Repro Market - Grupe proizvoda - Foto/video torbe\nStalci za fotoaparate - tripodi (6)\nSekači papira (3)\nFoto/video torbe (68)\nČistači foto/video optike (6)\nČitači memorijskih kartica (12)\nFoto kablovi (2)\nAlbumi i bukovi (29)\nHAMA > Foto/video torbe\nPrikaz: 1-15 od 68\nAHA foto torbica 60G BLUE WHITE\nCena: 1004.00 din\nOriginal AHA: foto torba izrađena od štampanih politeks materijala. Oprema: Pojas-petlja. Rajsfešlus. Unutra: Pregrada za memorijske kartice sa kukom i petljom. Boja: Plavo-bela. Težina: 60g\nAHA foto torbica 60G BOTANIC SILVER\nOriginal AHA: foto torba izrađena od štampanih politeks materijala. Oprema: Pojas-petlja. Rajsfešlus. Unutra: Pregrada za memorijske kartice sa kukom i petljom. Boja: BOTANIC SILVER. Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G BRIGHT RED\n-Original AHA: foto torba izrađena od štampanih politeks materijala.- Oprema:Pojas-petlja.-Rajsfešlus.-Unutra: Pregrada za memorijske kartice sa kukom i petljom.-Boja: BRIGHT RED-Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G CIS, teget\nAHA foto torbica 60G CIS, teget, -Original AHA: foto torba izradjena od štampanih politeks materijala. -Oprema: Pojas-petlja. -Rajsfešlus. - Unutra: Pregrada za memorijske kartice, -Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G Letter, teget\nFoto torbica za male (kompaktne) digitalne foto aparate. Izrađena od poliestera sa štampom. Sistem otvaranja sa dva rajsfešlusa. Unutar torbice postoji i odeljak za memorijsku karticu. Unutrašnja postava izrađena je od meke vune. Unutrašnje dimenzije: 6,5cm 2,5cm 10,5cm.\nAHA foto torbica 60G LILY BLACK/WHITE\n-Original AHA: foto torba izradjena od štampanih politeks materijala.- Oprema:Pojas-petlja.-Rajsfešlus.-Unutra: Pregrada za memorijske kartice sa kukom i petljom.-Boja:LILY BLACK/WHITE.-Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G LINES, plava\nCena: 964.00 din\nAHA foto torbica 60G LINES, plava, -Original AHA: foto torba izradjena od štampanih politeks materijala. -Oprema: Pojas-petlja. -Rajsfešlus. - Unutra: Pregrada za memorijske kartice, -Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G MAPLE RED\nOriginal AHA: foto torba izrađena od štampanih politeks materijala. Oprema: Pojas-petlja. Rajfešlus. Unutra: Pregrada za memorijske kartice sa kukom i petljom. Boja: MAPLE RED. Težina: 60g\nAHA foto torbica 60G MAZE GREY\nCena: 813.00 din\nOriginal AHA: foto torba izrađena od štampanih politeks materijala. Oprema: Pojas-petlja. Rajfešlus. Unutra: Pregrada za memorijske kartice sa kukom i petljom. Boja: MAZE GREY. Težina: 60g\nAHA foto torbica 60G ON TOUR\n-Original AHA: foto torba izradjena od štampanih politeks materijala. - Oprema:Pojas-petlja.-Rajsfešlus.-Unutra: Pregrada za memorijske kartice sa kukom i petljom.-Boja:ON TOUR.-Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G ORDER, crna\nAHA foto torbica 60G ORDER, crna, -Original AHA: foto torba izradjena od štampanih politeks materijala. -Oprema: Pojas-petlja. -Rajsfešlus. - Unutra: Pregrada za memorijske kartice, -Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G OUTLINE\nOriginal AHA: foto torba izradjena od štampanih politeks materijala. Oprema:Pojas-petlja. Rajsfešlus. Unutra: Pregrada za memorijske kartice sa kukom i petljom. Boja:OUTLINE. Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G Pixel, bordo\nAHA foto torbica 60G PLANT, bež\nAHA foto torbica 60G PLANT, bež, Original AHA: foto torba izrađena od štampanih politeks materijala. Oprema: Pojas-petlja. Rajsfešlus. Unutra: Pregrada za memorijske kartice, Težina: 60 g\nAHA foto torbica 60G PLANT, tamno ljubičasta\nAHA foto torbica 60G PLANT, tamno ljubičasta, -Original AHA: foto torba izradjena od štampanih politeks materijala. -Oprema: Pojas- petlja. -Rajsfešlus. -Unutra: Pregrada za memorijske kartice, -Težina:60 g


Naslov: Novi Android trojanac upravljan blogom Sub Okt 08, 2011 7:37 pm\nVezani sadržaji Tagovi\nNovi trojanac koji može krasti podatke s Android telefona i slati ih na udaljeni server, pojavljuje se u obliku e-book aplikacije, a pronađen je u kineskom internet servisu za prodaju aplikacija, objavili su istražitelji tvrtke Trend Micro, nazvavši ovaj malware program ANDROIDOS_ANSERVER.A.\nKad se aplikacija instalira, traži od korisnika telefona različite dozvole. Ukoliko ih dobije, može obavljati pozive, čitati log datoteke, pisati i slati SMS poruke, te pristupati internetu i podešavanjima mreže.\nMalware koristi kodirani blog kako bi znao koji C&C (command & control) servera treba provjeriti. C&C server daje trojancu XML datoteku u kojoj se nalazi URL adresa s koje trojanac treba preuzeti ažuriranje. Istražitelji su pronašli 18 inačica malwarea koje su objavljene na blogu od 23. lipnja do 26. rujna.\nAutori malicioznih programa i ranije su zloupotrebljavali blog platforme. Ove godine je identificirana bot mreža koja je dobivala instrukcije koje su objavljivane na Twitteru.\nNeke od novijih inačica ovog trojanca otkrivenih na blogu, imaju sposobnost prikazivanja obavijesti koje trebaju prevariti korisnika i ohrabriti ga da odobri preuzimanje (download) i ažuriranje (update).\nSavjet stručnjaka je maksimalni oprez pri preuzimanju aplikacija iz internet dućana, zbog velikog broja lažnih aplikacija koje se nalaze u njima.\nTakođer predlažu dodatan oprez pri davanju dopuštenja koja zahtijevaju aplikacije, te savjetuju ograničenje na manji broj dozvola koje dajete aplikaciji, kako biste smanjili mogućnost da one sa svim dobivenim dozvolama ostvare svoje maliciozne kapacitete.


Počela izgradnja nasipa za depo Beogradskog metroa – Krstarica\nTanjug 22. novembra 2021. 09:01\nBEOGRAD – Direktor preduzeća Mostogradnja ING Goran Petrović iyjavi je danas da radovi na izgradni infrastrukture i nasipa budućeg depoa Beogradskog metroa, koji su jutros počeli u Makiškom poolju, po ugovoru treba da budu završeni za 36 mseci, ali da smatra da mogu da budu završeni i ranije.\n„Depo metroa je, u skladu sa planom detaljne regulacije Makiškog polja, namenjen za smeštaj i održavanje celokupne vozne flote linije 1 Beogradskog metroa. Radovi se izvode na površini od 72 hektara na području između Obrenovačkog puta, odnonso Savske magistrale, ulice Bore Stankovića i postojeće ranžirne stanice u dužini od 2.242 metra i širine od 150 do 400 metara“, rekao je Petrović za Tanjug.\nNakon toga, naveo je Petrović, biće nasuto 1.7 miliona kubnih metara refulisanog pesak u visini od 1,5 do četiri metra.\n„Trenutna visina terena je od 70 do 72 metra nadmorske visine, a cilj je da budući nasip ima nadmorsku visinu od 74 metra. Biće izgrađena i dva armiranobetonska kolektora za odvod atmosferske vode sa crpnom stanicom, koja će biti napajana preko novih trafo stanica. Time će se kontrolisano odvoditi atmosferske vode u postojeće i buduće nove kanale“, rekao je Petrović.\nNaglasio je da se neće izvoditi nikakvi podzemni radovi, već isključivo nasipanje na kotu 74 metra.\n„Imajući u vidu da je ranijih godina kada su bile poplave nivo podzenmih voda znao da se popne na 73 metra, osim što ovim obezbeđujemo od poplava celo područje, obezbeđujemo i budući depo“, objasnio je Petrović.\nDodao je da će radovi izvoditi stotinak radnika sa najsavremenijom mehanizacijom.


Smotra dječijeg folklora 20. aprila u Piskavici\nKulturno-umjetničko društvo „Piskavica” u petak, 20. aprila, sa početkom u 19.30 časova organizovaće regionalnu smotru dječijeg folklora pod nazivom „Svom gradu”. Ova smotra, koja je organizovana u okviru Dana grada, biće održana na Ljetnoj pozornici u Piskavici, a u slučaju kiše program će biti izveden u Društvenom domu u Piskavici.\nPrema riječima sekretara KUD „Piskavica”, Mirka Arambašića smotra se takođe uklapa i u obilježavanje jubileja – deset godina uspješnog rada ovog kulturno-umjetničkog društva.\nOsim dvije dječije grupe i dječijeg folklornog ansambla domaćina, u programu će učestvovati i njihovi vršnjaci iz KUD „Stanko Paunović” NIS rafinerija nafte Pančevo, KUD „Kolovit” iz Gradiške, SKUD “Mladen Stojanović iz Prijedora, KUD „Omarska” iz Omarske i Folklorna sekcija „Trentino” iz Štivora kod Prnjavora.\nNa smotri folklora očekuje se učešće oko 200 djece do 14 godina starosti.\nJednomjesečni pritvor mladiću iz Laktaša za pokušaj ubistva Banjalučanina\nU Banjaluci oštećeno 318 objekata\nVjetar oborio banderu u Boriku\nČetiri porodice u Obilićevu ostale bez krova nad glavom (Foto)\nVjetar uništava čuvare obale Vrbasa (Foto)\nJak olujni jugo srušio krov zgrade (Foto)\nKoje dijelove Banjaluke trebate izbjegavati?\nBanjaluka: Sjednica štaba za vanredne situacije\nVjetar nosi sve u Banjaluci, a oni igraju šah


Vreme 1419 - Inicijativa socijalista: Spomenik Milosevicu\n"SLOBODA": Podnošenje inicijative na pisarnici Skupštine Beograda\nTočno prošle nedelje, znamenitog 9. marta, sa prvim suncem, pred Skupštinu grada Beograda stigli su pripadnici Udruženja "Sloboda", mladi aktivisti SPS-a, te počasni predsednik socijalista Milutin Mrkonjić, i na pisarnicu predali zahtev da se u Beogradu podigne spomenik Slobodanu Miloševiću, pride da se po njemu nazovu jedna ulica i trg. Predlog odnet i u Predsedništvo, kako bi sa njim upoznali i šefa države Aleksandra Vučića.\nHEROJSKA BORBA: O predlogu, odn. zahtevu, odlučiće Gradska komisija za spomenike i nazive ulica i trgova, koja će biti formirana po konstituisanju nove Gradske skupštine. Zna se ko ima većinu, ali, kako drže predlagači, važnije od Komisije je mišljenje predsednika države, zato su predlog dostavili i njemu, uvereni da neće biti protiv. Miloševićev naslednik u partiji, Dačić gospodin, podržao je inicijativu; po njemu, sve će biti demokratski, izjasniće se Skupština.\nKako u dopisu stoji, čin podizanja spomenika – koji bi bio u prirodnoj veličini, još nije razrađeno da li bi bio kameni ili izliven u bronzi – jeste moralna obaveza i ljudski dug prema čoveku, političaru i državniku koji se dosledno do kraja života borio za nacionalni integritet. Spomenikom žele da očuvaju vrednosti za koje se on zalagao do smrti, imalo rekne i doda mlado žensko čeljade, koje se predstavilo kao mladi socijalista.\nNa licu mesta, pred pisarnicu, reknuo se i počasni Mrkonjić, po kome je Milošević 85 odsto ocenjen kao pozitivna ličnost u Evropi s kraja 20. veka, to je mišljenje Evrope i sveta. Počasni Mrkonjić još proreknuo da su za spomenik svi građani Srbije, pored SPS-a, koji je listom za to, tu je i Udruženje građana "Sloboda", u kojem ima članova svih partija. Mrkonjić počasni reknuo i zašto, zato što je Slobodan Milošević heroj koji je pobedio Haški sud, omogućio Dejtonski sporazum i stvaranje Republike Srpske, donošenje Rezolucije 1244, čime je stvorio uslove da se i ova vlast bori za očuvanje Kosova... te da herojska borba Miloševića motiviše ljude...\nSrbija, koju je Milošević u crno zavio, i na vjeki vjekova unazadio, nije pitana šta ima kaže, jer u ovoj zemlji sve što je nezamislivo, što je u suprotnosti sa zdravim razumon, pokriva se odlukama raznih skupština u kojima su predstavnici partijske oligarhije, sa "šefom države" na čelu.\nOvde treba podsetiti predlagače, koji još nisu "razradili da li će spomenik biti u kamenu ili izliven u bronzi", da ne bi trebalo da imaju dilemu kome poveriti izradu spomenika. Naime, slikar i ikonopisac Bogoljub Arsenijević Maki je još u leto ’92. u valjevskom radničkom naselju Kolonija podigao spomenik na kome je pisalo "Srpski predsednik". Spomenik, bez postolja, visok oko dva i po metra, bio je u vidu muškog polnog organa, narodski rečeno, ogromnog qrca. Policija je, prilikom otkrivanja, srušila spomenik Qrcu; tako je Arsenijević bio onemogućen da dovrši svoju instalaciju. Inače, nameravao je da na izloženi muški polni organ natakne guzicu odgovarajućih dimenzija, na kojoj bi pisalo da je to spomenik Šešelju, omiljenom Slobinom vojvodi.\nPRVI SE SETIO: Bogoljub Arsenijević Maki\nKOGA NATAĆI: Još treba podsetiti, što bi Arsenijevića dodatno preporučilo kao autora budućeg spomenika, da je Maki, pre predsedničke Qrac instalacije, u mestu gde je živeo, kao odgovor na Milošević ludilo, osnovao "Republiku SAO Kolonija". Na ulazu u naselje bila je tabla sa zastavom SAO Kolonije, crvena petokraka sa krmčetom koje je imalo krmeće razigrani repić.\nBogoljub ni kasnije nije bio miran. Na Petrovdan ’99. organizovao je u Valjevu građanski miting protiv vlasti i opozicije, skoro pet hiljada prisutno, prilikom pokušaja "zauzimanja zgrade opštine" bilo povređenih. Za Arsenijevićem je raspisana poternica, beži u Bosnu, nekoliko meseci kasnije policija ga hapsi u Beogradu, nakon sastanka sa generalom Momčilom Perišićem, kojom prilikom mu je slomljena vilica. U Okružnom sudu u Valjevu biva osuđen na tri godine zatvora. Spektakularno beži iz zatvorske bolnice Centralnog zatvora, gde mu je operisana vilica. Aktivno, na ulici, učestvuje u dešavanjima 5. oktobra.\nPosle toga se sklanja od politike, slika i ikonopiše. Vrhovni sud je naložio obnovu procesa zbog dešavanja na mitingu u Valjevu. Arsenijević javno komentariše da mu se posle promena nudilo sve i svašta, ništa nije prihvatio, drugi su se uključili u privilegije, on ne, gledao je svoja posla i dočekao da mu se ponovo sudi za bunt protiv Miloševića. Kako je, zbog neodazivanja sudu, za njim ponovo raspisana poternica, uhapšen je na granici sa Crnom Gorom. Završava u pritvoru, odakle poručuje da pristaje samo na povlačenje optužnice. Okružni sud u Valjevu, i pored pritiska vrha vlasti da se Maki oslobodi "vanrednim pravnim lekom", nije popustio, pa je sve završeno tako što je tadašnji predsednik države Boris Tadić, zbog sebe radi, pomilovao Arsenijevića. Ovaj je i posle toga nastavio da gleda svoja posla, vežba ruku na salašu negde u banatskoj ravnici.\nZbog sve i zato, Bogoljub Arsenijević Maki mu dođe kao jedini ozbiljan, takoreći idealan kandidat za autora spomenika Slobodanu Miloševiću. Još samo da se dobije to pozitivno mišljenje šefa države, koji, kako predlagač očekuje, ne bi trebalo da bude protiv. Možda da se Inicijativi doda aneks, da se o istom trošku uradi i spomenik aktuelnom šefu države. Tek to bi, za očekivati je, podržala naša udruženja pekara, frizera i pečenjara. I tek tada bi umetnik Maki bio pravo rešenje, već je pokazao da ima tije spomeničkih ideja, naročito šta, kako i na koga nataći. Naravski, taj spomenik bi, na radost svi naši, mog’o i da se glasne, povremeno otpeva, uz pomoć trijeta Lukas, Ceca, Šaban, "Slobo, Aco, Srbine"!


