Тавник - село са највише дуња у Европи - Врњачка Бања\nTavnik – selo sa najviše dunja u Evropi\nHome > Poslovne vesti > Tavnik – selo sa najviše dunja u Evropi\nPosted on 28. oktobra 2016. by Nebojša Alimpić\nPetak, 28. Oktobar, 2016.|12:53|Izvor: RTV|Photo credit: coniferconifer via Visualhunt.com / CC BY\nKRALJEVO – Selo Tavnik kod Kraljeva poznato je po proizvodnji dunje. Na preko 300 hektara ova vrsta voća gaji se u Tavniku a proizvođači iz ovoga kraja tvrde da je baš njihova dunja jedna od najkvalitetnijih koja se može naći na domaćem tržištu.\nZbog specifičnog sastava zemljišta, geografskog položaja i ruže vetrova koja pogoduje voćnjacima selo Tavnik kod Kraljeva poznato je po proizvodnji dunje. Na domaćem tržištu preko 60 odsto dunje dolazi upravo iz voćnjaka koji se nalaze u Tavniku a skoro svako domaćinstvo ima na svojim hektarima upravo ovo voće.\n“Ovo selo ima najviše dunje u Evropi kao selo. Preko 300 hektara u ovom selu je pod dunjom i ona je najkvalitetnija koja kod nas može da se nađe a sastav zemljišta je takav da je ispod ovih voćnjaka, ne samo mojih nego i kod ostalih u ovom selu, ruda uglja i onda ona daje taj neki kvalitet dunje koji ne postoji na drugim mestima. Suva materija u dunji, stavnika, je do 30 odsto veća nego u ostalim delovima zemlje. To ljudi koji se bave preradom najbolje znaju, kaže tavnički voćar Vlada Obradović.\nOn godinama u Tavniku ima zasade pod dunjom. Na četiri hektara uzgaja ovu vrstu voća. Ovogodišnji prinos iz njegovih voćnjaka iznosi oko 200 tona dok je trenutna cena dunje na tržištu 50 dinara. Ova godina u odnosu na prethodne nije baš pogodovala dunji pa je prinos zadovoljavajući.\n“Mislim da bi cena dunje koja bi bila oko 30 euro centi bila ona koja bi zadovoljila i proizvođača i onog ko prerađuje dunju, tada bi postojao obostrani interes. Ova godina je bila nerodna godina, teška godina za voće, teško je sačuvati voćnjake a kamoli plod tako da je zato i bila malo skuplja”, priča Obradović.\nDunja je zahtevna voćka pa je potrebno da provedete dosta vremena u voćnjacima i da stalno proveravate da li je plod zahvatila neka bolest. Ukoliko se neki poljoprivredni proizvođač odluči za gajenje dunje potrebno je da bude spreman na niz zahvata i tretiranja voćnjaka kako bi dobio kvalitetan plod.\n“Najteže voće koje se podiže trenutno je dunja jer je podložna erviniji i drugim bolestima što do sada nije bio slučaj. Priprema je takva da treba rigolovanje, đubrenje stajnjakom, pa ponovo oranje, pa priprema za sadnju, pa sadnja… Sadnice nisu tako jeftine a ako hoćete kvalitetnu sadnicu vi ne možete da je kupite ispod dva i po do tri evra i sve to kada se sabere tek onda počinjete sa sadnjom”, kaže sagovornik RTV-a.\nObradović tvrdi da na tržištu nema dovoljno kvalitetnih sadnica dunje i preporučuje da sadni materijal voćari kupuju od proverenih proizvođača. Još jedan problem kod gajenja dunje je taj što nema državnih subvencija za ovu vrstu voća tvrdi naš sagovornik ali ako imate kvalitetno zemljište i ako ste predani radu u velikim voćnjacima gajenje dunje i te kako može da vam se isplati.


ŽIVOT U MAJDANPEKU NA UDARU: Protest 5. marta - Naša Borba\nŽIVOT U MAJDANPEKU NA UDARU: Protest 5. marta\nŽivoti Majdanpečana na udaru su kineske kompanije Zijin koja im preti da će ih izbaciti iz stanova i rušiti zgrade, a uporedo i doslovce truje zagađivanjem vode i vazduha, i sve to pod patronatom režima Srpske napredne stranke.\nMajdanpečane ne čerupa samo kineska kompanija, već i “domaći neprijatelj”, te pitaju gde je nestalo 400 miliona dinara para građana kojima je trebalo da se rekonstruiše toplana koja ih ove zime nije grejala. Lokalni šerifi izvukli su pare iz džepova građana – po 700 evra iz svakog džepa – da bi radijatori u kućama, stanovima, bolnicama, školama bili hladni. Majdanpek je očigledno eksperimentalni poligon naprednjačkog režima. U tajnosti su prodali grad, ljude ponudili kao zamorce koje truju nekontrolisanim zagađenjem, njihovu imovinu predali u ruke strancima. Cilj je, po svemu sudeći, isprazniti Majdanpek i predati ga partnerima ovog režima da ga nesmetano eksploatiše i zgrne ogromne profite. Ako im taj eksperiment prođe, sličnu matricu primeniće i na ostale delove naše Srbije. Zato budimo solidarni. Odbranimo Majdanpek, odbranimo naše gradove: petak, 5. marta, u 12 sati ispred zgrade opštine.\nPrethodni tekstŽUJOVIĆ: Kad vidiš Kokezinu egzotičnu lobanju, sve ti je jasno\nSledeći tekstJEDAN PO JEDAN: Dijana Hrkalović na saslušavanju


Ukrajinske vlasti: Evakuisano oko 500 civila iz čeličane Azovstal - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Ukrajinske vlasti: Evakuisano oko 500 civila iz čeličane Azovstal\n„Sproveli smo još jednu etapu složene operacije evakuacije ljudi iz Mariupolja i Azovstala. Mogu da kažem da smo uspeli da izvedemo skoro 500 civila“, naveo je šef kabineta ukrajinskog predsednika Andrij Jermak.\nNije poznato koliko civila je ostalo ispod industrijskog kompleksa koji je uništen ruskim bombardovanjem.\nUkrajinski borci koji se u tunelima marijupoljske čeličane Azovstal bore s ruskom vojskom i dalje odbijaju da se predaju. Procena Rusije je da ih ima oko 2.000.\nBorbe u poslednjem uporištu ukrajinske vojske u Mariupolju sve su teže, a spekuliše se da predsednik Rusije Vladimir Putin želi potpuno da zauzme Mariupolj i proglasi brzi napredak u ratu uoči Dana pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu, koji se obeležava u ponedeljak.\nLjudi koji beže iz Mariupolja moraju da prođu kroz sporna područja i mnoge kontrolne punktove. Ponekad im je potrebno nekoliko dana da dođu do bezbednog područja u Zaporožju koji kontroliše Ukrajina, oko 230 kilometara severozapadno.\nčeličana AzovstalEvakuacija civilaMariupoljRat u UkrajiniSukob Ukrajine i RusijeZaporožje


sdcafe | Filmski festival i u Smederevskoj tvrđavi Filmski festival i u Smederevskoj tvrđavi\nOd iduće godine, sudeći po najavama iz ovdašnjeg Centra za kulturu, Smederevo će dobiti i filmski festival, i to onih filmova koji dolaze iz zemalja kroz koje protiče Dunav. Festival filmova podunavskih zemalja održavaće se baš na Dunavu – u Smederevskoj tvrđavi, najverovatnije tokom avgusta.\n– Imamo dosta manifestacija i festivala, sledeće godine tom bogatom spisku dodajemo jedan veliki filmski festival. Imamo najlepši ambijent, najveću tvrđavu u Evropi, a imamo i odličnu saradnju sa ljudima koji su iz tog sveta. Dakle, svi elementi su tu – kaže Dragoljub Martić, direktor Centra za kulturu Smederevo.\nDunav i kulturno povezivanje zemalja kroz koje protiče ova reka, atraktivna je tema koju EU rado finansira kroz brojne projekte i inicijative, a tome se nadaju i organizatori u Smederevu. Pogotovo jer je Srbija jedina zemlja na toku Dunava koja nema festival filmova iz tih zemalja.\n– Koncept je prikazivanje filmova iz dunavskih zemalja i onih koje gravitiraju ka Dunavu. To ostaje prioritet, uz revijalni program koji će doneti aktuelne bioskopske hitove, kao i nagrađene filmove na drugim festivalima iz celog sveta. Ova ideja je velika stvar koja će se desiti Smederevu, i to će grad staviti na sam vrh sličnih događaja – rekao je Igor Stanković, direktor distributerske kuće „Megakom film“ .\nUvertira u ono što filmsku publiku Smedereva čeka narednog leta jeste revija filmova koja se održava u tvrđavi ovog vikenda. Letnja revija filmova je u neku ruku proba tehnike, ali i pokazatelj građanima Smedereva kako će to izgledati kada se filmski festival „useli“ u tvrđavu, dodao je Stanković, čija firma je obezbedila filmove za letnju filmsku reviju, baš kao i najsavremeniju opremu za njeno prikazivanje.\nRemasterizovana verzija filma „Golgota Srbije“, sa digitalnog projektora na velikom platnu, biće prikazana u saradnji sa Kinotekom Srbije.\n– Kinoteka retko prikazuje filmove van svojih sala tako da će ovo biti jedinstvena prilika da publika u Smederevu vidi ovaj film, vrlo značajan za istoriju naše filmske umetnosti – rekla je Ksenija Zelenović iz Kinoteke.\nProjekcija „Golgote Srbije“ je besplatna, a posetioci će dobiti na poklon časopis „Jugoslovenska kinoteka“, koji izlazi mesečno, sa programom ove ustanove i značajne informacije iz sveta filma.


