom, smeđi detalji i ružičasti sako dao mu je pravu draž. Sve pohvale!\nVojnička moda vlada ove sezone\nKada ste dugo u modi tu ne može doći do velike greške. Animal print je uvek u trendu. Suknja odličnog kroja u spoju sa crvenim špic-salonkama, belom košuljom i crnom torbom. Pun pogodak!\nSve pohvale za nepogrešiv spoj\nCrno-belo-sive kombinacije su u većini slučajeva dobar izbor. Vanvremenske i za sve prilike. Još jedan dečko koji ima stila. Podrvrnute pantalone dale su poseban pečat njegovom izgledu.\nModel cipela je odličan!\nIzvor fotografija: Street Style Seconds (stranica na FB-u)


Grocka Gej muškarci zainteresovani za fetiš dejt, Fetiš\nGrocka Gej Muškarci Zainteresovani Za Fetiš Dejt\nDa li tražite partnera? Pretražite nove korisnike u nastavku i možda naletite na svog savršenog saputnika. Stupite u kontakt s njima i dogovorite dejt još večeras. Naš sajt ima više od hiljadu pridruženih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se ćaskaju sa osobom kao Vi! Registrujte svoj 100% besplatan profil danas


L’Oreal je nedavno na tržište plasirao novu poboljšanu formulu dobro znanog i mnogima omiljenog Infallible 24H Fresh Wear pudera. Pogledajte moje dojmove. Catrice …\nUpoznajte lakove za nokte (sa posebnim završnim efektima) iz Essencea i Catricea, a koji vas već čekaju na policama drogerija. Osvježite boju …


GKM Vitez i "Carevo novo ruho" oduševili mališane i njihove roditelje u Usori | Vitez.info\nGKM Vitez i “Carevo novo ruho” oduševili mališane i njihove roditelje u Usori\nPredstava “Carevo novo ruho” Gradskog kazališta mladih Vitez proteklog je petka nasmijala i odlično zabavila mališane, ali i njihove roditelje u Usori.\nNa poziv JU Opća knjižnice Usora članovi GKM-a Vitez izveli su u multimedijalnoj sali knjižnice u Usori ovu kazališnu poslasticu za najmlađe. Atmosfera je bila odlična, a nakon predstave viteški kazalištarci odgovarali su na brojna pitanja mališana iz Usore, kako o detaljima iz predstave, tako i njihovom angažmanu u kazalištu.\nRavnateljica knjižnice Daliborka Matošević zahvalila se GKM-u Vitez na odličnoj predstavi, kao i Federalnom ministarstvu kulture koje ih je podržalo u projektu oživljavanja kulturnih sadržaja u Usori. GKM Vitez će u skorijoj budućnosti izvesti i još enekoliko predstava u Usori, a prva od njih trebala bi biti “Šmizle”.\nU predstavi “Carevo novo ruho” igraju: Bruno Grebenar, Ana Gabrić, Anja Stipinovič, Mirna Mišković, Nikola Matković i Ognjen Stojak.\nBez obzira što je bajka tako davno napisana, možemo je preslikati u bilo koje današnje društveno uređenje. To je zapravo bajka koja pokazuje kako je lako zalutati ako nemamo čvrtih uporišnih točaka za orijentaciju pa dopustimo da nam lažni autoriteti (bez obzira koju funkciju obavljali) kroje sudbinu.\nOd svih carevih odijela, ovo je imalo najveći uspjeh.\nPrethodni članakPomeo konkurenciju: Pliva bez ruku i najbolji je\nSljedeći članakRasteretiti gospodarstvenike i ukinuti dio nameta kako bi otvarali nova radna mjesta


PROMENA PRAVCA: De Liht se predomislio, pao dogovor sa Juventusom? - Fudbal, Evropske lige\nHotSport»Fudbal»Evropske lige»PROMENA PRAVCA: De Liht se predomislio, pao dogovor sa Juventusom?\nPROMENA PRAVCA: De Liht se predomislio, pao dogovor sa Juventusom?\nStefan Smuđa| 2019-06-22T17:06:22+01:00\t22. juna 2019. 11:50|0 komentara|HotSport,\nKljučna je uloga kontroverznog menadžera Mina Rajole, koji je agent holandskog štopera.\nMatijs De Liht je prethodne sezone, kao uostalom veći deo tima Ajaksa, privukao pažnju najvećeg broja evropskih velikana, a na njemu je izbor gde će nastaviti karijeru.\nMančester junajted je glatko odbio, zatim se očekivalo da će završiti u Barseloni, ali je i ta opcija otpala. Potom je Pari Sen Žermen želeo da ga angažuje, ali je i to propalo, a razlog je – Juventus.\nTorinski klub je, prenose italijanski mediji, sklopio dogovor sa De Lihtom i njegovim menadžerom Minom Rajolom, sa kojim je Juve u prošlosti često uspešno poslovao.\nRadi se o cifri za transfer od oko 70.000.000 evra, što bi Ajaks prihvatio, a Rajola je tražio da De Liht na godišnjem nivou zarađuje između 15 i 20 miliona evra, što je plata koju Juve može da ispuni, ali je samo pitanje procene da li to žele u Torinu…\nTAGOVI: Juventus, Matijas de liht, Minjo Rajola