Radio Nešvil – Bogatić » Legija izlazi na slobodu i otkriva ko stoji iza atentata Legija izlazi na slobodu i otkriva ko stoji iza atentata – Radio Nešvil – Bogatić\nLegija izlazi na slobodu i otkriva ko stoji iza atentata\n31. maja 2019. radionesvil\nSMRT GENERALA BOŠKA BUHE NAJAVILA UBISTVO ĐINĐIĆA\nMilorad Ulemek Legija (52) i Zvezdan Jovanović Zveki (55), osuđeni za ubistvo srpskog premijera Zorana Đinđića, tražiće novo suđenje jer su, kako tvrde, prikupili nove dokaze kojim će pokazati da nemaju nikakve veze sa atentatom, saznaje ekskluzivno „Alo!“ od dobro obaveštenih izvora u pravosuđu.\nLegija i Zveki došli su do novih podataka i svedoka, koji će oboriti ranije presude, navodi sagovornik lista ALO.\nSaznanja je potvrdio i Gradimir Nalić, advokat Zvezdana Jovanovića, koji otkriva da su došli do ključnih dokaza koji su dosad namerno skrivani!\n– Analizom dokaza došli smo do saznanja da su postojali svedoci koji namerno nisu saslušani ili su ispitani samo u policiji, kao i da su neke činjenice gurane pod tepih. Prikupili smo činjenice kojima se dokazuje da je ubistvo Đinđića mnogo ranije planirano i da se suđenje vežbalo na grupi Željka Maksimovića Make, kojoj je suđeno za ubistvo policijskog generala Boška Buhe! Tada je upozoreno da se sprema likvidacija najviših državnih funkcionera, kao i predsednika Vlade, ali niko ništa nije preduzeo – kaže advokat Nalić.\nOn naglašava da su na suđenju Đinđiću samo promenjeni učesnici, a da je čak isti istražni sudija ostao u postupku.\nZveki nije pucao, čaure su dokaz!\nU žalbi od pre 11 godina Legija je naveo da garantuje da Zvezdan Jovanović nije bio u zgradi u Admirala Geprata 14 na dan ubistva.\n– Ako je Zveki izjavio, kako je navedeno, da je cev puške virila samo malo sa prozora, da se ne bi videlo oružje, čaure bi morale biti u prostoriji, a ne na krovu ispod prozora, gde su pronađene – naveo je Legija.\n– Indikativno je da su isti istražni sudija i isti policajci radili na oba slučaja. Najpre je Makina grupa proglašena za kriminalni klan, a kada nisu uspeli sa njima, ista krivična prijava napisana je za ubistvo Đinđića. Samo je umesto Makine grupe isfabrikovan zemunski klan, koji je proglašen za kriminalnu organizaciju koja je ubila predsednika države -ističe advokat Nalić i navodi gde se kriju razlozi za ovo ubistvo.\n– Političke motive ubistva treba tražiti u Đinđićevom okružeđenju – jasan je Nalić.\nPrema njegovim rečima, zakon ne poznaje termin politička pozadina, ali dodaje da se može raditi o nekom drugom vidu saizvršilaštva.\n– Ako se otkriju, mogu da odgovaraju za podstrekivanje ili za neki drugi vid pomoći učiniocima – objašnjava on.\nNalić je izričit da Đinđićeve ubice nisu osuđene i podvlači da u zatvoru robijaju nevini ljudi.\n– Moj klijent Zvezdan Jovanović nije ubio Đinđića! Ako se suđenje ponovi, sudiće se i svim ostalima. Ubeđen sam da bi na novom suđenju svi oni bili oslobođeni – zaključuje naš sagovornik.\nOdbrana osuđenih još radi na prikupljanu dokaza, nakon čega će uputiti zvaničan zahtev Specijalnom sudu u Beogradu za obnovu procesa, precizira on.\nŠiptar i Kum bili ključni svedoci!\nU žalbi se detaljno obrazlažu iskazi desetorice svedoka koji su izjavili da su čuli tri pucnja i postavlja se pitanje kako objasniti veliku razliku u ranama koje su zadobili Đinđić i njegov telohranitelj Milan Veruović ako se pucalo sa istog mesta. Odbrana je tada navela „da su ubijena dva ključna svedoka“ Dušan Spasojević i Mile Luković, šefovi zemunskog klana, koji bi oborili zvaničnu verziju ubistva.\nMilorad Ulemek Legija je 2008. tražio novo suđenje za ubistvo Đinđića, navodeći da nisu razrešena mnoga sporna pitanja. U intervjuu koji je dao pre više godina naveo je da nije imao fer suđenje i da je njemu i drugima presuda najverovatnije doneta pre 12. marta 2003. godine.\n– Ako je to suđenje bilo „proces veka“, zašto se nije išlo do kraja, već se prelomilo preko kolena?! Moje lično mišljenje je da je to bila „cirkuska predstava veka“! Uveren sam da slično misle svi koji su ga ozbiljno pratili. Zašto je sud grčevito izbegavao rekonstrukciju ubistva? Pre svega što bi posle nje mnogima bila začepljena usta! Sud je bežao od rekonstrukcije kao đavo od krsta zato što je i sudijama bilo jasno da rekonstrukcija ruši zvaničnu optužnicu! Da je vlast stvarno htela da rasvetli političku pozadinu ubistva Đinđića, istraga bi od starta krenula sasvim drugim pravcem! – rekao je ranije Legija.\nNa pitanje ko je od tadašnjih lidera DOS-a sarađivao sa stranim obaveštajnim službama, rekao je:\n– Problem je u tome što je 80 odsto tadašnjih lidera DOS-a bilo „na vezi“ sa nekom stranom službom. Manje bi zlo bilo da su svi bili na istoj vezi. Bio bi veći red. Ovako su samo pravili haos na ionako haotičnoj političkoj sceni Srbije – odgovorio je Legija u svom maniru i poručio da će se „još ćerati“.\nAUTOR: Danica Ćuruvija\nOTKAZAN KONCERT GRUPE PARNI VALJAK U BIJELJINI\n5. maja 2015. radionesvil Komentari su isključeni na OTKAZAN KONCERT GRUPE PARNI VALJAK U BIJELJINI\nДачић: Будућност Балкана лежи у ЕУ\n7. maja 2013. radionesvil Komentari su isključeni na Дачић: Будућност Балкана лежи у ЕУ\n29. maja 2015. radionesvil Komentari su isključeni na Stanje u saobraćaju u opštini Bogatić


Osma ofanziva - Zoran Panović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Osma ofanziva\nZoran Panović30.10.2015. 15:48\nToliko je sugestivno i žanrovski čisto Tomo Kuruzović odigrao četničkog dželata Misirca u „Povratku otpisanih“, da mnogi ne mogu da zamisle, koji nisu gledali, kako je maestralno Tomo igrao i šaljivog partizanskog prometeja Nikoletinu Bursaća i osmoofanzivca između bunkera i večernje matematike Petra Pepu Bandića – čuvene likove iz kataloga Branka Ćopića.\nNa neki način i sam Ćopić je bio žanrovski pisac. Da nije tako zar je mogao Bata Čengić da snimi onakav „Gluvi barut“ koji najviše po ledenoj izmaglici, gunjevima i lelecima podseća na Milijusovog „Konana Simerijanca“. Skoro mi je Branislav Lečić, koji u „Barutu“ glumi Radekića („Osta Radekić sam s narodom“), ispričao utiske kako je Bata Čengić kao lokaciju za snimanje našao neko selo na Igmanu koje je, složio se Leka, stvarno ličilo na Konanovu rodnu Simeriju.\nPitanje je da li je Josip Pejaković poznatiji po ulozi četničkog vojvode Trivuna Drakulića („Španac, jebaću ti majku kad tad“), ili partizanskog koloniste iz „Osme ofanzive“ Pepe Bandića? Mrtva trka.\n„Osma ofanziva“ je YU TV serija snimljena 1979. godine u koprodukciji RTV Sarajevo i RTV Beograd, po romanima Branka Ćopića „Osma ofanziva“ i „Ne tuguj bronzana stražo“. Seriju je režirala Soja Jovanović, a scenario su napisali Branko Ćopić i Arsen Diklić.\nZvanična partizansko-komunistička istoriografija brojala je sedam ratnih ofanziva okupatora i domaćih izdajnika protiv Titove vojske. Osma ofanziva je figurativan naziv ćopićevske epopeje za kolonizovanje Vojvodine neposredno nakon Drugog svetskog rata. Najviše je doseljenika bilo iz prekodrinskih srpskih krajeva koji su u ratu i revoluciji zadužili Tita. Naseljavali su se i Crnogorci. Pre 70 godina u Vojvodinu se naselilo prvih sedam hiljada porodica iz Crne Gore. Danas je u Vojvodini, prema poslednjem popisu, 27 hiljada ljudi koji se izjašnjavaju kao Crnogorci. Od pre godinu, oni svoja prava ostvaruju kroz Nacionalni savet. Pre neko veče, tim povodom, održana je svečana akademija u Vrbasu. Prisustvovao je i predsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić.\nPosle Drugog svetskog rata, u 114 sela i gradova u Vojvodini je doseljeno oko 250 hiljada ljudi, u ogromnoj većini Srba. istoričar Nikola L. Gaćeša u kapitalnom delu „Agrarna reforma i kolonizacija u Jugoslaviji 1945-1948“ iznosi stav da je ta kolonizacija bila jedno od najvećih organizovanih preseljenja stanovništva u istoriji Evrope. To je u stvari, dodali bi, zaista bilo „humano preseljenje“, kako su o nekim drugim preseljenima decenijama kasnije u svojim planovima cinično govorili – pokazaće se inženjeri etničkog čišćenja.\nPre sedam decenija u Vrbas i Kulu naseljvali su se Crnogorci, u Apatin Ličani, u Karavukovo južni Srbijanci. I nisu baš svi kolonizatori bili propartizanski element. Oko Banatskog Karlovca bilo je i uslovno rečeno pročetničkih elemenata.\nPovodom nove faze kosovske krize, vezane za prijem Kosova u Unesko i neizvesnosti primene Briselskog sporazuma, ponovo se sa srpske strane često naglašava famozna Odluka br. 153. koja je bila uredba donešena 6. marta 1945. godine, a kojom su vlasti nove komunističke Jugoslavije srpskim i crnogorskim kolonistima privremeno zabranile povratak na Kosovo, Metohiju, Makedoniju i druge oblasti u kojima je vršena kolonizacija u periodu Kraljevine. Ta kontroverzna odluka se u srpskoj mejnstrim istoriografiji smatra ključnim dokazom antisrpske politike Titove vlasti na Kosovu posle rata. Zabrana se, navodno, odnosila na sve Srbe i Crnogorce. U kontekstu kominternovske, tada još vitalne dogme o „hegemonizmu najveće nacije“, komunisti su naseljenike iz doba Kraljevine smatrali eksponentima predratne velikosrpske politike, od koje se novi režim distancirao u želji da se albansko nacionalno pitanje emancipuje u okviru nove države.\nŠta hoćemo do kažemo kad upoređujemo severnu i južnu srpsku pokrajinu? Da srpski nacionalni radnici rado potežu tezu o zabrani povratka, barata se cifrom oko sto hiljada, Srba na Kosovo, ali da ne ističu koliko je Titova politika doseljavanja u Vojvodinu ojačala srpski i pravoslavni element u severnoj Pokrajini. Cinični antititoisti će reći da je Tito lukavo hteo da očisti Hrvatsku, te oslabi srpski element u Bosni i Hercegovini pa otuda toliko Srba Ličana, Krajišnika i Hercegovaca kolonizatora.\nStranci bolje nekad vide nego mi odavde. DesimirTošić mijedavnoskrenuopažnjuda čitamMajklaIgnatijefa, profesoranaUniverzitetuHarvarduSAD, dugogodišnjegkolumnistuObzerveraiTajma. IgnatijefjeprimetiodajeTitosputavaoSrbijualisamousistemunivelacijesaHrvatskomjerjevladao, kakojeisticaobritanskiistoričarTejlor – kao „poslednjiAustrougar„. Što znači nivelisane konstitutivne jedinice i on kao arbitrarni centar moći. Otuda dve pokrajine i takozvana Uža Srbija. Te otuda Istra nije pokrajina.\nAli, s druge strane, napominje Ignatijef-Tito je iz zahvalnosti zbog ratne lojalnosti (na Drvaru su mu i bukvalno spasili život), napunio aparat sile, UDBU, KOS, SUP, JNA svojim prekodrinskim Srbima. Cinici bi rekli-ti Srbi na funkcijama su uglavnom bili „autošovinisti“. To je ta ambivalentnost Brozove politike prema Srbima.\nOmladinska četa Nikole Ljubičića je zapucala na Italijane koji su ugrozili Vrhovni štab 1941. koji je pobegao iz Užica. Slobodan Penezić Krcun je na Sutjesci u čuvenom motivacionom govoru rekao da srpski vojnik nikada ne napušta svog komandata. Tu svoju „kulturu sećanja“, Tito je morao da koriguje u odnosu na filigransku konstelaciju nacionalnih birokratija.\nDakle, da je nuklearna elektrana umesto u Krškom napravljena u Kragujevcu, a „Zastava“ umesto u Kragujevcu u Krškom, rekli bi: „Ma nemoj, Slovencima automobile, a našu decu u srcu Šumadije da Kardelj truje radijacijom“.\nNe bi bilo tako?