U tom ministarstvu su rekli da će Srbija, iako nije članica EU, kao što je to nedavno učinila Crna Gora, primeniti sve mere nedavno usvojene Direktive o plastici.\nObavezu primene nove Direktive iz februara ove godine koja ograničava maksimalnu godišnju potrošnju kesa na 90 po osobi, do kraja 2019. godine, za sada imaju samo članice EU, u Ministarstvu je potvrđeno da će Srbija takođe usvojiti ove smenrnice, jer se i u EU smatra da se problem može rešiti naplatom kesa.\n"U stalnoj smo komunikaciji sa velikim trgovinskim lancima, kao i sa nevladinim sektorom, kako bismo uticali na razvoj ekološke svesti građana u vezi sa ovim pitanjem - kažu u Ministarstvu za zaštitu životne sredine.\nSvesni smo o pogubnom uticaju kesa na okolinu, ali ne bismo ih se ODREKLI\nPrema nezvaničnim procenama trgovinskog sektora, u Srbiji se godišnje potroši oko 20 miliona evra za nabavku plastičnih kesa, a 30 do 40 odsto njih se baci, što u značajnoj meri utiče na zagađenje životne sredine. Jedna kesa trgovca košta u proseku oko dinar, građani u proseku troše sedam kesa dnevno, odnosno 2.555 godišnje, piše "Politika".\nKako je "Blic" pisao, ove nedelje je počelo naplaćivanje kesa u prodavnicama "Shop&Go" kompanije "Delez" po ceni od dva dinara i to kupcima smeta.\nRanije je za "Politiku" u "Merkatoru S" ("Ideja", "Roda", "Merkator" hipermarketi) rečeno da razmatraju ovu mogućnost, jer je reč o direktivi EU sa ciljem očuvanja životne sredine.\nekolog amater Nikada mi nije bilo jasno zasto drzava koketira sa zagadjivacima zivotne sredine? Uvek su im puna usta ekologije, zastite i sta ti ja znam, a onda kada treba nesto konkretno uciniti nema ih nigde! I ovu pricu o zabrani PVC kesa smo culi vec stotinu puta do sada i nikada nista nije bilo, a to se moze urediti veoma lako! Donese se zakon o potpunoj zabrani PVC kesa, odrede se milionske kazne za nepostovanje zakona i od dana pocetka vazenja zakona inspekcije krenu da rade svoj posao! Udjes u firmu, pokazes legitimaciju, zadjes za pult i uzmes uzorke kesa, ukoliko se pokaze da su PVC kese sledi milionska kazna kao i zatvaranje radnje na mesec dana, sledeci put sve to puta 3, a treci put trajno zatvaranje firme! I istu stvar treba uciniti za plasticne flase, uvesti proizvodjacima sokova, vode, kozmetike,..., taksu na svaki komad plasticne ambalaze koji se u Srbiji proizvede ili uveze, a iste obavezati da moraju da otkupe bar 50% plasticne ambalaze koju su prethodnog meseca prodali, kao sto se to radi na zapadu! Tamo vam za svaku plasticnu i staklenu flasu, kao i limenku koju vratite u trgovinu daju odredjeni iznos novca, isto to treba uvesti i kod nas!\nkupac kupac - mislim da treba IZBACITI najlon kese,uvesti papirne ,natron sa ručkom i naplaćivati ,ako treba10,20 dinara, il ineka ponesu svoje...ali naplacivanjem najlon kesa ,mi ne smanjujemo zagadjenje ,ako je to cilj... za merenje voca i povrca isto one tanje natron papirne vrecice, pa nece uzimati ( za poneti ) buljuk kesa,razni kupci ...ja sam za to da se potpuno ukinu i ubace papirne,pa kome su skupe nosice svoju platnenu ili ceger ...\nreciklator Svako normalan je protiv nepotrebne i prekomerne upotrebe svih vrsta plastike. Zašto su svi sokovi (ofarbane žute ili smeđe, otrovnim aspartanom "zašećerene" vodice) i flaširane vode upakovane u kancerogenu plastiku? U moje doba Knjaz je bio isključivo u povratnoj eko"frendli" staklenoj ambalaži. Ja godinama koristim ceger sem naravno za "tekuće"/krvave proizvode (ne mogu sveže meso upakovati u platneni ceger, mora nažalost ili pvc kesa ili plastificirani "masni" "papir"). Ne podržavam ni upotrebu papirnih kesa jer su izuzetno nekvalitetne, i bez da pokisnu raspadaju se pri nošenju više od 2kg, a em se seku šume za papir em se lepe (nekvalitetno) opet otrovnim lepkom. Ovde mi jedino smeta što se NE UKIDAJU kese već se samo legalizuje dodatna pljačka građana od strane marketlija. Ako ih kesa košta dinar (laž, košta neuporedivo manje!) zašto je prodaju duplo skuplje?! Malo li su nakrali na onih ",99RSD"? Jesu li vam ikad vratili tih ",01 dinar"? A tu redovno potkradaju i državu jer na stvarno naplaćenu jednu paru (usput, već decenijama realno NEPOSTOJEĆU?! novčanu jedinicu) ne plaćaju pdv. Teorijom velikih brojeva nek se pozabavi jedan čovek ali krađe su godišnje sigurno u višemilionskim €urskim iznosima.\nŽak Sve nekako netacne procene i preporuke, naplaćivanje kesa je opet trpanje para trgovcima . gradjni ce biti primorani da kese kupuju,cena od 2 dinara nece ih naterati da istu ne uzme. Ma da ni cena od 20 dinara isto tako neće uticati mnogo na svest bacanja istih u kontejner. Bolje bi bilo da se razmislja o reciklazi plastike i da se vrsi otkup istih za dalju preradu. Tada će pomoći gradjanima i sakupljačima sekundarnih sirovina jer će imati neki prihod.Kao što se trenutno čini sa plastičnim flašama i akcijom "čep za hendikep". Kao i sa metalnim otpadom kojeg možete videti samo trenutno pored kontejnera dok ne naidje sakupljač. Otpadi sekundarnih sirovina sada jako lepo rade i uvek imaju promet.\nHm Slazem se da je previse najlom kesa. Nosim torbu odavno ali i bez da mi treba dobijem svaki dan u kupovini bar 5-6 kesa. Ali ono po standardima EU i njihovim pod moranje , ekoloskim standardima, smesno. Sta cemo sa bombardovanjem, i osiromasenim uranijumom sto su nas zatrpali? Ni par hiljada milijardi kesa da smo bacili ne bi nas toliko unistilo. Ako to radimo onda treba da to radimo radi sebe i nase okoline i zagadjenja a ne zbog pritiska E U.\nMimi Napokon.Ja se vec godinama"borim" sa prodavacicama zbog plasticnih kesa...One i za jedno pakovanje zvaka daju kesu.U jednoj kineskoj radnji sam od strane prodavacice" napadnuta"-pobogu pa kako necete kesu,Pa ne mozete bez kese da kupite-i na moje uporno odbijanje ,gospodja je Samo rekla -e svasta,kakvih sve ljudi ima-Nedeljama smo cerke i ja prepricavale ovu "zgodu". Ja uvek Imam sa sobom krpenu torbu ili nas nekad cuveni ceger. Dole plasticne kese!!!!!!Zivela cista Srbija!!!!!!\nMile Ekologija Nije to dovoljno, treba uvesti 15-20 dinara akcizu na kese, po komadu, pa od tog novca plaćati čišćenje ove nesrećne zamlje.... Ovo je jedina zemlja na svetu gde su isti oni koji se kunu u nju, i "spremni su da poginu za nju", u isto vreme spremni i da bace školjku od Golfa i smederevac u potok!\nGargamel Postoji fabrika papira u Srbiji, i ta fabrika papira ima i pogon za reciklazu. U srednjoj skoli sam obisao tu fabriku (graficki smer) da bih video proces reciklaze. I stamparski beli papir se dobija reciklazom. Fabrika je u Cacku ili okolini, ne secam se. I mislim da nije jedina u Srbiji.\nBatanNS Vrlo jednostavno. Dobijes povrat za plasticne flase. Nece biti ni jedne bacene.\nja a sta je sa plasticnim flasama,i one su ogroman problem?


ISTRAŽIVANJE | BAZAART\nEdukativne radionice u okviru regionalnog interdisciplinarnog istraživačkog projekta Mit kao sudbina\nUvod u slovensku mitologiju\nVoditelj: Doc. mr Katja Hrobat, Odeljenje za etnologiju i kulturnu antropologiju Filozofskog fakulteta u Ljubljani\nMart 2006, Banja Luka, B&H\nElementi rituala u scenskom pokretu\nVoditelj: Prof. Miodrag Krčmarik, Odsek za glumu Fakulteta umetnosti u Zvečanu\nProgramski savet projekta Mit kao sudbina u saradnji sa Udruženjem dramskih umjetnika Srpske i Dečjim pozorištem Republike Srpske\nNaučna analiza mita\nVoditelj: Prof. dr Ivan Kovačević, Odeljenje za etnologiju i antropologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu\nMart 2006,Beograd, Srbija\nBAZAART u saradnji sa organizacijama CEDEUM i Centar za kulturu “Stari Grad”\nGradogradnja u lokalnim mitovima\nPredavači: Dragoslav Bata Mandić, Centar za korišćenej Tvrđave; Snežana Cvetković, kustos, Muzej u Smederevu; Vera Horvat, istoričar umetnosti, Centar za kulturu Smederevo; Dejan Radovanović, arheolog, Zavod za zaštitu spomenika u Smederevu.\nApril 2006, Smederevo, Srbija\nU saradnji sa organizacijama Omladinsko pozorište PATOS i Centar za kulturu Smederevo\nUvod u dramatizaciju i naučnu analizu mita\nPredavači: Prof. dr Denis Poniž, Odeljenje za dramaturiju Akademije za pozorište, radio, film i televiziju u Ljubljani\nDoc. mr Katja Hrobat, Odeljenje za etnologiju i kulturnu antropologiju Filozofskog fakulteta u Ljubljani\nApril 2006, Ljubljana, Slovenija\nPreGlej u saradnji sa Teatrom Glej\nSukob Peruna i Pozoja\nPredavač: Prof. dr Tomo Vinšćak, Odeljenje za etnologiju i kulturnu antropologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu\nMaj 2006, Čakovec, Hrvatska\nPredavač: dr Suzana Marjanić, viši stručni saradnik na Institutu za etnologiju i folkloristiku u Zagrebu\nJun 2007, Čakovec, Hrvatska\nDramska radionica DADA u saradnji sa Centrom za mlade Čakovec\nRituals in Modern Society\nLeader: Prof. Miodrag Krčmarik, Acting department of the Faculty of Arts in Zvečan\nJune 2006, Zvečan, Kosovo\nSAGA art group with the Faculty of Arts in Zvečan\nKult vode u narodnim predanjima u Hercegovini\nPredavači: Prof. mr Nusret Omerika, komparativist; Senad Mičijević, istoričar; Mustafa Šoše, etnolog.\nMaj, 2006, Mostar, B&H\nMostarski teatar mladih i Centar za dramski odgoj B&H\nPredavač: Doc. mr Jelenka Pandurević, Odeljenje za komparativistiku Filozofskog fakulteta u Banja Luci\nFebruar – Mart 2007, Banja Luka, B&H\nOmladinski teatar DIS i Muzej Republike Srpske\nVerbalna naracija u drami\nMentor: Žanko Tomić, Fakultet dramskih umetnosti u Beogradu\nNeverbalna naracija u teatru\nVoditelj: Nhandan Chirco, Specijalističke poslediplomske studije „Body Unlimited“, Fakultet umetnosti u Novim Sadu\nAvgust 2007, Mostar, B&H\nProgramski savet projekta Mit kao sudbina u saradnji sa Festivalom autorske poetike i Mostarskim teatrom mladih MTM\nDramska dekonstrukcija mita\nPredavači: Sunčica Milosavljević, Bazaart; Saša Rakef, PreGlej; Danijela Stojković, PATOS; Davor Dokleja, Dada; Miodrag Krčmarik, SAGA\nFebruar 2007, London, UK\nProgramski savet projekta Mit kao sudbina u okviru međunarodne konferencije How to Act, CSSD, London, UK\nTeorijska aktuelizacija mitova – Studije kulture kao oruđe za analizu mita\nPredavači: Marta Popivoda i mr Bojan Djordjev\nApril 2007, Smederevo, Srbija\nIdeološka konstrukcija subjekta u tekstu/diskursu\nPredavači: dr Ana Vujanović, Marta Popivoda i Tamara Đorđević\nJun 2008, Smederevo, Srbija\nProgramski savet projekta Mit kao sudbina i TkH – Platforma za teoriju i praksu izvođačkih umetnosti, Beograd i Centar za kulturu Smederevo


