Srpska Dijaspora | Nemacka | OSTVARITE PRAVO NA DVE PENZIJE Srpska Dijaspora | Kontakt | Facebook | Twitter ARHIVA VESTI\nTrenutno �lanaka: 16462\n-> Arhiva: Nemacka\nOSTVARITE PRAVO NA DVE PENZIJE ZA�TO JE VA�NO DA SRBI IZ DIJASPORE POVE�U RADNI STA�� Zahtevi se predaju u mestu prebivali�ta, posle �ega nadle�ne institucije dr�ava prikupljaju podatke � Zbog procedure koja mo�e da traje vi�e meseci, u otad�bini savetuju da gra�ani reaguju na vreme Republi�ki fond za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO) pozvao je gra�ane koji su radili u inostranstvu, uklju�uju�i i biv�e jugoslovenske republike, da podnesu zahtev za potvrdu radnog sta�a znatno pre nego �to ispune uslove za penzionisanje kako bi iskoristili pogodnosti povezivanja radnog sta�a i time eventualno stekli pravo na dve penzije.Zahvaljuju�i me�udr�avnim sporazumima Srbije sa vi�e od 20 zemalja, dijaspora ima mogu�nost da iz inostranstva upi�e godine radnog sta�a provedene u otad�bini i da iskoristi mogu�nost povezivanja sta�a, �ime lak�e sti�e neophodne uslove za penzionisanje.- Apelujem na na�e ljude u inostranstvu da se u zemlji u kojoj imaju prebivali�te, boravi�te ili radnu dozvolu, obrate nadle�noj instituciji sa zahtevom da im se utvrdi radni sta� u Srbiji. LJudi treba da znaju da mogu, jo� pre podno�enja zahteva za penziju, da u inostranstvu podnesu zahtev da im se utvrdi sta� u Srbiji. Va�i i obrnuto, ukoliko su se vratili da �ive u otad�bini, oni mogu u Srbiji da podnesu zahtev da im se potvrdi rad u inostranstvu - ka�e za "Vesti" Aleksandra Todorovi�, na�elnik Odeljenja PIO za ostvarivanje prava po me�unarodnim sporazumima. Besplatni dokumenti - Od dokumenata im je prvenstveno potrebna radna knji�ica, a ukoliko nju ne poseduju, onda izjava o poslodavcima kod kojih su radili kako bi se u�lo u postupak utvr�ivanja sta�a. Tro�kova nema, svi na�i sporazumi podrazumevaju besplatnu administrativno-pravnu pomo� i svi formulari i dokumenti ne podle�u nikakvoj naknadi i dovoljna je samo overa institucije koja ga izdaje - nagla�ava Todorovi�eva. Iz srpskog Fonda PIO napominju da na�i ljudi koji �ive i rade u inostranstvu ne treba njima da se obra�aju za utvr�ivanje radnog sta�a u otad�bini ve� treba da se obrate nadle�nom organu u inostranstvu, koji zatim upu�uje zahtev u Beograd.- Nema potrebe da na�i ljudi iz inostranstva posebno dolaze u Srbiju zbog regulisanja radnog sta�a, niti da to rade na brzinu tokom godi�njih odmora jer oni prakti�no u Srbiji i ne mogu da podnose takav zahtev. Oni se obra�aju, recimo, nema�kom organu, koji zatim na dvojezi�nom obrascu tra�i od nas utvr�ivanje srpskog sta�a. Savet je svima da pitanje radnog sta�a utvrde godinu-dve pre nego �to steknu uslove za penziju jer ga onda i Nema�ka evidentira u svojim spisima tako da prilikom odlu�ivanja o pravu na penziju mogu odmah da saberu godine sta�a - ka�e Verica Radenovi� iz Republi�kog fonda PIO.Procedura utvr�ivanja radnog sta�a mo�e da potraje nekoliko meseci zbog dugotrajne prepiske sa stranim organima. Isplate Ukoliko penzioner iz dijaspore ostane da �ivi u inostranstvu, mo�e da podnese zahtev za transfer srpske penzije u zemlju stalnog boravka i u tom slu�aju dinarski iznos se prera�unava u devizni i upla�uje na odre�eni ra�un. Bankarski tro�kovi zavise od banke u kojoj se otvori ra�un. Kada se utvrdi ukupan radni sta� i ispune ostali uslovi za penzionisanje, na�i ljudi u rasejanju, koji su deo �ivota radili u inostranstvu, a deo u otad�bini, mogu da podnesu zahtev za ostvarivanje prava na penziju, koja mo�e biti samostalna i srazmerna.- Svaka zemlja ocenjuje po svojim nacionalnim pravilima ispunjenost uslova za penzionisanje. Ukoliko su svi uslovi neke zemlje ispunjeni, ispla�uje se samostalna penzija samo na osnovu nacionalnih propisa te zemlje. Me�utim, ako godine radnog sta�a u inostranstvu nisu dovoljne za penzionisanje, uzima se sta� i iz otad�bine, pa se rade srazmerne penzije. To prakti�no zna�i da neko mo�e da ima samostalnu penziju u Srbiji, a srazmernu u inostranstvu, i obrnuto - ka�e sagovornica "Vesti", napominju�i da se sta� sabira bez obzira na to da li je u svim zemljama ispunjen uslov za penziju, pa tako na primer, neko mo�e na osnovu ukupnog broja godina radnog sta�a i godina starosti da ostvari prava na penzionisanje u Srbiji, ali ne i u inostranstvu. Priliv u milionima Procene Svetske banke su da iz dijaspore u otad�binu slije oko 3,6 milijardi evra godi�nje, ali nema preciznih podataka koliko novca stigne od deviznih doznaka, a koliko od deviznih penzija. - Mi nemamo ta�an broj korisnika deviznih penzija koje se ispla�uju u Srbiji i visini tih primanja. To su ogromni iznosi, naro�ito kad je re� o Nema�koj i �vajcarskoj, re� je o milionima evra koji ulaze u Srbiju. Upliv deviza u na�u zemlju na osnovu penzija koje sti�u je veliki i iz Hrvatske - ka�e na�elnik Odeljenja PIO za ostvarivanje prava po me�unarodnim sporazumima Aleksandra Todorovi�. Invalidnine Dobijanje invalidske penzije u inostranstvu ne mora da zna�i da �e automatski ta osoba dobiti i invalidsku penziju u Srbiji.- Pokre�e se postupak za invalidsku penziju u Srbiji i onda na�i lekari i ve�taci na osnovu medicinske dokumentacije daju svoje mi�ljenje na nalaz koji je do�ao iz inostranstva. Kod nas je veoma rigorozna definicija invaliditeta pa ne mora da odgovara uslovima neke druge zemlje - ka�e Aleksandra Todorovi�. NEOSNOVAN STRAH NA�IH LJUDI U RASEJANJUPLATE IZ MATICE NE UMANJUJU IZNOS Primetan je strah na�ih ljudi u dijaspori da prijave sta� u Srbiji, smatraju�i da �e od toga imati vi�e �tete i da �e dobiti manju penziju u inostranstvu.- To je potpuno neta�no. Treba razbiti te strahove i objasniti ljudima koji �ive i rade u inostranstvu da od povezivanja radnog sta�a mogu da imaju samo koristi i da �e im olak�ati dobijanje penzije, a nikako umanji primanja - tvrdi Aleksandra Todorovi� iz PIO fonda.Jer, kad se odre�uje visina penzije, ona se utv�uje samo na osnovu sta�a ostvarenog u zemlji u kojoj pojedinac ostvaruje pravo na penziju. Sporazumi sa 20 zemalja Srbija ima sporazum sa 20 zemalja, na osnovu kojeg na�i ljudi mogu da pove�u sta� ukoliko su radili u tim dr�avama. To su Austrija, Belgija, Bugarska, Luksemburg, Velika Britanija, Danska, Italija, Ma�arska, Norve�ka, Nema�ka, �e�ka, Slova�ka, Holandija, Francuska, �vajcarska, �vedska, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Makedonija, Hrvatska i Poljska. - Dakle, ako ste radili pet godina u inostranstvu, a 10 godina u otad�bini, onda ukupno imate 15 godina radnog sta�a, a po starosnoj granici ispunjavate uslove za penzionisanje u Srbiji, onda �ete u domovini dobijati srazmerni deo penzije samo za tih 10 godina koliko ste radili u matici. Isto va�i i obrnuto, odnosno, ako po godinama �ivota i ukupnog radnog sta�a ispunjavate uslove za penziju u inostranstvu, onda �e ta dr�ava ispla�ivati srazmernu penziju samo za godine koje su provedene na radu u toj zemlji - obja�njava Verica Radenovi�. �ta vam treba za povezivanje sta�a - li�na karta- JMBG- paso�- dokaz o vojnoj slu�bi- dokaz o radu u Srbiji- uverenje o beneficiranom radnom sta�u- uverenje o invaliditetu SAVETNIK PENZIONOG OSIGURANJA NEMA�KE (BFA)PRIBI�: DOVOLJNO I 12 MESECI RADA Na�i ljudi koji su radili u Nema�koj sa prose�nim primanjima od 1.500 evra mogu da dobiju penziju od 26 evra mese�no po godini sta�a kad ispune uslove za penziju, ka�e za "Vesti" zvani�ni savetnik Penzionog osiguranja Nema�ke (BfA) Dragan Pribi� iz Frankfurta. Uslov za dobijanje nema�ke penzije je 65 godina �ivota i minimalno pet godina (60 meseci) zvani�nog rada u toj zemlji, posle �ega se mogu o�ekivati minimalna primanja od oko 130 evra mese�no.- Na deo nema�ke penzije mogu da ra�unaju i oni koji su radili manje od pet godina, s tim �to je tada neophodno da oni zajedno sa godinama radnog sta�a u inostranstvu i godinama radnog sta�a u Srbiji ispunjavaju uslove za penziju. Na nema�ku penziju ne mogu da ra�unaju jedino oni koji su radili manje od 12 meseci, s tim �to im se svaki mesec radnog sta�a mo�e sabirati sa radnim sta�om u otad�bini - obja�njava Pribi�.Prema njegovim re�ima, najve�i problem za dokazivanje radnog sta�a u Nema�koj imaju gastarbajteri koji su radili u periodu od 1968. do 1974. godine, jer ti podaci nisu kompletno arhivirani u kompjuterima penzionog osiguranja Nema�ke u Landshutu, gde je centrala za zemlje biv�e Jugoslavije.- Radni sta� iz tog perioda mo�e da se doka�e preko arhiva bolesni�kih kasa, odnosno socijalnog osiguranja, gde se vidi da su ti ljudi radili u Nema�koj - nagla�ava Pribi�.On upozorava brojne udovice i udovce da obrate pa�nju na to da li su njihovi preminuli supru�nici tokom �ivota imali prava ne samo na dr�avnu nema�ku penziju, ve� i na dodatne zusatz i betriebs rente. Problem u biv�im republikama Naj�e��i problemi sa utvr�ivanjem radnog sta�a pojavljuju se kod ljudi koji su radili u preduze�ima sa sedi�tem u nekoj od biv�ih republika SFRJ jer ve�ina zemalja nije uredila baze mati�ne evidencije. Najve�i problemi pojavljuju se u Federaciji BiH gde je zbog ratnih dejstava uni�tena brojna dokumentacija, pa se onda radni sta� utvr�uje na osnovu "alternativnih" dokumenata poput ise�aka od plate ili zdravstvenih knji�ica iz odre�enog perioda. - To se najlak�e mo�e utvrditi na osnovu broja mese�nih uplata penzija. Ukoliko je penzioner imao vi�e uplatnica, to zna�i da udovac ili udovica treba da podnesu zahtev i za isplatu zusatz i betriebs renti, kako bi dobijali pun iznos penzije - dodaje Pribi�. Tweet\npetarBanija (178.22.216***) 20355 14/4/2014 21:58:43majka zivi kod mene u srbiji sestra salje 420 evra mesecno /penzija majcina/ 100% njena i 60% pokojnog oca KAKO DA DOZNAM DALI JE TO STVARNO TOLIKO20355 Albanac (79.255.13***) 20067 28/12/2013 11:41:13Poslao sam zahtev za produzenje penzije koja mi obustavlejan od marta 1999 g.Sve dokumente koje trazene,medjutim sada traze jos uvernje da sam ziv potvrdu od unmika koju sam jednom poslao i srpsku lk tj pi ili vozacku dozvolu.Ja zivim u Nemacku ne trabaju me srpske dokumenta ili moram jednu fiktvnu laznu adresu da prijavim prebiv.u Srbiji.Penzije su garantovane medjunardnim konevncijama,dok i srbi koji primaju penzije od drugih drzava ne moraju da imaju dokumenta npr.licna karta ,pi od tih zemajla.20067 Ilonka (92.224.183***) 19527 2/7/2013 21:40:40Molim da mi kazete ako sam stekla pravo na penziju od mog muza da li imam pravo i na svoju koju sam stekla u Srbiji. Zivim u nemackoj, odnosno imam li pravo na dve penzije.19527 Dzenada Badnjevic (87.250.104***) 19515 30/6/2013 15:45:37Ostvarila sam in. penziju u Francuskoj i sad zelim za star u Bosni da ostvarim takodjer in. penziju..Kome se obratiti za savjet i obrasce19515 Dr.Ivan Markovic (84.167.60.***) 19155 23/3/2013 00:12:23Kao lekar radi sam u bivsoj Yu 4 godine.Ovde sam ostvari nemacku penziju preko lekarske komore.Iz Srbije i Bosne(Yu)nedaju mi penziju jer nemaju Abkommen sa lekarskom komorom nemacke.Znaci to su izgubljeni uslovi.Dali je to tacno?19155 slobodan dobri� (109.122.68***) 19121 14/3/2013 16:24:19radim u �paniji vi�e od 7 godina. uSrbiji imam oko 31 god. sta�a. da li �e u dogledno vrem biti potpisan sporazum sa �panijom o povezivanju r.sta�a i �ta ja i jo� nas nekoliko uradimo da bi to bilo rehgulisano u dogledno vreme jer smo svi sa blizu 40 god. sta�a. molim da mi neko odgovori.19121 vesna (178.222.70.***) 19102 10/3/2013 11:23:57da li ce moj otac imati pravo na bilo koju vrstu isplate radio je u austriji oko osam meseci a od dokumenata ima samo papir sto je primao platu ima 65god 19102 lubo (79.91.249***) 18833 5/1/2013 20:13:26Srazmjerna penzija pio, mio mostarbrtromjesecno 62eura, aaustrijska banka uzima 10 eura- dakle 15% i brisplacuju 52eura, a svi znamo da su u EU radnicima male penzije, bas briga banku oni uzimaju.Zasto pio Mostar i Sarajevo ne mogu poslati u Francusku nego idu preko Austrije.hvala puno.18833 NADA (109.245.1***) 18790 18/12/2012 15:15:05INTERESUJE ME DA LI GRCKA IMA POTPISAN UGOVOR SA SRBIJOM O SPAJANJU RADNOG STAZA! br18790 Dalibor (77.239.87.***) 18672 21/11/2012 21:27:51Gdje da se obratimo da vidimo koliko mi otac ima placenog radnog staza u Srbiji.Radio je tamo 14 godina od 1972 g18672 Vesna (78.48.164.***) 18585 6/11/2012 05:08:09@ Vera: Tacno Vera, ovo je apsolutno netacna informacija.... I u Nemackoj se, kada dobijete penziju, odbija iznos ove u Srbiji.. Prema tome, ovo sto je ovde napisano je netacna informacija.... :((br18585 Dragan iz Batajnice (109.175.32.***) 17912 5/7/2012 10:25:00Da li mi neko moze pomoci savetom u vezi smrtnog slucaja primaoca Nemacke penzije.Da li Pio Fond refundira tj.isplacuje troskove sahrane ili daje neke otpremnine kao recimo sto Pio Fond Srbije radi.Takodje isto pitanje za Hrvatsku penziju.Ako neko zna vise o tome da mi javi.Unapred zahvalan. 17912 Dora (95.85.160.***) 17903 3/7/2012 12:40:59a sa Irskom nema sporazum?17903 Marton (62.240.59.***) 17824 8/6/2012 19:03:26Da li neko zna kako se regulise staz koji je ostvaren u Grckoj17824 vera (87.227.126.***) 16762 6/4/2012 18:54:47nije tacno da se u inostranstvu ne smanjuje penzija. Ja zivim u svedskoj i oni odbijaju iznos koji se dobija iz Srbije .16762 TODOR (79.101.199.***) 10718 2/6/2010 15:57:51DALI NEKO ZNA KAKVA SU PRAVA DECE ZA PORODICNU PENZIJU NEMACKE BRAT MI SE RAZBOLEO I PRE SMRTI OCA I TRAJNO JE BOLESTAN DALI IMA PRAVA NA PENZIJU NASEG OCA10718 Gordana (142.139.0***) 7971 2/6/2009 16:52:00Zanima me sta da radimo mi u Kanadi kada Srbija jos nema sporazum za povezivanje staza sa ovom zemljom?7971 milan (88.1.46***) 7969 1/6/2009 21:17:27vidim da je vecina zemalja iz EU ili UE na bilateralnom odnosu sa srbijom, zanima me da li ce se to prosirivati i dalje, konkretno za spaniju pitam, jer ovde radim?7969 Rade (92.37.63***) 7950 29/5/2009 16:22:58Ovo je izvanredna vest. Samo me zanima slede�e: "Kada �e Srbija i Slovenija da potpi� ugovor o me�usobnom - uzajamnom priznavanju radnog sta�a. Naro�ito gra�ana Srbije koji su proveli odre�eni period rade�i u u ovoj biv�oj jugoslovenskoj Republici? Mislim da Slovenci u Srbiji imaju prava koja im proisti�u iz PIO. Pozdrav 7950\nObjavljeno 30/5/2009 Autor I. PETROVI� Izvor www.vesti.de Komentari �italaca Verzija za �tampu Po�aljite �lanak Ћирилична верзија (beta) ArhivaNemacka <- prethodni �lanak naredni �lanak ->\nBIA POMILOVALA DR... 1295OLAK�ANJE I NEVER... 1344OSTVARITE PRAVO N... 32693DIJASPORA DALA VI... 3231NAJAVLJENA JO� JE... 1649\nVIDEO KOJI OBARA ... 1238Odnos Rusija:EU ... 915Svi putevi vode u... 867Vratiti se Rusiji... 1010Letnji kamp MG i ... 1125Povodom 22. april... 750Svet je ostao bez... 881Zlatno pero ��taj... 721ВА... 769�LJetopis novog k... 904Svet je umoran od... 1171