NACRT ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANjU - Tekst propisa\nU Zakonu o visokom obrazovanju (,,Službeni glasnik RS", br. 88/17, 27/18 - dr. zakon, 73/18, 67/19, 6/20 - dr. zakoni i 11/21 - Autentično tumačenje), u članu 11. stav 1. reči: "koje imenuje Vlada", zamenjuju se rečima: "koje bira Narodna skupština".\nU. stavu 1. tačka 1) posle reči: "šest članova iz reda", dodaje se reč: "istaknutih".\n" Vlada objedinjuje predlog iz stava 8. ovog člana i upućuje ga Narodnoj skupštini, u roku od 90 dana od dana objavljivanja javnih poziva iz stava 4. ovog člana."\nU članu 12. stav 1., tač. 6) i 17), brišu se.\nU stavu 1. dosadašnje tač. 7) - 16) postaju tač. 6) - 15), a dosadašnja tačka 18) postaje tačka 16).\nU dosadašnjim tač. 10) - 12), koje su postale tač. 9) - 11) posle reči: "utvrđuje standarde", dodaju se reči: "i postupak".\nSt. 2. - 4., brišu se.\nU dosadašnjem stavu 6., koji je postao stav 3., brojevi: "8) - 16)", zamenjuju se brojevima: "7) - 15)".\nU članu 15. stav 1. posle reči: "stručni organ", dodaju se reči: "žalbeni organ".\nU članu 16. st. 2. i 3., menjaju se i glase:\n1) tri člana iz reda redovnih profesora univerziteta, na predlog Konferencije univerziteta;\n5) dva člana na predlog Ministarstva.\nPosle stava 3. dodaju se novi st. 4. - 8., koji glase:\nPrimedbe i predlozi u vezi sa prijavljenim kandidatima ča člana upravnog odbora mogu se dostaviti u roku od 15 dana od dana stavljanja liste prijavljenih kandidata na uvid javnosti.\nU roku od 30 dana od isteka roka za dostavljanje primedbi i predloga iz stava 6. ovog člana Konferencija univerziteta upućuje predlog Vladi za člana upravnog odbora od najviše devet kandidata, Konferencija akademija i visokih škola, od najviše tri kandidata, studentske konferencije od najviše tri kandidata, Privredna komora Srbije od najviše šest kandidata i Ministarstvo od najviše šest kandidata.\nVlada objedinjuje predlog iz stava 7. ovog člana i upućuje ga Narodnoj skupštini, u roku od 90 dana od dana objavljivanja javnih poziva iz stava 3. ovog člana."\nDosadašnji st. 4. i 5. postaju st. 9 i 10.\nPosle dosadašnjeg stava 5., koji je postao stav 10., dodaje se novi stav 11., koji glasi:\nPosle tačke 7) dodaje se nova tačka 8), koja glasi: "utvrđuje listu recenzenata".\nDosadašnja tačka 8) postaje tačka 9).\nPosle stava 2. dodaju se novi st. 3. - 5., koji glase:\n"Za recenzente iz stava 1. tačka 8) ovog člana mogu biti izabrani nastavnici visokoškolskih ustanova u Republici, kao i nastavnici u odgovarajućem zvanju sa visokoškolskih ustanova van teritorije Republike.\nU članu 18. stav 2. briše se tačka i dodaju se reči: "i zasniva radni odnos na određeno vreme u Nacionalnom akreditacionom telu."\nU članu 19. stav 1. tačka 3) briše se tačka zarez i dodaju se reči: "i nadzire administrativni rad Komisije za akreditaciju;".\nU članu 20. stav 4. reči: "na predlog Nacionalnog saveta", zamenjuju se rečima: "na osnovu javnog poziva".\n"Član 21 a\nKomisija za žalbe ima tri člana iz reda nastavnika visokoškolskih ustanova iz Republike, od kojih je najmanje jedan iz oblasti pravnih nauka.\nČlanove Komisije za žalbe bira Upravni odbor Nacionalnog akreditacionog tela, na predlog Konferencije univerziteta (dva člana) i Konferencije akademija i visokih škola (jednog člana).\nU članu 22. stav 2. posle reči:,,Komisija za akreditaciju", dodaju se reči:,,Nacionalnog akreditacionog tela".\nU st. 3. - 5. reči:,,Komisija za akreditaciju", zamenjuju se rečima:,,Nacionalno akreditaciono telo".\nU stavu 6. reč:,,Komisija", zamenjuje se rečima:,,Nacionalno akreditaciono telo".\nU članu 23. stav 8 tač. 1) i 2) menjaju se i glase:\n,,1) izdaje uverenje o akreditaciji, na osnovu odluke Komisije za akreditaciju o akreditaciji visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa, odnosno na osnovu odluke Komisije za žalbe o akreditaciji visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa;\n2) donosi rešenje kojim se odbija zahtev za akreditaciju, na osnovu rešenja Komisije za akreditaciju o odbijanju zahteva za akreditaciju, odnosno na osnovu rešenja Komisije za žalbe kojim se odbija zahtev za akreditaciju visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa;"\nSt. 10. - 20. brišu se.\nPosle stava 9. dodaju se st. 10. i 11. koji glase:\n,,Rešenje Nacionalnog akreditacionog tela kojim se se odbija zahtev za akreditaciju konačno je u upravnom postupku.\nVisokoškolska ustanova kojoj je odbijen zahtev za akreditaciju, ima pravo da ponovi zahtev za akreditaciju po isteku roka od 90 dana od dana donošenja rešenja iz stava 10. ovog člana."\nNa rešenje Komisije za akreditaciju o odbijanju zahteva za akreditaciju visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa visokoškolska ustanova može u roku od 15 dana od prijema rešenja podneti žalbu Komisiji za žalbe, preko Komisije za akreditaciju.\nKomisija za žalbe u roku od 30 dana od dana dostavljanja predloga iz stava 8. ovog člana donosi odluku kojom može odbiti žalbu ili poništiti prvostepeno rešenje i vratiti Komisiji za akreditaciju na ponovno odlučivanje.\nKomisija za akreditaciju je dužna da u roku od 30 dana od dana prijema odluke Komisije za žalbe o poništavanju prvostepene odluke i vraćanju na ponovno odlučivanje donese odluku u skladu sa pravnim shvatanjem Komisije za žalbe.\nUkoliko visokoškolska ustanova uloži žalbu protiv odluke Komisije za akreditaciju iz stava 9. ovog člana, Komisija za žalbe će sama, u roku od 30 dana od dana prijema žalbe odlučiti o zahtevu za akreditaciju u skladu sa svojim pravnim shvatanjem.\nRecenzent iz stava 7. ovog člana ne može biti lice zaposleno na visokoškolskoj ustanovi koja je podnela žalbu, kao ni lice koje je učestvovalo u postupku donošenja rešenja iz stava 1. ovog člana.\nRecenzenti iz stava 7. ovog člana imaju pravo na naknadu za rad u visini koju utvrdi upravni odbor Nacionalnog akreditacionog tela, uz saglasnost Vlade."\nU članu 31. stav 1. tačka 8), briše se.\nDosadašnje tač. 9) i 10), postaju tač. 8) i 9).\nStav. 2., briše se.\nU članu 39. stav 12. reči:,,prvog stepena studija", zamenjuju se rečima: prvog stepena akademskih ili strukovnih studija".\nU članu 74. posle stava 12. dodaju se st. 13., - 15., koji glase:\n"Visokoškolske ustanove koje ostvaruju akademske studijske programe u oblasti teologije jedne od tradicionalnih crkava i verskih zajednica ovlašćene su da opštim aktom propišu kao neophodan uslov saglasnost nadležnog organa te crkve ili verske zajednice za učešće u konkursu za izbor nastavnika i saradnika, kao i saglasnost nadležnog organa te crkve ili verske zajednice za izbor u zvanje nastavnika.\nSaglasnost nadležnog organa crkve ili verske zajednice za izbor u zvanje nastavnika predstavlja obavezan uslov za zasnivanje radnog odnosa.\nLice koje ima stečeno zvanje nastavnika i saradnika u visokoškolskoj ustanovi koja ostvaruje akademske programe u oblasti teologije jedne od tradicionalnih crkava ili verskih zajednica, gubi to zvanje ukoliko nadležni organ tradicionalne crkve ili verske zajednice povuče saglasnost datu u smislu člana 74. st. 8. i 9. ovog zakona. Postupak povlačenja saglasnosti crkve i verske zajednice za rad nastavnika uređuje se opštim aktom visokoškolske ustanove, tako da budu propisani razlozi za povlačenje saglasnosti, učešće predstavnika uprave visokoškolske ustanove u postupku i pravo na izjašnjavanje nastavnika o čijoj se saglasnosti odlučuje."\nU članu 75. posle stava 12. dodaje se novi stav koji glasi:\n,,Izuzetno, sa licem izabranim u zvanje nastavnika koje ima zasnovan radni odnos sa punim radnim vremenom u organu javne vlasti, a kome je u skladu sa propisima o sprečavanje sukoba interesa dopušteno da obavlja nastavnu delatnost i naučnoistraživački rad kao drugi posao, odnosno delatnost, organ poslovođenja visokoškolske ustanove iz stava 1. ovog člana zaključuje ugovor o dopunskom radu najviše do jedne trećine punog radnog vremena, u skladu sa opštim aktom samostalne visokoškolske ustanove."\nU članu 93. posle stava 8. dodaje se novi stav 9. koji glasi:\n"Nastavniku kome je povučena saglasnost za službu učenja na osnovu člana 74. stav 15. ovog zakona prestaje radni odnos."\n"Visokoškolske ustanove koje ostvaruju akademske studijske programe u oblasti teologije jedne od tradicionalnih crkava i verskih zajednica ovlašćene su da opštim aktom propišu pored opštih uslova za upis kandidata na osnovne, master akademske studije i doktorate saglasnost nadležnog organa crkve ili verske zajednice, imajući u vidu osobenosti vezane za svrhu i prirodu teološkog obrazovanja, u skladu sa zakonom."\nU članu 100. stav 1. menja se i glasi:\n,,Visokoškolska ustanova vrši upis na studije u skladu sa zakonom, uz priznavanje opšte, stručne i umetničke mature."\nU članu 108. st. 1. i 4., briše se reč:,,samostalne."\nU članu 109. stav 1. posle tačke 5) dodaje se tačka 6) koja glasi:\n"povlačenja saglasnosti nadležnog organa crkve ili verske zajednice za studije na toj visokoškolskoj ustanovi."\nU članu 110. stav 8. posle reči:,,odnosno", dodaju se reči:,,umetnički naziv".\nU članu 148. stav 2., brojevi,,2020/2021. ", zamenjuju se brojevima:,,2021/2022.", a brojevi:,,2021/2022.", zamenjuju se brojevima:,,2022/2023.".\nU st. 3. i 4., brojevi:,,2020/2021.", zamenjuju se brojevima:,,2021/2022.".\nPostupak imenovanje članova Nacionalnog saveta i članova Upravnog odbora Nacionalnog akreditacionog tela u skladu sa ovim zakonom sprovešće se do isteka mandata njihovih članova izabranih prema propisima do stupanja na snagu ovog zakona.\nUpravni odbor Nacionalnog akreditacionog tela izabraće članove Komisije za žalbe u roku od tri meseca od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nNačelo kooperativne odvojenosti crkve i države, koje je izraženo u više odluka Ustavnog suda Srbije i koje je kao pravni standard opšteprihvaćenih pravila međunarodnog prava primenjeno u uporednom zakonodavstvu većeg broja evropskih zemalja - predstavlja osnov za postavljanje zakonskog okvira za priznavanje instituta saglasnosti crkve ili verske zajednice u pitanjima teološkog obrazovanja i odabira lica koja će teološka znanja primenjivati i prenositi.\nNacrtom zakona, članom 1., predviđena je izmena člana 11. st. 1., 9., 12. i 14. Zakona o visokom obrazovanju tako da Narodna skupština bira i razrešava članove Nacinalnog saveta za visoko obrazovanje, a da Vlada objedinjuje predlog ovlašćenih predlagača za izbor članove Nacionalnog saveta i upućuje ga Narodnoj skupštini radi donošenja odluke o imenovanju članova Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje.\nČlanom 2. Nacrta zakona menja se član 12. stav 1. tako da se brišu tačke koje se odnose na ovlašćenja Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje da odlučuje u drugom stepenu po žalbama u postupku akreditacije visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa, na osnovu predloga žalbene komisije koju formira i da utvrđuje listu recenzenata. S tim u vezi brišu st. 2. - 4. člana 12.\nČlanom 3. Nacrta Zakona menja se član 13. stav 6. tako da se utvrđuju ovlašćenja Nacionalnog saveta da donosi poslovnik o svom radu i kodeks o akademskom integritetu i sprečavanju sukoba interesa njegovih članova.\nČlanom 4. Nacrta Zakona menja se član 15. stav 1. tako da Nacionalno akreditaciono telo pored organa upravljanja, organa poslovođenja i stručnog sada ima i žalbeni organ - Komisiju za odlučivanje po žalbama.\nČlanom 5. Nacrta zakona u članu 16., menjaju se st. 2. i 3., koji se odnose na imenovanje, sastav i broj članova Upravnog odbora Nacionalnog akreditacionog tela i dodaju se novi st. 4. - 8. i stav 11., kojima se uređuje postupak i rokovi za prijavljivanje, utvđivanja i objedinjavanje predloga kandidata za člana Upravnog odbora, kao i postupak razrešenja člana Upravnog odbora. Upravni odbor ima devet članova, koje imenuje Narodna skupština, vodeći računa o zastupljenosti pripadnika oba pola, i to: tri člana iz reda redovnih profesora univerziteta, na predlog Konferencije univerziteta; jednog člana iz reda profesora strukovnih studija, na predlog Konferencija akademija i visokih škola; jednog člana na predlog studentskih konferencija dva člana, na predlog Privredne komore Srbije i dva člana na predlog Ministarstva. Konferencija univerziteta upućuje predlog Vladi, od najviše devet kandidata, Konferencija akademija i visokih škola, od najviše tri kandidata, studentske konferencije od najviše tri kandidata, Privredna komora Srbije od najviše šest kandidata i Ministarstvo od najviše šest kandidata, a Vlada objedinjuje predlog i upućuje ga Narodnoj skupštini radi donošenja odluke o imenovanju članova Upravnog odbora. Narodna skupština razrešava člana upravnog odbora pre isteka mandata, i to: na lični zahtev; ako ne ispunjava dužnosti člana Upravnog odbora ili svojim postupcima povredi ugled te dužnosti, a na predlog Konferencija univerziteta, Konferencija akademija i visokih škola, studentske konferencije, Privredna komora Srbije, odnosno Ministarstva; ako je izabrano, postavljeno ili imenovano na funkciju u državnom organu, organu autonomne pokrajine ili lokalne samouprave, u organ političke stranke ili na dužnost organa poslovođenja visokoškolske ustanove, ili je član Nacionalnog saveta, Komisije za akreditaciju ili lice koje je zaposleno u Nacionalnom akreditacionom telu.\nČlanom 6. Nacrta zakona u članu 17. stav 1. dopunjava se nadležnost Upravnog odbora da pored etičkog kodeksa i pravila ponašanja lica zaposlenih u Nacionalnom akreditacionom telu, članova Komisije za akreditaciju i recenzenata iste donosi i utvrđuje i za članove Komisije za odlučivanje po žalbama (tačka 6.) i da utvrđuje listu recenzenata (nova tačka 8.) i posle stava 2. dodaju se novi st. 3. - 5., kojim se uređuje koja lica mogu biti izabrana za recenzenta (nastavnici visokoškolskih ustanova u Republici, kao i nastavnici u odgovarajućem zvanju sa visokoškolskih ustanova van teritorije Republike), da se lista recenzenata objavljuje na zvaničnoj internet stranici Nacionalnog akreditacionog tela, kao i podaci koje ta lista sadrži (ime i prezime recenzenta; država, mesto i ustanova na kojoj je stečen najviši stepen obrazovanja; trenutno nastavno-naučno zvanje, godina i ustanova izabora u zvanje; obrazovno-naučno, odnosno obrazovno-umetničko polje i oblast izabora u nastavno-naučno zvanje). Recenzent ne može biti lice koje je izabrano, postavljeno ili imenovano na funkciju u državnom organu, organu autonomne pokrajine ili lokalne samouprave, u organu političke stranke, na dužnost organa poslovođenja visokoškolske ustanove, člana Nacionalnog saveta, Komisije za akreditaciju, Komisije za odlučivanje po žalbama, odnosno zaposleno u Nacionalnom akreditacionom telu.\nČlanom 7. Nacrta zakona u članu 18. dopunjava se stav 2. tako da se utvrđuje da direktor zasniva radni odnos na određeno vreme u Nacionalnom akreditacionom telu.\nČlanom 8. Nacrta zakona u članu 19. stav 1. tačka 3) dopunjava se nadležnost direktora Nacionalnog akreditacionog tela da nadzire administrativni rad Komisije za akreditaciju. Usklađuje se sadržina tačke 7) tako da direktor Nacionalnog akreditacionog tela bira recenzente sa liste recenzenata objavljene na zvaničnoj internet stranici Nacionalnog akreditacionog tela.\nČlanom 9. Nacrta zakona u članu 20. stav 4. usklađuje se tako da Upravni odbor Nacionalnog akreditacionog tela bira članove Komisije za akreditaciju na osnovu javnog poziva.\nČlanom 10. Nacrta zakona u članu 21. stav 2. tačka 3) usklađuje se tako da Komisija za akreditaciju predlaže direktoru Nacionalnog akreditacionog tela recenzente sa liste objavljene na zvaničnoj internet stranici Nacionalnog akreditacionog tela.\nČlanom 11. Nacrta zakona se posle člana 21. dodaje novi član 21a kojim se propisuje žalbeni organ Nacionalnog akreditacionog tela - Komisije za odlučivanje po žalbama na rešenja Komisije za akreditaciju o odbijanju zahteva za akreditaciju visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa, njen sastav, mandat, izbor i razrešenje njenih članova. Komisija za žalbe ima tri člana iz reda nastavnika visokoškolskih ustanova iz Republike, od kojih je najmanje jedan iz oblasti pravnih nauka. Članove Komisije za žalbe bira Upravni odbor Nacionalnog akreditacionog tela, na predlog Konferencije univerziteta (dva člana) i Konferencije akademija i visokih škola (jednog člana). Članovi Komisije se biraju na pet godina, imaju pravo na naknadu za rad u visini koju utvrđuje upravni odbor Nacionalnog akreditacionog tela, uz saglasnost Vlade. Član Komisije za žalbe ne može biti lice izabrano, postavljeno ili imenovano na funkciju u državnom organu, organu autonomne pokrajine ili lokalne samouprave, u organ političke stranke ili na dužnost organa poslovođenja visokoškolske ustanove, lice koje je član Nacionalnog saveta, lice koje je zaposleno u Nacionalnom akreditacionom telu, kao ni lice koje je izabrano za člana Komisije za akreditaciju. Lice koje je izabrano za člana Komisije za žalbe, a koje je na listi recenzenata Konferencije univerziteta i Konferencije akademija i visokih škola ne može obavljati poslove recenzenta u toku trajanja mandata člana Komisije za žalbe. Upravni odbor Nacionalnog akreditacionog tela razrešava člana Komisije za žalbe: na lični zahtev; ako nesavesno obavlja poslove ili svojim postupcima povredi ugled dužnosti koju obavlja; ako se ispuni uslov da ne može biti član Komisije za žalbe; zbog povrede etičkog kodeksa i pravila ponašanja članova Komisije za žalbe.\nČlanom 12. Nacrta zakona u članu 22. st. 2. i 8. Zakona o visokom obrazovanju, radi naglašavanja da spoljašnju proveru kvaliteta, odnosno postupanje po podnetom prigovoru na negativni izveštaj o spoljašnjoj proveri kvaliteta, sprovode organi Nacionalnog tela za akreditaciju, posle imenovanja Komisije za akreditaciju, odnosno Komisije za žalbe, navodi se da su to organi Nacionalnog akreditacionog tela. Nacionalno akreditaciono telo nadležno je za dostavljanje izveštaja o izvršenoj spoljašnjoj kontroli kvaliteta visokoškolske ustanove, određivanje mera za ispravljanje utvrđenih nedostataka i za naknadno praćenje visokoškolske ustanove, sačinjavanje završnog izveštaja o spoljašnjoj kontroli i proveri kvaliteta visokoškolske ustanove i za usvajanje završnog izveštaja o spoljašnjoj proveri kvaliteta.\nČlanom 13. Nacrta zakona u članu 23. stav 8. tač. 1) i 2) menjaju se s obzirom na izmenu nadležnog tela i postupka za rešavanje po žalbama na rešenja kojima se odbija zahtev za akreditaciju visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa, tako da u postupku akreditacije Nacionalno akreditaciono telo: izdaje uverenje o akreditaciji, na osnovu odluke Komisije za akreditaciju ili na osnovu odluke Komisije za žalbe, o akreditaciji visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa; donosi rešenje kojim se odbija zahtev za akreditaciju, na osnovu rešenja Komisije za akreditaciju o odbijanju zahteva za akreditaciju, odnosno na osnovu rešenja Komisije za žalbe kojim se odbija zahtev za akreditaciju visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa. S obzirom da se novim članom 23a uređuje žalbeni postupak st. 10. - 20. se brišu, a posle stava 9. i dodaju se st. 10. i 11. o konačnosti rešenja Nacionalnog akreditacionog tela kojim se se odbija zahtev za akreditaciju u upravnom postupku i o pravu visokoškolske ustanove kojoj je odbijen zahtev za akreditaciju da ponovi zahtev za akreditaciju po isteku roka od 90 dana od dana donošenja rešenja Nacinalnog akreditacionog tela kojim se odbija zahtev za akreditaciju.\nČlanom 14. Nacrta zakona dodaje se novi član 23a koji se uređuje podnošenje i rešavanje po žalbi na rešenje Komisije za akreditaciju o odbijanju zahteva za akreditaciju visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa i pravo recenzenata na odgovarajuću naknadu za rad u žalbenoj potkomisiji. Visokoškolksa ustanova na rešenje Komisije za akreditaciju o odbijanju zahteva za akreditaciju visokoškolske ustanove, odnosno studijskog programa može u roku od 15 dana od prijema rešenja podneti žalbu Komisiji za žalbe, preko Komisije za akreditaciju. Komisija za akreditaciju utvrđuje da li je žalba blagovremena, dopuštena i podneta od strane ovlašćenog lica i da li postoje razlozi za udovoljavanje žalbenom zahtevu i donošenje novog rešenja kojim se pobijano rešenje poništava. Ako Komisija za akreditaciju ne odbaci žalbu, niti udovolji žalbenom zahtevu, prosleđuje žalbu Komisiji za žalbe u roku od 15 dana od prijema žalbe. U roku od 30 dana od dana prijema žalbe Komisija za žalbe imenuje žalbenu podkomisiju od tri recenzenta iz odgovarajuće oblasti sa liste recenzenata koju je utvrdilo Nacionalno akreditaciono telo. Žalbena podkomisija dostavlja Komisiji za žalbe izveštaj i predlog odluke o žalbi u roku od 30 dana od dana imenovanja, a Komisija za žalbe u roku od 30 dana od dana dostavljanja predloga odluke o žalbi donosi odluku kojom može odbiti žalbu ili poništiti prvostepeno rešenje i vratiti ga Komisiji za akreditaciju na ponovno odlučivanje. Komisija za akreditaciju je dužna da u roku od 30 dana od dana prijema odluke Komisije za žalbe o poništavanju prvostepene odluke i vraćanju na ponovno odlučivanje donese odluku u skladu sa pravnim shvatanjem Komisije za žalbe. Ukoliko visokoškolska ustanova uloži žalbu protiv te odluke Komisije za akreditaciju Komisija za žalbe će u roku od 30 dana od dana prijema žalbe odlučiti o zahtevu za akreditaciju u skladu sa svojim pravnim shvatanjem.\nČlanom 15. Nacrta zakona u članu 31. stav 1. briše se tačka 8) i briše se stav 2. tog člana s obzirom na utvrđenu dopunu koja se odnosi na ovlašćenja Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje da pored standarde za spoljašnju proveru kvaliteta visokoškolskih ustanova utvrđuje i postupak za spoljašnju proveru kvaliteta visokoškolskih ustanova.\nČlanom 16. Nacrta zakona precizirana je odredba člana 39. stav 12. Zakona o visokom obrazovanju kojom je propisan ostvareni stepen, vrsta i obim visokog obrazovanja (prvi stepen akademskih ili strukovnih studija u obimu od 180 ESPB) koji prethodi master strukovnim studijama u obimu od 120 ESPB.\nČlanom 17. Nacrta zakona dopunjene su odredbe o uslovima za izbor nastavnika u visokoškolskim ustanovama koje ostvaruju akademske studijske programe u oblasti teologije jedne od tradicionalnih crkava i verskih zajednica tako da su ovlašćene da opštim aktom propišu kao neophodan uslov saglasnost nadležnog organa te crkve ili verske zajednice za učešće u konkursu za izbor nastavnika i saradnika, kao i saglasnost nadležnog organa te crkve ili verske zajednice za izbor u zvanje nastavnika, te da saglasnost nadležnog organa crkve ili verske zajednice za izbor u zvanje nastavnika predstavlja obavezan uslov za zasnivanje radnog odnosa, kao i da lice koje ima stečeno zvanje nastavnika i saradnika u visokoškolskoj ustanovi koja ostvaruje akademske programe u oblasti teologije jedne od tradicionalnih crkava ili verskih zajednica, gubi to zvanje ukoliko nadležni organ tradicionalne crkve ili verske zajednice povuče saglasnost, kao i da se postupak povlačenja saglasnosti crkve i verske zajednice za rad nastavnika uređuje se opštim aktom visokoškolske ustanove, tako da budu propisani razlozi za povlačenje saglasnosti, učešće predstavnika uprave visokoškolske ustanove u postupku i pravo na izjašnjavanje nastavnika o čijoj se saglasnosti odlučuje.\nČlanom 18. Nacrta zakona dopunjava se novim stavom član 75. Zakona o visokom obrazovanju na način da izuzetno, sa licem izabranim u zvanje nastavnika koje ima zasnovan radni odnos sa punim radnim vremenom u organu javne vlasti, a kome je u skladu sa propisima o sprečavanje sukoba interesa dopušteno da obavlja nastavnu delatnost i naučnoistraživački rad kao drugi posao, odnosno delatnost, organ poslovođenja visokoškolske ustanove koja ga je izabrala u nastavno zvanje zaključuje ugovor o dopunskom radu najviše do jedne trećine punog radnog vremena.\nČlanom 19. Nacrta zakona dopunjava se član 93. novim stavom kojim se propisuje da nastavniku kome je povučena saglasnost za službu učenja u skladu sa zakonom prestaje radni odnos.\nČlanom 20. Nacrta zakona dopunjava se član 97. novim stavom tako da je visokoškolska ustanove koje ostvaruju akademske studijske programe u oblasti teologije jedne od tradicionalnih crkava i verskih zajednica ovlašćena da opštim aktom propiše pored opštih uslova za upis kandidata na osnovne, master akademske studije i doktorate saglasnost nadležnog organa crkve ili verske zajednice, imajući u vidu osobenosti vezane za svrhu i prirodu teološkog obrazovanja.\nČlanom 21. Nacrta zakona precizirana je odredba člana 100. stav 1. Zakona o visokom obrazovanju koja se odnosi na upis na studije uz priznavanje opšte, stručne i umetničke mature.\nČlanom 22. Nacrta zakona precizirane su odredbe člana 108. st. 1. i 4. Zakona o visokom obrazovanju u pogledu donosioca opšteg akta o disciplinskoj odgovornosti studenta (visokoškolska ustanova, a ne samostalna visokoškolska ustanova).\nČlanom 23. Nacrta zakona predviđena je dopuna člana 109. stav 1. tako da status studenta prestaje u slučaju povlačenja saglasnosti nadležnog organa crkve ili verske zajednice za studije na toj visokoškolskoj ustanovi.\nČlanom 24. Nacrta zakona precizirana je odredba člana 110. stav 8. Zakona o visokom obrazovanju koja se odnosi na sticanje naučnog, odnosno umetničkog naziva, nakon završenih doktorskih, odnosno akademskih studija trećeg stepena.\nČlanom 25. Nacrta zakona menjaju se odredbe člana 148. st. 2. - 4. Zakona o visokom obrazovanju o prelaznim rokovima za završetak studija za po započetom nastavnom planu i programu, uslovima i pravilima studija za studente koji su upisani na studije po propisima koji su važili do 10. septembra 2005. godine, tako što se utvrđuju novi rokovi za završetak tih studija po započetom nastavnom planu i programu, uslovima i pravilima studija, i to do kraja školske 2021/2022, odnosno za studente upisane na integrisane studije iz polja medicinskih nauka do kraja 2022/2023. godine.\nČlanom 26. Nacrta zakona propisuje se rok u kom će se izvršiti imenovanje članova Nacionalnog saveta i članova Upravnog odbora Nacionalnog akreditacionog tela u skladu sa tim zakonom, i to po isteku mandata njihovih članova izabranih prema propisima do stupanja na snagu tog zakona.\nČlanom 27. Nacrta zakona propisuje se rok u kom će Nacionalni savet doneti podzakonske akte u skladu sa tim zakonom, i to u roku od tri meseca od dana stupanja na snagu tog zakona, rok u kom će Nacionalni savet i Nacionalno akreditaciono telo usaglasiti svoje opšte akte u skladu sa tim zakonom, i to u roku od dva meseca od dana stupanja na snagu tog zakona i rok u kom će Upravni odbor Nacionalnog akreditacionog tela izabrati članove Komisije za žalbe, i to u roku od tri meseca od dana stupanja na snagu tog zakona.\nČlanom 28. Nacrta zakona propisuje se da će se postupci za akreditaciju visokoškolskih ustanova i studijskih programa i postupci za spoljašnju proveru kvaliteta visokoškolskih ustanova, započeti prema propisima koji su važili do dana stupanja na snagu tog zakona, okončati po tim propisima, da će se do utvrđivanja liste recenzenata u skladu sa odredbama tog zakona, recenzeti imenovati sa liste recenzenata koja je utvrđene prema propisima do stupanja na snagu tog zakona i da će Nacionalno akreditaciono telo raspisati javni poziv za popunjavanje liste recenzenata u skladu sa tim zakonom u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu tog zakona.\nČlanom 29. Nacrta zakona propisuje se rok u kom će samostalne visokoškolske ustanove usaglasiti svoje opšte akte u skladu sa tim zakonom, i to u roku od tri meseca od dana stupanja na snagu tog zakona.\nČlanom 30. utvrđuje se rok u kom Zakon stupa na snagu, i to osmog dana od dana objavljivanja u " Službenom glasniku Republike Srbije".