Brat i sestra ubili muškarca u Požarevcu\n1. decembar, 01:51\nHOROR U POŽAREVCU: Brat i sestra ubili muškarca na fudbalskom terenu 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nHOROR U POŽAREVCU: Brat i sestra ubili muškarca na fudbalskom terenu\n20.10.2021. / 14:30\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Požarevcu uhapsili su D. P. (29) iz okoline Velikog Gradišta i lišili slobode sedamnaestogodišnjeg mladića, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo teška telesna povreda sa smrtnom posledicom.\nKako se nezvanično saznaje, uhapšeni koji se sumnjiče za ovo krivično delo su brat i sestra.\nOni se sumnjiče da su, u toku noći između 17. i 18. oktobra ove godine, u jednom selu u okolini Požarevca, na terenu za mali fudbal, nakon kraće svađe, zadali više udaraca u glavu muškarcu (45) usled kojih je pao na beton fudbalskog terena i ubrzo preminuo.\n"Brat i sestra su iz susednog sela došli u Kasidol, našli se sa Živoslavom i zajedno pili. U jednom momentu su se posvađali, pa i potukli. Nesrećni čovek od udarca je pao na beton, a kasnije i preminuo", rekao je izvor "Kurira".\nOVO SU MUŠKARCI KOJI SU STRADALI KOD APATINA: Simo (26) ubio Nikolu (34), pa se RAZNEO BOMBOM! (FOTO)\nHOROR KOD APATINA! MLADIĆ UBIO MUŠKARCA, PA IZVRŠIO SAMOUBISTVO: Vratio se kući i aktivirao BOMBU!


RATOVATI ILI NE?\nod diskutant taj 27th Juli 2011, 10:21 am\nOvih dana se povodom akcije kosovskih specijalaca ponovo u Srbiji razbuktava "revolucionarni patriotizam" koji zagovaraju DSS i SRS. Sve češći su pozivi na rat i odlazak na Kosovo od strane napaljene dece koja kući igra Counter Strike i slične pucačke igre. Da li je moguće da nas nisu dovoljno tukli devedesetih godina?\nRe: RATOVATI ILI NE?\nod ŠiŠa taj 27th Juli 2011, 10:23 pm\nGlupo pitanje , moron si beše i moron si ostade...\nod bubbby taj 28th Juli 2011, 12:14 am\nOn je od DS .zatova je tekav\nod bubbby taj 28th Juli 2011, 12:32 am\nE diskutante ti si Caribrodska inteligencija, odgovori si na pitanjeto,ja ko srednjoskolac nebi dozvolil na komsiju da komanduje u moj dvor, a vi iz DS moze da kazete na narod da ste priznali nezavisnu drzavu Kosovo da se ne pale i da nedojde do novi rat\nod diskutant taj 28th Juli 2011, 7:12 am\nEvo vatrenih patriota na braniku otažbine. Nadam se da ćete ti i Šiša prvi na Kosovo ravno kako bi odbranili srpstvo.\nŠto se tiče dvorišta i komšija, ja sa svojim komšijom živim u slozi i\nčesto pijemo kafu u mom ili u njegovom dvorištu. Niko nikome ne\nod skeleton taj 28th Juli 2011, 9:50 am\nMladi srpski patriota na graničnom prelazu Jarinje u akciji "oslobadjanje kompjutera".\nod ŠiŠa taj 28th Juli 2011, 1:16 pm\nDiskutante tebe če te povedemo da ni variš kave\nod bubbby taj 17th Avgust 2011, 12:54 am\nAma trebe demokrate da se izjasne kvo su prodali i potpisali i t´gaj da vidimo dali ce ratujemo ..trebe da pitamo inteligenciju ..oni su uceni i oni ce ni kazu kvo da pravimo..........ipak oni dobiju pare za tova....