Najsmelije nijanse karmina koje će obeležiti jesenju sezonu | Štikla & Patika | slider\nSep 10, 2017 slider / ŠMINKA\nNajsmelije nijanse karmina koje će obeležiti jesenju sezonu\nVamp jesenji izgled koji krasi crni ili tamno crveni karmin, do sada su nosile devojke isključivo pankerskog ili gotičkog stila.\nOd sada, karmine ovih boja mogu da nose sve devojke ne bitno kojem modnom stilu pripadaju.\nPročitajte i… NAŠMINKAJTE SE KAO: DŽIDŽI HADID\nOve jeseni, duboki burgundi i crveni tonovi, kao i crni karmin dolaze u glavne make-up trendove. Ukoliko do sada niste isporbali ovako nešto i sada baš imate žeju, neophodno je da pre toga pogledate neke od primera ili tutorijala kako se nose ove boje karmina. Ovakav stil traži svedenost i umerenost.\nWearing @urbandecaycosmetics VICE lipstick and lip liner in PANDEMONIUM (Mega Matte) and added a bit of Moon Dust Eyeshadow in ETHER on the lips 💜 #urbandecaycosmetics #vicelipstick #urbandecayvice #pandemonium #UDIndonesia\nA post shared by The Lipstick Mafia 💄💋🕶 (@thelipstickmafiaaa) on Sep 18, 2016 at 9:49pm PDT\nKada koristite na primer, crni karmin dovoljno je da nanesete samo malo pudera i maskare jer ništa drugo pored usana u total black boji ne bi trebalo da bude prenaglašeno.\nSa druge strane, karmini boje vina i burgudni nijanse zahtevaju malo poigravanje sa senkama i seksepilnim ajlajnerom koji će pored senzualnih i seksi usana dodatno povećati senzualnost vašem izgledu.\nPročitajte i… PRAKTIČNI SAVETI KAKO DA UŠTEDITE NOVAC PRILIKOM KUPOVINE ŠMINKE\nTakođe, jedna od nijansi koju nismo pomenuli a isto spada u kategoriju smelih karmina za ovu jesen, svakako je ljubičasta boja. Ova nijansa karmina savršeno pristaje plavušama a mogu da ga nose i crnokose devojke.\nNajvažnije je da pronađete vašu nijansu i da je nosite sa stilom!\nNew Affordable ALL MATTE Cranberry Makeup look went up yesterday! Direct link in my profile😚🌹\nA post shared by Carli Bybel (@carlibel) on Nov 22, 2015 at 8:01am PST\nA post shared by Wake Up and Makeup (@wakeupandmakeup) on Sep 24, 2016 at 10:21pm PDT\nA post shared by Wake Up and Makeup (@wakeupandmakeup) on Sep 9, 2016 at 9:16am PDT\nA post shared by Carli Bybel (@carlibel) on Oct 6, 2016 at 4:06pm PDT\nboja vinacrna bojacrvena bojagotgotičarkajesenjesenja sezonakarminkarminiljubičasta bojamakeupNajsmelije nijanse karmina koje će obeležiti jesenju sezonupankerkaružruževi za usnesezona karminašminka\nDa li nam orgoniti donose magiju ili su isključivo puka nauka, pitanje je sad?!


Srbija je bolje ušla u meč, ali je krajem prve četvrtine ispustila prednost, pa su Španci do odlaska na predah diktirali ritam i na poluvremenu vodili sa 22:28. Obe ekipe su se pretežno oslanjale na igru u reketu, a naše nade u trećoj deonici pokrenuo je Rakićević, strpljivo topio minus i sa šest poena u ovom periodu preokreno na 33:32 u 24. minutu.\nNjemu su se pridružili Miladinović i Stojanović, ali se i na početku poslednje četvrtine uglavnom igralo koš za koš sve dok Vanja Marinković nije ubacio dve trojke i uz pomoć Rakićevića odveo "orliće" na 59:50 tri minuta pre kraja i rešio pitanje pobednika.\nNajbolji u redovima osvajača bronzane medalje bili su upravo Rakićević sa 17 i Marinković sa 14 poena, dok se u poraženom timu istakao Vila sa 20.


Dorijan Nuaj - Bafomitras: Revolucija katastrofe i demon informacija (autor Dorijan Nuaj)\nRevolucija katastrofe i demon informacija (autor Dorijan Nuaj)\n„Problem koji čovečanstvo treba da reši nije u redosledu bića koji ja ovde pravim (- čovek je kraj): nego koji tip čoveka treba gajiti, hteti, kao najviše vredan, najdostojniji života, najpouzdaniji za budućnost.“\nNiče, Antihrist, paragraf 3.\nvidi prethodno: Kultura kao sudbina\nJulius Evola, u knjizi Pobuna protiv modernog sveta, kaže da se moderan čovek, koji se hvali da je konačno postao slobodan i prosvetljen, koji ismeva sve ono što je u davnini poticalo iz tog različitog odnosa između jastva i onog što nije ja, zavarava ako veruje da je siguran. Evola ističe da su te opasnosti samo uzele drugi oblik, takav da se više ne prepoznaju same po sebi. On dalje ističe da je moderni čovek sklon kompleksima tzv kolektivnog nesvesnog, podložan je emotivnim i iracionalnim strujanjima, masovnim sugestijama i ideologijama čije su posledice daleko razornije od onih koje se mogu prepoznati u drugim epohama i koje su nastale usled različitih uticaja. Evola ukazuje i na pojavu buđenja i prodiranja podljudskih elementarnih sila u strukture modernog sveta, a što se može uporediti sa osobom koja više ne podnosi napetost duha (prva kasta), a zatim ni napregnutost volje kao slobodne moći koja pokreće telo (ratnička kasta), i koja se stoga prepušta subpersonalnim silama telesnog sklopa, da bi se onda iznenada ponovo podigla pod magnetskim impulsom nekog drugog života koji zamenjuje njen. Na kraju, ideje i strasti demosa više ni ne pripadaju ljudima. One deluju kao da imaju autonomnu (i zastrašujuću) egzistenciju, te huškaju narode i zajednice jedne protiv drugih, u sukobe ili krize kakve istorija još nije upoznala.\nVeliko je pitanje mogu li ljudi bez većih negativnih posledica uopšte pratiti i prilagođavati se tako drastičnim promenama? Prezasićena inflatorna masovna kultura (kojoj se priključuju političke histerije i bezbedonosna te ekonomsko-egzistencijalna neizvesnost) postaje čudovište apokaliptičkog kalibra, parazit koji crpi vitalne energije kolektivne psihosfere. Taj demon kao da zna da je gotovo nemoguće odupreti mu se. Čak se podsmeva samom sebi, što znači da je veoma moćan, ali ma koliko njegova moć bila iluzorna ona zaista deluje – opčinjava. Demon zna kako je vraćanje točka istorije unazad, kada protok i rast informacija nije imao frekventnost, kompleksnost i kvantitet kakav sada ima, praktično nemoguć, barem ne bez katastrofe mitoloških razmera. To bi značilo povratak u konzervativnost i zatvorenost idiličnih provincijskih, kastinskih, klanovskih, plemenskih i feudalnih granica, što možda i nije loše ukoliko se uzme u obzir ekologija i čistota življenja. U aktuelnom trenutku moramo uzeti u obzir brojnost i galopirajući rast svetskog stanovništva, kao i novostečene navike te obrasce ponašanja, mišljenja, saobraćaja, stanovanja, zabave, ishrane, privređivanja, itd. Čitavo čovečanstvo se nalazi u jednoj velikoj i sveobuhvatnoj istorijskoj tranziciji. Svet kao da žuri negde, a o ishodištu teško da se može išta pouzdano reći. Uviđamo da je u našem vremenu na delu galopirajuća kakofonija kulturnog univerzuma koji ima toliko sadržaja da čovek pred svom tom skalamerijom stoji gotovo bespomoćan.\nVidimo kako Demon Informacija guta, proždire, ali istovremeno i stvara kulturni univerzum, čineći ljudske tačke gledišta, percepciju, način ponašanja, osećanja, i interpretacije, podložnim njegovoj dominaciji, autoritetu, i sili da ih oblikuje i usmerava. Reč je o jednom gigantskom usmeravanju ljudskih mentalnih i vitalnih energija u određenom pravcu o čijoj krajnjoj destinaciji možemo samo da slutimo. Takođe, sasvim je izlišno istaći kako se i sam taj proces nalazi u suprotnosti sa osnovnim etičkim načelima kulture, ali je posve u skladu sa njenim praktičnim, algoritamskim i dijalektičkim zakonitostima. To je cena tzv kulturno-civilizacijskog i naučno-tehnološkog napretka: postvarena, u suštini iluzorna, slepa sila, demon koji opčinjava, izaziva ali i čuva strah. Ljudi su stvorili civilizacijskog duha koji stimuliše stvaranje i jačanje umišljenih, preplašenih, iskompleksiranih, osetljivih, egocentričnih ljuštura Ličnosti. Istovremeno taj duh ima ulogu održavaoca iluzije postojanosti, sigurnosti i ispravnosti položaja i nazora pomenutih ljuštura. Nazvao bih to inercionom strujom globalnog magijskog lanca koji u svom toku stvara energetsko korito čiji smo plovitelji, ribari i davljenici svi mi. Kakva god bila formulacija tog procesa u terminima tradicionalne okultne nauke, ne može se odoleti utisku da je na delu “astralno prizemljenje” nekakvog ahrimanskog entiteta koji zahteva sve više žrtava u krvi i ognju, te čini da se zaludno proliva seme, komadaju fetusi, truju voda, vazduh, tlo, uništavaju šume i sav živi svet.\nSa Demonom Informacija, kao kompanjoni, idu i demoni urbanizacije, tehnologizacije, ideologizacije te demon tzv demografske eksplozije, a koji svi skupa onom prvom obezbeđuju gustinu, masovnost i dostupnost žrtava, robova, odnosno korisnika, potrošača. Izbavljenje iz demonskih kandži pseudocivilizacije svakako ne leži u naprasnom bekstvu. Svako bežanje je iluzorno i smešno. Nema mesta na koje se može pobeći ili sakriti. Postoje samo ona mesta do kojih Demon još uvek ne dopire u punoj meri, ali to je samo pitanje časa. Moć Demona Informacija nad ljudima, iako ogromna, nije apsolutna. Iako svevideća, to je ipak slepa sila, pa u tome i vidim neku šansu otpora. Najgore od svega je to što nam se Demon mnogo više sviđa nego što smo uopšte spremni i sposobni da prepoznamo i priznamo. Štaviše, ljudi nisu samo fascinirani Njegovim bezbojnim trikovima i maskaradama, već i Njegovim destruktivnim karakterom. Delotvoran otpor je revolucija. Jedina smislena borba protiv Duha pseudocivilizacije, odnosno Demona Informacija, jeste revolucionarna borba, nikako retroaktivna, bazirana na tradicionalnim vrednostima, odnosno na vrednostima jednog sveta kakav više ne postoji i kojeg je praktično nemoguće restaurirati. Zašto bi obnavljali nešto što nije bilo dovoljno sposobno da opstane i zamrzne svaku promenu koja bi sprečila ovako katastrofalan civilizacijski ishod kakav imamo danas? Boreći se za obnovu starog poretka samo bi još više naše pozicije doveli u nepovoljniji položaj. Bio bi to apsurd. Naposletku, šta mi zapravo znamo o prošlosti? Struje su nepovratno promenile pravac. Sa druge strane, revolucija je instrument i projekat Progresa te svoje utemeljenje nalazi u budućnosti, nikako u sadašnjosti ili prošlosti. Revolucionar, akter revolucije koju prizivam, jeste onaj ko je u stanju da zahvati dublje u moć i da mobiliše veće količine astralnog svetla te preusmeri postojeće struje u pravcu projekcije po viziji. Što dublja vizija, to veća moć, to jača struja. Struja će inicirati nove revolucionare, a oni će ojačavati struju sve do trenutka potpune revolucije bogova. Tada će svet drugačije izgledati, a možda ga i neće biti…\nSpasonosna formula od despotije kombinacije tehnologije, militarizma, urbane kasarnizacije, tzv globalne ekonomije, osiromašenja, korupcije i kriminalizacije, odnosno (pseudo)civilizacije, nije baš bezbolna, niti humana. Zamislite ponovo tragediju čuvenog prekookeanskog broda Titanik. Veliki brod pun putnika tone a vi se nalazite u poziciji da spasite određeni broj ljudi, mada ne i sve. Na raspolaganju vam stoje dve kvote putnika, za dve moguće opcije. Prvu kvotu čini 80% putnika, slučajno uzetih, dok preostalih 20% neće biti spašeno zbog ograničenosti spasilačkih kapaciteta. U drugoj varijanti možete spasiti samo 20% putnika, ali isključivo po vašem izboru. Ukoliko se opredelite za prvu varijantu, odnosno za spas 80% putnika, lako se može desiti da igra slučaja prepusti smrti mnogo dece, mladih i zdravih za koje neće biti mesta u vašim spasonosnim barkama, a da vi izvučete sve same starce, mentalne bolesnike, narkomane, ratne zločince, teroriste, psihopate, kriminalce, osrednje ličnosti, protagoniste onih političkih opcija koje su vam mrske ili neprihvatljive, te ličnosti sa nekim karakteristikama koje su iz nekih razloga vama odbojne. Zar nije onda bolje odabrati manjinu čije uništenje teže možemo podneti, nego spasiti većinu ma kakva ova bila? Takva dilema i nije prava dilema, bar ne sa stajališta Revolucije Katastrofe. Ukoliko se, u ovom misaonom eksperimentu, opredelite za spas manjine sastavljene isključivo po vašem nahođenju, to znači kako u vašem karakteru postoji početni impuls, ili pak osobina koja vas može učiniti simpatizerom ili poklonikom, ako ne i akterom Revolucije Katastrofe koju propagiram u mojim knjigama i na ovom blogu u pojedinim tekstovima.\nvidi nastavak: Vreme / novac - zlatna podloga čovecanstva\n Ovde vredi citirati Juliusa Evolu, s tim što je njegov opis američkog sveta danas proširen skoro na čitav svet: „Stoga u zaslepljujućoj veličini američkih metropola pojedinac – „nomad asfalta“ – ostvaruje svoju ništavnost pred golemim kraljevstvom kvantiteta, pred grupama, svemoćnim trustovima i standardima, zavodljivim šumama nebodera i fabrika, dok su gospodari lancima okovani za stvari nad kojima gospodare; u svemu tome još više se ispoljava ono kolektivno, u obliku u kojem je još bezličnije nego u tiraniji koju je sproveo sovjetski režim nad često primitivnim i bezvoljnim elementima.“ Navod iz Pobuna protiv modernog sveta, poglavlje Ciklus se zatvara, Gradac K, Čačak-Beograd, str 434.\nОбјавио Dorijan Nuaj у 11:17:00 AM\nОзнаке: demon, Fridrih Niče, Julius Evola, magijski lanac, revolucija\nEgiptozofija u službi afrikanizacije (autor Dorija...\nDoktrina večnog rasta i svedenborgijanska paradigm...\nDoba Vodolije i svetski socijalizam (autor Dorijan...\nVreme, novac, zlatna podloga čovečanstva (autor Do...\nRevolucija katastrofe i demon informacija (autor D...