Vežba sa razmeštanjem Iskandera u Kaljiningradu - Najnovije Vijesti\nRaketne snage ruske Baltičke flote održale su vežbe u Kalinjingradskoj oblasti radi uklanjanja ubačenih neprijateljskih subverzivnih grupa i raspoređivanja taktičkih raketnih sistema Iskander, saopštila je u nedelju press služba Baltičke flote.\n“Raketne jedinice su vežbale eliminaciju ubačenih neprijateljskih subverzivnih grupa, pretražujući sumnjiv teren. Raketne posade Baltičke flote su izvršile širok spektar dodeljenih misija, uključujući razmeštanje taktičkih raketnih sistema Iskander na terenu”, saopštila je press služba.\nRasmeštanje operatera na raketnim sistemima je izvršeno uz podršku helikoptera Mi-24 i višenamenskih aviona Su-30SM iz sastava mornaričke avijacije Baltičke flote, koji su izvršili vazdušno izviđanje i suprotstavljanje neprijateljskim vazdušnim napadima.\n“Pored toga, raketaši su proveravali ispunjavanje postupaka u potrebnim vremenskim rokovima za pripremu raketa za dejstvo i obavljanje takozvanih elektronskih lansiranja, kao i mere za taktičko kamufliranje, radijacijsku, hemijsku i biološku zaštitu”, saopštila je Baltička flota.\nKaljiningrad=Iskander.Jasna i nedvosmislena poruka.\nSvijet nikada u povijesti nije bio vise i jace naoruzan,a drzave podaju kao zrelo voce sa grane,onaj Srda izmislio novo oruzje,za koga su AB male mace,.Svaka slicnost je slucajna.\n2 i pol minute do Varšave.