Naše usluge • Klik dizajn – Izrada sajtova i web dizajn usluge po cenama od 50 evra\nDizajn web sajta prezentuje Vaš biznis čitavom svetu. Zato je važno da ostavite odličan utisak na svakog posetioca, jer je možda baš neki od njih Vaš potencijalni klijent ili saradnik...\nKlik dizajn svojim klijentima upravo to omogućava, uz brze rokove, povoljne cene i kvalitetnu i profesionalnu uslugu.\nSajtovi koje mi izrađujemo su pregledni, fukcionalni, moderni i prilagodljivi svim rezolucijama ekrana. Dizajn sajta prezentuje Vašu kompaniju i treba da uliva poverenje posetilaca, budućih klijenata.\nPrilagodljiv dizajn sajta predstavlja sajt koji omogućava optimizovano prikazivanje, jednostavno korišćenje, čitanje, i kretanje kroz web sajt koji će biti pregledan na različitim uređajima (telefoni, tableti i računari).\nAko Vas nema na Google-u, kao da ne postojite na internetu. Od ključne važnosti je da Vaš sajt bude na prvoj strani Google-a. SEO optimizacija predstavlja unapređenje kvaliteta koda sajta, a sve u cilju što većeg broja poseta ka vašem sajtu kao i bolje rangiranje od strane internet pretraživača.\nVizuelni identitet vaše kompanije i način na koji predstavljate proizvode i usluge, uvek određuje i količinu uspeha koju možete da ostvarite u odnosu na konkurenciju. Nudimo Vam sjajna grafička rešenja za vizit-karte, flajere, plakate…\nU današnje vreme svaka kupovina počinje i završava se na internetu. Šta to znači? Pre odlaska u prodavnicu, pogledaćemo na internetu sve karakteristike proizvoda. Zato, ukoliko se bavite prodajom određenih proizvoda – pravo je vreme za web prodavnicu!\nUkoliko je Vaš sajt izrađen pre nekoliko godina, ukoliko je zastareo u odnosu na konkurenciju, ukoliko niste zadovoljni izgledom i funkcionalnošću… Vašem sajtu je potreban redizajn i osveženje!\n»Zašto je web sajt važan?\nDanas su na internetu prisutni milioni ljudi i organizacija. Najčešći i najbrži način pronalaženja informacija je preko interneta.\nNe mislite li da je to dovoljan razlog da i Vi obezbedite Vaš sajt i da se na taj način predstavite milionima ljudi? Drago nam je ako smo Vas ubedili, jer ste Vi ti koji će biti na dobitku…


Peticiju za odgodom nastave u Sisačko-moslovačkoj županiji potpisalo 4000 građana - Večernji.hr\nODGODA NA 2 DO 4 TJEDNA\nPeticiju za odgodom nastave u Sisačko-moslovačkoj županiji potpisalo 4000 građana\nPeticiju su pokrenuli učitelji i nastavnici kao reakciju na izostanak prepoznavanja težine situacije\n13. siječnja 2021. u 15:46 0 komentara 121 prikaza\nPeticiju u tijeku za odgodom nastave u Sisačko-moslavačkoj županiji i to za minimalno dva do četiri tjedna u manje od 24 sata potpisalo je više od 4000 potpisnika.\nPeticiju su pokrenuli učitelji i nastavnici zaposleni u školama na području Sisačko-moslavačke županije kao reakciju na izostanak prepoznavanja težine situacije izazvane potresom u kojoj su se našli učenici, roditelji, učitelji i nastavnici Sisačko-moslavačke županije od strane Ministarstva znanosti i obrazovanja, te osnivača škola Sisačko-moslavačke županije.\nKao razloge, u peticiji se navodi da povratak u školske klupe 18. siječnja nije siguran zbog svakodnevnih potresa koji pogađaju to područje. Osim toga, neke zgrade škola županije nesigurne su ili neupotrebljive, a korištenje interneta iz mjesta stanovanja ili škole također je znatno onemogućeno.\nUčitelji i nastavnici posebno apeliraju na odgodu nastave zbog samih učenika koji, osim što ne stanuju u svojim kućama kao i prije, narušenog su psihofizičkog zdravlja radi potresa i stoga ne mogu advekvatno pratiti nastavu. Brojni nastavnici pak i sami moraju sanirati štetu na svojim objektima, što dodatno otežava situaciju.\n- Hitno tražimo odgodu početka nastave dok se ne osiguraju potrebni infrastrukturni, sigurnosni, epidemiološki i drugi uvjeti za pripremu i nesmetano provođenje nastavnih aktivnosti, navode u Sindikatu hrvatskih učitelja.\nKljučne riječi Sisačko moslavačka županija odgoda nastave peticija potres škola


Naslovnica NAJNOVIJE Politika Skaka: Najteže krize i izazovi prilika za jačanje veza između BiH i...\nDelegacija Bošnjačkog nacionalnog vijeća koju predvodi predsjednica Jasmina Curić posjetila je gradsku upravu Grada Sarajeva i tom prilikom se susrela sa gradonačelnikom Abdulahom Skakom.\n“Pomoć Grada Sarajeva u vidu medicinske opreme i osoblja zdravstvenim ustanovama i građanima Sandžaka znači nam neizmjerno puno”, istakla je Curić, predsjednica Bošnjačkog nacionalnog vijeća.\nCurić je iskazala priznanje i zahvalnost Gradu Sarajevu i gradonačelniku Skaki na iskazanoj solidarnosti, brizi i podršci u vremenu kada Sandžak vodi tešku bitku sa COVID-19.\n“Dirnula nas je podrška Grada Sarajeva simboličnim osvjetljenjem Vijećnice. Posebno izražavamo zahvalnost ljekarima iz BiH koji su rizikujući svoje zdravlje došli u samo žarište, kako bi pomogli našim medicinskim radnicima i bolesnicima, te pružili psihološku podršku svim građanima Sandžaka. Time su pokazali da nismo sami i da imamo prijatelje”, istakla je Curić.\nDodala je da će građani Sandžaka, posebno Bošnjaci pamtiti ko je bio uz njih u ovako teškim momentima.\n“Bošnjačko nacionalno vijeće će inicirati da jedna ulica u Novom Pazaru dobije ime po ljekarima iz BiH”, poručila je Curić.\nPosebno se osvrnuo na kulturno historijske odnose, dokazano prijateljstvo i naklonost Bošnjaka Sandžaka i Bošnjaka u Bosni i Hercegovini:\n“Cijenimo ono što radite, način kojim ste posvećeni očuvanju svoje nacije, vjere, jezika, kulture, tradicije”, podcrtao je Skaka, te dodao: “Uvjeren sam da ćemo uz već dokazano zajedništvo uspjeti prebroditi sve posljedice izazvane virusom i nastaviti naše odnose konstantno unapređivati i jačati, posebno na polju kulture, obrazovanja i ekonomije”.