Kino karte i na rate! Pučko otvoreno učilište uvelo kartično plaćanje | VG danas\nKino karte i na rate! Pučko otvoreno učilište uvelo kartično plaćanje\nU današnjoj kulturi kupovanja kartice su uvelike zamijenile gotovinu i postale jedno od najčešćih načina plaćanja proizvoda i usluga. Kartično poslovanje sastavni je dio potrošačke kulture, a većini je ljudi, pogotovo onima naviknutima na napredne standarde, nezamislivo da bilo koju uslugu, ne mogu platiti kreditnom i debitnom karticom.\nU korak s time, Pučko otvoreno učilište Velika Gorica uvelo je kartično poslovanje. Od sada svi korisnici mogu gotovo sve usluge Učilišta jednokratno plaćati putem debitnih i kreditnih kartica (osim American Express kartice).\nKino i kazališne ulaznice, knjige i časopise iz naše biblioteke „Albatros“, te ulaznice za koncerte i radionice koje se prodaju na blagajni Učilišta (Zagrebačka 37) možete kupovati putem debitnih kartica svih banaka, te kreditne Diners Club kartice.\n-Vjerujemo kako će, uvođenjem kartičnog poslovanja naše usluge biti još dostupnije korisnicima. Ušteda vremena te sigurnost i jednostavnost naplate, sigurno će doprinijeti kvaliteti naših kulturnih i zabavnih programa, na zadovoljstvo postojećih i potencijalnih korisnika- kažu iz Pučkog otvorenog učilišta.\nU slučaju neodržavanja programa zbog tehničkih poteškoća, ulaznice kupljene debitnim i kreditnim karticama moguće je zamijeniti isključivo za isti program (npr. kino ulaznicu za kino ulaznicu).


Najvažnije kanjoning tehnike koje bi trebalo da znate | Tara Sport\nOkej, počnimo od toga da biste voleli da isprobate kanjoning po prvi put ili da biste voleli da pročitate koju korisnu reč o kanjoningu. Ako je to slučaj, na pravom ste mestu i možemo pretpostaviti da smo na pravom putu.\nKoliko god canyoning bio zabavan, mora se znati da je on i veoma zahtevna fizička aktivnost. Ako ne čak i više od toga. Kanjoning kombinuje različite fizičke aktivnosti i tehnike koje mogu biti manje ili više zahtevne, ali su svakako važne za uspešno savladavanje kanjona i istraživanje dubina planete Zemlje. Neke od ovih tehnika podrazumevaju plivanje, neke druge kombinacije plivanja i skakanje sa stena, a gotovo sve podrazumevaju otpenjavanje i spuštanje niz stene, zatim premoštavanje uskih prirodnih zidina i jednostavno održavanje na površini vode.\nU ovom blogu ćemo proći kroz osnovne i najvažnije kanjoning tehnike koje su važne na početku, tako da bismo kasnije mogli da pređemo na kompleksnije tehnike kroz buduće blogove. Ovo su osnovne canyoning tehnike koje ćete koristiti da osvojite gotovo svaki kanjon, kao i svaki kanjon koji je dostupan za kanjoning u Crnoj Gori uz Tarasport.\n#1 Otpenjavanje i pričvršćivanje kanapa i kuka za objekte u prirodi\nČak iako otpenjavanje nije neophodno baš za svaku kanjoning avanturu, znajući da postoje različite vrste kanjona sa različitim stepenom težine, ipak je važno znati šta je otpenjavanje tj. abseiling zapravo. Otpenjavanje je spust kanapom uz pomoć naprave za pričvršćivanje kanapa za prirodne objekte poput stena i drugih čvrstih objekata sposobnih da izdrže težinu osobe koja se spušta kanapom. Ono se koristi na onim mestima gde su razmaci između stena kao i dubine preopasne da bi se jednostavno preskočile ili niz njih spustile bez zaštite.\nKao što vidite, može biti veoma korisno da naučite tehnike otpenjavanja u kanjonima, a to se može naučiti isključivo uz kanjoning profesionalce, kakvi rade u Tarasportu. Jednostavne tehnike za otpenjavanje je u tom duhu jednostavno i naučiti, i pretežno se odnose na tehnike za pravilno opkruživanje kanapa i njegovo pričvršćivanje oko statičnog objekta koji bi trebalo da nas drži i omogući spuštanje dublje u kanjon.\nKada je reč o pričrvršćivanju sigurnosnih kuka za stene, dovoljno je da tehniku i opremu za to poseduje jedna osoba u vašoj grupi na ekspediciji, a u okviru amaterskih ekspedicija za početnike to će raditi vaš vodič. Pravilno vezivanje kanapa za različite potrebe i njegovo pričvršćivanje za kuke i druge prirodne objekte je definitivno najvažnija tehnika koja se mora savladati za profesionalni kanjoning. U suprotnom se možete naći u opasnosti.\nAko ste se uputili na uobičajene i poznate kanjoning ture, gde su mnogi zaljubljenici u prirodu i ekstremni avanturisti prošli već nekoliko puta, najverovatnije ćete naći unapred izbušene i pričvršćene kuke, kao i označena najbolja mesta za povezivanje kanapa, tako da nema potrebe da se time bavi bilo ko iz vaše ekspedicione grupe. Na primer, ovo je slučaj kada je u pitanju kanjon Nevidio ili Hrčavka kanjon gde Vas Tarasport i vodi na canyoning.\nNo, krenimo dalje.\nNije potrebno mnogo objašnjavanja da bi se shvatilo zašto je penjanje važan deo svake canyoning avanture. Okej, to se ne odnosi na izvorno značenje penjanja koje se primenjuje u tom samom sportu, ali ponekada je potrebno uhvatiti taj mali prorez u steni i popeti se preko prepreke, kako biste mogli sigurno da nastavite spust dublje u kanjon i konačno se osvežite u reci koja kroz njega teče.\n#3 Odžačarenje (Chimneying), premošćivanje i održavanje u procepu stena\nOve tri penjačke i kanjoning tehnike su veoma slične ali opet dovoljno različite. Slobodno se može reći da su one prirodne tehnike za svakog čoveka, čak iako nikada niste imali prilike da idete na kanjoning.\nKada je u pitanju odžačarenje ili kako se to na engleskom kaže „chimneying“ to je zapravo tehnika i aktivnost koju smo svi radili kao klinci. Koliko puta ste dobili želju da se između dva zida prosto oduprete nogama i leđima i stojite iznad površine zemlje? E pa odžačarenje je upravo to, a dobilo je naziv zbog toga što podseća na tehnike koje odžačari koriste u dimnjacima kuća. Ova poza se može iskoristiti na različite načine, nekada je tu za odmor pošto nije previše zahtevna (iako se mora voditi računa), a ponekad se koristi za dalje kretanje i postepeno penjanje.\nPremošćivanje prostora između dve stene je takođe tehnika koja radi to što joj ime kaže. Popunjavate razmake i procepe između stena svojim telom, upotrebom nogu i ruku. Ova tehnika može biti veoma zahtevna, pogotovo ako su nešto širi procepi između stena, a samim tim može biti i nešto opasnija. Biće potrebna upotreba fizičke snage, pogotovo stomačnih mišića. Nekada će vam biti potrebna i za penjanje ili kretanje u stranu.\nOdržavanje i penjanje kroz procep stena se pretežno odnosi na tehniku koja vam služi za postepeno penjanje. Ovo je još jedna od stvari koju ste sigurno probali kao dete. Sećate se svog poriva da se nogama i rukama uzverete uz štok tj. okvir vrata. E pa stemming kako se to na engleskom kaže je upravo to!\n#4 Skakanje sa stene\nSkakanje sa litice i stena samo govori za sebe. Mnogi kanjoni kriju žive, brze i prelepe reke koje teku kroz njih. One mogu biti manje ili više duboke, ali podjednako lepe i osvežavajuće. Reke su ključne za canyoning avanture, a kada se konačno spustite do dna kanjona, tada počinje potpuno nova vrsta zabave.\nAko biste voleli da uđete u osvežavajuću vodu, koja pritom može biti veoma hladna, jedan od načina za to je upravo skok sa litice u reku! Naravno na mestima gde vam vodič bude rekao da je bezbedno skočiti u vodu sa litice. Ovo je u običajena praksa za dobro poznate kanjoning ture, ali kada su u pitanju prve ekspedicije, koje su danas znatno ređe, kanjoning eksperti moraju postepeno da se spuste do vode kako bi proverili karakteristike reke, njenu dubinu i podlogu.\n#5 Pažljivo plivanje i prirodni rečni tobogani\nKada je u pitanju plivanje u kanjonskoj reci, važno je voditi računa da to nije uobičajena reka. Ona poseduje sopstveni izgled i nepredvidive tokove, kao i moguće skrivene stene bliže ili dalje od površine vode. Nekada će biti potrebno da u potpunosti plutate na površini, dok će nekada biti moguće da zaronite bez bojazni od stena.\nPrirodni rečni tobogani su upravo to. Priroda se postarala da kanjoni imaju brojne prirodne rečne tobogane koji se mogu iskoristiti za zabavan spust u reku, ali i kao metod da se zaobiđu druge prepreke. Ne samo da je klizanje niz stene korisno kao kanjoning tehnika, već je i ekstremno zabavno! Samo zamislite zabavu u akva parku i pomnožite je sa deset. Otprilike tad ćete tek dobiti ideju koliko su stenoviti tobogani u kanjonima reka interesantni. Okej, jesu ako ste zaljubljenik u prirodu.\nOvo su bile najvažnije tehnike za kanjoning koje će Vam najverovatnije biti potrebne kao i činjenice koje morate znati o kanjoningu. Sa Tarasport-om ćete koristiti najzanimljivije sa liste. Kanjoni prelepe Crne Gore i Bosne vas očekuju. Dođite i isprobajte uživo sve tehnike o kojima ste upravo čitali.