Otvorena izložba “Novi sjaj renesanse”\nVečeras je u Centru savremene umjetnosti otvorena izložba “Novi sjaj renesanse”. Na otvaranju izložbe su goorili ministar kulture Aleksandar Bogdanović i Nj.E. ambasador Republike Italije u Crnoj Gori, Luka Zelioli.\nOtvorena izložba "Novac Republike Italije od 1946. do 2002."\nIzložba "Novac Republike Italije od 1946. do 2002." otvorena je danas u Muzeju novca. Na otvaranju su govorili: ministar kulture Aleksandar Bogdanović, guverner Centralne banke Radoje Žugić, gradonačelnik Prijestonice Cetinje Aleksandar Kašćelan I ambassador Republike Italije u Crnoj Gori Luka Zelioli.\nCrnogorski simfonijski orketar nastupio je sinoć u Beogradu. Povodom Dana nezavisnosti Crne Gore i Dana Evrope, u organizaciji Muzičkog centra Crne Gore, Ambasade Crne Gore u Republici Srbiji i Muzičke produkcije RTS, uz podršku Ministarstva kulture Crne Gore, na koncertu su nastupili Crnogorski simfonijski orkestar i Hor Radio-televizije Srbije. Dva ansambla koji su najbolji reprezenti muzičke kulture svojih zemalja, pod upravom dirigenta Crnogorskog simfonijskog orkestra, istaknutog ruskog umjetnika Grigorija Kraska, prvi put su nastupili zajedno, izvodeći remek-djelo Ludviga van Betovena, Simfoniju broj 9 u d-molu, op. 125.\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović razgovarao je sa apostolskim nuncijem Nj. E. nadbiskupom Luiđijem Pecutom. Ministar Bogdanović i nuncije Pecuto su se saglasili da Crna Gora i Sveta Stolica imaju sadržajne i prijateljske odnose i da je neophodno dodatno intenzivirati saradnju u oblasti kulture, koja ima prostora i potencijala za dalje unapređivanje, posebno na osnovu uspješne prakse koja je uspostavljena u dosadašnjem periodu.\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović razgovarao je danas sa ministrom kulture Republike Makedonije Robertom Alagjozovskim. Ministri su razmijenili stavove o značaju TRADUKI, mreže za prevodilaštvo i knjige, koja je ovogodišnju sjednicu svog Upravnog odbora organizovala u Crnoj Gori. Ministar Bogdanović je naglasio da Crna Gora i Republika Makedonija, kao dvije zemlje koje su nedavno postale punopravne članice ove međunarodne mreže moraju intenzivno raditi kako bi na pravi način iskoristili sve potencijale koje ona nudi.\nTokom zvanične posjete ministarke kulture Republike Albanije Mirele Kumbaro Furdži Crnoj Gori, nakon susreta sa ministrom kulture Aleksandrom Bogdanovićem, ministri su održali zajednički sastanak sa direktorima institucija kulture dvije zemlje. Shodno dogovoru sa nedavnog susreta ministara u Lajpcigu, današnji sastanak na Cetinju organizovan je kako bi predstavnici ministarstava i institucija razgovarali o projektima na kojima će naše dvije zemlje raditi tokom naredne dvije godine i koji će biti sastavni dio Programa saradnje u oblasti kulture za 2018. i 2019. godinu. Program koji će u narednim mjescima biti potpisan, sadržaće konkretne aktivnosti ministarstava i institucija kulture.\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović i ministarka kulture Republike Albanije Mirela Kumbaro Furdži razgovarali su danas na Cetinju o daljim koracima na unapređenju saradnje i jačanju veza između institucija kulture dvije zemlje. Ministri su podsjetili da su Ministarstvo kulture Crne Gore i Ministarstvo kulture Republike Albanije još 2009. godine potpisali Sporazum o saradnji u oblasti kulture, ali i zaključili da je na njegovim osnovama neophodno definisati konkretne prijedloge za saradnju u narednom dvogodišnjem periodu. Ovakav dokument biće kreiran u direktnoj komunikaciji između predstavnika ministarstava i institucija kulture dvije zemlje, istakli su sagovornici.\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović bio je domaćin tajlandskoj princezi Maha Chakri Sirindhorn, koja je tom prilikom obišla i institucije kulture na Cetinju. Princeza Sirindhorn, iz dinastije Chakri, zajedno sa ministrom Bogdanovićem posjetila je Muzej kralja Nikole, a potom Istorijski i Umjetnički muzej Narodnog muzeja Crne Gore.\nMinistarstvo kulture i UNDP sarađuju na jačanju sistema upravljanja kulturnim dobrima\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović i stalna koordinatorka sistema UN i stalna predstavnica UNDP Fiona Mekluni sastali su se na Cetinju i razgovarali o jačanju sistema upravljanja kulturnim dobrima. Sagovornici su istakli da je Sporazum o saradnji, potpisan između Ministarstva kulture i UNDP krajem prošle godine, odlična osnova za za dalji razvoj projekata iz oblasti kulturne baštine.


Blago dupleksu koji ima lepo potkrovlje! | Moje potkrovlje\nNaslovna Dekoracija Blago dupleksu koji ima lepo potkrovlje!\nOvo malo potkrovlje na dva nivoa u Švedskoj sasvim je pametno i funkcionalno opremljeno. U donjem delu nailazimo na kuhinju, trpezariju i dnevni boravak, prostorije koje su tako opremljene da pozivaju na okupljanje, druženje, i uopšte, na malo bržu kućnu dinamiku.\nNa spratu nas čekaju intimna dnevna soba i spavaća soba koje su zaštićene od očiju onih koji dolaze ukućanima u posetu ili su, jednostavno, izolovane da bi se pojedinac mogao malo osamiti kada mu je potrebno da bude u kontaktu samo sa sobom.\nOvo potrkovlje nema bog-zna-kakvu površinu. Raspolaže sa ukupno 62 m², ali je praktičan raspored prostorija i mudar izbor nameštaja učinio da ovaj dupleks u potkrovlju deluje mnogo veće nego što jeste.\nŠto se nas tiče, verujemo da izolacija ovog potkrovlja nije upitna tema, ako ni zbog čega drugog, a to zato što o Šveđanima kruži priča da mnogo vode računa o sigurnosti, udobnosti i bezbednosti doma. A izolacija vam je, za ostvarivanje ovih kriterijuma, uslov bez koga se ne može.\nSvetlost, kao drugi bitan faktor zdravog i kvalitetnog života, raskošno ulazi u potkrovlje na oba nivoa, a ta prirodna svetlost je podržana izborom boja nameštaja, podova, zidova… Primetićete da prostorom dominiraju bela i neutralni svetli tonovi. Ovakav izbor nas ne iznenađuje, budući da je jedna od odlika skandinavskog stila upravo izbor svetlih i neutralnih boja. To ne znači da prostor treba da bude dosadan. Naprotiv, u konkretno ovom primeru, tapete i slike su razbile monotoniju zidova, a da nijednim detaljem nisu “ugrozile” imperativ nenametljivosti i diskretnosti.\nŠto se tiče nešto intenzivnijih boja, ne kažemo da nisu prisutne! 😊 Jer jesu. No, njihovo prisustvo se svodi na tekstile i dekorativne detalje i zaista se može podvesti pod onih 10% iz opšte poznatog pravila dekoracije: 60-30-10.\nSve u svemu, nama se ovaj dupleks izuzetno dopao. Učinilo nam se da zadovoljava sve kriterijume enterijera u potkrovlju kakvom težimo, pa smo zato i odlučili da podelimo ovaj primer s vama. Ko zna, možda će vam nešto posebno privući pažnju, inspirisati vas i dati vam ideju kako da uredite svoj kutak pod krovom 😊\nIzvor: Mansarda pe Doua Nivele in 62\nPrethodni tekstIzjave ljubavi koje svako potkrovlje voli da čuje\nSledeći tekst10 puteva do svetlije dnevne sobe u potkrovlju


Nova bolest – internet zavisnost Banjaluka Portal\n[ssba] Objavljeno: 14. 12. 2012\nZdravi kutak Eksperti upozoravaju da je jedna od glavnih negativnih pojava, povezanih sa internetom, nova bolest koju nazivaju “zavisnost od sjedjenja pred kompjuterskim ekranom”.\nFoto Vilma Zrnić: Par uzroka – mnogo posljedica!\nSve što znamo o e-cigaretama možda je pogrešno\nVažno otkriće: Doktori zaustavili širenje raka\nTri simptoma hronične upale\nNajbolja hrana za ravan stomak\nKako da spriječite oticanje stopala


Na granici Hrvatske i Bosne i Hercegovine oduzeta mašina za pakovanje cigareta Protiv počinilaca nezakonitosti bit će pokrenuti odgovarajući postupci pred nadležnim sudovima\n03. 05. 2021. u 12:13 Face.ba\nOvlaštena službena lica Uprave za indirektno oporezivanje BiH - Regionalnog centra Banja Luka a u saradnji sa carinskim organima Republike Hrvatske izvršili su privremeno oduzmanje robe - mašina za pakovanje cigareta. Ukupna tržišna vrijednost privremeno oduzete robe procjenjuje se na iznos cca 100.000 KM.\nPomenuta roba oduzeta je jer su prilikom postupka carinjenja, na Carinskoj ispostavi Gradiška, u podnesenim ispravama naznačeni netačni podaci sa namjerom plaćanja uvoznih dažbina u manjem iznosu, piše N1.\nProtiv počinilaca opisanih nezakonitosti bit će pokrenuti odgovarajući postupci pred nadležnim sudovima.