PITANJE PREMIJERU DARKO PAJOVIĆ\nU skladu sa članom 187 Poslovnika Skupštine, Predsjedniku Vlade sam postavio sljedeće pitanje:\n“Koliko ste članova Demokratske partije socijalista zaposlili u projektima Zavoda za zapošljavanje, pod nazivom - Zaposlimo naše mlade na sezonskim poslovima” i Radna praksa za visokoškolce, kao i kroz Vladin program zapošljavanja, Program stručnog osposobljavanja lica sa stečenim visokim obrazovanjem?”\nNa sjednici Savjeta za praćenje realizacije izbornog programa Demokrtske partije socijalista od 30. juna 2012. godine, sa kojom je javnost upoznata posredstvom afere "Snimak", funkcioner Demokratske partije socijalista Zoran Jelić obrazložio je citiram: "Ako zaposlimo svog čovjeka, smanjili smo njima, a povećali nama, Hajde da pomognemo čovjeku da se zaposli, imaćemo efekat četiri glasa za DPS". Nakon uvodne diskusije, iskreno rečeno, malo inenađen, prije svega reakcijom funkcionera Demokratske partije socijalista. Naravno, najveće razočarenje je vašom reakcijom, gospodine predsjedniče Vlade.\nNaime, afera "Snimak", znamo svi dobro, nije iskonstruisana i ne radi se o bilo kakvom konstruisanju. Radi se o faktima i činjenicama sa vaših sastanaka, ma koliko to nekome smetalo. To su činjenice koje su zapravo svima nama u opoziciji, pa i nama koji smo nastali prije možda godinu dana, zapravo ukazale na sve mehanizme vaših izbornih pobjeda. Tim prije što ću podsjetiti da su uglavnom planovi i programi o kojima ste uredno diskutovali na sjednicama vaših stranačkih organa, što je vaše nesporno pravo, radili upravo uoči oktobarskih izbora na kojima smo i mi učestvovali po prvi put.\nJa moram da kažem da je to jedan očit i flagrantan primjer zapravo diskriminacije, i to one koja više ne stanuje ni u Evropskoj uniji niti u bilo kojim izvještajima savremenih zemalja. I ono što najmanje građani Crne Gore mogu da očekuju od vas je izvinjenje, izvinjenje za to što ste radili,gospodo, jer znate da jedan dan možda nećemo sjedeti svi u ovim klupama. Možda će jedan dan nas neki drugi ljudi zamijeniti a ostaće priča o tome kako se planirala i projektovala izborna pobjeda. To nije ni čojski, to nije ni pošteno, ako hoćete to nije ni crnogorski, a najmanje je to evropski. Bez obzira na sve ove izbještaje koje ste pomenuli, koji naravno stoje, ali afera "Snimak" je dokaz nečega što se u dugom vremenskom roku u kontinuitetu planiralo i radilo.\nOvdje u ovoj sali stoje egzekutori takve politike. I ja nemam nikakvu dilemu. Naravno, sklonićemo u stranu šta piše opoziciona, šta piše poziciona štampa, ali ćemo uzeti i preslušati ono što su govorili visoki partijski funkcioneri Demokratske partije socijalista. Jednostavno ste uradili i obesmislili da mladi ljudi u ovoj zemlji, bez obzira što značajan dio njih će naći zaposlenje, jedan dio će uzeti avionsku kartu u jednom pravcu, apsolutno neće biti sigurni. Ugrozili ste im i životno i radno okruženje, mada vi to naravno tako ne osjećate, jer jednostavno ljude u Crnoj Gori gledate kroz brojke.\nKao što sam već kazao, u ovoj sali su egzekutori upravo stvari koje su izrečene na vašim sjednicama, na kojima smo vrlo jasno mogli vidjeti da Demokratska partija socijalista preuzima ulogu Zavoda za zapošljavanje, gdje se ljudi pišu i brišu iz biračkih spiskova, gdje se ljudima daju krediti i to -daje se sto da bi se one dvije stotine nadalo, a da ne govorimo o humanitarnoj pomoći i partijskoj diskriminaciji po tom osnovu. Dakle, ono što mene zanima u cijeloj ovoj priči, ja apsolutno nemam nikakvu dilemu da je ovdje došlo do flagrantnog primjera, zloupotrebe državnih resursa u partijske svrhe.\nAli, ono što mene zanima, s obzirom da ste, predsjedniče Vlade, vrlo jasno ukazali da svako nosi, i za sebe, naravno, krst onoga što je iskazao, da li ste vi, osim svega ovoga ostalog, saglasni sa onim što su govorili i isticali vaši partijski funkcioneri na sjednicama Glavnog odbora? Danas vas to pitam kao premijera, jer premijer jedne zemlje bi trebao biti premijer svakog građanina u ovoj zemlji i boriti se za bolje sjutra svakog čovjeka. Ono što smo čuli na sjednicama kojima ste vi rukovodili nije premijer koji je predsjednik cijele Crne Gore. Naprotiv, imamo jednu vrlo jasnu diskriminaciju gdje se govori o samo onoj polovini Crne Gore koja glasa za vašu stranku.\nPredsjedniče Đukanoviću, izvolite.\nZavod za zapošljavanje Crne Gore posreduje pri zapošljavanju pod jednakim uslovima svim građanima, bez obzira na vjersko, nacionalno, političko ili bilo koje drugo opredjeljenje, isključujući svaki oblik diskriminacije.\nShodno navedenom, nemam podatke o političkoj pripadnosti učesnika projekata - Zaposlimo naše mlade na sezonskim poslovima, Radna praksa za visokoškolce i Programa zapošljavanja lica sa stečenim visokim obrazovanjem.\nKoristim priliku da u odgovoru na vaše pitanje istaknem sljedeće: Kretanja na tržištu rada u Crnoj Gori ukazuju na usporeno zapošljavanje mladih do 25 godina starosti. Njihovo učešće u ukupnom broju nezaposlenih na evidenciji Zavoda za zapošljavanje se povećava. Stopa nezaposlenosti mladih je znatno iznad prosječne stope nezaposlenosti. Obaveza države nije da svakome obezbijedi posao, ali jeste da stvara mogućnosti i šanse za zaposlenje. Zato su Vlada i Zavod kreirali programe koji stimulišu zapošljavanje mladih i obrazovanih. U tom cilju u 2012. godini realizovan je projekat Zaposlimo naše mlade na sezonskim poslovima, kroz koji su subvencionirani poslodavci koji su na tim poslovima zapošljavali lica do napunjenih 25 godina starosti. Visina subvencije za zapošljavanje jednog lica iznosila je 100 eura mjesečno za mlade bez radnog staža i 80 eura mjesečno za mlade sa radnim stažom. Poslodavac je zahtjev za subvenciju mogao podnijeti za period kraći od mjesec dana, a visina subvencije zavisila je od dužine subvencioniranog perioda.\nKroz realizaciju ovog projekta u periodu od juna do 30. septembra 2012. godine, zaposleno je 1.568 mladih. Poslodavcima je dodijeljeno na ime subvencija ukupno 302.712 eura, a prosječni subvencionirani iznos po jednom licu iznosio je 193,06 eura.\nRealizacija ovog projekta doprinijela je povećanju učešća domaće radne snage na sezonskim poslovima, smanjenju rada u sivoj zoni, svi zaposleni zasnovali su radni odnos u skladu sa zakonskim propisima, zapošljavanje domaćih radnika neto zarada je ostalo u Crnoj Gori, a bruto doprinosi i porezi su uplaćeni u budžet, povećanju kompetencije i radnih iskustava radne snage, što uvećava njenu ukupnu zaposlivost. Ovo je posebno značajno za mlade jer je važno da mladi rano stiču prva radna iskustva i razviju kulturu rada još u periodu obrazovanja.\nProjektom Radna praksa za visokoškolce željelo se podstaći brže sticanje praktičnih znanja i vještina visokoškolaca bez radnog iskustva, povećanjem njihove konkurentnosti na tržištu, kao i veće zapošljavanje, sa jedne strane. Sa druge strane da se pruži podrška malim i srednjim preduzećima u realnom sektoru. Nezaposleni visokoškolci su obavljali praksu u okviru stečenog zanimanja u trajanju od šest mjeseci, isključivo u realnom sektoru, malim i srednjim preduzećima, što im je omogućilo upoznavanje sa radnim okruženjem, sticanje znanja i vještina kod konkretnog poslodavca, kao i upoznavanje sa korporativnim pravilima preduzeća i razvijanje radnih navika. Poslodavcima je omogućeno da kroz jedan vid probnog rada koji finansijski ne opterećuje preduzeće obuče kadar za svoje potrebe, upoznaju se sa radnicima i po potrebi ih zaposle nakon isteka projekta. Zavod za zapošljavanje je finansirao bruto zaradu visokoškolaca u bruto iznosu od 249,28 eura, odnosno 150 neto, što je za zapošljavanje 500 visokoškolaca na period od šest mjeseci obezbijeđeno 747 hiljada i 840 eura.\nNa javni poziv koji je objavljen u periodu od 17. do 31. maja 2012. godine prijavilo se 274 poslodavca koji su iskazali potrebu za zapošljavanjem 646 lica. Od tog broja sporazumi su sklopljeni sa 261 poslodavcem kojim je obuhvaćeno 500 lica. Program stručnog osposobljavanja lica sa stečenim visokim obrazovanajem je kreiran sa namjerom da se pruži šansa visokoškolcima da pokažu stečena znanja, da ovladaju konkretnim praktičnim vještinama i da se predstave poslodavcima, istovremno da za svoj rad dobiju naknadu. Kroz program stručnog osposobljavanja šansu za stručno osposobljavanje dobilo je četiri hiljade 211 visokoškolaca, tj. svi oni koji su se prijavili. Svršeni studenti su imali mogućnost da preferiraju poslodavce kod kojih žele da se stručno osposobe. Informacioni sistem je bio programiran na način da je algoritam automatski formirao rang listu na osnovu prosječne ocjene korisnika i izabranih referenci svakog od njih. Dakle, jedini kriterijum koji se vrednovao bio je dotadašnji rezultat, prosječna ocjena na studijama. Politička, kao ni vjerska i nacionalna pripadnost nije i neće biti kriterijum za zapošljavanja u državnim institucijama i organima. Dokaz su upravo svi svršeni visokoškolci koji su dobili šansu za stručnim osposobljavanjem kroz ovaj program. Svi oni njih 4 hiljade 211, bez izuzetka, su ujedno i najbolji demant političkih optužbi i napada da je zapošljavanje u državnim strukturama uslovljeno političkom pripadnošću.\nOdgovor na vaša dopunska pitanja, gospodine Pajoviću.\nMoramo vrlo jasno i logički zbog sebe i ukupne javnosti odgovoriti na pitanje, ako je 4 hiljade 211 ljudi koji su prijavljeni za program stručnog osposobljavanja, ako su to sve DPS, onda to na najbolji način demantuje vaše tvrdnje o zloupotrebi državnih resursa u partijske svrhe, jer otkud onda 4 hiljade i 211 DPS na Birou. Ako to nijesu DPS-ovci, kao što nijesu, to svi jako dobro znaju, nego su svi ljudi, bez obzira na političku pripadnost, onda to takođe jasno demantuje vašu ocjenu o tome da zloupotrebljavamo državne resurse u interese političkog profita uoči izbora.\nDa li ćemo se izviniti za to što je sadržano u stenogramima objavljenim sa sjednice Savjeta? Već sam kazao, hajde da zaista sada kada su se stišale predizborne strasti pogledamo šta tamo ima i posebno da, slažući se valjda, ne sudimo o verbalnom deliktu, posebno da pogledamo šta je uslijedilo od eventualnih nezakonitosti na bazi razgovora na Izbornom savjetu Demokratske partije socijalista. Što se mene tiče, odgovor na vaše pitanje ste dobili. Stojim iza svake svoje riječi, stoijim iza svakog zaključka Izbornog savjeta, kao i svakog drugog organa Demokratske partije socijalista. Sada kao predsjednik Vlada stojim iza svake konkretne akcije koju je realizovala neka državna institucija, dakle, inspirisana ili ne zaključcima Izbornog savjeta ili bilo kog drugog političkog organa, bilo koje političke partije u Crnoj Gori. Isto tako tražim da razmislimo ima li prostora za izvinjenje onima koji sa jasnom političkom pobudom u predizbornim kampanjama uporno lansiraju ovakve afere, medijski ih spinuju da bi pomogli sebi da ostvare željeni izborni rezultat. Ima li prostora kada dođemo do zaključka da nema zloupotreba, a ja izvjesno tvrdim da nema, i pozivam hajde da uradimo sve što možemo da iskontrolišemo je li bilo. Pa ako mislite da Vlada formira radno tijelo, svakako. Parlament je već kazao da želi da se kroz svoja radna tijela bavi ovom temom. Pravosudni organi treba time da se bave, nema nikakve sumnje. Pozivam ih i sa ovog mjesta neka to urade. Kao što znate, moramo vjerovati nekome u ovoj državi. Ako nam je premisa da sve što ne odgovara našem očekivanju je nelegitimno, onda ne treba ni da formiramo to i ne traba da zamajavamo crnogorsku političku javnost tim. Moj poziv je jasan, hajde da sada kada je završena predizborna kampanja formiramo radna tijela, autorativna, domaća, strana, koga god hoćete, i da iskontrolišemo je li bilo jedne zloupotrebe. Ako jeste, neko za nju mora odgovarati, tu nema nikakve sumnje. Mi smo demokratsko društvo, to se ne da prikrivati. Ako nije, smognimo snage da čujemo jednom i iz vaših redova, "izvinite, zaista poslužili smo se ovim, vjerujući da ste nešto zloupotrebljavali, sad kad vidimo da nijeste imamo snage da vam kažemo izvinite." Znači, očekivanja su vam recipročna. Hvala.\nPitao sam čemu takav ton?\nPredsjedniče Skupštine, u vašoj ingerenciji je zaštita digniteta svakog poslanika. Sve je u redu, ali ipak nije u redu dobacivanje niti je poslanica Jasavić bilo šta uvredljivo iskazala na račun predsjednika Vlade, a te nervozne reakcije možda je najbolje da se ostave za izborne sjednice Demokratske partije socijalista. Sve je u redu.\nNisam o tome govorio, govorio sam o nervoznoj reakciji predsjednika Vlade, ali sve je u redu.\nIma zemalja gdje to tako ide. Kod nas nije po Ustavu, još uvijek. Vratiću vam vrijeme, važniji je dijalog ovdje, vratiću vam se vrijeme svakako.\nNijeste mi odgovoriti na ključno pitanje, predsjedniče Vlade. Nijesam pitao da li Vi stojite iza vaših riječi, da li stojite iza zaključaka, pitao sam da li stojite iza onoga što su vaši partijski funkcioneri iskazali na sjednicama vašeg Glavnog odbora.\nPonoviću, ni besmislena pitanja, ni besmisleni odgovori nisu zabranjeni. Izvolite, vratiću vam opet tri minuta, bez brige, imamo beskonačno tri minuta.\nKažem, nijeste mi odgovorili na ključno pitanje. Vi ste kazali da stojite iza zaključaka vaše stranke, to je legitimno, iza svega onoga što ste vi kazali, ali ću vas ja pitati da li stojite iza riječi Zorana Jelića “kroz ove projekte nastojaćemo zaposliti, prije svega članove Demokratske partije socijalista " -izrečene upravo na toj sjenici? Miodrag Đurović "zapošljavanje kod državnih organa treba da ide preko opštinskih odbora Demokratske partije socijalista", to su riječi vaših stranačkih funkcionera. Na bazi toga sam i postavio pitanje na koje Vi meni nijeste dali odgovor.\nMožda bi bilo dobro, eventualno njih pitati, jer dok su ovo izgovorili vjerovatno je postojala neka partijska projekcija. Dakle, ovjde ima još toga, ovo nijesu spinovani, ono nijesu ne znam kakvi tekstovi, već jednostavno imate vrlo jasne indicije o strahovitoj partijskoj zloupotrebi državnih resursa. Zbog toga sam pitao da li ste spremni da se izvinite crnogorskoj javnosti. Ne Vi lično, nego uopšte vi kao stranka. Ovo što je ovdje govori o vrlo jasnim indicijama, ali iza ovoga treba da stoje i ljudi i stranka.\nDakle, moje pitanje ka Vama nije bilo, da li Vi stojite iza Vaših riječi i da li Vi stojite iza zaključaka vaše stranke, moje pitanje je bilo da li Vi upravo stojite iza riječi koje su iskazane na tim sjednicama. Zoran Jelić "plan je 6 hiljada, a mi ćemo ove godine zaposliti preko 8 hiljada ljudi sa evidencije Zavoda za zapošljavanje, prije svega onih koji podržavaju program DPS-a". Da li je ovo stranačko zapošljavanje, predsjedniče Vlade? Da li je ovo zloupotreba državnih resursa, da li je zloupotreba državnih resursa ukoliko humanitarnu pomoć prvo želite da podijelite u Mojkovcu onima koji su vaši članovi? Mislim da jeste, mislim da crnogorski građani zaslužuju izvinjenje upravo zbog ovoga. Da li ćemo se mi nekad izviniti ? Ajmo samo da ne okrećemo te teze. Dakle, ovdje se govori o vama i ovdje se govori o akterima koji upravo ovdje sjede, njih su ljudi birali, da li su ih birali zbog ovoga, da li su ih birali da na nečijoj muci generalno stičete političke poene da bi se vama kasnije omogućilo da sa ove govornice kažete kako vi svake izbore dobijate. Ja mislim da ne. Najiskrenije, ja mislim da najveća većina članova Demokratske partije socijalista ne podržava upravo ovo što je ovdje rečeno, ali ponoviću i pocrtaću, mene zanima da li svi stojite iza riječi stranačkih funkcionera koji su upravo kazali ovo što jesu. Vi ste premijer.Po mom nahođenju, premijer jedne zemlje ne smije da dozvoli da na stranačkim organima imamo užasnu partijsku diskriminaciju što je zapravo bio rezultat afere "Snimak".\nNemojte stavljati mene ni moje kolege iz Pozitivne Crne Gore u koš onih kojih bi zbog nekih projektovanih afera željeli da dobijaju, kako ste kazali, izborne poene. Ne, to ne stanuje u Pozitivnoj Crnoj Gori i mi nemamo namjeru tim da se bavimo, ali imamo namjeru da gradimo jedno demokratsko društvo, imamo namjeru da Crna Gora postane država u kojoj će se ljudi zapošljavati upravo onako kako su učili i kako su radili,a ne po tome kojoj stranci pripada. Bez obzira ko će sjutra biti na vlasti. Mi vjerujem da je to evropska vrijednost i ne vidim ništa ružno u tome i ne vidim ništa loše u tome. Zbog toga sam kazao i ponoviću, ovo nije dobro čak ni za vašu samu stranku, i vi to jako dobro znate.\nOno što mene interesuje, treći put vas pitam, da li vi stojite kao premijer iza svega onoga što je izrečeno na sjednicama Glavnog odbora, izrekli su vaši stranački funkcioneri, da opet ne čitam, ne radi se o spinovanoj bilo kakvoj javnosti, radi se o onome što su fakti i činjenice? Nemam namjeru vas da pitam ništa, gospodine Jeliću. Dakle, ja ću pitati onoga ko je predsjedavao sjednicom kada ste vi ovo kazali. Mene u ovom momentu intersuje ono što je njegov sud, a to je da li je ovo u redu ili nije u redu. Ja mislim da nije u redu i mislim da crnogorski građani treba da dobiju izvinjenje, prije bilo kakvih drugih stvari koje bi trebalo da se pokrenu, ja sam potpuno saglasan. Mi u Pozitivnoj Crnoj Gori nemamo nikakav problem, kada pogriješimo mi se izvinimo, bilo svojim biračima, bilo cijeloj Crnoj Gori. Ali ovdje ono što nas interesuje da li je, predsjedniče Vlade, ovo u redu ili ovo nije u redu. Prije pravosudnih organa možete donijeti, ako ne što drugo, makar vaš partijski sud, a pravosudni organi će, budite sigurni, sasvim sigurno,se baviti ovom aferom, pa ćete vjerujem kolege iz parlamenta koje ste bili glavni egzekutori i glavne zvijezde ovih sjednica imati priliku da to dokažete na nekim drugim mjestima. Hvala vam.\nPoslaniče Pajoviću, plašim se da se namjerno ili ne namjerno ne razumijemo, zaista, ali hajde da kažem da se nenamjerno ne razumijemo pa da pokušamo da se razumijemo, da uložim napor.\nDakle, vi uporno pokušavate da nas zadržite na terenu verbalnog delikta sa tvrdnjom da je zloupotreba državne funkcije to što je rečeno na sjednici izbornog savjeta DPS-a. Ja uporno tvrdim da nije. Kao objašnjenje ću vam reći da je DPS partija slobodnomislećih ljudi koji dolaze na forume partije naglas razmišljaju male ili više umješno, manje ili više odgovorno o tome kako doprinijeti dobru te partije. I vjerujem da ćemo se složiti da na osnovu toga ne bi trebalo nikome da sudimo.Vjerujem takođe, da ćemo se složiti da zbog toga ne možemo govoriti o zloupotrebi državnih resursa. Vjerujem da ćemo se složiti da bi mogli govoriti o zloupotrebi državnih resursa sa posebnom osjetljivošću kada se tako govori na sjednicama organa vladajuće partije, ako iza toga uslijedi akcija pojedinaca iz vlasti ili institucija koje znače kršćenje zakona. Zato je moj poziv vama- vratimo se tome terenu. Hajde da vidimo da li je na temelju bilo čije pojedinačne diskusije kao inspiracija napravljeno i jedno kršenje zakona na planu zapošljavanja.\nZanimljivo je ovo što sam malo prije kazao, znači nakon toga je uslijedila akcija Program stručnog osposobljavanja 4211 ljudi se prijavilo i svih 4211 je zaposleno. Neće biti da su svi iz DPS-a. Znači, zavisno od toga ćemo se izvinjavati ili se nećemo izvinjavati. Ako je urađeno nešto što je protivno odgovornosti državne politike i vladajuće partije koja tvori tu državnu politiku, svakako uz krivičnu odgovornost, treba i da se izvini. Ali, ako nije to urađeno, onda zaista smatram besmislenim da me pitate da li ja mogu nositi odgovornost za to što svaki član DPS-a izjavi. Pitali ste me da li treba da nosimo odgovornost zato što je kazao Zoran Jelić. Ne, gospodine Pajoviću, niti od vas očekujem da nosite odgovornost za ono što je uradio Đurović u Nikšiću. Ni onome što su govorili o Đuroviću u Nikšiću. Mislim da svako od nas mora da nosi odgovornost za ono što on kaže, a ja kao predsjednik vladajuće partije, tada nijesam bio predsjednik Vlade moram da snosim poliičku odgovornost za ono što je sadržaj zaključaka.\nAko je na temelju toga sadržaja zaključaka uslijedilo kršenje zakona do 7. ili do 4. decembra prošle godine, onda odgovornost treba da snosi Igor Lukšić, a poslije 4. decembra onda Milo Đukanović. I oko toga smo mi načisto, ne možemo se tu poigravati. Sve te šarlatanske dovitljivosti su, vjerujte mi, vrlo neubjedljiva zamjena za ono što bi trebalo da je snaga agrumenta.\nI dozvolite, gospodine Pajoviću, još jednu opasku. Kazali ste da to radite sve u ime evropskih standarda, a pri tome ste, kao i gospodin Milić, kao ključni argument neevropskog ponašanja saopštili brisanje biračkih spiskova.Pa ja vam malo prije citirao izvještaj evropskih institucija koje hvale državu Crnu Goru, što je konačno primijenila svoj Ustav. Što je konačno obezbijedila glasačko pravo onome kome po ustavu pripada, državljanima Crne Gore. Znači, ne možemo biti Evropljani kako nam odgovara. Dakle, ovdje bi htjeli da budemo Evropljani time što ćemo tako protumačiti evropske standarde da uvedemo ponovo verbalni delikt posebno na sjednicama DPS-a, a na drugoj strani bismo željeli da zbog očekivane pobjede na izborimo produžimo biračko pravo onima kojima ne pripada prema Ustavu koji smo ovdje stvorili.\nIzvolite, kolega Pajoviću, povreda Poslovnika.\nRadi se o terminu koji je nepristojan - šarlatanska dovitljivost.Ja ga smatram nepristojnim, smatram i uvredom, jer ničim, apsolutno ničim nijesam doprinio da neke izrekne takvu kvalifikaciju onoga što smo mi govorili. Govorili smo argumentovano i ukoliko neko smatra da je to šarlatanstvo, sve u redu, ali ja želim da istaknem da je to neprimjeren gest za premijera jedne zemlje, a drugo da se radi o nečemu što je jako nepristojno. I nemam namjeru svakako odgovarati i spuštati se na nivo premijera Đukanovića.\nNema na spisku zabranjenih riječi, ali u politici nije neuobičajeno, moram priznati. Sada je ono područje svačije leksike različito, ali nije neuobičajeno, jer se odnosi na ozbiljnosti i neozbiljnost određenih poteza, ali dozvoljavam da ste vi to tako doživjeli i da to možete tako doživjeti.\nPonavljam ovo je područje gdje se ne usuđujem da prekidam bilo koga, a ako želite da objasnite, izvolite .\nNijesam uopšte se tom kvalifikaciom obratio gospodinu Pajoviću, obratio sam se tačno jednom poslaniku iz njegovih redova koji je neprimjereno kometarisao iz vaših klupa, a ja ne tražim, gospodine Pajoviću, da se vi složite sa njim kao što vi tražite od mene da se slažem sa mojim posanicima.\nZnači, ja sam se obratio na takav način, neprimjerenoj reakciji i gestikulaciji jednom vašem poslaniku iz vaših klupa.\nPREDṤEDNIK RANKO KRIVOKAPIĆ.\nIzvolite, znaćemo za budućnost kako da koristimo tu riječ. U redu, samo izvolite.\nOvo nije istina što ste kazali, predsjedniče Vlade, obratitli ste se direktno meni, nijeste pominjali nikoga, govorili ste o šarlatanskoj argumentaciji koju sam koristio tokom mog izlaganja. Ponavljam, niti sam šarlatan, niti mi je argumentacija bila šarlatanska. Ako ste navikli tako sa nekim drugim, to je vaše pravo, ali vas zato molim kada polemišete sa poslanicima Pozitivne Crne Gore, i kada je u pitanju rečnik, i kada je u pitanju argumentacija. Vaše je pravo da govorite o raznoj zamjeni teza i o vašim poslanicima i o vašim funkcionerima, ponoviću, ja danas nijesam dobio odgovor da li ste saglasni sa konstatacijom vaših poslanika.\nUlazite u sadržaj, završite nego ste se zalećeli, nijesam znao đe ćete završiti.\nMi se zaletimo, ali znamo đe treba da stanemo za razliku od ostalih.\nOno što jeste konstatacija, nijesam zadovoljan odgovorom koji sam dobio na svoje pitanje i mislim da bi bilo dobro da tu diskusiju završimo. Što se tiče svih ostalih za nas neprimjerenih riječi i ovog sada, mogu slobodno reći, manipulacije, ipak bih ostavio nekom drugom da procijeni. To je sve.\nPremijer Đukanović želi opet. Izvolite.\nNe bih se vraćao na odgovor ni na pitanje.Vi možete biti nezadovoljni odgovorom, ja sam nezadovoljan pitanjem, posebno sam nezadovoljan pitanjem kada ga uporno ponavljate, iako na njega prethodno dobijete odgovor. Ali, nijesam se zbog toga javio. Javio sam se da kažem da nemam nikakav problem da vama kažem sve što o vama mislim. Nemojte da mislite da bih bježao od toga da saopštim šta mislim. Nijesam se obratio vama, obratio sam se vašem poslaniku. Obratiću se uvijek ovdje i vama i vašem poslaniku i svima na način na koji se vi obraćate meni.\nVeć smo u trećem krugu proceduralnih razmjena. Mi smo domaćini, ali ja sam dao, kao što znate, riječ vama, pa njemu da biste se razjasnili. Mislim da smo došli do jednog stepena argumentacije, gdje bismo sve dalje išli u neproduktivnu raspravu. Dozvolite mi da procijenim da smo poslije trećeg kruga ovdje završili. Izvolite.\nSamo da kažem dvije rečenice, bez obzira na svu ovu nervozu. Prva stvar, nije tačno da se predsjednik Vlade obratio bilo kome, obratio se argumentaciji koju sam ja ovdje iznio.\nDruga stvar, nijesam govorio u domenu demokratije nego sam govorio o terminologiji koju je jednostavno predsjednik Vlade koristio kada je u pitanju poslanik Pozitivne Crne Gore, mislim na sebe i generalno na cijeli Klub, i zamolio ga da s tom vrstom kvalifikacija, kojom on često čašćava ostale opozicione kolege, zaobiđe Pozitivnu Crnu Goru, jer jednostavno nikada neće dobiti ono što vrlo vjerovatno kolege iz Demokratske partije socijalista očekuju, tu vrstu vokabulara i rečnika koja apsolutno nije primjerena. Mislim da smo sada razjasnili. Hvala.\nPITANJE_PREMIJERU_DARKO_PAJOVIC.pdf (1101 Downloads)