Kadrovi | Dom za stara lica Zenica\nUstanova raspolaže stručnim kadrovima neophodnim za uspješno ostvarivanje brige za stare i odrasle osobe.\nU strukturi kadrova Ustanove preovladavaju kadrovi neposredno angažirani u radu sa korisnicima: medicinske sestre – tehničari, fizioterapeuti te socijalni radnici.\nUz stalno zaposlene (16 zaposlenih na neodređeno vrijeme) angažovano je i više kadrova na određeno, posebno mladih stručnih kadrova zdravstvene i socijalne struke što obezbijeđuje uspješnije ostvarivanje poslova brige o korisnicima, a istovremeno omogućeno zapošljavanje i sticanje radnog iskustva mladim kadrovima.\nKvalitetu usluga u cjelini, a posebno u segmentu zdravstvene zaštite doprinosi dolazak i rad ljekara – specijaliste porodične medicine u Ustanovi, tri puta sedmično na osnovu zaključenog ugovora sa JU „Dom zdravlja Zenica.\nTakođer, treba istaći i angažman volontera medicinske, socijalne struke i drugih koji se u kontinuitetu angažuju u Ustanovi doprinoseći unapređivanju kvaliteta brige za korisnike.\nOrganizacija rada Ustanove prilagođena je potrebama korisnika koji su smješteni u Ustanovu. Rad osoblja koje direktno radi sa korisnicima: medicinske sestre – tehničari, socijalni radnici i tehničko-operativno osoblje (kuharice i spremačice, domar) odvija se u smjenama, tako da se s pravom može reći da je obezbijeđena cjelodnevna briga.\nDinamika dnevnih aktivnosti redovno se usaglašava sa specifičnim potrebama korisnika, pri čemu su u fokusu osobe koje imaju najveće teškoće, odnosno potrebe za pojačanom brigom i pažnjom što se posebno odnosi na adekvatnu njegu i zdravstvenu zaštitu.


IEM XII Šangaj – StarCraft 2: poèinje Top 8 - Starcraft 2 - Esports - B92.net\nNikola Saviæ klan rur petak, 28.07.2017. | 17:45\nSvakako najveæa zvezda turnira je domaæa nada, iAsonu. Kinez je u svoj grupi uspeo da pobedi i izbaci èak dva ovogodišnja GSL šampiona. Pao je aktuelni GSL šampion GuMiho, a zatim je u revašu protiv Statsa uspeo da pobedi sa 2-1 u jednoj od najuzbudljivijih serija koje smo imali prilike da vidimo poslednjih meseci.\nU Terran grupi smrti, grupi D, dalje su prošli iNnovatioN i ByuN, koji je nekako uspeo da izbaci svog dugogodišnjeg saigraèa iz tima Marua, i pored velikog broja grešaka koje je pravio u tom duelu.\nByuN æe u top 8 imati poprilièno otvorena vrata ka finalu, imajuæi u vidu da æe igrati protiv Zergova protiv kojih ima tradicionalno sjajne rezultate uz pomoæ njegovih neverovatnih Reaper otvaranja.\nJedan od simpatiènijih trenutaka dana je bio njihov pozdrav pre meèa, kada je ByuN pomalo “trampovski” izvukao ruku Maru\nMeèevi top 8 se nastavljaju kasno noæas, odnosno sutra rano ujutru po našem vremenu, poèev od 4h sa duelom TY i iAsonu, a ceo bracket možete videti na slici ispod. Sve meèeve možete pratiti na ESL StarCraft 2 Twitch kanalu – www.twitch.tv/esl_sc2 gde æe vam domaæini biti svi velikani StarCraft 2 scene kastera, Rotti, ToD, Artosis, PiG i drugi.\nNagradni fond turnira je 25 000 dolara i 7500 WCS poena.


Kako je izgledao život kopača zlata u Južnoafričkoj Uniji? - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kako je izgledao život kopača zlata u Južnoafričkoj Uniji?\nPrelistavamo predratne listove Vreme i Pravda - 30. april 1939. godine\nKako je izgledao život kopača zlata u Južnoafričkoj Uniji?\nList Vreme, pre tačno 80 godina, priredio je svojim čitaocima prvu reportažu iz Južnoafričke Unije, zahvaljujući Džonu Kampbelu, sinu bogatog vlasnika rudnika iz ove zemlje, koji je za života bio prijatelj kralja Petra.\n3Piše: S. Kosorić 30. aprila 2019. 07.30 Izmenjeno: 03. maja 2019. 04.04\nDžon Kampbel je, po želji svog oca, posetio Jugoslaviju, kako bi se poklonio grobu kralja Petra Prvog Karađorđevića.\n„Mladi Kampbel iskupio je datu reč. Za vreme svog bavljenja u Beogradu, g. Kampbel prikazao je mnoge zanimljivosti svoga novog zavičaja. On govori o predelima severno od Rta Dobre Nade“, pisalo je Vreme.\nGovorivši o savremenim kopačima zlata u ovoj zemlji, čiji je broj, prema njegovim rečima, u ovo vreme bio prilično veliki.\n„Crnih kopača ima uvek oko 200.000, a belih nešto manje od 50.000. Ovi beli kopači sabrani su u Južnoafričkoj Uniji iz svih krajeva sveta, a među njima ima i mnogo Jugoslovena…“, pričao je sagovornik ovog lista.\nOn i njegova majka osvrnuli su se i na socijalne uslove pod kojima su radnici tamo živeli.\n„Crni kopači plaćeni su od 3 do 6 šilinga dnevno, dok je plata belih radnika mnogo veća: 6 do 15 šilinga dnevno. Ovaj razmer otprilike odgovara rezultatima produkcije jednih i drugih kopača“, govorila je majka ovog mladića.\nOna je, ipak, dodala da na visinu nadnice jednim delom utiče i – boja kože. Opisala je i kako je izgledao odnos velikih kompanija prema njihovim radnicima.\n„Kompanije vezuju radnike za kopanje, čine sve da bi radnik što više uštedeo. Običaj je da kompanije daju besplatno i stan i hranu svim svojim radnicima, kako bi oni mogli da sačuvaju celu svoju zaradu za crne dane starosti…“\nList Pravda 30. aprila 1939. godine propratio je reakcije na govor nemačkog firera Adolfa Hitlera, koji je, kako je prenela evropska štampa, bio dosta blaži nego što se očekivalo.\nBritanska štampa ocenila je da je govor bio povoljniji nego što se očekivalo, te da je na vešt način ostavio otvorena vrata po svim pitanjima koja, prema mišljenju Nemačke, treba da se reše.\nU Turskoj se komentarisalo da je cilj ovog govora bio da ostavi dobar utisak i da se očekuje reakcija Sjedinjenih Američkih Država.\nGrčka štampa, s druge strane, nije komentarisala ovaj govor.\nA budući da, kako je pisao ovaj list, nijedna evropska država u ovom trenutku nije bila sigurna, više od polovine svetskog zlata nalazilo se u SAD.\n„Dok su ranije samo privatna lica, privatne banke i druga privatna preduzeća slala svoje zltao u one države koje su u jednom trenutku smatrane kao sigurne, dotle sada mnoge evropske emisione banke šalju svoje zlato u Sjedinjene Države“, pisao je ovaj list.\nSamo godinu dana ranije, evropske države poput Francuske, Holandije, Engleske, Belgije i Švajcarske, bile su „sigurne luke“ u koje se zlato slalo iz manjih država Srednje i Istočne Evrope.\n„Danas je svaka od ovih država postala nesigurna usled nesigurnosti od napada iz vazduha“.\n30. aprila 2019. u 10.30\nZanimljive vesti, posebno sto su se ljudi plasili napada iz vazduha, a u danasnje vreme na isti nacin reaguju kada se pojavi nesto novo… Videh i ovo za najveci broj Jugoslovena i tada je bila slicna slika izgleda, strasno, bas je turoban ovaj prostor.\nLorant Balgac kaže:\nCitaoci bi trebaloPrvi put sam upoznao i slazem se da je ovo zanimljivo,ali ne slazem se da je ovo „turoban prostor“.Citaoci bi trebalo da o tome donesu svoj sud…\nAko se nikakvog zlata nisu dokopali nije im bilo lako, jer nisu mogli da se dokopaju državne kase kao danas u Srbiji.


BiH proizvodi bolju hranu od one koju nam uvoze | Krupljani.BA\nBiH proizvodi bolju hranu od one koju nam uvoze\nRefik Kurgaš iz „AKOVA“ grupacije upozorio je za bh. novinsku agenciju Patria da najveći dio hrane koja se uvozi u našu zemlji ne zadovoljava zapadne standarde te da se bosanskohercegovački kupci moraju okretati domaćim proizvodima i domaćim kompanijama koje u najvećoj mjeri posluju po najzahtjevnijim kriterijima.\nKurgaš je rekao kako je više međunarodnih instituta ocijenilo da je BiH veoma pogodna za uzgoj zdrave i kvalitetne hrane jer domaće tlo nije zagađeno, pa te potencijale kupci u BiH kao i vlade moraju početi više eksploatisati.\nKako bi poboljšali položaj domaće prehrambene industrije na bh. tržištu ali i na zahtjevnom međunarodnom tržištu nekoliko kompanija iz BiH osnovali su u subotu Udruženje Halal industrije koje će djelovati pri Privrednoj komori Federacije BiH.\n– Halal certifikat znači da je hrana zdravstveno ispravna odnosno da je bezbjedna za upotrebu – kaže Kurgaš, dodajući kako se nada da će ubuduće i domaći kupci znati više cijeniti proizvode sa ovim certifikatom, onako kako to sve više cijene i kupci na zapadnom tržištu.\nNa čelu Udruženja Halal industije bit će stručnjak za promociju proizvoda Adis Hasaković.\nZa glavne operativne organe ovog udruženja imenovani su predstavnici kompanija: Klas d.d.Sarajevo, Vispak.d.d. Visoko, Akova Impex d.d. Sarajevo, Menprom d.o.o Tuzla, Meggle d.o.o. Bihać, Ledo d.o.o. Čitluk, Bosnet Group d.o.o. Sarajevo, Bimal d.d. Brčko, Brojler d.o.o. Sarajevo, GHB Invest/ SAHAF, BBI banka d.d. Sarajevo i Agencija za certificiranje Halal kvalitete BH, piše Patria.


Globalna finansijska i ekonomska kriza - Dobrodošli na zvanicnu stranicu astrologa Jovane LG Bogoslovov\nGlobalna finansijska i ekonomska kriza Naslovna Izrada horoskopa Škola astrologije English\nGlobalna finansijska i ekonomska kriza viber: +381694443220\nHome planeta finansije i ekonomija\nautor teksta: Jovana Bogoslovov - tekst objavljen februara 2013.godine pošalji email: jovanalg@yahoo.com\nNa svakodnevne poruke koje stizu u inbox sa sličnom sadržinom; "da li je kolaps na globalnom finansijskom planu, ludilo u medjujudskim odnosima i poremećen osećaj za vrednosti doneo samo tranzit Saturna u Škorpiji?" odgovoriću kratko i nadam se jednostavno.\n"Globalna finansijska i ekonomska kriza (GFEK) je nastala u SAD i zahvatila je sve evropske i vanevropske zemlje kroz širenje negativnih efekata. Prvi znaci finansijske krize u SAD manifestovali su se u maju i junu 2007, a prvi talas krize se ispoljio u drugoj polovini 2007. i prvoj polovini 2008. godine. Negativni efekti GFEK snaţnije su se manifestovali u drugom talasu u drugoj polovini 2008. i u 2009. u svim zemljama sveta kada je došlo do globalne recesije koja po razmerama prevazilazi recesije svetske privrede iz 1975, 1982, 1987 i 2001. i podseća na najveću svetsku ekonomsku krizu iz 1929-1933. godine."\nSaturn je boravio u znaku Škorpije od decembra 1923. do novembra 1926, od oktobra 1953. do oktobra 1956, od decembra 1982. do novembra 1985.godine.\nPluton je ušao u znak Jarca u januaru 2008.godine. i ostao u njemu do juna 2008, kada se na kratko vratio u znak Strelca. Od kraja novembra 2008. Pluton je "ponovo" u znaku Jarca i ostaće u istom znaku do marta 2023.godine.\nPrivredna i finansijska kriza, ispoljena od leta 2008, bila je najmarkantniji i najsnažniji udar koji je ispoljen u poslednjih pola veka. Tranzitni Pluton ulaskom u znak Jarca je "učinio svoje". Rušenje sistema, globalne promene i početak kriza (Iste godine je tranzitni Jupiter prolazio kroz znak Jarca i pojačao intenzitet Plutona, noseći šansu da "moćna elita" sprovede plan, ali i početak "finansijske zime").\n"Kad je reč o prvoj grupi „proizvođača krize“, u široj javnosti najčešće se nastupalo sa tvrdnjama da su za krizu krive moćne finansijske i poslovne elite. To su usko definisani krugovi krupnih bankara i rukovodilaca džinovskih finansijskih organizacija, kao i upravnici i direktori („menadžeri“) krupnih korporacija."\nAktuelna finansijska i ekonomska kriza pogodila je različitom jačinom sve zemlje sveta, bez obzira na nivo razvijenosti i strukturu privrede, sve privredne sektore i sve društvene slojeve i pojedince.\n29.oktobra 2009. tranzitni Saturn je ušao u znak Vage gde se zadržao do 6.oktobra 2012.godine i "otpočeo" ciklus Kardinalnog kvadrata prema Plutonu (avgusta 2010.godine) i Uranu (od marta 2011.godine). Secate se jeseni 2011?\nŠestog juna 2012-te, oko 19h (računajući po lokalnom vremenu za Beograd, Srbiju), tranzitni Uran je zauzeo pun kvadrat prema tranzitnom Plutonu. Sve do marta 2015.godine, tranzitni Uran i Pluton će tačno sedam puta zauzeti kvadratni ugao iz kardinalnih pozicija (Ovan/Jarac).\nEgzaktni kvadrati će se formirati: na 8* Ar/Co 26.juna 2012, na 6* 19.septembra 2012.god, na 11* 21.maja 2013.god, na 9* 01.novembra 2013.godine, 13* 21.aprila 2014.godine, na 12* 15.decembra 2014.godine, na 15* 17.marta 2015.godine.\n"Vagon" koji je počeo da "pada nadole" od leta 2008. će padati do kraja proleća 2021.godine. Nakon toga će krenuti lagano uspinjanje i stabilizaciju možemo očekivati posle 2025. Nama je dovoljno i uspinjanje.\nKada je um sveden na preživljavanje, sve ostalo je postalo trivijalno, pa i medjuljudski odnosi. No, još malo pa kraj.\nDo tada, radujte se najbižima i sitnim stvarima