Viši sud: Dijani Hrkalović produžen pritvor za još 30 dana da ne bi uticala na svedoke - Politički.rs\nViši sud: Dijani Hrkalović produžen pritvor za još 30 dana da ne bi uticala na svedoke\nBivšoj državnoj sekretari Ministarstva unutrašnjih poslova Dijani Hrkalović produžen je pritvor za još 30 dana, rečeno je juče agenciji Beta u Višem sudu.\n“Pritvor je produžen da ne bi uticala na svedoke “, naveli su u tom sudu.\nPravni zastupnik Hrkalović, advokat Sead Spahović je rekao agenciji Beta da je procesu u vezi njegove klijentkinje danas saslušan jedan svedok i da je ostalo da, u petak, bude saslušan još jedan.\n“U petak se završavaju saslušanja svih svedoka a do subote je bio odredjen pritvor i nije bilo nikakvog razloga da sud odlučuje o produženju pritvora”, rekao je on.\nSpahović je naveo i da je “to jedan presedan ” i da je “neuobičajeno da (sud) odlučuje (o pritvoru) tri, četiri dana ranije”, te ocenio da je “ovo zloupotreba prava”.\n“Ovo stvarno nema nikakvog smisla, produžavaju joj pritvor tri četri dana ranije a imaju samo da saslušaju jednog svedoka i to u petak”, rekao je Spahović.\nHrkalović se tereti za krivično delo trgovina uticajem a sve navode iz krivične prijave je odbacila.\nTereti se da je uticala na načelnika odeljenja za specijalne istražne metode Dejana Milenkovića da ne dostavi blagovremeno neke izveštaje tužilaštvu u vezi sa ubistvom Vlastimira Miloševića, poznatom kao “ubistvo na šinama”.\nHrkalovićeva je uhapšena 15. oktobra i istoga dana joj je odredjen pritvor do 30 dana.\n04/12/2021POLITIKAIzvor: RTS, Politički.rs\tViše ekoloških organizacija, građanskih pokreta i udruženja i deo opozicije učestvovali su na protestima i blokadama saobraćajnica i mostova širom Srbije. Kako je i najavljeno od strane organizatora pokreta “Kreni-Promeni” i Ekološkog ustanka, ove subote mirne blokade trajale su duže nego prošlonedeljne. Učesnici blokada i protesta zahtevali su da se izmeni Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi, a da predsednik Aleksandar Vučić ne potpiše izmene Zakona o eksproprijaciji. Ova dva zakona dovode u vezu sa lakšom realizacijom planova kompanije “Rio Tinto” da otvori rudnik litijuma u zapadnoj Srbiji. 16:27 Prohodne ranije blokirane saobraćajnice u Beogradu Protesti i blokade na više lokacije u Beogradu su završeni, a postepeno se normalizuje saobraćaj u svim delovima grada. 16:08 Okončan protest u Preljini, normalizuje se saobraćaj Posle dva sata blokade, okončan je protest u Preljini i blokada Ibarske magistrale. Učesnici protesta se polako razilaze, a saobraćaj se normalizuje, javlja dopsinica RTS-a. 16:07 Završen protest na mostu na Savi u Šapcu Protest na mostu na Savi u Šapcu upravo je završen i prošao je bez incidenata. Posle dva sata, saobraćaj je normalizovan, a učesnici protesta krenuli su u šetnju do gradske uprave. 16:01 Završen protest u Jagodini Grupa građana blokirala je kružni tok na ulazu u Jagodinu iz pravca Ćuprije neprekidnim prelaženjem preko pešačkih prelaza. Incidenata nije bilo, ali jeste povremene nervoze vozača koji su čekali u kolonama iz više pravaca. Saobraćaj je ponovo uspostavljen oko 15 časova i 15 minuta. Blokada puta održana i u Rekovcu kod crkve gde takođe nije bilo incidenata. 15:47 Novi Sadu, učesnici protesta u šetnji Nakon blokade učesnici protesta u Novom Sadu krenuli su u šetnju Bulevarom oslobođenja ka Futoškoj pijaci. Foto: RTS 15:42 Subotica, jednosatna blokada raskrsnice kod Nove opštine Nekoliko stotina Subotičana od 14 do 15 časova blokiralo je raskrsnicu kod Nove opštine, jednu od najprometnijih u gradu. Učesnici su nosili transparent “Širimo virus slobode” i uzvikivali “Srbijo, budi se”. Protest je protekao bez incidenata. Bilo je nekoliko verbalnih okršaja sa vozačima koji nisu mogli da prođu, a oni su svoje nezadovoljstvo iskazivali korišćenjem sirena automobila. U 15 časova demonstranti su se uz aplauz razišli, a saobraćaj je normalizovan. 15:39 Završen protest u Nišu U Nišu je protest trajao oko sat i po vremena. Građani su se okupili ispred Skupštine grada, a posle toga tokom jednosatne protestne šetnje blokirali su centralne gradske ulice i most Mladosti. Protest je završen ispred Tržnog centra na Bulevaru Nemanjića. Zvaničnih obraćanja nije bilo, ali su građani na transparentima uglavnom tražili povlačenje Zakona o referendumu i Zakona o eksproprijaciji. Incidenata nije bilo, a tokom blokade su propuštana vozila Hitne pomoći. 15:37 Protest u Vranju U Vranju su se u centru grada okupili građani koji su protestvovali sat vremena ispred Sabornog hrama Svete Trojice. Tokom protesta saobraćaj u tom delu grada bio je obustavljen. 15:34 Završena blokada magistralnog puta Kragujevac–Kraljevo Završena je blokada magistralnog puta Kragujevac–Kraljevo, javlja dopisnica RTS-a. Nije bilo incidenata. 15:31 Blokada i u Požegi Protest se održava i u Požegi. Pojedini vozači iz kolone pridružili su se protestu, dok je bilo i nezadovoljnih zbog toga što je zaustavljen saobraćaj. Foto: RTS 15:30 Okončana blokada u Užicu U Užicu je završen protest kod Ložioničkog mosta na magistrali ka Zlatiboru. Nije bilo incidenata, javlja dopisnica RTS-a. 15:28 Protest u Leskovcu Glavna gradska saobraćajnica u Leskovcu blokirana je danas oko 14 sati. Organizatori Koalicija Grupa građana “Zajedno za Leskovac” pozvali su građane da ne blokiraju put, ali su se oni oglušili o taj poziv. Lideri koalicicije obratili su se novinarima i izrazili nezadovoljstvo zbog usvajanja zakona o referendumu i eksproprijaciji. Sem verbalnih, drugih incidenata nije bilo. 15:14 Završen protest u Kovinu, normalizovan saobraćaj Učesnici protesta koji su u Kovinu blokirali državni put prvog B reda Kovin-Smederevo, razišli su se. Saobraćaj je normalizovan, javlja reporterka RTS-a. 15:05 Okončan protest u Novom Pazaru Protest građana u Novom Pazaru okončan je mirno, a poziv Novopazarcima da se priključe protestima upućen je putem društvenih mreža. Nisu navedeni organizatori, a protest u Novom Pazaru imao je i poruke podrške porodicama Fahrudina Mavrića, Ernada Bakana i Fahrudina Skarepa. Foto: RTS 15:05 Apel da se omogući nesmetani transport dijaliznih pacijenata Rukovodstvo Hitne pomoći u Beogradu, ali i u drugim gradovima Srbije, apelovalo je na sve koji podržavaju blokadu saobraćajnica da se odmah omogući nesmetani transport dijaliznih pacijenata, kao i drugih pacijenata koji idu na redovne terapije. “Oni se ne nalaze u vozilima pod rotacijom, ali su im životi ozbiljno ugroženi ukoliko ne stignu na vreme na svoje redovne terapije, što im u ovom trenutku nije omogućeno”, navodi se. 15:02 U Zrenjaninu blokiran magistrani put ka Beogradu Magistralni put ka Beogradu u Zrenjaninu na kružnoj raskrsnici kod “Linglonga” je blokiran. Prisutno je nekoliko stotina građana. Sve protiče bez incidenata. Foto: RTS 14:59 Pančevo, blokirana raskrsnica novog puta za Beograd U Pančevu je blokirana raskrsnica novog puta za Beograd. Kako javlja dopisnik RTS-a, protest protiče mirno i bez incidenata. Stvorila se gužva zbog kamiona i automobila na putu, ali svi strpljivo čekaju da se protest završi. Foto: RTS 14:58 Kruševac, okončana blokada kružnog toka U Kruševcu je kružni tok na Gazimestanskom trgu bio blokiran sat vremena i kako javlja dopisnica RTS-a blokada je završena. 14:54 Smederevo, blokiran jedan od putnih pravaca ka Beogradu Građani Smedereva blokirali su jedan od putnih pravaca ka Beogradu kod smederevskog Veslačkog kluba. Protest je miran i bez incidenata, javlja dopisnica RTS-a. Foto: RTS 14:46 Beograd, blokada na više mesta U Beogradu je blokiran i kružni tok Slavija, Brankov most, Pančevački most, Pupinov most prilaz iz Zemuna, kao i kružni tok kod Opštine Novi Beograd. Blokirani su i most Gazela i auto-put kod Centra “Sava” Foto: RTS 14:38 Šabac, protest na mostu na Savi Građani protestuju i na mostu na Savi u Šapcu. Foto: RTS 14:32 Kruševac, blokiran saobraćaj na kružnom toku na Trgu mira Kruševljani koji su se odazvali pozivu pokreta “Kreni-promeni” na Trgu glumaca u 13.30 započeli su mirni protest pod sloganom “Srbija nije na prodaju”. Skup, koji je podržala i Stranka slobode i pravde, organizovan je, kako su naveli, sa ciljem da se pruži podrška naporima za očuvanje živitne sredine, povuče Zakon o eksproprijaciji, izmeni Zakon o referendumu i spreči eksploatacija litijuma i dolazak kompanije “Rio Tinto”. Sa Trga glumaca, na kojem je istovremeno bio postavljen i štand SNS-a, građane su se uputili glavnom ulicom i u 14 sati blokirali saobraćaj na kružnom toku na Gazimestanskom trgu uz propuštanje prioritetnih vozila Hitne pomoći. Blokada još uvek traje. 14:28 Blokiran magistralni put Kovin–Smederevo Učesnici protesta u Kovinu blokirali su državni put prvog B reda Kovin–Smederevo, glavnu saobraćajnicu za sve kamiondžije koji kod Smedereva silaze sa auto-puta kako bi se dalje uključili ka Beogradu. Na raskrsnici kod kovinskog silosa formirala se kolona vozila. Nema incidenata, sporadično dolazi do rasprave učesnika protesta i vozača koji ne mogu da prođu. 14:19 Novi Sad, incident na protestu U Novom Sadu je blokiran Most Slobode i raskrsnica kod NIS-a. Došlo je do kraćeg fizičkog obračuna između desetak mladića koje su izašli iz blokiranih automobila i sukobili se sa građanima na blokadi, javlja dopisnik RTS-a. Pre toga mladići su pokušali da prođu automobilima kroz masu ljudi iako im je objašnjeno da moraju da nađu zaobilazni put. Nakon kraćeg fizičkog obračuna sa učenicima protesta, mladići su pobegli sa lica mesta. 14:18 Protest na magistralnom putu Kragujevac–Kraljevo Građani protestuju i na magistralnom putu Kragujevac–Kraljevo, javlja dopisnica RTS-a. Foto: RTS 14:17 Jagodina, blokiran kružni tok na izlazu iz grada U Jagodini je blokiran kružni tok na izlazu iz grada prema Ćupriji. 14:15 U Somboru blokiran kružni tok U Somboru je blokiran kružni tok u centru grada. 14:11 Blokirana Ibarska magistrala U Preljini je blokirana Ibarska magistrala, javlja dopisnica RTS-a. Foto: RTS 14:09 U Užicu protest kod Ložioničkog mosta U Užicu je počeo protest kod Ložioničkog mosta na magistrali ka Zlatiboru, javlja dopisnica RTS-a. RTS 14:07 Protest ispred Skupštine grada u Nišu U Nišu je u 14 časova počeo protest ispred Skupštine grada. Protesti i u Mladenovcu Nekoliko stotina ljudi se danas okupilo na protestima u Mladenovcu. Među protestantima su primećeni i predsednik pokreta Oslobođenje Mlađan Đorđević, kao i lider pokreta Naši Ivan Ivanović. 14:04 Manji incident na protestu u Kraljevu Učesnici protesta u Kraljevu su tačno u 14 časova blokirali raskrsnicu ulica Jovana Deroka i Vojvode Stepe i Zelene Gore, kojom prolaze kamioni u tranzitu kroz Kraljevo. Blokada protiče mirno, a učesnici protesta su propustili kola Hitne pomoći koja su tuda prolazila pod rotacijom. Došlo je do verbalnog sukoba kada je do učesnika protesta došla grupa ženskih osoba koje su držale fotografije Dragana Đilasa, javlja dopisnik RTS-a. Posle kraće rasprave i negodovanja okupljenih, građani koji blokiraju saobraćaj propustili su te ženske osobe koje su kroz blokadu prošle bez incidenata. 13:54 Počele blokade u Beogradu Građani su u Beogradu blokirali most Gazela i auto-put kod Centra “Sava”. Kako javlja reporter RTS koji se nalazi kod Mostarske petlje, došlo je do koškanja učesnika protesta sa kako se pretpostavlja vozačima koji su hteli da prođu. Kako je i najavljeno, protesti i blokade bili su organizovani na desetine lokacija, a neke su bile pešačke, dok su na pojedinim punktovima automobilima preprečeni putevi i tako zaustavljen saobraćaj. Blokada auto-puta kod Centra “Sava” Učesnici blokada i protesta zahtevali su da se izmeni Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi, a da predsednik Aleksandar Vučić ne potpiše izmene Zakona o eksproprijaciji. Ova dva zakona dovode u vezu sa lakšom realizacijom planova kompanije “Rio Tinto” da otvori rudnik litijuma u zapadnoj Srbiji. Smatraju da će time biti ugrožena imovinska prava, kao i životna sredina. Reagujući na najave današnjih blokada oglasio se MUP i saopštio da “Ministarstvo unutrašnjih poslova, još jednom, želi da obavesti javnost da je svaka blokada saobraćaja kršenje zakona kao i održavanje neprijavljenih skupova”. “Podvlačimo da svu odgovornost za sve što može da se desi na skupovima koji nisu prijavljeni ili odobreni u skladu sa zakonom od strane nadležnih organa snose isključivo organizatori neprijavljenih skupova”, navodi se u saopštenju MUP-a. “Još jednom podsećamo građane da prijave zbog blokade puteva i saobraćaja mogu izvršiti pozivom na broj 0800104103. Takođe, prijava nasilja usled blokade puteva i saobraćaja može se izvršiti i putem mejla, slanjem poruke na adresu prijaviblokadu@mup.gov.rs”, ističe MUP. Mobilni timovi Institucije Zaštitnika građana, kako je najavljeno, pratili su postupanje pripadnika policije tokom javnih okupljanja građana na ulicama nekoliko gradova Srbije. Pročitajte jošVraća se Tramp?Vođa Hamasa upozorio Netenjahua: “Ni ti, ni tvoja vojska i policija, ne možete pobediti u ovoj bici”Zidojče cajtung: Umiru desetine, srpska vlast ne preduzima ništa – sprema izboreVučić i Hoti potpisali ekonomski sporazum; Tramp: Napredak koji se činio nemogućim Like this:Like Loading......\nTagged: DIJANA HRKALOVIĆ, PRITVOR, VIŠI SUD U BEOGRADU