Sergej Železnjak: Posrednička misija EU u pregovorima Beograda i Prištine diskreditovana i ne može dalje uspešno da rešava pitanje Kosova; Nametnuta „razmena teritorija“ može da bude veoma opasna - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nParlamentarac se zaustavio na problemu Kosova, podvukavši da Rusija kao jedan od inicijatora temeljne Rezolucije SB UN 1244 podržava dejstva Srbije, usmerena na mirno regulisanje kosovskog konflikta.\n”Pokušaji veštački ubrzati ovaj složni proces, nametnuti uslove razmene teritorija, koje čujemo od zapadnih predstavnika, imaju provokativni karakter. Ogromnu opasnost predstavlja ubrzan proces transformacije kosovoalbanskih snaga bezbednosti u punopravnu armiju, što otvara direktan put ka novim vojnim konfliktima. Posrednička misija EU u pregovorima Beograda i Prištine diskreditovana je i ne može dalje uspešno da rešava pitanja Kosova. Nastale okolnosti zahtevaju da se vrati vodeća uloga SB UN i Misije UN na Kosovu u regulisanju kosovskog pitanja”, istakao je Železnjak.\n”Izaziva zabrinutost stav kolega iz Evropskog parlamenta o regulisanju kosovskog pitanja. Razmatranje mogućnosti ”korekcije granica” među evropskim poslanicima skriva opasnost po suverenitet i teritorijalni integritet Srbije, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Crne Gore. Takođe treba se krajnje oprezno odnositi prema evropskim formulacijama o ”multietničkim državama” na Balkanu koje prete novom tragedijom i genocidom“, zaključuje Železnjak.\nŽeleznjak se zaustavio na problemu Kosova, podvukavši da Rusija kao jedan od inicijatora temeljne Rezolucije SB UN 1244 podržava dejstva Srbije, usmerena na mirno regulisanje kosovskog konflikta.\n”Pokušaji veštački ubrzati ovaj složni proces, nametnuti uslove razmene teritorija, koje čujemo od zapadnih predstavnika, imaju provokacioni karakter. Ogromnu opasnost predstavlja ubrzan proces transformacije kosovoalbanskih snaga bezbednosti u punopravnu armiju, što otvara direktan put ka novim vojnim konfliktima. Posrednička misija EU u pregovorima Beograda i Prištine diskreditovana je i ne može dalje uspešno da rešava pitanja Kosova. Nastale okolnosti zahtevaju da se vrati vodeća uloga SB UN i Misije UN na Kosovu u regulisanju kosovskog pitanja”, istakao je Železnjak.\nPosebno je istakao diskriminisan položaj i uskraćivanje prava srpskom narodu u Crnoj Gori. Prema mišljenju Železnjaka, ”rukovodstvo ove zemlje veštački stvara tazovani ”crnogorski identitet”, koji precrtava botago kulturno-istorijsko i duhovno nasleđe crnogorskog naroda. Zahvaljujući tome stotine hiljada crnogorskih Srba našlo se u položaju taoca ove opasne političke tehnologije, usmerene na razdvajanje od Srbije i Rusije. Crnogorskim Srbima su uskraćena prava prilikom zapošljavanja u državnim institucijama, ne mogu slobodno da se obrazuju na maternjem jeziku, a oni koji istupaju protiv tog alarmantnog položaja, podvrgavaju se gonjenju. Koristim priliku da izrazim reči solidarnosti našim kolegama iz skupštine Srbije i mnogobrojnim crnogorskim prijateljima koji, bez obzira na hapšenja i represije vlasti, vode borbu za očuvanje bratskih veza naših naroda”.\nŽeleznjak je takođe istakao: ”Reči američkog senatora Rona DŽonsona o tome da se srpska ekonomija i srpsko društvo kreće u stranu Zapada deluju prilično pretenciozno, a činjenice govore o potpuno suprotnom. Srpska kompanija sa ruskim kapitalom ”Naftna industrija Srbije” na današnji dan je najveći donator u budžet zemlje, intenzivo se razvija saradnja sa Rusijom u oblasti trgovine, industrije, železnice, saobraćaja, finansija i u mnogim drugim sferama.\nKamen-temeljac društvenih i humanitarnih veza ostaju duhovne tradicije naših naroda. Tokom vekova ruski i srpski narod čine jedinstveni kulturno-istorijski prostor pravoslavno-slovenske civilizacije i ove veze samo jačaju”.\nGovoreći o savremenom aktualnom dnevnom redu rusko-srpskih odnosa, Sergej Železnjak je izdvojio kao ključni događaj predstojeću posetu Predsednika Rusije Vladimira Putina Srbiji. ”Intenzivni rad naše Komisije, diskusije o aktualnim pitanjima, razmena mišljenja, produbljivanje međuparlamentskih kontakata daju važan doprinos razvoju strateškog partnerstva Rusije i Srbije. Parlamenti naših zemljama imaju ogroman potencijal međusobne saradnje i njegova realizacija u punoj meri zahteva od nas dalje napore po aktualnim pitanjima rusko-srpske agende”, - zaključio je Železnjak.