Za programe zapošljavanja i samozapošljavanja osiguran 61 milion KM - zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno Za programe zapošljavanja i samozapošljavanja osiguran 61 milion KM\nZa programe zapošljavanja i samozapošljavanja osiguran 61 milion KM\nFederalni zavod za zapošljavanje za ovogodišnje programe zapošljavanja i samozapošljavanja osigurao je ukupno 61 milion KM, čime je planirano obuhvatiti 11.500 nezaposlenih osoba na prostoru Federacije BiH.\n„Od toga je za Program sufinansiranja zapošljavanja u 2022. godini opredijeljeno 45 miliona KM, od čega je za ZDK namijenjeno 6 miliona 854.165 maraka, dok je za realizaciju ovogodišnjeg Programa samozapošljavanja obezbijeđeno 16 miliona maraka, od kojih će za ZDK biti opredijeljena 2 miliona 437.036 KM“, navodi Anto Pešić, direktor Službe za zapošljavanje ZDK.\nCiljne grupe su mladi bez radnog iskustva – pripravnici, žene, osobe do 35 godina s radnim iskustvom, osobe preko 40 godina, dugotrajno nezaposlene osobe prijavljene na evidenciju nezaposlenih 12 mjeseci i više, te osobe nižih i bez kvalifikacija, kao i demobilisani borci.\n„Ove godine poslodavci moraju obratiti pažnju da se neće sufinansirati zapošljavanje osoba, koje je poslodavac već zapošljavao koristeći sredstva iz poticajnih mjera Zavoda, a kojima je prestao radni odnos kod tog poslodavca u posljednjih 48 mjeseci, izuzev mjere javni radovi“, napominje direktor Anto Pešić, Službe za zapošljavanje ZDK. (V.J.)\nPrethodni članakFederalna inspekcija će objaviti spisak kompanija koje su nezakonito ostvarile profit\nNaredni članakZenica: Akcija čišćenja lokaliteta podvožnjaka u Lukovom Polju


PETRUŠIĆ I ČLANOVI GRUPE PAUK NISU ŠPIJUNI: Posle 18 godina Viši sud u Beogradu doneo oslobađajuću presudu! - Informer\n15:10 Hronika 3\nPETRUŠIĆ I ČLANOVI GRUPE PAUK NISU ŠPIJUNI: Posle 18 godina Viši sud u Beogradu doneo oslobađajuću presudu!\nViši sud u Beogradu oslobodio je danas optužbi petoricu okrivljenih za špijunažu u korist francuske obaveštajne službe krajem devedestih godina, a koji u su medijima prozvani "grupa pauk"\nNakon 18 godina od pokretanja postupka, ovom prvostepenom presudom optužbi su oslobođeni Jugoslav Petrušić, Milorad Pelemiš, Slobodan Orašanin, Rade Petrović i Branko Vlačo kojem se sudilo u odstustvu jer u Bosni i Hercegovini izdržava kaznu od 13 godina zatvora zbog krivičnog dela protiv čovečnosti.\nProtiv Pelemiša i Orašanina odbijena je optužba za nezakonito nošenje oružja zbog nastupanja apsolutne zastarelosti krivičnog gonjenja.\nNa ovu presudu tužilaštvo ima pravo da uloži žalbu Apelacionom sudu u Beogradu.\nDeo optužnice kojim se terete i za ubistvo dvojice Albanaca na KIM 1999. godine i iznudu prošlog meseca je razdvojen od ovog postupka, a prema najavi sudije, suđenje za ta dela biće zakazano na jesen.\nSudija Vladan Ivanković je u obrazloženju presude naveo da je tokom postupka utvđeno da je samo Petrušić bio pripadnik francuske obaveštajne službe, ali da je prilikom ulaska u zemlju zatražio kontakt i sa civilnim i vojnim službama bezbednosti Srbije.\nNiko od ispitanih svedoka iz ovih službi nije rekao da je kod Petrušića primetio delovanje protiv interesa SRJ niti da je pod komandu stavljao ostale optužene, napomenuo je sudija.\nŠto se tiče odbijanja optužbe za nezakonito nošenje i držanje oružja, sudija je naveo da je, s obzirom na brojne zakonske izmene poslednjih godina, primenjen najblaži zakon po učinioce, po kojima je krivično gonjenje zastarelo.\nOn je međutim rekao da će ukoliko ta odluka postane pravosnažna, u svakom slučaju biti doneto rešenje o oduzimanju oružja.\nTužilaštvo okrivljene tereti optužnicom za špijunažu u korist francuske obaveštajne službe i nedozvoljeno držanje oružja.\njugoslav petrušić Grupa Pauk suđenje Viši Sud\nJa bih tužioce na sud jer se od početka znalo da optužnica nema veze sa mozgom.\nCestitam ,pravda dolazi ali sporo ...u Srbiji je bitno maltretirati patriote ,dok olos belosvetski pljuje po Srbiji i Srbima bez imalo straha.\nNe treba se čuditi, sve sudije su još uvek korumpirani DS-ovci. Zbog toga se kažnjavaju samo pošteni. Lopovima je prolaz slobodan. Da niko ne može tog budalu Rodića da strpa u bajbok, pričajte drugima. DS-ovcima to ide u prilog. Čestitam.


Industrija internet oglašavanja: kako to Instagram zna koje patike želiš za rođendan? - Digitalizuj.Me\nHome » Novosti » Industrija internet oglašavanja: kako to Instagram zna koje patike želiš za rođendan?\nPosted By Sanja Gardašević on Jul 28, 2020 | 1 comment\nKoliko puta ti se desilo da posjetiš neku web stranicu, da bi te pratili oglasi sa te stranice danima nakon, gdje god da se nalaziš na internetu?\nDa li ti se ikada desilo da pomisliš kako te tvoj telefon sigurno prisluškuje – jer kako bi inače znao da baš sada razmišljaš o kupovini najnovije Play Station konzole?\nUkoliko je tvoj odgovor na makar jedno od ovih pitanja potvrdan – nastavi da čitaš. U sljedećim redovima ću nastojati da ti približim industriju online oglašavanja kao jednu od najvećih sila koje utiču na postojanje interneta ovakvog kakvog ga znamo.\n“Ako ne plaćaš proizvod, ti si proizvod”\nDruštvene mreže nam pomažu da prevaziđemo geografske i prostorne barijere – da ostanemo u kontaktu sa prijateljima i porodicom gdje god se nalazili, da budemo u toku sa dešavanjima širom svijeta, i da malo lakše podnesemo ograničenja kretanja i neizvjesnost sa kojom se danas suočavamo.\nIz dana u dan, preko 2,6 milijardi korisnika Facebooka, i dalje najpopularnije društvene mreže na svijetu, koristi ovu platformu da podijeli dijelić svog svijeta sa drugima i dođe do informacija koje su im potrebne. Ukoliko uzmemo u ozbir da na svijetu ima 7,8 milijardi stanovnika, to je 30% populacije svijeta. Pri tome, ovdje uopšte ne ubrajam broj korisnika Instagrama i WhatsAppa, kao aplikacija koje zasigurno koristiš, a koje su u vlasništvu Facebooka.\nOvolikoj popularnosti društvenih mreža je doprinio veliki broj faktora, ali je možda jedan od najbitnijih da su “besplatne” za korisnike – da ih svako može preuzeti i napraviti svoj profil. Međutim, moramo biti svjesni da sistem koji opslužuje skoro 3 milijarde korisnika sa sobom nosi velike troškove i zahtijeva velika ulaganja da bi nastavio da funkcioniše. Facebook, Instagram i ostale društvene mreže, najvećim dijelom posluju na osnovu prihoda od kompanija koje se oglašavaju na ovim online platformama.\nDrugim riječima, društvene mreže jesu besplatne u smislu da ne moraš da platiš novcem za njihovo korišćenje, ali posjedovanjem profila na Facebooku postoješ dio platforme koja od kompanija nasplaćuje pristup tebi. Na neki način, time proizvod postaješ upravo ti.\nSvaka tvoja aktivnost na Instagramu – nalozi koje pratiš, video snimci koje gledaš, pojmovi koje pretražuješ, baš svaki klik – pomaže sistemu da te bolje upozna i da upotpuni tvoj “korisnički profil”. Kao rezultat toga, na svom Instagram feedu vidiš postove ljudi i kompanija koje te zaista interesuju – sadržaj koji ti platforma plasira je personalizovan, prilagođen tebi, i navodi te da scrollaš još malo… i još samo malo. Isti podaci se koriste i za plasiranje oglasa. Naime, što Instagram bolje poznaje svoje korisnike, to algoritam može bolje pomoći oglašivačima da svoje proizvode predstave upravo ljudima za koje postoji veća vjerovatnoća da će im se svidjeti i da će ih kupiti. Ujedno, ovo im omogućava da svoje oglase učine ličnijim na način da će različitim ljudima, sa različitim interesovanjima, prikazati različite poruke, što za kompaniju ima veliku vrijednost.\nPitanja koja smo postavili na početku govore o tome koliko su ove platforme postale dobre u prepoznavanju onoga što nam se sviđa i šta je to što u ovom trenutku tražimo.\nKao što možeš vidjeti na slici iznad, ovo su neki od načina i podešavanja koje kompanije mogu odabrati prilikom odabira kojoj publici će biti prikazan njihov oglas. Ovdje je bitno napomenuti da kompanija nema pristup pojedinačnim podacima korisnika platforme. Umjesto toga, Instagram služi kao svojevrsni posrednik između oglašivača i korisnika.\nNa primjer, kao kompanija koja prodaje najnoviji model patika za trčanje, razmisliću ko je obično publika koja nosi takve patike a onda ću pokušati da nađem tu publiku na Instagramu. Osim lokacije (Crna Gora), demografskih podataka (recimo muškarci i žene od 25 do 45 godina), pokušaću da dodatno suzim svoju publiku tako što ću da tražim ljude koji se inače bave ili su zainteresovani za trčanje i učešće na maratonima, i koji će vrlo vjerovatno biti zainteresovani za proizvod koji nudim. Ukoliko zaista unesem sve te podatke u Facebookovu platformu za oglašavanje, koja služi i za Instagram, vidim da u Crnoj Gori ima oko 35,000 takvih ljudi i moj oglas će biti prikazan baš njima.\nI to je dobitna kombinacija – kompanija uspije da proda svoje proizvode i održi se u životu, a maratonci dobiju najnoviju, još udobniju, sportsku opremu.\nA šta je sa onom majicom koja me prati svuda po internetu, pitaš se?\nKao veliki ljubitelj online kupovine, pogotovo kada se radi o proizvodima koje ne možemo naći u Crnoj Gori, često se desi da proizvod koji gledam na nekom sajtu, kasnije nastavi da me “prati” gdje god se kretala i mami da je ipak uzmem za sebe. Jer – ja baš zaslužujem tu haljinicu, zar ne?\nOvo zove “retargeting” i odnosi se na proces u kojem korisnicima koji su već došli na vaš veb sajt i iskazali interes za neki vaš proizovod ili uslugu, targetirate posebnim oglasima koji imaju za cilj da korisnika vrate na sajt i navedu ga da završi kupovinu.\nKompanija ne prati tebe lično, niti zaista zna šta radiš i gdje se nalaziš u trenutku u kojem ti prikazuje svoj oglas. Naime, proces funkcioniše tako što kompanija postavi poseban dio koda na svoj sajt. Svaki put kada posjetiš njen sajt, ili posebnu stranu sajta, taj kod automatski aktivira anonimni “kolačić” u tvom pretraživaču koji bilježi određenu informaciju, koja ne podrazumijeva lične podatke i ne indentifikuje tebe lično, ali koja omogućava platformama za oglašavanje (kao što su društvene mreže ali i Google Ads) da znaju koji oglas treba da ti plasiraju.\nSa strane marketinga, ovaj način oglašavanja je izuzetno efikasan jer se kompanija obraća korisnicima koji su upoznati sa onim što nudi, i nekada je potrebno da nas neko samo malo “pogura” kako bismo obavili kupovinu. Ujedno, ovo je razlog zašto sada često kada postjećujemo sajtove vidimo obavještenje o kolačićima. Sljedeći put kada ti se otvori obavještenje tog tipa, pročitaj da vidiš o čemu se radi.\nZašto je bitno da sve ovo znaš?\nPrije svega, ako želiš da budeš digitalni građanin, izuzetno je značajno da znaš kako digitalni svijet funkcioniše. Bitno je da znaš koliko podataka različiti internet servisi imaju o tebi i na koji način se koriste. Za početak, ukoliko koristiš bilo koji od Google alata – Gmail, YouTube i slično, preporučujem ti da u podešavanjima svog profile pogledaš šta to Google zna o tebi na osnovu čega ti plasira oglase koje vidis. Ukoliko želiš, možeš i da deaktiviraš neke opcije praćenja. Na isti način možeš da provjeriš i kako te Facebook vidi (idi na Podešavanja pa na Oglase), i preuzmeš kontrolu nad tvojim podacima koje prati, obrađuje i čuva.\nSa druge strane, korisnički profili koje servisi koje svakodnevno koristimo kreiraju o nama znaju biti toliko usavršeni da sa velikom tačnošću mogu da predvide šta je to što nas interesuje. Naime, ne radi se o tome da negdje u Kaliforniji u nekom malom zamračenom sobičku sjedi osoba koja se bavi internet tehnologijama i proučava naše podatke. Ne. To sve radi kompjuter koji se bavi obradom velikom broja podataka u isto vrijemena i poređenjem našeg ponašanja na interenetu sa ostalim korisnicima izvodi određene zaključke. Zaključke koji nekada mogu i da nas iznenade, jer ukazuju na to koliko nas je “neko” dobro razumio.\nPostoji veliki broj prednosti ovakvog razvoja tehnologije. Na primjer, apsolutno mi je ok da Amazon analizira moje navike čitanja knjiga ako to znači da će da mi svaki put daju dobru preporuku za čitanje ili me obavjesti kada izađe najnovija knjiga moje omiljene autorke. Isto je slučaj i sa preporukama sa Asosa koje mi pogode čak i preporučenu veličinu odjeće, ili Netflixom koji mi trenutno pomaže da obnovim znanje španskog jezika na najzabavniji mogući način. Međutim, svo to vrijeme se trudim da budem svjesna šta se dešava sa mojim podacima, kako bih mogla da reagujem kada meni to više ne bude ok.\nPostoji mnogo prednosti ovakvih sistema, kao i veliki broj nedostataka. Slučajevi u kojima baze podataka bivaju napadnute i podijeljene bez dozvole, ili u kojima podaci bivaju zloupotrebljeni i iskorišteni za manipulisanjem javnim mijenjem kao što je to bilo u slučaju Cambridge Analitike.\nKorisnički podaci su valuta interneta i ono što podstiče cio sistem. Njihova vrijednost je ogromna, te je vrijeme i da mi kao korisnici, a pogotovo oni koji će svojim odrastanjem tek uticati na to kako internet funkcioniše, budu svjesni toga.\nLjudi bi se sokirali kada bi znali tajne algoritma i na koje sve nacine se skupljaju podaci o korisnicima.