Oznake: poljoprivreda - informativa.ba\n15. Apr. 2019 u 14:22 Za poticaj poljoprivrednicima u Kantonu Sarajevo izdvojeno 4,3 miliona KM\nNa prijedlog Ministarstva privrede KS, Vlada Kantona Sarajevo donijela je Odluku o iznosima novčanih poticaja i minimalnim uslovima za investiranje poljoprivrednim proizvođačima na području Kantona Sarajevo. Kako je istakao ministar privrede\n08. Oct. 2017 u 16:04 Admira Muratspahić : Od malih nogu znala sam da ću se baviti poljoprivredom\nDvadeset trogodišnja Admira Muratspahić iz naselja Dražev Dolac kod Gornjeg Vakufa-Uskoplja kaže kako je od malih nogu znala da će se baviti poljoprivredom, u mjestu gdje je tradicija proizvodnje kupusa\n15. May. 2017 u 17:49 ŠEF DELEGACIJE EU U BiH Potrebna strategija za sektor poljoprivrede na državnom nivou\nŠef Delegacije Evropske (EU) unije u Bosni i Hercegovini i specijalni predstavnik EU ambasador Lars-Gunnar Wigemark, koji se danas susreo sa 12 predstavnika poljoprivrednih udruženja iz zemalja članica EU,\n31. Mar. 2017 u 14:03 Ministar Jović potpisao ugovore o uređenju i zaštiti poljoprivrednog zemljišta\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Hercegovačko-neretvanske županije (HNŽ) Donko Jović u petak je u Mostaru potpisao ugovore o financiranju i uvjetima korištenja sredstava za realiziranje projekta uređenja i zaštite poljoprivrednog\n17. Mar. 2017 u 16:42 Ministar Dedić sa predstavnicima vodećih poljoprivrednih udruženja u FBiH\nNakon provedene javne rasprave o nacrtu Programa poticaja za 2017. i nacrtu Pravilnika o načinima i uslovima ostvarivanja novčane podrške po modelu poticaja proizvodnji, federalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva\n03. Mar. 2017 u 09:32 Iz budžeta ZDK-a isplaćeno oko 1,5 miliona KM poticaja poljoprivrednicima\n- Iz budžeta Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) isplaćeno je oko 1,5 miliona KM poticaja poljoprivrednicima. - Ministarstvo finasija je po Programu utroška sredstava za poticaje u poljoprivredi iz 2016. godine isplatilo\n17. Feb. 2017 u 13:16 U BiH prošle godine zasijano 3,64 posto manje pšenice\nU prošlogodišnjoj jesenjoj sjetvi u BiH zasijano je 3,64 posto manje pšenice u odnosu na isti period 2015. godine. Agencija za statistiku BiH je objavila da je prošle godine zasijano manje\n01. Feb. 2017 u 14:51 EU: Novi paket pomoći od 2,5 miliona eura za poljoprivredu u Afganistanu\nEvropska unija obećala je novi paket pomoći za finansiranje poljoprivrednog projekta, kao i pomoć za afganistansku vladu za procjenu poljoprivredne proizvodnje, navodi se u službenom saopćenju, prenosi Xinhua. -Projekt je osmišljen za


Evropska unija nastavlja sa podrškom poljoprivredno-prehrambenom sektoru u BiH OBJAVLJEN PRVI EU4AGRI JAVNI POZIV VRIJEDAN 3 MILIONA KM | Općina Ključ\nPosted on 17. Avgusta 2020. 17. Avgusta 2020. by Urednik\n2. Obrazac jednostavnog poslovnog plana – opisni dio\nObrazac složenog poslovnog plana – opisni dio\n2a. Obrazac jednostavnog poslovnog plana – tabela\nObrazac složenog poslovnog plana – tabela\nPRVA ONLINE INFO SESIJA BIT ĆE ODRŽANA 18. 08. 2020. GODINE U 11.00 PREKO FACEBOOK STRANICE PROJEKTA EU4AGRI.


BIC Alternatifbank A.Ş., Hadımköy Şube, İstanbul (Turska) (SWIFT kod).\nBIC Alternatifbank A.Ş., Hadımköy Şube, İstanbul\nNaziv banke: Alternatifbank A.Ş., Hadımköy Şube\nUlica: Akçaburgaz Mah.Hadımköy Yolu No:190 34510\nTelefon: +90 212 886 85 50\nFaks: +90 212 886 11 82\nBIC Alternatifbank A.Ş., Hadımköy Şube, İstanbul (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Alternatifbank A.Ş., Hadımköy Şube u gradu İstanbul je ALFBTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Alternatifbank A.Ş., Hadımköy Şube u gradu İstanbul. Shodno tome, İstanbul se nalazi u zemlji Turska. Alternatifbank A.Ş., Hadımköy Şube se može kontaktirati na 212-886 85 50.


'Pandemija je mogla da se zaustavi probioticima' VIDEO\nIzvor: B92, 24.Jan.2021, 18:17\nNovi soj virusa korona, registrovan u Ujedinjenom Kraljevstvu, smrtonosniji za 30 odsto, to pokazuju prve analize o kojima je britansku javnost juče obavestio premijer Boris Džonson. Mutirani virus pojavio se i u regionu, u Mađarskoj i Rumuniji, ali i u Srbiji. Hoće li uticati na vakcinaciju u Srbiji? Mogu li ove mutacije da nas vrate na početak pandemije?\nIzvor: DANuBeogradu.rs, 25.Jan.2021, 11:50\nDa li znate… … da se sto godina posle istrebljenja evroazijski ris ponovo pojavio u šumama koje se nalaze u području pod zaštitom grada Beča?! … da profesor Medicinskog fakulteta Goran Belojević tvrdi da ne može da oboli od virusa korona ili da prenosi zarazu jer je pod stalnom probiotskom...


Entabeni Ravinside Lodge Vaalwater, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nEntabeni Ravinside Lodge - Opis\nStil hotela EntabeniNastavak\nRavinside Lodge je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Vaalwater, a nalazi se u ulici 8KM TO NABORNSPRUIT, MINERAL RESERVE, na samo 137 minuta kolima od centra grada.\nEntabeni Ravinside Lodge tip(ovi):\nPozicija ovog hotela je sever za grad Naboomspruit, a nalazi se u ulici R540 look for Entabeni sign, na samo 81 minuta kolima od centra grada.U hotelu Entabeni Ravineside pronaći ćete sve usluge koje 37,4 km -


Radovi na magistralnom putu od Klašnica do Prijedorske petlje\nFoto: Ilustracija | Radovi na magistralnom putu od Klašnica do Prijedorske petlje\nN.N. 25.02.2020 08:12\nBANJALUKA - Prohodnost većine puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH ovog jutra je zadovoljavajuća, a iz Auto-moto saveza Republike Srpske skreću pažnju na povećanu opasnost od odrona zemlje i kamenja na kolovoz na dionicama koje prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina.\nBez obzira na vremenske i saobraćajne uslove, vozačima iz AMS savjetuju opreznu vožnju, prilagođenu stanju i uslovima na putu, uz obavezno posjedovanje zimske opreme.\nNa magistralnom putu od Klašnica do Prijedorske petlje izvode se radovi od 7.00 do 16.00 časova, zbog čega se saobraćaj odvija usporeno, te iz AMS vozače mole da voze opreznije.\nNa regionalnom putu Crna Rijeka-Bjelajce na snazi je obustava saobraćaja svaki dan osim nedjelje u vremenu od 9.00 do 15.00 časova.\nSaobraćaj se za vrijeme obustave preusmjerava na putne pravce Kola-Stričići-Čađavica - Mrkonjić Grad i Crna Rijeka - Jajce - Mrkonjić Grad.\nNa regionalnom putu Priboj-Lopare, u mjestu Priboj, preko mosta na Labuđanskoj rijeci, saobraćaj se zbog oštećenja mosta odvija naizmjenično jednom trakom.\nPočela je preventivna aktivnost "Budi vidljiv, ne budi figura", koja će se do kraja februara sprovoditi širom Republike Srpske s ciljem da se ukaže pješacima na opasnosti kojima su izloženi prilikom kretanja kolovozom u noćnim uslovima vožnje, kako se kretati pravilno, te da je neophodno nositi fluroscentni prsluk ili neki drugi svjetloodbojnih predmeta.\nCilj kampanje jeste da se vozačima ukaže i koliko je bitno da stakla na vozilu budu čista i da farovi budu ispravno podešeni i čisti, te da vozači prilikom napuštanja vozila na javnom putu koriste svjetloodbojni prsluk.\nOvu akciju zajednički sprovode Ministarstvo saobraćaja i veza Republike Srpske, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Agencija za bezbjednost saobraćaja, Auto-moto savez Republike Srpske sa 49 auto-moto društava i jedinice lokalne samouprave.\nJaki udari vjetra ovoga jutra učestali su na putnim pravcima Kupres-Šuica i Bihać - Bosanski Petrovac na području FBiH.\nZbog deminerskih radova od 7.30 do 16.00 na dionici Bosanski Petrovac - Ključ, na prevoju Lanište, dolazi do 15-minutnih obustava saobraćaja uz 15-minutno propuštanje vozila.\nU toku je uklanjanje odrona na magistralnom putu Jajce - Crna Rijeka u mjestu Ugarak, pa se na ovoj dionici saobraćaj odvija jednom trakom naizmjenično.\nZa vrijeme obustave vozila do 7,5 tona ukupne mase mogu koristiti obilaznicu kroz naselje Tetovo, a vozila teža od 7,5 tona alternativne pravce Doboj-Šićki Brod- Sarajevo i Žepče-Zavidovići-Olovo-Sarajevo.\nNa graničnim prealzima u BiH jutros nema dužih zadržavanja.


PcFoto | Fuji X-T30, Test\nIdi na stranu: Strana 10/13 1.Uvod 2.Senzor, procesor i još ponešto 3.Kit objektivi, softver, brzina 4.Detalji, RAW 5.Detalji, JPEG 6.ISO test, RAW 7.ISO test, JPEG 8.Reprodukcija boja 9.Dinamički raspon 10.Test AF sistema 11.Test kit objektiva 12.Rezime 13.Galerija fotografija\nGledano prema specifikacijama, Fujifilm X-T30 predstavlja grupu najnaprednijih Fuji modela, kada govorimo o sistemu autofokusa. U praksi se teorija često ne poklapa sa praksom, pa smo testiranjem pokušali da utvrdimo da li X-T30 opravdava mini-X-T3 epitet. Uobičajena serija snimaka u situacijama koje od aparata traže sjajnu koordinaciju raznih podsistema, poslužiće i ovaj put.\nMod pojedinačnog fokusa je tradicionalno najpouzdaniji, pa smo AF test bazirali pre svega na kontinualnom, kombinujući ga sa raspoloživim metodima selekcije tačaka. Metod pojedinačne, ručne selekcije, spada u najčešće korišćene, a budući da nudi maksimalnu kontrolu nad time šta će biti fokusirano, kao jedini problem se može javiti nedovoljna spretnost fotografa, da valjano isprati metu u kadru. Na ruku nam nisu išli atmosferski uslovi, budući da je visoka temperatura uzrokovala jaka isparenja, što nipošto ne pogoduje preciznosti izoštravanja.\nContinuous/Single-Point AF, pojedinačno fokusiranje ručno izabranim fokusnim poljem u lošim svetlosnim uslovima\n(Fujinon XF 50-140mm f/2.8 R LM OIS WR @140mm f/2.8)\nIpak, X-T30 je solidno ispratio nekoliko serija, s tim da se mora reći da kritične pozicije objekta fokusiranja, kada se isti nalaze gotovo na minimalnoj fokusnoj distanci, predstavljaju pomalo problematičan zalogaj za ovaj model. Nemali broj puta se dešavalo da aparat ne uspeva da isprati rafal na ovim distancama, pa samo prvih par (ili čak samo jedna) fotografija budu u fokusu. Na žalost, čini se da je ovaj hendikep namerno implementiran, kako jeftiniji aparat ne bi ugrozio prodaju skupljih modela. Nije da smo naročito začuđeni ovakvom situacijom, jer to spada u uobičajenu praksu i ne samo u domenu fotografske opreme.\nIsprobali smo i metod zonske selekcije, kada aparat fokusiranje izvodi prema većoj površini kadra i samim tim olakšava kadriranje, te mogućnost promašaja svodi na najmanju meru, uz danak manje preciznog izbora mete:\nContinuos/Zone AF, fokusiranje pomoću zone;\nZonski metod selekcije se u praksi nije pokazao naročito boljim, ali ni lošijim. Iako je brže mete lakše ispratiti u kadru, zbog same površine kojom ju je potrebno pratiti, sama serija snimaka je odisala istim procentom uspešnih – što je meta bliža objektivu, to je i mogućnost greške veća.\nMetod potpuno automatskog praćenja mete, pokazao se dosta praktičnim. Ne samo da je preciznost bila dosta visoka, nego je i algoritam praćenja unapred izabrane mete sasvim solidno funkcionisao:\nContinuous/Wide-Tracking AF, kontinualno praćenje prethodno izabrane mete;\nIsti problem sa blizinom mete ostaje i sa ovim metodom, što je i logično. Promena scenarija, kojim se može menjati vreme reakcije autofokusa, itekako može uticati na krajnjih ishod, s tim da je za najbolji rezultat neophodno izvršiti i pravilan odabir odgovarajućeg scenarija. Eksperimentisanjem smo procenat uspešno fokusiranih snimaka podigli za određeni nivo, ali je teško govoriti o procentima, budući da svaka scena iziskuje i zasebno podešavanje.\nFokusiranje lica i očiju je postala prava poslastica poslednjih godina… ne toliko zbog lenjosti da se izabere odgovarajuća AF tačka i pozicionira u kadru, koliko zbog drastično veće brzine reakcije, čak i bez prethodne pripreme. Naprosto, mogućnost da u iznenadnoj situaciji izvučete par solidnih snimaka, nikako nije zanemarljiva. Isprobali smo kako se X-T30 ponaša u ovakvoj situaciji, kada ambijent ne nudi dovoljno svetla:\nSingle/Wide-Tracking, Eye-focus/Face-Detection, prepoznavanje očiju/lica u uslovima lošeg osvetljenja;\nPromašaja je bilo, tu nema sumnji, ali je broj snimaka sa promašenim fokusom manji nego broj onih čiji parametri nisu bili adekvatni situaciji, što zbog naše greške, što zbog limitirane auto-ISO funkcije.\nAparat se dovoljno dobro snašao čak i onda kada balans bele nije mogao da se izbori sa situacijom ili su oči bile u senci:\nSingle/Auto AF, Eye-focus/Face-Detection, prepoznavanje očiju/lica u uslovima lošeg osvetljenja;\n(Fujinon XF 50-140mm f/2.8 R LM OIS WR @106mm f/2.8)\nKrajnji zaključak je da X-T30 poseduje odličan AF sistem, ali da očekivanja moraju biti realna, te da pouzdanost i brzina ipak nisu u rangu onoga što, uprkos istovetnim specifikacijama, nudi skuplji X-T3. Rad u lošijim svetlosnim uslovima je više nego izuzetan, sa veoma malim brojem situacija koje uspevaju da zbune AF sistem i nateraju ga na potpunu blokadu. Prepoznavanje očiju radi možda čak i bolje nego na X-T3 u nekim momentima, ali taj zaključak ostavljamo čisto subjektivnom utisku, s obzirom da probu nismo vršili paralelno, da bi komparacija takvog tipa imala smisla. Ono što je sigurno je da u modu kontinualnog fokusa nije moguće pratiti oči tokom snimanja video zapisa, što i nije naročit hendikep, s obzirom da praćenje lica funkcioniše relativno pristojno.\n101 480 RSD\n94 400 RSD\nFuji X-T30 15-45 + 50-230 II\nFuji X-T30 15-45\n107 380 RSD\nFuji X-T30 18-55\n140 420 RSD\n125 080 RSD