Ministar nauke i tehnologije Republike Srpske Jasmin Komić poručio je da će projektom "Resinfra" biti unaprijeđena strateška saradnja koja se odnosi na istraživačku strukturu u Dunavskoj regiji.\n"Ministarstvo nauke i tehnologije jeste jedina institucija iz BiH koja učestvuje u ovom projektu čija je ukupna vrijednost 2.154.989 evra, od čega će u Srpsku biti doznačeno oko 200.000 KM. Projekat traje od januara 2017. godine do juna 2019. godine, a finansira ga EU", rekao je Komić povodom radionice koja se organizuje u okviru projekta u Banjaluci.\nMinistar je pojasnio da je svrha tog projekta doprinijeti kvalitetnijoj procjeni ulaganja u istraživačku infrastrukturu i njenoj regionalnoj upotrebi, te podržati povezivanje postojeće i planirane istraživačke infrastrukture sa privredom i javnom administracijom.\nOn je u izjavi novinarima pojasnio da naučnoistraživačka infrastruktura predstavlja zajednički naziv za objekte, resurse i usluge, koju naučnoistraživačka zajednica koristi za sprovođenje istraživanja i podsticanje inovacija i obuhvata važnu naučnoistraživačku opremu ili set instrumenata, kolekcije, arhive naučnih podataka, elektronske infrastrukture, kao što su sistemi sa bazama podataka i računarski sistemi, i komunikacijske mreže.\nMinistar je dodao da u radionici učestvuje 30 učesnika iz Austrije, Italije, Mađarske, Rumunije, Bugarske, Češke, Slovačke, SAD, Slovenije, Hrvatske, Srbije i BiH.\nProdekan za naučnoistraživački rad na Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Banjaluci Gordana Gardašević smatra da istraživanje i istraživačka infrastruktura ne znači mnogo ako će ostati unutar akademskih institucija.\nOna dodaje da je važno da se nađe način da se uspostavi dijalog između industrije, akademije i svih onih koji odlučuju, a za benefite civilnog društva, da mladi ne odlaze i da se otvore nova radna mjesta.\n"Nauka i istraživanje ne samo za sebe, već za korist cijelog društva", naglasila je Gardaševićeva.\nOna je pojasnila da u Srpskoj više toliki problem ne predstavlja nedostatak istraživačke infrastrukture, odnosno hardvera, već nedostatak ljudskog potencijala.\n"Moramo zadržati ljude, a to možemo samo ako im omogućimo da rade sa prestižnom tehnologijom", navela je Gardaševićeva i kao dobar primjer navela Novi Sad koji ima preko stotinu start ap kompanija i brojne istraživačke centre koji rade pri fakultetima.\nOna smatra da i Banjaluka treba slijediti taj primjer, navodeći da Elektrotehnički fakultet već radi na projektima "pametan grad", jer žele da ovaj grad do 2022. godine stekne tu titulu.\nKoordinator projekta ispred Centra za socijalne inovacije iz Beča Feliks Gajdušek rekao je da se kroz ovaj projekat pokušava identifikovati istraživačka infrastruktura u Dunavskoj regiji, koja može poslužiti istraživačima i istraživačkim organizacijama da kvalitetnije sarađuju.\n"Naučnoistraživačka infrastruktura je važna da bi se održala konkurentnost naših zemalja u kontekstu cijele Evrope", poručio je Gajdušek.