Artlegenda - Dobrodošli\nIzložba kolaža i asamblaža\nIzložba 2013 - radovi\nIzložba 2013 - otvaranje\nIzložba 2013 - poziv\nLegat Ateljea Legenda\nStručno vodjenje izložbe "Kolaža i asamblaža" 19. jun 2013\nPozivamo Vas na stručno vođenje kroz\nmeđunarodnu bijenalnu izložu kolaža i asamblaža\nVI “Memorijal Jovan Marković Kameni”\nIzložbu kolaža i asamblaža posetila je\ngospođa Dagmara Luković\nataše za kulturu Ambasade Republike Poljske u Beogradu.\nVidećete radove Lukasz Cywicki, umetnika iz Poljske, dobitnika\nGrand prix “Jovan Marković Kameni” za 2013. godinu.\nRadove prvonagrađene za kolaž Elnaz Bandegi iz Irana.\nTakođe 73 rada koje su kreirala 42 umetnika- učesnika Izložbe.\nPosebno se predstavlja atelje “Legenda”, s autorima Jovanom i Milicom i radovima nastalim od 1977. do 2012. godine.\nKao prošlogodišnji dobitnik Grand- prija, više radova izlaže i Zorica Dora Kljajić.\nStručno vođenje kroz izložbu održaće se u\nsredu 19 juna 2013. godine, u 12 sati, u galeriji “Železničkog muzeja”\nu zgradi “Železnica Srbije” ad, Nemanjina 6.\nPozivnica za otvaranje izložbe "KOLAŽA I ASAMBLAŽA" 10. jun 2013 god. u 19h\nIzložba kolaža i asamblaža, 10. jun 2013\nRadni atelje LEGENDA, Milica Jovanović Marković: Изложба колажа и асамблажа\nPrvu kolektivnu međunarodnu izložbu "KOLAŽA I ASAMBLAŽA" organizovali su Milica i Jovan 2004. godine. Na ovoj izložbi uzeli su učešće svi oni koji se bave ovim tehnikama, priznati umetnici, akademski slikari, studenti umetničkih fakulteta i amateri. Posle smrti svog supruga Jovana, Milica je produžila da organizuje izložbe pod nazivom Memorijal "JOVAN MARKOVIĆ-KAMENI". Velika nagrada "Grand prix" nosi ime Jovan Marković-Kameni.\nOve godine je VI memorijal "JOVAN MARKOVIĆ-KAMENI". Međunarodna bijenalna izložba KOLAŽA I ASAMBLAŽA, ove godine se organizuje u saradnji sa Železničkim muzejom, u zgradi železnice Beogradu, Nemanjina ulica br. 6. Otvaranje izložbe je 10. juna 2013 godine u 19 h.\nMilica and Jovan Markovic organized the first collective and international exhibition of "COLLAGE AND ASSEMBLAGE" in 2004. All those who work with these techniques took part in this exibition: affirmed artists, painters, facculty of art, students and amateurs. After death of Jovan Marković, Milica ehtended to organize exhibitions, "Collage and assemblage" under the same conditions, but under different name Memorial "JOVAN MARKOVIĆ-KAMENI", in memory of her husbant. Grand prise "Grand prix" was named after Jovan Marković Kameni.\nThis year exhibition of "COLLAGE AND ASSEMBLAGE" is organized in cooperation with "The Railway Museum" Gallery, Nemanjina Street no. 6 in Belgrade, Serbia. Exibition opening is at 7pm on 10. june 2013.\ndiplomirani istoričar umetnosti i umetnik


Sjajna partija najmlađeg igrača u NBA: Aleksej Pokuševski je bio na korak od dabl-dabla! | Sport | Košarka\n19. October, 06:58\nSrbin je klasa! Sjajna partija najmlađeg igrača u NBA: Aleksej je bio na korak od dabl-dabla! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.03.2021. / 22:26\nSrpski košarkaš je oduševio u pobjedi Oklahome nad Hjustonom.\nIzvor: Tanjug/AP Photo/Garett Fisbeck\nKošarkaši Oklahome savladali su Hjuston, a sjajnu partiju pružio je najmlađi igrač u NBA ligi Aleksej Pokuševski.\nSjajni Srbin je bio na korak od dabl-dabl učinka pošto je postigao devet poena i uz to imao devet skokova. Tome je dodao dvije ukradene lopte i dvije asistencije.\nHJUSTON - OKLAHOMA 112:114 (22:31, 40:35, 23:24, 27:24)\nU napetom meču sa mnogo poena Pokuševski je dobio svoju šansu i na terenu je bio 29 minuta. Uzeo je čak devet šuteva, a pogodio je dva puta iz igre.\nPokuševski je već pokazao da je sposoban da dođe do dabl-dabla, pošto mu je to pošlo za rukom u meču sa Dalasom, a sada pokazuje da može u kontinuitetu da pruža odlične partije.\nPoslije mjesec dana koje je proveo u razvojnoj ligi dobio je mnogo na samopouzdanju, a iako mora mnogo da radi prije svega na tijelu u Oklahomi su spremni da ga "istrpe".\nHjuston je na ovom meču imao trojicu rasploženih pošto je Kristijan Vud imao 27, Džon Vol 24, a Viktor Oladipo 23 poena. Ipak Oklahoma je došla do pobjede, a najefikasniji je bio Lu Dort sa 23 poena.


Jul 07, 2017 by Plejer\tin U fokusu\nNapad je izvršila grupa osoba, a policija je konfiskovala više komada oružja i utvrdila identitet nekoliko osumnjičenih. Geri je hitno preabačen u bolnicu sa povredama glave (uključujući nekoliko fraktura lica i vilice) i obilnim gubitkom krvi. Sada je u stabilnom stanju i oporavlja se, ali će u bliskoj budućnosti možda biti potrebne operacije.\nZbog celog događaja Pro-Pain je otkazao koncerte u Roselaru (Belgija) i Oznabriku (Nemačka).\nPrema pisanju sajta Nieuwsblad.de, Meskil je bolnicu napustio juče i sada se oporavlja u kući jednog prijatelja u Belgiji. Kako je sam izjavio, sada se nalazi na “teškim lekovima protiv bolova”.\nTagged with: belgija, Gary Meskil, geri meskil, napad, pljačka, pokušaj ubistva, pro-pain


Hitan - Tražim ženu za čišćenje kuće (Sarajevo) | Sarajevo, 71000 Sarajevo, Bosna i Hercegovina\nHitan - Tražim ženu za čišćenje kuće (Sarajevo)\nTražim ženu za čišćenje kuće, jednom nedeljno oko 5-6 sati.\nPlaćanje po satu je 10 Maraka, Sarajevo.\nKontakt ime: Marian\nKontakt Marian: Hitan - Tražim ženu za čišćenje kuće (Sarajevo)


Labels: david byrne, film, koncert, muzika\n"Piši kao što pejstuješ, izveštavaj kako je najavljeno" (Blic/The Cult)\nNa novinarskim kursevima se godinama provlačila priča čija tačna imena aktera znaju malo stariji, ali to ne utiče na njen značaj:\nKraj osamdesetih godina prošlog veka.\nUgledna kritičarka “najstarijeg lista na Balkanu” pripremila je opsežan prikaz koncerta klasične muzike koji je prethodne večeri zakazan na “Kolarcu”. Tekst je prošao urednika, objavljen je u sutrašnjem izdanju, pola strane.\nZašto je priča zanimljiva?\nKoncert nije ni održan.\nOtkazan je zbog bolesti soliste.\nIzvinjenje zbog „tehničke greške” objavljeno je sutradan, novinarka je dobila otkaz (ili dužu suspenziju, zavisi od verzije koje se prepričava.)\nGodinama je ova priča korišćena kao pokazno sredstvo da rad u javnom glasilu ne donosi samo beneficije već i odgovornost prema napisanom i prema istini. No, izgleda da je priča ili zaboravljena ili novinari više ne prolaze kurseve.\nKvantitativna eksplozija broja medija u Srbiji je odavno rezultirala dramatičnom osekom kvaliteta sadržaja. Trend je započet neverovatnom ekspanzijom TV i radio stanica u Srbiji devedesetih godina, da bi se preneo i na izdanja velikih medija. Zanimljivo je – oni manji, odnosno manje uticajni mnogo ređe prave propuste te vrste. Valjda im je više stalo do tačnosti informacije, upravo zato što su mali.\nPrednost on-line izdanja jeste i u tome što se neki tekstovi mogu naknadno srediti.\nTako je, na moju žalost sa stranice „Blica” nestala genijalna rečenica sa prošlogodišnjeg koncerta Eltona Džona – „da je publika sjajno reagovala i na njegov novi hit – Rocket Man” (pesma je inače iz 1972.), što se može pripisati neznanju i mladosti autora/ke teksta.\nAli sam zato prikaz >> sinoć održanog koncerta The Cult objavljen stranici „Blica” sačuvao – jer isti dokazuje da nije problem samo neznanje – već i ne prisustvovanje koncertu, odnosno bolikurcizam, da izvinete.\nDeo teksta o koncertu, trenutna verzija na stranici "Blica".\nNemam razloga, ni dovoljno prostora da nabrajam šta mi sve kao posetiocu koncerta dokazuje da autor/ka juče u Arenu nije ni ušla, a imao/la je zadatak da objavi prikaz koncerta: od greške u prvom koraku (kojom pesmom je koncert započet), preko pogrešno sastavljene set-liste (dobar deo pesama navedenih u tekstu na „Blicu” jesu svirali – ali na drugim koncertima – ne i u Beogradu), do konačnog potonuća navođenjem podatka da su na bis svirane dve pesme kojih uopšte nije bilo – umesto činjenice da je koncert završen sjajnom verzijom „Break on Through” od The Doors, što jeste podatak vredan pomena. Tu su, naravno, i napamet osmišljene rečenice koje dokazuju komunikaciju s publikom i još nekoliko promašaja, te potpuno preskakanje najzabavnijeg dela koncerta – u kojem je „Wild Flower” odsviran 2 puta zaredom – jer je na pola prvog izvođenja gitaristi vrisnuo kabl.\n"Because you have to get value for your dinnars", reče Bil Dafi, gitarista. To je kuriozitet koji bi svaki novinar ovakvog medija svakako - stavio u priču.\nNije ova priča važna zbog The Cult, niti je važan raspored pesama.\nKo je bio na koncertu – zna.\nVažna je zato što sjajno ilustruje stanje u kojem je većina medija, a naročito „kulturne redakcije” (genijalna kovanica, koja implicira da postoje i „nekulturne redakcije”?), svedene na copy/paste način rada, koje bez obrade i provere informacija koje uniformisane stižu u redakcije i takve budu i objavljene, često lišene tačnih podataka, ali – najvažnije – najčešće lišene bilo čega što bi čitaoce informacije na bilo koji način inspirisalo, odnosno pozvalo da određeni događaj uopšte i posete, ili barem zažale što su ga propustili te će to učiniti prvom sledećom prilikom.\nZato je i normalno što je interesovanje za “kulturne događaje” (još jedna genijalna kovanica! Koji su to „nekulturni”? :) ravno zanimanju za vodostaj Dunava kod Smedereva u zimskom periodu i zato će, po svemu sudeći – biti sve gore, barem u klasičnim medijima. Na mreži pak, postoji već sasvim solidan broj relevantnih sajtova/autora koji, očigledno, uz mnogo više energije i pažnje najavljuju, analiziraju i odjavljuju neke događaje, ulažu vreme i energiju u analize filmova, knjiga i recenzije novih albuma – očigledno posvećeni sadržaju, valjda željni da ono što je u njima izazvalo nekakvu katarzu (ili odvratnost) podele sa drugima i tako učine da se i kvalitetni sadržaji šire dalje, odnosno đubre, koliko je to moguće, što pre baci u kantu.\nZanimljivo, ima čak i stranaca >> koji objavljuju sadržanije tekstove o stvarima iz Srbije, nego mnogi lokalni mediji.\nTo je genijalan paradoks: vlasnici medija plaćaju ljude da pišu gluposti i takve tekstove naplaćuju čitaocima štampanih izdanja, dok blogeri i slični besplatno isporučuju kvalitetne tekstove. Nisu, dakle, problem novci, već nešto drugo.\nNekada se znalo – nije bilo moguće pronaći copy-paste prikaz koncerta ili albuma u različitim medijima, bilo je normalno da se ne može o istom albumu, na primer Ekatarine Velike pročitati isto mišljenje u „Ritmu”, „Pop Rocku”, „Politici” ili „XZabavi”, a čitaoci su, samim tim, po afinititetima, odnosno ukusu birali koje izdanje plaćaju, odnosno znali su zašto čitaju ovaj ili onaj magazin.\nOd pitanja ukusa smo trenutno dalje no ikad, jer je u opštem kopi-pejstiranju sve postalo prilično bezukusno.\nB92 je, uzgred, već objavio sasvim solidan prikaz koncerta. Pročitajte ovde >>.\nIma i dobrih video snimaka.\nNeko se potrudio, jer mu je stalo.\nNOVO: tekst na stranici "Blica" je u promenjen, dva sata nakon objave ovog teksta. To je, svakako, rezultat i ne malog broja komentara na samu vest, koji ukazuju na greške.\nPrethodna verzija teksta dostupna je ovde >>.\nNAJNOVIJE: Drugarica Stela javlja i dokazuje da je tekst "u onom obliku" završio i u - štampanom izdanju! >>\nLabels: blogovi i mediji, koncert, muzika, Srbija