Francuska donira 3 policijska psa tragača Bosni i Hercegovini (10. april (...) - La France en Bosnie-Herzégovine\nPocetna stranica > Aktuelnosti > Francuska donira 3 policijska psa tragača Bosni i Hercegovini (10. april (...)\nFrancuska donira 3 policijska psa tragača Bosni i Hercegovini (10. april 2017.) [fr]\nU okviru saradnje na području borbre protiv krijumčarenja drogom i oružjem, Francuska će policijskim snagama Bosne i Hercegovine donirati tri psa.\nU cilju jačanja saradnje između Francuske i Bosne i Hercegovine na području borbre protiv krijumčarenja drogom i oružjem, Francuska će policijskim snagama Bosne i Hercegovine donirati tri psa dresirana za traženje droge, naoružanja, municije i bankovnih novčanica.\nTrojica trenera pasa iz BiH proći će obuku koju je osigurala Francuska prije nego im se dodijele tri francuska psa.\nObuka je počela 10. aprila časovima francuskog jezika u Francuskom institutu u BiH, a nastaviće se, zajedno sa policijskim psima, stažovima od 14 sedmica u francuskim centrima za edukaciju policije i žandarmerije. Kroz ovu edukaciju u Francuskoj, bh. policajci će se upoznati sa svojim psima i učiti se zajedničkom radu.\nPrvi bh. trener pasa iz Granične policije vratiće se u zemlju sa svojim psom nakon završene edukacije krajem 2017. godine. Po jedan policajac iz MUP-a RS-a i Federalne uprave policije proći će kroz istu obuku 2018. godine.\nFotografija : žandarmerija Romorantin (41)\nPosljednja promjena 13/04/2017


Srbija Info - Vertikalni cepač drva VLS 8T ECO Villager\nMAŠINE, ALATI, BIZNIS OPREMA Ostale mašine i alati Vertikalni cepač drva VLS 8T ECO Villager\nCena: 61990 din\nHidraulična mašina koja služi za cepanje ogrevnog drveta, pogoni pumpu pomoću elektro-motora ili motora sa unutrašnjim sagorevanjem. Pritisak obezbeđuje linijsko kretanje noža koji ima svrhu cepanja drveta. Sastoji se iz pogonskog agregata, hidraulične pumpe i cilindra, razvodnog ventila i rama cepača.\nRobusni Villager cepači poseduju kvalitetan hidrauličan sistem za veću snagu cepanja drveta. Idealno dimenzionisan hidraulični sistem uz optimalan protok ulja obezbeđuje kontinuiran rad bez pregrevanja. Sečivo je posebno konstruisano za postizanje boljeg iskorišćenja cepanja kod različitih svojstava drveta. Villager cepači su dizanjerani tako da pružaju korisniku lak i jednostavan pristup prilikom izvođenja radnih operacija uz visok stepen bezbednosti.\nŠifra oglasa: 11568818954


NAPOKON: Istraživanja dokazala da je rakija zdrava! – Oaza Znanja\nHome /NAPOKON: Istraživanja dokazala da je rakija zdrava!\nZdravljeMay 15, 2016\n(Izvor: body.ba / Preuzeto sa: zdravljeipriroda)


I u Hmejmimu se priprema vojna parada (video) - Sputnjik Srbija\n15:21 11 April 2021\nI u Hmejmimu se priprema vojna parada (video)\n11:19 05.05.2016 Preuzmite kraći link\nNa probi vojne parade u čast 71. godišnjice pobede u Drugom svetskom ratu na ruskoj vazdušnoj bazi u Siriji prisustvovalo je više od 120 novinara koji su pratili ovaj događaj.\nNakon prolaska paradnih jedinica, usledila je kolona vojne tehnike. U njenom sastavu su bili oklopna vozila „Tigar“, oklopni transporteri BTR-80A i BTR-82, robotizovani kompleksi „Uran-9“, kao i haubice D-30.\nVojna parada u čast 71. godišnjice pobede u Drugom svetskom ratu biće održana 9. maja u 26 ruskih gradova.\nbaza Hmejmim, parada pobede, Sirija


Psihologija, pedagogija 2\nSadržaj: Poglavlje 1 - Upotreba Mini Bridge-a Photoshopa CS6 Poglavlje 2 - Osnove Camera Raw-a Poglavlje 3 - Camera Raw – Više od osnova Poglavlje 4 - Alatke za podešavanje Camera Raw-a Poglavlje 5 - Kako da promenite veličinu i opsečete fotografije Poglavlje 6 - Kako da kreirate lepe crno-bele slike Poglavlje 7 - Kreiranje HDR slika Poglavlje 8 - Rešavanje uobičajenih problema Poglavlje 9 - Specijalni efekti za fotografe Poglavlje 10 – Tehnike izoštravanja Poglavlje 11 – Štampanje i organizovanje boja, korak po korak Poglavlje 12 – Editovanje DSLR Videa u Photoshopu Poglavlje 13 – Moj rad korak po korak Poglavlje 14 – Dodatne funkcije Photoshopa za korisnike Creative Cloud-a\nRenesansna misao Vladete Jerotića ne trpi nikakva ograničenja. Ona teži svojim putevima nadahnuća i jakih potreba za iskazivanjem tadašnjih, u vreme nastajanja, preokupacija. 1. Nagoni i kultura 2. Frojd, Jung, seksualnost 3. Šta je sa seksualnom revolucijom danas? 4. Sudbna seksualnog nagona 5. Metamorfoza polova 6. Seksualne neuroze 7. Seksualne smetnje odraslih, Istorijat i etiologija 8. Impotencija i frigidnost 9. Zavist prema penisu 10. Rasprava o Edipovom kompleksu 11. Eros i incest 12. Perverzije 13. Sadizam i mazohizam, sadomazohizam 14. Don Žuan u svetolosti psihologije i mita 15. Erotsko u delu Bore Stankovića\n1-3. Zašto je ljudima teško da vole? 4. Sudbina seksualnog nagona 5. Može li se voleti bez žrtvovanja? 6. O ljubavi, o dužnosti i o zakonu 7. Da li je moguće ostvariti pravu ljubav između muškarca i žene? 8. Da li me moja devojka voli? 9. Ljubavni transfer ili ljubav 10. Ljubav kao individuacja 11. O čovekovoj potrebi za sigurnošću i ljubavi 12. Ljubi bližnjeg svoga kao sebe samoga 13. Ljubav i smrt u Vagnerovom ‚‚‚Tristanu i Izolidi` 14. Možda spava, ljubav i melanholija kod Disa 15. Poruke ljubavi ili Vizantija Ivana Lalića 16. Dragan Kolundžija, Tuga, strah i ljubav u pesmama\nOvaj komplet od 15 knjižica predstavlja bebinu prvu enciklopediju koja će uvesti mališane u svet životinja. Knjige su napravljene da odgovaraju ručicama, a listanje kartonskih stranica dobro je za razvoj fine motorike. Krupna slova 75 naziva životinja, ptica, riba i insekata Omiljene teme za mališane Slagalica 15 knjižica-kockica: 1. Ribe 2. Ptice 3. Životinje iz savane 4. domaće životinje 5. Morske životinje 6. Šumske životinje 7. Živina 8. Kućni ljubimci 9. Stanovnici livada 10. Pustinjske životinje 11. Životinje u poljima 12. Životinje iz džungle 13. Polarne životinje 14. Planinske životinje 15. Rečne životinje\nmogućnosti“ (pismo Vladimiru Koževnjikovu od 12. 07. 1912 godine – Voprosi filosofii. № 6. 1991). Imena u Rečniku imena nisu složena po azbučnom redu nego po datumima kada su dovršena: od 16. 12. 1922 godine, kada je dovršeno ime Aleksandar, do 28. 02. 1925 godine, kada je dovršeno ime Mihail. (Aleksandra: 17. 12. 1922; Ana: 3112. 1922; Vasilije: 13 01. 1923; Sofija: 13. 01. 1923; Vladimir: 21. 01. 1923; Olga: 09. 09 1923; Konstantin: 18. 09. 1923; Jelena: ?; Nikolaj: 22. 10. 1923; Jekatarina: 29. 10. 1923; Dmitrij: 04. 11. 1923; Varvara: 14. 10. 1923; Pavle: 20. 07. 1924; Ljudmila: 06. 01. 1925; Vera: ?).\nNa belom hlebu - smrtna kazna u Srbiji 1804-2002\nodgovarajućih zbivanja u Evropi i svetu. Knjiga je podeljena na 15 poglavlja: 1. Za izgublenije glave, u kome se obrađuje vreme Prvog ustanka (1804-13) i pravi poređenje sa evropskim zakonodavstvom toga vremena; 2. Kako se krivci kod nas na točku suše, oduhvata period prve vlade kneza Miloša 1815-1839; 3. Duhu...: 1869 – 1888, obrađuje vreme žestokih političkih borbi praćenih hajdučijom, kao i pojavu parlamentarne akcije protiv smrtne kazne (1881); 6. Pokloni mi mlađani život, premilostivi gospodaru: 1889-1903, smrtna kazna po ustavu i zakonima, kao i stav kriminološke nauke i javnog mnenja o smrtnoj kazni; 7... Draškovića; 9. Traže se na smrt osuđeni: 1921-1929; 10. Za vreme usmrćivanja vladao je potpuni red: 1930-1941; 11. Dosta više sa tim streljanjima: 1944-46, posvećen odmazdama izazvanim Drugim svetskim ratom; 12. Mi smo u principu protiv smrtne kazne... ali smo realisti: 1946-1951; 13. Čovek je naše najveće\nneprestano nameće. 5. Narodnjaštvo, populizam i sklonost podaništvu i prihvatanju autoritarnog načina vladavine samo su jedna od manifestacija srpskog nacionalizma koji i dalje opstaje kao jedina ideologija 6. Srbija ostaje i dalje najveći remetilački faktor i glavna prepreka za uspostavljanje dobrosusedskih... a čak se govori i o srpskom nacizmu. 10. Tolerisanje govora mržnje i podsticanje agresivnog nacionalizma obeležavaju politički život Srbije. 11. Nepoštovanje manjinskih i ljudskih prava. 12. Fatalistička vezanost za kosovski mit i neprihvatanje realnosti. 13. Neshvatanje i neprihvatanje uloge nevladinog\nRakić-Šefer „To ja sanjam budnim okom” naziv je izložbe slika Slobodanke Rakić-Šefer koja će biti otvorena u sredu, 6. decembra u Galeriji ULUS-a u Beogradu. U okviru izložbe 13. decembra biće održana promocija njene knjige „Ispod streje dedine kolibe”. Slika „Pesnička sofra” (ulje na platnu 60 x 60


Samsung Galaxy S8 8 GB RAM | Tech | Uređaji\nŠta to radi najveći proizvođač telefona?! | Smartlife RS\nŠta to radi najveći proizvođač telefona?! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.12.2016. / 16:04\nUpravo smo saznali koliko će Galaxy S8 imati RAM - neverovatno!\nIzvor: Veniamin Geskin, Twitter\nSamsung se trudi tj. izdao je savet svojim zaposlenima, ali ih i u određenoj meri obavezao da ćute o Galaxy S8 pojedinostima, kako bi se što više sačuvalo za premijeru, koja će biti ili na MWC 2017 sajmu u februaru ili tek u aprilu, ali - ne ide!\nNakon što smo saznali gomilu detalja, kao što je onaj da će Galaxy S8 imati ekran od 6 inča i da će postojati dva S8 modela, procurela je informacija i o količini RAM memorije.\nPrema objavi Weibo kineskih izvora, koje citira GSMArena, Samsung Galaxy S8 imaće čak 8 GB RAM! Samsung će svom novom "flagship" uređaju dati priliku da prvi ponese novu vrstu memorije, izrađenu u 10 nanometara procesu, zajedno sa UFS2.1 fleš memorijom, koja pruža ogromne brzine čitanja i upisivanja podataka.\nŠta će Samsung Galaxy S8 imati...\nAli i šta neće!\nSamsung "ubio" TouchWiz?!\nOve informacije nisu potvrđene, ali se poklapaju sa prethodnim izveštajima o S8, koji su otkrili i to da će Galaxy S8 imati "mod Zveri", odnosno "Beast mode", koji će se koristiti za najzahtevnije aplikacije, igre i virtuelnu realnost.\nsamsung android Android Nougat MWC17 mwc Samsung Galaxy Pametni telefoni