Prazne srpske pretnje Kosovu\nBEOGRAD - Stručnjaci ocenjuju da je to ipak „pucanj iz prazne puške\_", jer ne postoji metod kojim bi bilo koje ograničenje moglo da pogodi samo albansku zajednicu ili vlast u Prištini, a da ne dotakne u istoj meri i Srbe i evropske partnere.\nLjajić: U oktobru potpisivanje sporazuma o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom unijom\nBEOGRAD - "Sporazum je usaglašen posle dve godine pregovora koji nisu bili ni laki ni jednostavni, i odnosiće se na svih pet zemalja Evroazijske ekonomske unije", rekao je Ljajić.\nLjajić: Ne postoji osnov da Srbija raskida saradnju sa Huaweijem\nBEOGRAD - Istakao je da je Huawei bio "korektan partner", te da nema potrebe da se dosadašnji nivo saradnje raskida.\nDo sredine 2020. razvoj 5G mreže u Srbiji, Huawei glavni partner\nBEOGRAD - Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić izjavio je da Srbija u saradnji s Kinom želi da se priključi Digitalnom putu svile, kao i da stvara uslove da se već 2020. u zemlji krene s 5G tehologijom za brzi internet.\nLjajić: Vodafone nije četvrti operater u Srbiji\nBEOGRAD - Reč je o tranzitnom saobraćaju između zapadne Evrope i Turske, koji će Srbiji doneti novac od naplate predviđenih taksi.\nLjajić: Niko u EU nije prekinuo saradnju sa Huaweijem, pa to ne razmatra ni Srbija\nBEOGRAD - Jedan od najvećih partnera Huaweija u Srbiji je i državni teleoperater Telekom Srbija, podsetio je Ljajić.\nLjajić: Jači razlozi za vanredne izbore nego u ranijim slučajevima\nBEOGRAD - Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija i predsednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić ocenio je da sada postoje i jači razlozi za održavanje vanrednih parlamentarnih izbori nego u prethodna dva puta kada su oni bili raspisivani.\nLjajić: Srbija će se teško vratiti na tržište Kosova\nBEOGRAD - Makedonija je povećala izvoz 40%, Hrvatska 30%, Bugarska 50%, Slovenija 123%, Grčka 114%\nLjajić: Ukoliko Kosovo ne ukine takse, dugoročna šteta velika\nBEOGRAD - Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić izjavio je danas da će, ukoliko Kosovo uskoro ne ukine takse od 100 odsto na uvoz robe iz centralne Srbije, dugoročna šteta biti veća od 66,2 miliona evra, koliko trenutno iznosi.\nBEOGRAD - Sporazum nije potpisan zato što, kako kaže Rasim Ljajić, ministar trgovine, turizma i telekomunikacija, članice Evroazijske unije nisu između sebe došle do dogovora.\nBEOGRAD - Ljajić je reagovao zbog knjige na 1.000 strana "Novopazarski kralj heroina Rasim Ljajić", čiji je Šešelj autor.\nBEOGRAD - On smatra da su akvizicije Telekoma, koje je to javno predzeće preduzelo u poslednje vreme, u skladu sa modernim, tržišnim poslovanjem.\nLjajić: U 2019. nova procena vrednosti 27 banja u Srbiji\nBEOGRAD - "Činimo sve da privučemo različite oblike investicija kroz strateško partnerstvo, klasičnu prodaju ili grinfild investicije, jer je banjski turizam nešto na čemu će Srbija graditi i povećavati turistički promet", kazao je Ljajić.\nLjajić: Idem iz Vlade, ali ću se vratiti\nBEOGRAD - Ministar trgovine, turzima i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je da ostaje pri odluci da se povuče iz Vlade posle izbora, ili eventualne rekonstrukcije, ali da bi "jednog dana mogao da se vrati".\nLjajić: Šteta privredi Srbije od taksi na Kosovu za sada 30 miliona evra\nBEOGRAD - Ministаr trgovine i telekomunikаcijа Rasim Ljajić izjavio je da je od kada su vlasti Kosova uvele uvozne takse od 100 odsto na robu iz Srbije, srpska privreda imala plasman robe manji za 30 miliona evra nego prošle godine.\nLjajić: Posledice uvođenja takse jako velike, čak i sutra da bude ukinuta\nBEOGRAD - Navodeći da je pre uvođenja takse promet na mesečnom nivou iznosio oko 40 miliona evra, Ljajić je ocenio da će posledice te odluke Prištine biti "jako velike, čak i sutra da se sve ukine".\nLjajić: 17. decembra prilika da EU jasno kaže Kosovu da povuče takse\nBEOGRAD - "Dosta je više bilo apela. EU jedina ima mehanizme ne samo da vrši pritisak, već i da zapreti suspenzijom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i drugim aktima", rekao je Ljajić.\nLjajić: Umorio sam se od politike, neću biti ministar u sledećoj vladi\nBEOGRAD - Ministar trgovine Rasim Ljajić rekao je da neće biti ministar u sledećoj vladi, bez obzira da li će sadašnja biti rekonstruisana ili će biti održano novi izbori.\nLjajić: Zbog takse Kosova privreda Srbije može da izgubi 50 miliona evra\nBEOGRAD - On je naveo da je uvođenjem uvoznih taksi od 100 odsto plasman robe na Kosovo "de facto u potpunosti prekinut" i da će to najviše pogoditi mala i srednja preduzeća.\nBEOGRAD - Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić odlučili su danas da ne učestvuju na ministarskoj konferenciji CEFTA početkom decembra.\nBEOGRAD - Sporazum CEFTA nije švedski sto sa koga se može uzimati ono što vam odgovara, a ne primenjivati ono što vam ne odgovara, kaže ministar trgovine Rasim Ljajić .\nLjajić: Država nije odustala od prodaje Telekoma Srbija\nBEOGRAD - Ministar trgovine i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić izjavio je danas za Radio slobodna Evropa da ponuda Telekoma Srbija za kupovinu Telekoma Albanije ne znači da je država odustala od ideje o prodaji te kompanije, već da se na taj način povećava njena vrednost.\nGondola od Ušća do Kalemegdana biće gotova do kraja sledeće godine\nBEOGRAD - Skupštini Beograda danas je potpisan sporazum o izgradnji gondole u Beogradu u vrednosti od 15 miliona evra koja će spajati Kalemegdan i park Ušće, a planirano je da bude završena do kraja sledeće godine.\nLjajić: U Srbiji 17% više stranih turista nego prošle godine\nBEOGRAD - "Devizni priliv Srbije od turizma ove godine će biti 1,35 milijardi evra", rekao je Ljajić.