Vesti Autor:KoSSev11. avg. 202115:5310 komentara\nOsnovni sud u Đakovici je kao neosnovan odbio predlog opštine Đakovica da se Srpkinji Dragici Gašić ne dozvoli da ostane u stanu u koji se vratila kao prva srpska povratnica u ovaj grad, da ga koristi ili privremeno živi, javlja Koha.\nSud je takođe u odluci naveo da je uvođenje bezbednosnih mera u ovoj fazi neosnovano i nepotrebno, prenosi KoSSev. Međutim u tekstu Kohe, nije precizirano na kakve se mere odnosi ova odluka, da li na obezbeđenje same Dragice Gašić ili na obezbeđenje imovine.\nPetković: Kancelarija za KiM opremila stan Dragice Gašić u Đakovici\nNa sajtu Osnovnog suda u Đakovici, ova odluka još uvek nije objavljena. Poslednja objava datira od 23. jula.\nNedavno je Kancelarija za KiM kompletno opremila stan za sada jedine srpske povratnice u ovom mestu, nakon što joj je stan obijen i iz njega ukradeno više stvari.\nDragica Gašić je prva srpska povratnica u Đakovici 21 godinu od rata. Nakon što je krajem juna javnost upoznata sa tim da se Gašić tu i vratila da živi, jedanaest nevladinih organizacija iz ove opštine zatražilo je od lokalnih vlasti da je što pre isele i najavilo podnošenje peticije kosovskoj vladi.\nUjedno je Opština Đakovica podnela tužbu putem koje je zatražila da se Gašić „poništi ugovor o izdavanju stana sa zahtevom za privremenu meru“.\nOva povratnica je u više navrata izjavljivala da se napadi na njenu kuću dešavaju svakodnevno, a da u prodavnicu i pekaru ide samo u pratnji policije, da bi u međuvremenu i oni odbili da joj prodaju hranu.\nPrijatelju srpske povratnice u dva navrata izbušene su gume na automobilu i skinute registarske tablice naslovljene na Novi Pazar.\nU međuvremenu je vest o njoj i uslovima u kojim živi postala viralna, ne samo za domaće već i za međunarodne medije.


Modern baterija za kadu - Aquasan\nPočetna Baterije Modern Modern baterija za kadu\nModern baterija za kadu\nJedan od najzanimljivijih modela u liniji Modern svakako jeste baterija za kadu. Neobičan, asimetričan dizajn donosi pravo osveženje enterijeru kupatila. Karakteriše je srebrni sjaj i ravne ivice. Ručka i izliv se nalaze na suprotnim stranama slavine, a prebacivač za tuš je smešten na samoj ivici baterije.\nDetaljnije Modern baterija za umivaonik Detaljnije


Uhapšeno pet osoba zbog bespravne seče šuma, traga se za crnogorskim državljaninom – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeHronikaUhapšeno pet osoba zbog bespravne seče šuma, traga se za crnogorskim državljaninom\n24/01/2022Redakcija BALKAN TVHronika, Vesti0\nPolicija je u Nišu uhapsila pet osoba zbog sumnje da su zloupotrebili položaj, a traga se za dvadesetdevetogodišnjim crnogorskim državljaninom. Terete se da su kao zaposleni u Šumskoj upravi „Surdulica“ sačinjavali i izdavali fiktivne propratnice za izvoz drvnih sortimenata, iako su znali da količina izvezenih drva ne odgovara i ne potiče sa parcela koje su navedene u propratnicama, već je bespravno posečena na drugim privatnim i državnim parcelama.\nUhapšeni su A. M. (1980), M. D. (1962), I. J. (1978) i S. M. (1980), zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo zloupotreba službenog položaja, kao i S. Đ. (1958) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo zloupotreba službenog položaja u podstrekivanju, saopštio je MUP.\nDodaju i da intenzivno tragaju za dvadesetdevetogodišnjim crnogorskim državljaninom.\nOsumnjičenima A. M., M. D., I. J., S. M. i S. Đ. određeno je zadržavanje do 48 časova i oni će, uz krivične prijave, biti privedeni nadležnom tužilaštvu.


www.objave.com - SPOZNAJ SAMOG SEBE - Poglavlje V\nSPOZNAJ SAMOG SEBE - Poglavlje V\nSubjektivna i objektivna svest\nNeophodnost postojanja razlika ili suprotnosti za aktivnost svesnosti kod ljudi možemo razmotriti na primeru njihovog subjektivnog postojanja u okviru objektivnog postojanja.\nSvaki čovek je svestan svoga tela kao i misli i osećanja u njemu ( svoga subjektivnog postojanja) u mnoštvu drugih i drugačijih tela, oblika postojanja ili svesti izvan sebe (svoga okruženja ili objektivnog postojanja); tako da on sve izvan sebe doživljava kao svoju razliku s kojom se nalazi u stalnoj interakciji.\nMeđutim, iako se covek ili njegova subjektivna svest nalazi u interakciji sa svojom razlikom ili objektivnom svešću, sama subjektivna svest u isto vreme pripada objektivnoj svesti ili čini sastavni deo nje.\nObjektivna svest nije ništa drugo nego mnoštvo subjektivnih svesti, kako aktivnih, tako i pasivnih ili mnoštvo i živih i neživih bića. Tako da svaka subjektivna svest predstavlja samo različitu individualnost ili deo u sklopu objektivne svesti dok objektivna svest predstavlja celinu.\nIako svaka individualnost u toj celini ima privid izdvojenosti ili vlastite nezavisne celine ona to nikada nije, već se stalno nalazi u izvesnoj uslovljenosti, zavisnosti i interakciji s drugom ili drugim individualnostima ili celinama u objektivnoj celini.\nNa taj način svaka individualna celina svojom promenom utiče na druge celine čime se uslovljava i promena objektivne celine koja onda sa svojom promenom utice na promene u individualnim celinama; što znači da se subjektivno i objektivno postojanje nalaze u stalnoj uslovljenosti i zavisnosti.\nSve oko sebe čovek može da doživi i spozna samo kroz sebe, zbog toga takva spoznaja ima isključivo subjektivan karakter ili nameće pitanje njegove objektivne spoznaje ili realnosti. Da li je čovek u stanju da spozna nešto izvan sebe onakvim kakvo ono jeste, a ne onakvim kakvim ga on doživljava?\nDa bi bili u stanju da odgovorimo na to pitanje neophodno je da najpre razmotrimo sam pojam realnosti. Šta je realnost?\nRealnost je nemoguće odvojiti od spoznaje ili svesnosti. Sve što postoji može da postoji samo u svesti ili kroz svesnost. Prema tome, neophodno je krenuti od same spoznaje ljudi ili načina kako se ta spoznaja ostvaruje. Dva osnovna elementa spoznaje su naravno, subjektivno i objektivno.\nKao što smo videli subjektivno i objektivno ne predstavljaju dve nezavisne ili formirane suprotnosti, već dve odgovarajuće suprotnosti koje se nalaze u stalnoj interakciji, te na taj način ne samo što menjaju jedno drugo, već i uslovljavaju i međusobno postojanje.\nIako svaki čovek isključivo misli svoje (subjektivne) misli, te misli uvek moraju sadržavati nešto objektivno ili nešto izvan njega kao na primer, drugi ljudi, drvo, potok itd. Zbog toga spoznaja uvek predstavlja interakciju subjektivnog i objektivnog.\nDa bi čovek bio svestan samog sebe ili bilo čega u samom sebi, neophodno je da postoji nešto drugačije ili različito izvan njega. Jedino interakcijom s nečim različitim izvan sebe omogućava se aktivnost svesnosti koja se manifestuje kao spoznaja ili znanje o postojanju. Takvo znanje se doživljava kao realnost.\nZbog toga spoznaja ili realnost uvek predstavlja interakciju subjektivnog i objektivnog. To tvrđenje se može razmotriti na pokušaju izdavajanja subjektivne svesti od objektivne svesti.\nTako na primer, ako zamislimo jednog apsolutno samog čoveka bez ikog ili ičeg izvan njega, tj. samo subjektivnu svest, da li će subjektivna svest moći postojati bez nečeg drugačijeg izvan nje da je stimuliše ili aktivira? Da li će čovek moći imati realnost ili svesnost? Odnosno, da li će čovek moći biti svestan bilo čega u sebi (pod uslovom da nikada ništa nije bilo izvan njega, tj. da nikada nije mogao imati nikakvo iskustvo kroz svoju okolinu) bez nadražaja ili razlike izvan sebe?\nTa svesnost (ako bi i postojala) bila bi pasivna i neplodna. U svakom slučaju ne bi ličila na subjektivnu svest koja se nalazi u interakciji s objektivnom svešću.\nSubjektivna svest ili svesnost jednog čoveka u interakciji s objektivnom svešću ili njegovom okolinom se menja i razvija, ali ta njena promena takođe uslovljava i promenu objektivne svesti ili njegove okoline, pošto je on deo nje i sa svojim aktivnostima deluje na njenu promenu. Zbog toga i jedna i druga svest uslovljavaju međusobno postojanje.\nBez razlike ili promene u subjektivnoj svesti ne bi moglo biti ni njenog postojanja. Bez njenog postojanja ne bi moglo biti ni objektivnog postojanja, pošto je subjektivna svest (subjektivne svesti) sastavni deo (delovi) objektivngo postojanja.\nDa bi došlo do promene u subjektivnoj svesti, neophodna je objektivna svest ili njena interakcija s objektivnom svešću i obrnuto. Bez nečeg izvan čoveka, tj. bez njegove okoline ili objektivne svesti, ne bi moglo biti ni aktivnosti njegove svesnosti, kao što i bez njegove svesnosti ne bi moglo biti njegove okoline onakve kakvu je on doživljava i stvara.\nLjudi su jedina bića na ovoj planeti koja pokušavaju da nađu smisao i suštinu svoga postojanja usled kompleksnosti njihove svesnosti ili intelligencije.\nMeđutim, bez postojanja ostalih bića izvan ljudi, ni njihova svesnost ne bi mogla biti ono sto jeste pošto je za svaku svesnost, kao i za samo postojanje neophodna interakcija razlika.\nSve što postoji ili svaka individualnost nalazi se u posrednoj ili neposrednoj interakciji ili uslovljenosti i zavisnosti, kako jedno s drugim tako i s celinom. Ništa nije slučajno. Svaki odnos s različitim ljudima, pa i životinjama, kao i samim čovekovim okruženjem je nužan i neophodan za njegov sopstveni razvoj, kao i za razvoj celine čak i onda kada se manifestuje kao izraziti nesklad.\nSvaki takav nesklad je ujedno i prilika skladnijeg prilagođavanja ili adaptacije. Sve stvara jedno drugo kao što je i sve uslovljeno jedno drugim, mada se na prvi pogled veoma teško može uočiti ta veza.\nLjudska svesnost treba da postigne takav stepen razvoja gde će shvatiti pravu suštinu same sebe i svega oko sebe ili postati svesna zajednistva, jedinstva, međusobne uslovljenosti i povezanosti svega što postoji sa samom sobom i svojom vlastitom egzistencijom. Dr Kler Viks u knjizi "Samopomoć za vase nerve" daje veoma interesantan primer uticaja i povezanosti ljudi i njihove okoline:\n"Žena koja je imala više patnje nego što izgleda moguće da se podnese i koja je izgubila svaku želju da živi, rekla je da je jedan dan kada se u potpunosti osećala skrhana, naterala samu sebe da izađe napolje i zapali otpatke iz bašte. Slučajno je bacila sveže lišće u vatru. Oštar miris lišća koje gori dao joj je momenat neočekivanog zadovoljstva i u isto vreme jedna vragolasta ptičica je proletela i zacvrkutala na grani pored nje. Ona nije mogla, a da se ne osmehne. Taj doživljaj je bio presudan momenat u njenoj bolesti. Pokazao joj je da je još uvek sposobna da oseća zadovoljstvo, da takvo osećanje još uvek nije mrtvo, kao što je ona mislila. To joj je dalo dovoljno snage da se održi i sada živi mirno i sretno, kao i većina nas."\nDeril Rini ("Smrt večnosti") piše sledeće: "Svi delovi kosmosa, uključujući i nas, su duboko povezani, besprekorno isprepleteni u zdravo jedinstvo. Sve više nauka uviđa da je neophodno objasniti sve ukoliko se želi objasniti bilo šta."\nRejmond A. Mudi, JR., M.D. u knjizi "Iza svetlosti" daje interesantan doživljaj šezdesetdvogodišnjeg poslovnog čoveka posle srčanog udara:\n"Prva stvar koju sam ugledao kada sam se probudio u bolnici, bilo je cveće i počeo sam da plačem. Verovali ili ne, ja nikada nisam video cveće dok se nisam povratio iz smrti. Jedna značajna stvar koju sam otkrio kada sam zamro, je da smo mi svi deo velike žive vasione. Ako mislimo da možemo da povredimo drugu osobu ili drugo živo biće bez da povredimo sami sebe, veoma mnogo grešimo. Sada kada gledam šumu, cveće ili pticu, ja kažem: "To sam ja, to je deo mene." Mi smo povezani sa svim stvarima i ako šaljemo ljubav kroz tu povezanost, onda smo srećni."