Održan okrugli sto o energetskim zadrugama\n16.10.2021 | Život\nCentar za razvoj Građanskog društva PROTECTA, Grad Niš i Naučno Tehnološki Park Niš, su u petak 15. oktobra organizovali okrugli sto „Mogućnosti i izazovi za formiranje energetskih zadruga u Republici Srbiji". Okrugli sto je jedna od manifestacija kojom se u gradu obeležava „Evropska nedelja lokalne demokratije“.\nNa skupu su se između ostalih obratili, predstavnici jedine dve energetske zadruge registrovane u Srbiji, Ana Džokić i Dubravka Živković ispred Energetske zadruge „Elektropionir“ iz Beograda, i Slobodan Jerotić, predstavnik Energetske zadruge „Sunčani krovovi“ iz Šabca. Iskustva Hrvatske je preneo Goran Čačić iz Zelene energetske zadruge iz Zagreba, a o kapacitetima lokalne samouprave da pomogne građanima da pređu na alternativne izvore energije je govorio Bojan Gajić, Energetski menadžer Grada Niša. Iz ugla biznis sektora, problemima koji nastaju kod otkupa struje proizvedene na ovaj način i izazovima komercijalizacije koriščenja alternativnih izvora energije je govorio Andrija Petrušić, Energetski menadžer kompanije United Green Energy. O ulozi civilnog društva, umrežavanju sektora i edukaciji građana je govorio Milan Stefanović, predstavnik PROTECTA-e, predstavnica RES fondacije Jasminka Oliverić Young je pažnju obratila pitanju zakonske regulative, a profesor Mašinskog fakulteta u Nišu Goran Vučković je na skupu govorio o potrebi većeg koriščenja toplotne energije. Skup je otvorio Milan Ranđelović, direktor Naučno Tehnološkog Parka Niš gde se okrugli sto i održao.


Promene koje nas očekuju u formalnom sistemu obrazovanja | Valentin Kuleto\nKao što je ranije pomenuto ključne promene u oblasti obrazovanja biće pokrenute procesima neformalizacije, personalizacije i saradnje.\nOvi procesi će dovesti do promena kako u formalnom, tako i u neformalnom sistemu obrazovanja.\nKakve promene se mogu očekivati u sistemu formalnog obrazovanja u narednim godinama?\nDa bi se pravilno shvatile sve promene koje će uslediti, pre svega treba razumeti da obrazovanje u budućnosti treba da predstavlja izvor inovacije, kreativnosti i društvenog angažovanja. Da bi to bilo ostvarljivo ono će morati da dopusti razlike u tempu, brzini, sadržaju, strategiji i stilu učenja. Biće to prelazak sa uniformisanosti na različitost. Takav prelazak zahtevaće decentralizovane strategije, maksimalno prilagođene učeniku, prilagodljive kurikulume i različite načine validacije.\nPersonalizacija procesa učenja u formalnom sistemu obrazovanja biće omogućena razvojem informaciono-komunikacionih tehnologija koje će obezbediti personalizovani nastavni materijal i time dovesti i do promene uloge nastavnika u procesu obrazovanja. Nastavnik će postati voditelj, mentor, savetnik. Imaće ulogu da usmeri i ohrabri učenika, da mu pomogne u razvoju vlastitog stila učenja i definisanju obrazovnih potreba. Ove promene bi trebalo da dovedu i do toga da iskustvo učenja u školi postane prijatnije, bitnije i obogaćujuće.\nOvo je jedna od ključnih promena, jer ukoliko ne postignemo da učenik zavoli sam proces učenja, kako možemo očekivati da kasnije postane deo procesa doživotnog učenja. Napredak se ne može zaustaviti, a onaj ko ne bude bio u stanju da ga prati biće osuđen na neuspeh. Stoga je ključna stvar da škola nauči učenike kako da pravilno uče i zavole učenje. Da bismo to ostvarili moramo uvažiti činjenicu da radimo sa heterogenim grupama učenika i usled toga podsticati personalizaciju procesa učenja.\nKako bi iskustvo i aktivnosti učenja učinili svrsishodnijim i privlačnijim moraćemo istovremeno da povećamo saradnju škole i poslodavaca. Ništa bolje ne motiviše od jasnog cilja i predočavanja smisla obrazovanja. Učenici moraju da vide jasnu vezu između obrazovanja i zaposlenja, obrazovanja i celokupnog budućeg života, a ustanova mora da postane svesna da je njen osnovni cilj da kod učenika izgradi samopouzdanje za život i rad u društvu budućnosti. To se postiže permanentnim prisustvom predstavnika kompanija u radu, posebno u slučaju stručnih škola. Idealno je ostvariti vezu sa kompanijom koja je broj jedan iz delatnosti za koju škola obrazuje kadrove. Osim toga važno je da postoji strateško partnerstvo, odnosno strateški partner. Svakako da školu ne treba okrenuti samo jednom poslovnom subjektu, ali strateški partner je neophodan za sprovođwnje ključnih aktivnosti na relaciji kompanija-škola. To se pokazalo najefikasnije i odstranjuje efekat konkurencije među kompanijama, koji se prirodno javlja.\nSaradnju treba podsticati i između različitih obrazovnih ustanova, kao i između kadrova zaposlenih u njima. Upravo će povezivanje i razmena znanja na svim nivoima uz primenu informaciono-komunikacione tehnologija omogućiti da što bolje izađemo u susret personalizovanim obrazovnim potrebama učenika. Razvoj tehnologija će omogućiti i da se podstakne razmena znanja na internacionalnom nivou, tako što će e-obrazovanje srušiti prostorne granice kao barijeru, što će dovesti i do rešavanja problema multikulturalne integracije koji su sve više aktuelni.\n“Zvanična škola” će morati da prestane i sa negiranjem praktičnog iskustva i neformalno stečenih veština. Takođe je neophodno i veće uključenje iskustva iz stvarnog života u nastavnu praksu. Potrebno je shvatiti, isključivši prevaziđenu kuturu i lične interese, da sistem formalnog i neformalnog obrazovanja nisu suprotnosti, već zajedno omogućavaju kompletnost koja je neophodna za ostvarenje ideje doživotnog učenja. Stalno isticanje ideje komplementarnosti ova dva sistema već sada skreće pažnju na sve veći značaj neformalnog obrazovanja, koji će sa ubrzavanjem promena još više jačati.\nPrethodna objava Neformalizacija, personalizacija i saradnja – tri ključne tendencije u budućem razvoju obrazovanja Sledeća objava Tendencije u razvoju doživotnog učenja


21 Jula, 2020 Uncategorizedafw\nU okviru interaktivnog predavanja “ Lokalna samouprava – nadležnosti. Kako da dođu do potencijalnih glasačica i glasaća” razgovarat ćemo o razvoju lokalne samouprave u Bosni i Hercegovini s posebnim osvrtom na ustavne, zakonske i statutarne nadležnosti jedinica lokalne samouprave. Nakon što se podsjetimo koje su nadležnosti jedinica lokalne samouprave analizirat ćemo socio-ekonomski razvoj odabranih jedinica lokalne samouprave, budući da elaboracija ovih analiza može poslužiti kao inspiracija za pripremanje predizborne kampanje učesnica. Sve polaznice i polaznici će učestvovati u radionici “Izaberi svog kandidata ili kandidatkinju“, koja će simulirati predstavljanje u predizbornim kampanjama.\nProjekat „Politička pismenost mladih u BiH“ je od iznimnog značaja za političko osnaživanje žena u našem društvu. Budući da u projektu sudjeluju predstavnice/i različitih političkih stranaka omogućeno je njihovo povezivanje i razmjena ideja sa mladim ljludima koji se ne bave politikom, ali su društveno aktivni, a što u končanici doprinosi pluralizmu političkih ideja i stavova.\n← Alen Kristić\tOdržan prvi dio aktivnosti za prvu grupu polaznica programa “Žene za žene – ženskom solidarnošću do promjena“ →


1. Osnovne informacije ovog ugovora sadrže opšte uslove korišćenja usluga Ligetfürdő Ingatlanfejlesztő és Fürdőüzemeltető Kft. (6726 Szeged, Torontál tér.1.), ’Napfényfürdő Aquapolis Szeged’ (u daljem tekstu: Napfényfürdő).\nU opticaju od: 01. 01. 2013.