Hladni rat – prošlost, sadašnjost, budućnost - CZKD - Peščanik\nHladni rat – prošlost, sadašnjost, budućnost\nOkrugli sto Hladni rat 2 – Društvo je drugi u seriji okruglih stolova seminara Hladni rat – prošlost, sadašnjost, budućnost koji će se održati u Beogradu, Sarajevu i Konjicu od 08-10. aprila 2011.\nFokus ove serije okruglih stolova je razumevanje dva tipa antagonizama: prvi, između dve različite vizije društva – socijalističkog i liberalno-kapitalističkog; i drugi, između dva kulturna konstrukta, Istoka i Zapada. Oba antagonizma imaju implikacije na današnji svet: ubrzano nestajanje koncepata društva i mira koji su zamenjeni pojmovima zajednice i sigurnosti, odnosno reprodukcije i ponavljanja – kulturne razlike Istok/Zapad produkovane tokom Hladnog rata, kroz pojmove tranzicije, demokratizacije i privatizacije.\nSeminar prati izložbu No Network – Vremenska mašina, u okviru projekta D-0 ARK Undergound – 27. 05 – 07. 08. 2011. Konjic (Bosna i Hercegovina). Centar za kulturnu dekontaminaciju (Beograd) organizuje trodelnu seriju okruglih stolova koji kreiraju kontekstualni pejsaž izložbe. Cilj serije okruglih stolova je ne samo refleksija istorijskih i teorijskih pitanja podstaknutih Hladnim ratom u njegovom istorijskom okviru, nego razumevanje gramatike sadašnjih i budućih tenzija u politici, društvu i kulturi.\nKao i sam Hladni rat, aktivnosti koje se preduzimaju kao deo ovog projekta ciljaju na čitavu populaciju bez obzira na godine, pol, samoproklamovanu ili dodeljenu afilijaciju. Ovo nije projekat značajan isključivo za akademsku publiku nego, pre svega, za publiku uopšte.\n08.04.2011., 19.00 – Otvaranje Centar za kulturnu dekontaminaciju, Birčaninova 21, Beograd\nPozdravni govor: Edo Hozić – Direktor Bijenala savremene umjetnosti, D-0 ARK Underground (TIME MACHINE) Borka Pavićević – Urednik serije Seminara, Hladni rat, CZKD Branislav Dimitrijević – Selektor 1. Bijenala savremene umjetnosti D-0 ARK Underground – TIME MACHINE – “No Network!”\nUvodni govor: Miodrag Protić – Slikar, likovni kritičar i osnivač Muzeja savremene umetnosti u Beogradu Nebojša Bradić – Pozorišni reditelj, Potpisnik Deklaracije o podršci Republike Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine Bijenalu savremene umjetnosti D-0 ARK Underground TIME MACHINE – “No Network!”\n09.04.2011., 10.30 – 13.30 – Okrugli sto – Ukoliko je Hladni rat u kulturi završen, onda…? Centar za kulturnu dekontaminaciju, Birčaninova 21, Beograd\nUprkos istoj modernističkoj viziji homogenizovanog i standardizovanog kulturnog horizonta, koju su delile obe suprotstavljene strane u Hladnom ratu, ovaj politički i tehnološki sukob karakterisala je i borba za kulturnu supremaciju. Ako je Hladni rat možda završen, definisan i kanonizovan za istorijske i političke nauke, ostao je kulturološki rez na Zapad i Istok koji transcendira njegov politički osnov. Kako je ovaj kulturni antagonizam zasnovan, dizajniran i reprezentovan? Kako je transformisan u kulturni kanon, odnosno kako estetički i politički utiče na savremenu kulturnu i umetničku produkciju?\nUčesnici: Ljiljana Blagojević – teoretičarka umetnosti, (Arhitektonski fakultet, Beograd) David Crowley – istoričar dizajna, (Royal College of Art, London) Branislav Dimitrijević – istoričar umetnosti, (Visoka škola za likovnu i primenjenu umetnost, Beograd) Ines Weizman – teoretičarka umetnosti, (Metropolitan University, London) Radina Vučetić – istoričarka, (Filozofski fakultet, Beograd) Moderator: Svebor Midžić, Beograd\n10.04.2011., 10.30 – 14.30 – Okrugli sto – Treba li braniti društvo? Bošnjački Institut – Fondacija Adil Zulfikarpašić, Mula Mustafe Bašeskije 21, Sarajevo.\nZa razliku od današnjih ratova Hladni rat je imao, kao svoj politički uslov, pojam mira koji je omogućavao politički antagonizam. Podela na socijalističko i liberalno-kapitalističko društvo, odnosno na demokratsko i totalitarno društvo, dugo godina tokom Hladnog rata, bilo je glavno polje antagonizma u formulisanju koncepta društva. Danas, nakon Hladnog rata, zajedno sa pojmom mira nestali su pojmovi politike i društva i oni su zamenjeni pojmom zajednice i sigurnosti. Kako misliti nestanak pojmova mira, politike i društva i uspon koncepata zajednice i sigurnosti i kako danas misliti nekad samorazumljiv pojam društva koji je podrazumevao solidarnost, samoorganizovanje i otpor hladnoratovskoj državi?\nUčesnici: Latinka Perović – Istoričarka, Beograd Rastko Močnik – Teoretičar diskursa, (Filozofski fakultet, Ljubljana) Boris Buden – Filozof, Berlin Zdravko Grebo – Teoretičar prava, (Filozofski fakultet, Sarajevo) Ljubinka Trgovčević – Istoričarka, (Fakultet političkih nauka, Beograd) Slobodan Blagojević – Književnik, Sarajevo Hamdija Demirović – Književnik i prevodilac, Sarajevo Moderator: Nebojša Jovanović, Sarajevo\nARK Konjic – 17.00 – 19.00 – Poseta atomskom skloništu Pukovnik Dr. John Andreas Olsen – Istoričar\nUrednici Seminara: Branislav Dimitrijević Branimir Stojanović Borka Pavićević\nKoordinator: Noa Treister\nOvaj program je omogućio Balkan Trust for Democracy.\nCentar za kulturnu dekontaminaciju, 05.04.2011.


Parlamentarna delegacija Flandrije u službenoj posjeti RS\nJan Peumans i Igor Radojičić\nObraćajući se predstavnicima Odbora za evropske integracije i regionalnu saradnju Narodne skupštine Republike Srpske u Banjaluci, predsjednik Parlamenta Flandrije Jan Peumans, naglasio je da je belgijski federalizam „veoma atipičan jer je ta država evoulirala od unitarizma ka federalizmu“.\n„U federalnim jedinicama Flandriji i Valoniji, govori se različitim jezicima. Obje federalne jedinice u Belgiji imaju visok stepen nezavisnosti. U nadležnosti federalne vlasti su odbrana, socijalna sigurnost, pravda i policija, željeznički i avio saobraćaj te spoljni poslovi..Nemamo nacionalnu partiju, nacionalnu TV i nacionalne novine. Oba dijela države mogu da provode svoje sopstvene politike, a takva država može da funkcioniše samo ako postoji volja za dogovor“, istakao je Peumans.\nGovoreći o načinu kako se određuje belgijski stav u Evropskoj uniji, Peumans je kazao da se sve odluke prije nego se o njima izjašnjava u evropskom parlamentu, usaglašavaju između predstavnika federalnih jedinica ili predstavnik Belgije ostaje uzdržan.\n„Kada je riječ o stavu u Evropskoj uniji oni su zasnovani na stalnim dogovorima različitih belgijskih nivoa jer je Evropska unija zasnovana na državama članicama a ne na regionima. Evropska unija poznaje i priznaje isključivo države članice“, kazao je Peumans.\nU uvodnom obraćanju predsjednik Narodne skupštine RS, Igor Radojičić kazao je da državno uređenja BiH sa dva entiteta, deset kantona i distriktom najviše liči strukturi Kraljevine Belgije te su za RS itekako značajna iskustva o načinu funkcionisanja i odnosa između federalnih jedinice u toj državi i odnosi sa Evropskom unijom.\n„Nama je kao jedan od uslova za aplikaciju za članstvo u Evropskoj uniji postavljen zadatak da utvrdimo šta ko radi u BiH i koju vrstu posla obavlja u okviru evropskih integracija, pa nam svakako vaša iskustva mogu biti od koristi“, naveo je Radojičić.\nDelegacija flandrijskih paralamentaraca u četvrtak se obraća poslanicima Narodne skupštine RS na svećanoj sjednici, a predviđeni su i razgovori s predsjednikom RS Miloradom Dodikom i premijerkom i Željko Cvijanović.


Ekološko društvo „Endemit“ realizuje seminar za nastavnike osnovnih i srednjih škola pod nazivom „Naučimo da živimo na održivi način“.\nSeminar je akreditovan od strane Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja (ZUOV, web sajt: www.zuov.sr.gov.rs), i traje 2 dana (18 sati), a održava se u okviru programa stručnog usavršavanja zaposlenih u obrazovanju za školsku 2009/2010. godinu.\nU toku školske 2008/2009 realizovana su 3 seminara na teritoriji grada Beograda. Obuku je proslo oko 70 prosvetnih radnika, a ono što je posebno interesantno i važno naglasiti je da su polaznici bili različitih profesija, od profesora filozofije, geografije, istorije, hemije, preko biologije do učitelja. Ova činjenica govori o zainteresovanosti prosvetnih radnika različitih obrazovnih profila za probleme ekologije i zaštite životne sredine.\nZa seminar se mogu prijaviti svi profesori i učitelji osnovnih i srednjih škola, bez obzira na predmet koji predaju, jer je seminar akreditovan kao multidisciplinarni.\nSve teme se pretstavljaju putem PowerPoint prezentacije, a zatim se praktično uvežbavaju kroz radionice – rešavanjem problema imitiranjem stvarnih životnih situacija. Posebno bi smo izdvojili temu koje obuhvataju zdravu ishranu, nešto što je izuzetno važno za svakog čoveka koji živi u savremenom svetu. Svaki polaznik seminara dobija praktikum sa obradjenim temama i CD sa prezentacijama i dodatnim materijalima.\nSve informacije o prijavama kao i o terminima održavanja narednih seminara možete dobiti na telefon: 064/125-30-10 Ili putem e-maila: office@endemit.org.rs


Wise Registry Cleaner je besplatan program za čišćenje, defragmentaciju i optimizaciju registry baze.\nPredstavlja još jedan softver u nizu koji je razvijen od poznate programerske kuće WiseCleaner, takođe kreatora Wise Program Uninstaller-a i Wise Disk Cleaner-a.\nPoseduje intuitivan korisnički interfejs. Nakon pokretanja i u skladu sa izabranim modulom (Registry Cleaner, System Tuneup ili Registry Defrag), Wise Registry Cleaner će vam u glavnom panelu programa prikazati stavke koje će uzimati u obzir prilikom pretraživanja, ponuditi opciju za pronalaženja eventualnih problema, kasnije i opciju za jednostavno rešavanje istih.\nU okviru njegovog interfejsa možete pronaći i opcije za pravljenje rezervne kopije kompletnog sistema ili samo registry baze, kao i za povratak prethodno kreiranih stavki. Takođe, i opciju Sheduler za zakazivanje procesa čišćenja.\nPored odličnog okruženja, Wise Registry Cleaner odlikuje i mehanizmom koji brzo i precizno briše nepotrebne i neispravne registry ključeve, kao i optimizuje registry bazu. Preporučujemo vam da ga isprobate.\nNapomena: U linku za preuzimanje, nalazi se verzija Wise Registry Cleaner koja zahteva prethodnu instalaciju, da preuzmete portabilnu verziju kliknite OVDE.\nPreuzmite Wise Registry Cleaner\nOznake: baze čišćenje defragmentacija optimizacija registry sistem Windows


Inter, najnovije vesti - Naslovi.net\nFudbaleri Milana Ante Rebić i Rade Krunić oporavili su se od koronavirusa, a negativan je i Teo Ernandez, saopštio je lider italijanske Serije A. Kako se navodi, reprezentativci Hrvatske i Bosne Hercegovine posle 15 dana oporavka dobili su negativan… »\nOdređeni temini četvrtfinalih mečeva Kupa Italije\nFudbalski savez Italije potvrdio je u četvrtak datume i termine odigravanja mečeva četvrtfinala Kupa Italije. Poslednjeg četvrtfinalistu Kupa Italije dobićemo večeras nakon što smoj meč odigraju Lacio i Parmam, a Fudbalski savez potvrdio je dane i… »\nRonaldo: Trofeji su nam važni, Skudeto nije nedostižan\nFudbaler Juventusa Kristijano Ronaldo kaže da će trofej u Superkupu dati ekipi dodatno samopouzdanje pred borbe za ostale trofeje u sezoni. Stara dama je savladala Napoli u Superkupu rezultatom 2:0, uz Ronaldov vodeći gol. – Srećni smo zbog pobede… »\nFudbaler Juventusa Kristijano Ronaldo kaže da će trofej u Superkupu dati ekipi dodatno samopouzdanje pred borbe za ostale trofeje u sezoni. Stara dama je savladala Napoli u Superkupu rezultatom 2:0, uz Ronaldov vodeći gol. „Srećni smo zbog pobede… »\nTelegraf pre 14 sati\nŠpanski fudbaler David Baral potpisao je ugovor, a iznos transfera za njega plaćen je popularnom kriptovalutom. David Baral, nekadašnji fudbaler Real Madrida (37 godina) potpisao je ugovor sa niželigašem Interom iz Madrida. Specifičnost ovog… »\nAlo pre 24 sata\nJuventusu je ovo 16. finale i 9. trofej. Milan ima 7 pehara, Inter 5, Lacio 5, Roma 2, Napoli 2. Juventus i Napoli su u Ređo Emiliji odigrali meč Superkupa Italije, slavila je Stara dama 2:0. Vodeći gol postigao je Kristijano Ronaldo u 64. minutu, a… »\nZvezdinog ofanzivca hteli Milan i Inter, a sada ga zove klub iz Superlige!\nDa li će morati na pozajmicu? Početkom sezone za Andriju Radulovića zvali su Milan i Inter, što je potvrdio njegov menadžer Igor Kojić, a sada na Marakani traže adekvatnu destinaciju na kojoj bi mladi ofanzivni vezista imao odgovarajuću minutažu… »\nBuongiorno Italia: Romina farsa\nLacio u jednom danu ostao bez Luisa Alberta i Luiza Felipea. ( Od dopisnika MOZZART Sporta iz Rima) Debakl Rome u Kupu Italije, hiperaktivni Milan na fudbalskoj pijaci i najava finala Superkupa Italije između Napolija i Juventusa su glavne teme u… »\nDevet uzastopnih sezona Juventus je šampiona Italije. Bilo je tokom tih godina teških trenutaka, ali "Stara dama" iz Torina nikada nije bila u težoj situaciji. Na pola prvenstva zaostaje deset bodova za vodećim Milanom, a iznad su još Inter, Napoli i… »\nBlic pre 59 minutajoš 2 povezane\nLavrov osuo paljbu po SAD: Osudio odluku za stavljanje Kube na crnu listu